# Europos Sąjungos C 282/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 282 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. rugpjūčio 26d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 282

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. rugpjūčio 26d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2020/C 282/01 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Belgijos stabilumo programos | 1 |
| 2020/C 282/02 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos | 8 |
| 2020/C 282/03 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos | 15 |
| 2020/C 282/04 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos | 22 |
| 2020/C 282/05 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vokietijos stabilumo programos | 27 |
| 2020/C 282/06 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos | 33 |
| 2020/C 282/07 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Airijos stabilumo programos | 39 |
| 2020/C 282/08 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos | 46 |
| 2020/C 282/09 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Ispanijos stabilumo programos | 54 |
| 2020/C 282/10 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Prancūzijos stabilumo programos | 62 |
| 2020/C 282/11 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kroatijos konvergencijos programos | 68 |
| 2020/C 282/12 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Italijos stabilumo programos | 74 |
| 2020/C 282/13 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kipro stabilumo programos | 82 |
| 2020/C 282/14 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Latvijos stabilumo programos | 89 |
| 2020/C 282/15 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Lietuvos nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lietuvos stabilumo programos | 95 |
| 2020/C 282/16 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Liuksemburgo stabilumo programos | 101 |
| 2020/C 282/17 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos | 107 |
| 2020/C 282/18 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos | 116 |
| 2020/C 282/19 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos | 122 |
| 2020/C 282/20 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Austrijos stabilumo programos | 129 |
| 2020/C 282/21 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lenkijos konvergencijos programos | 135 |
| 2020/C 282/22 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos | 142 |
| 2020/C 282/23 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Rumunijos konvergencijos programos | 149 |
| 2020/C 282/24 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovėnijos stabilumo programos | 157 |
| 2020/C 282/25 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos | 164 |
| 2020/C 282/26 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Suomijos stabilumo programos | 171 |
| 2020/C 282/27 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Švedijos konvergencijos programos | 177 |
| 2020/C 282/28 | 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos | 183 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2020/C 282/01

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Belgijos stabilumo programos

1

2020/C 282/02

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos

8

2020/C 282/03

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos

15

2020/C 282/04

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos

22

2020/C 282/05

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vokietijos stabilumo programos

27

2020/C 282/06

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos

33

2020/C 282/07

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Airijos stabilumo programos

39

2020/C 282/08

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos

46

2020/C 282/09

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Ispanijos stabilumo programos

54

2020/C 282/10

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Prancūzijos stabilumo programos

62

2020/C 282/11

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kroatijos konvergencijos programos

68

2020/C 282/12

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Italijos stabilumo programos

74

2020/C 282/13

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kipro stabilumo programos

82

2020/C 282/14

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Latvijos stabilumo programos

89

2020/C 282/15

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Lietuvos nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lietuvos stabilumo programos

95

2020/C 282/16

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Liuksemburgo stabilumo programos

101

2020/C 282/17

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos

107

2020/C 282/18

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos

116

2020/C 282/19

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos

122

2020/C 282/20

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Austrijos stabilumo programos

129

2020/C 282/21

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lenkijos konvergencijos programos

135

2020/C 282/22

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos

142

2020/C 282/23

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Rumunijos konvergencijos programos

149

2020/C 282/24

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovėnijos stabilumo programos

157

2020/C 282/25

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos

164

2020/C 282/26

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Suomijos stabilumo programos

171

2020/C 282/27

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Švedijos konvergencijos programos

177

2020/C 282/28

2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija, dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

183

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Belgijos stabilumo programos

(2020/C 282/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Belgija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Belgijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Belgijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Belgijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Belgijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Belgijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Belgija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Belgija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Belgijos regionų ir pačiuose regionuose didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Belgijos regionų ir pačiuose regionuose didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Belgija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Belgijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Belgijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 1,8 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Kadangi įvertinus padėtį nustatyta, kad Belgija atitinka reikalavimus, kad pagal struktūrinių reformų išlygą jai būtų galima leisti laikinai nukrypti 0,5 % BVP, 2019 m. reikalaujamas struktūrinis koregavimas sumažintas iki 0,1 % BVP, o tai atitiko grynųjų pirminių išlaidų nominalųjį augimą, kuris 2019 m. neviršijo 2,8 %. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys Komisijos pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį parengtame pranešime, kuriame vertinama, kaip Belgija 2019 m. laikėsi skolos kriterijaus; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Belgijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 1,8 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Kadangi įvertinus padėtį nustatyta, kad Belgija atitinka reikalavimus, kad pagal struktūrinių reformų išlygą jai būtų galima leisti laikinai nukrypti 0,5 % BVP, 2019 m. reikalaujamas struktūrinis koregavimas sumažintas iki 0,1 % BVP, o tai atitiko grynųjų pirminių išlaidų nominalųjį augimą, kuris 2019 m. neviršijo 2,8 %. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys Komisijos pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį parengtame pranešime, kuriame vertinama, kaip Belgija 2019 m. laikėsi skolos kriterijaus;

| (13) | 2020 m. stabilumo programoje federalinė Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 1,9 % BVP deficito blogės ir 2020 m. taps 7,5 % BVP deficitu. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. iki 98,6 % BVP sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki maždaug 115 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. stabilumo programoje federalinė Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 1,9 % BVP deficito blogės ir 2020 m. taps 7,5 % BVP deficitu. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. iki 98,6 % BVP sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki maždaug 115 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Belgija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,3 % BVP. Tarp šių priemonių – federalinė laikina bedarbio pašalpų schema, savarankiškai dirbančių asmenų pajamas pakeičianti išmoka, federalinės lėšos su krize susijusioms išlaidoms padengti, įvairios regioninės išmokos įmonėms ar fiziniams asmenims ir sektorinės subsidijos. Atsižvelgus į nevienodą automatinių stabilizavimo priemonių išlaidų vertinimą, deficitą didinančių priemonių dydis maždaug atitinka Komisijos apskaičiavimus. Be to, Belgija paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės yra susijusios tiek su federalinėmis, tiek su regioninėmis paskolų garantijomis įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal 2020 m. stabilumo programą sudaro 11,8 % BVP. Taip pat taikomas mokesčių, visų pirma gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio, taip pat socialinių įmokų atidėjimas, tačiau 2020 m. stabilumo programoje šių atidėjimų dydis nenurodytas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Belgija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Belgija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,3 % BVP. Tarp šių priemonių – federalinė laikina bedarbio pašalpų schema, savarankiškai dirbančių asmenų pajamas pakeičianti išmoka, federalinės lėšos su krize susijusioms išlaidoms padengti, įvairios regioninės išmokos įmonėms ar fiziniams asmenims ir sektorinės subsidijos. Atsižvelgus į nevienodą automatinių stabilizavimo priemonių išlaidų vertinimą, deficitą didinančių priemonių dydis maždaug atitinka Komisijos apskaičiavimus. Be to, Belgija paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės yra susijusios tiek su federalinėmis, tiek su regioninėmis paskolų garantijomis įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal 2020 m. stabilumo programą sudaro 11,8 % BVP. Taip pat taikomas mokesčių, visų pirma gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio, taip pat socialinių įmokų atidėjimas, tačiau 2020 m. stabilumo programoje šių atidėjimų dydis nenurodytas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Belgija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Belgijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –8,9 % BVP 2020 m. ir –4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 113,8 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Belgijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –8,9 % BVP 2020 m. ir –4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 113,8 % BVP;

| (16) | dėl to, kad 2019 m. Belgija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžti deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti; |
| --- | --- |

(16)

dėl to, kad 2019 m. Belgija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžti deficito ir skolos kriterijai nėra įvykdyti;

| (17) | reaguodamos į COVID-19 pandemiją Belgijos valdžios institucijos patvirtino išsamų priemonių rinkinį, skirtą socialiniam ir ekonominiam staigaus ekonomikos nuosmukio poveikiui sumažinti. Įgyvendinama 50 mlrd. EUR garantijų sistema, pagal kurią teikiamos naujos trumpalaikės paskolos gyvybingoms įmonėms. Regionai ir bendruomenės taip pat siūlo garantijas tarpinėms ir įprastoms verslo paskoloms, likvidumo paramą įmonėms, teikiamą tiesioginėmis paskolomis, ir finansinės paramos priemones labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusioms įmonėms. Jau egzistuojančių hipotekos ir verslo paskolų grąžinimas gali būti pratęstas. Labai nukentėjusioms įmonėms taikomas laikinas bankroto procedūrų moratoriumas. Siekiant paskatinti daugiau darbuotojų išlaikyti darbo vietą arba vėl pradėti dirbti, kad būtų išsaugotas veiklos tęstinumas, pradėtos taikyti įvairios paskatos. Gali būti atidedamos arba kai kuriais atvejais apskritai netaikomos socialinio draudimo įmokos ir mokesčiai, pavyzdžiui, pridėtinės vertės mokestis, pelno ir gyventojų pajamų mokesčiai. Federalinė Vyriausybė dėl force majeure parengė laikiną nedarbo schemą, kuria gali pasinaudoti nuo COVID-19 krizės nukentėjusios įmonės ir pagal kurią mokamos didesnės išmokos. Savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla buvo nutraukta bent septynias dienas iš eilės, mokama mėnesinė pajamas pakeičianti išmoka. Proporcingas nedarbo išmokų mažinimas laikinai įšaldytas. Be to, federalinė Vyriausybė rengia papildomas įmonių nemokumo prevencijos priemones, pavyzdžiui, atleidimą nuo įmonių pelno ir gyventojų pajamų mokesčių 2020 fiskaliniais metais; |
| --- | --- |

(17)

reaguodamos į COVID-19 pandemiją Belgijos valdžios institucijos patvirtino išsamų priemonių rinkinį, skirtą socialiniam ir ekonominiam staigaus ekonomikos nuosmukio poveikiui sumažinti. Įgyvendinama 50 mlrd. EUR garantijų sistema, pagal kurią teikiamos naujos trumpalaikės paskolos gyvybingoms įmonėms. Regionai ir bendruomenės taip pat siūlo garantijas tarpinėms ir įprastoms verslo paskoloms, likvidumo paramą įmonėms, teikiamą tiesioginėmis paskolomis, ir finansinės paramos priemones labiausiai nuo COVID-19 krizės nukentėjusioms įmonėms. Jau egzistuojančių hipotekos ir verslo paskolų grąžinimas gali būti pratęstas. Labai nukentėjusioms įmonėms taikomas laikinas bankroto procedūrų moratoriumas. Siekiant paskatinti daugiau darbuotojų išlaikyti darbo vietą arba vėl pradėti dirbti, kad būtų išsaugotas veiklos tęstinumas, pradėtos taikyti įvairios paskatos. Gali būti atidedamos arba kai kuriais atvejais apskritai netaikomos socialinio draudimo įmokos ir mokesčiai, pavyzdžiui, pridėtinės vertės mokestis, pelno ir gyventojų pajamų mokesčiai. Federalinė Vyriausybė dėl force majeure parengė laikiną nedarbo schemą, kuria gali pasinaudoti nuo COVID-19 krizės nukentėjusios įmonės ir pagal kurią mokamos didesnės išmokos. Savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla buvo nutraukta bent septynias dienas iš eilės, mokama mėnesinė pajamas pakeičianti išmoka. Proporcingas nedarbo išmokų mažinimas laikinai įšaldytas. Be to, federalinė Vyriausybė rengia papildomas įmonių nemokumo prevencijos priemones, pavyzdžiui, atleidimą nuo įmonių pelno ir gyventojų pajamų mokesčių 2020 fiskaliniais metais;

| (18) | skubią sveikatos priežiūrą ligoninėse teikianti Belgijos sveikatos priežiūros sistema funkcionuoja gerai. Vis dėlto COVID-19 pandemija išryškino tam tikrus trūkumus, susijusius su sveikatos sistemos atsparumu kilus didelei visuomenės sveikatos krizei. Paaiškėjo, kad Belgijoje susidarė struktūrinis sveikatos srities darbuotojų trūkumas, kurį reikia šalinti. Artimiausiu metu svarbiausia bus užtikrinti pakankamą sveikatos srities darbuotojų ir kitų artimą kontaktą turinčių profesijų atstovų aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis, įskaitant visų pirma apsaugos priemones. Siekiant veiksmingai valdyti tokias visuomenės sveikatos krizes kaip COVID-19 pandemija, trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu svarbus vaidmuo ir toliau teks visuomenės sveikatos priežiūros strategijai, visapusiškai suderintai su prevencijos ir ilgalaikės priežiūros politikos priemonėmis. Svarbų vaidmenį šiame kontekste atlieka sklandus ministerijų konferencijos susitarimo dėl visuomenės sveikatos priežiūros, pagal kurį ligoninių darbuotojai ir infrastruktūra (federalinės kompetencijos sritis) COVID-19 krizės metu gali būti laikinai naudojami ilgalaikės priežiūros įstaigų (bendruomenės kompetencijos sritis), įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(18)

skubią sveikatos priežiūrą ligoninėse teikianti Belgijos sveikatos priežiūros sistema funkcionuoja gerai. Vis dėlto COVID-19 pandemija išryškino tam tikrus trūkumus, susijusius su sveikatos sistemos atsparumu kilus didelei visuomenės sveikatos krizei. Paaiškėjo, kad Belgijoje susidarė struktūrinis sveikatos srities darbuotojų trūkumas, kurį reikia šalinti. Artimiausiu metu svarbiausia bus užtikrinti pakankamą sveikatos srities darbuotojų ir kitų artimą kontaktą turinčių profesijų atstovų aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis, įskaitant visų pirma apsaugos priemones. Siekiant veiksmingai valdyti tokias visuomenės sveikatos krizes kaip COVID-19 pandemija, trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu svarbus vaidmuo ir toliau teks visuomenės sveikatos priežiūros strategijai, visapusiškai suderintai su prevencijos ir ilgalaikės priežiūros politikos priemonėmis. Svarbų vaidmenį šiame kontekste atlieka sklandus ministerijų konferencijos susitarimo dėl visuomenės sveikatos priežiūros, pagal kurį ligoninių darbuotojai ir infrastruktūra (federalinės kompetencijos sritis) COVID-19 krizės metu gali būti laikinai naudojami ilgalaikės priežiūros įstaigų (bendruomenės kompetencijos sritis), įgyvendinimas;

| (19) | nors 2019 m. ir 2020 m. pradžioje Belgijoje pasiektas rekordinis užimtumo lygis, COVID-19 krizė užimtumo augimą staiga sustabdė. Pagal dabartines Belgijos gyventojų pajamų rėmimo schemas, pavyzdžiui, laikino darbuotojų nedarbo ir savarankiškai dirbančių asmenų laikinų teisių sistemą, dėl sutrumpinto darbo laiko prarastos pajamos yra iš dalies kompensuojamos. Šiai sutrumpinto darbo laiko tvarkai tenka svarbus vaidmuo švelninant sumažinto gamybos našumo poveikį užimtumo lygiui. Vis dėlto nedarbas 2020 m. turėtų padidėti iki 7 %, o 2021 m. šiek tiek sumažėti iki 6,6 %. Siekiant išvengti struktūrinio nedarbo augimo, prireiks papildomų pastangų dabartinės aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumui didinti, nes jis išlieka menkas, kaip matyti iš didelio bedarbių, dalyvaujančių aktyviose darbo rinkos priemonėse, ir kartu nedidelio įdarbintų bedarbių skaičiaus. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti visapusiško požiūrio taikymui labiausiai nuo darbo rinkos atskirtiems gyventojams, kurie, tikėtina, bus labiausiai nukentėję nuo neigiamų socialinių ir ekonominių COVID-19 krizės pasekmių. Visų pirma tokios pažeidžiamos grupės apima žemos kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius. Be to, darbo jėgos mokesčių pleištas išlieka vidutiniškai didelis visose darbo užmokesčio kategorijose, išskyrus labai mažai uždirbančius samdomuosius darbuotojus (50 % vidutinio darbo užmokesčio). Tai svarbus palyginti dideles darbo sąnaudas lemiantis veiksnys, galintis turėti neigiamą poveikį darbo jėgos paklausai, visų pirma kalbant apie mažo našumo darbo vietas; |
| --- | --- |

(19)

nors 2019 m. ir 2020 m. pradžioje Belgijoje pasiektas rekordinis užimtumo lygis, COVID-19 krizė užimtumo augimą staiga sustabdė. Pagal dabartines Belgijos gyventojų pajamų rėmimo schemas, pavyzdžiui, laikino darbuotojų nedarbo ir savarankiškai dirbančių asmenų laikinų teisių sistemą, dėl sutrumpinto darbo laiko prarastos pajamos yra iš dalies kompensuojamos. Šiai sutrumpinto darbo laiko tvarkai tenka svarbus vaidmuo švelninant sumažinto gamybos našumo poveikį užimtumo lygiui. Vis dėlto nedarbas 2020 m. turėtų padidėti iki 7 %, o 2021 m. šiek tiek sumažėti iki 6,6 %. Siekiant išvengti struktūrinio nedarbo augimo, prireiks papildomų pastangų dabartinės aktyvios darbo rinkos politikos veiksmingumui didinti, nes jis išlieka menkas, kaip matyti iš didelio bedarbių, dalyvaujančių aktyviose darbo rinkos priemonėse, ir kartu nedidelio įdarbintų bedarbių skaičiaus. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti visapusiško požiūrio taikymui labiausiai nuo darbo rinkos atskirtiems gyventojams, kurie, tikėtina, bus labiausiai nukentėję nuo neigiamų socialinių ir ekonominių COVID-19 krizės pasekmių. Visų pirma tokios pažeidžiamos grupės apima žemos kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius. Be to, darbo jėgos mokesčių pleištas išlieka vidutiniškai didelis visose darbo užmokesčio kategorijose, išskyrus labai mažai uždirbančius samdomuosius darbuotojus (50 % vidutinio darbo užmokesčio). Tai svarbus palyginti dideles darbo sąnaudas lemiantis veiksnys, galintis turėti neigiamą poveikį darbo jėgos paklausai, visų pirma kalbant apie mažo našumo darbo vietas;

| (20) | turėtų būti skatinamas darbuotojų judumas į tuos sektorius, kuriuose juntamas didelis darbuotojų trūkumas, įskaitant sveikatos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius, technines ir specializuotas profesijas. Tai bus susiję su dideliais darbuotojų perkvalifikavimo ir jų kvalifikacijos kėlimo poreikiais, taip pat reikės didinti švietimo ir mokymo programose dalyvaujančių suaugusiųjų skaičių, be kita ko, pasinaudojant sutrumpintų darbo valandų teikiamomis galimybėmis. Baiminamasi, kad dabartinės mokymo paskatų programos nepasiekia tų, kuriems jos duotų didžiausios naudos, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų. Didžiausia kliūtis – prastos kalbų žinios, ypač dvikalbėje Briuselio darbo rinkoje. Bendruomenės imasi veiksmų dalyvavimui gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijose didinti, tačiau esama galimybių parengti išsamesnes strategijas, kad būtų patenkinti būsimi darbo rinkos poreikiai. Bendras skaitmeninių įgūdžių lygis yra geras, tačiau toliau negerėja. Jaunuolių, ypač turinčių žemą išsilavinimą, skaitmeniniai įgūdžiai prastesni už Sąjungos vidurkį ir pastaraisiais metais blogėjo. Kad būtų užtikrinta prieiga prie nuotolinio mokymosi, visus studentus būtina aprūpinti tinkama įranga ir interneto prieiga, be to, užtikrinti reikiamą mokytojų parengimą ir mentorystės schemas. Tai būtina ir siekiant užtikrinti, kad dabartinė nelygybė švietimo sistemoje dėl COVID-19 krizės nedidėtų; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti skatinamas darbuotojų judumas į tuos sektorius, kuriuose juntamas didelis darbuotojų trūkumas, įskaitant sveikatos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius, technines ir specializuotas profesijas. Tai bus susiję su dideliais darbuotojų perkvalifikavimo ir jų kvalifikacijos kėlimo poreikiais, taip pat reikės didinti švietimo ir mokymo programose dalyvaujančių suaugusiųjų skaičių, be kita ko, pasinaudojant sutrumpintų darbo valandų teikiamomis galimybėmis. Baiminamasi, kad dabartinės mokymo paskatų programos nepasiekia tų, kuriems jos duotų didžiausios naudos, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų. Didžiausia kliūtis – prastos kalbų žinios, ypač dvikalbėje Briuselio darbo rinkoje. Bendruomenės imasi veiksmų dalyvavimui gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijose didinti, tačiau esama galimybių parengti išsamesnes strategijas, kad būtų patenkinti būsimi darbo rinkos poreikiai. Bendras skaitmeninių įgūdžių lygis yra geras, tačiau toliau negerėja. Jaunuolių, ypač turinčių žemą išsilavinimą, skaitmeniniai įgūdžiai prastesni už Sąjungos vidurkį ir pastaraisiais metais blogėjo. Kad būtų užtikrinta prieiga prie nuotolinio mokymosi, visus studentus būtina aprūpinti tinkama įranga ir interneto prieiga, be to, užtikrinti reikiamą mokytojų parengimą ir mentorystės schemas. Tai būtina ir siekiant užtikrinti, kad dabartinė nelygybė švietimo sistemoje dėl COVID-19 krizės nedidėtų;

| (21) | kad remtų ekonomiką dabartinėmis COVID-19 pandemijos sąlygomis, Belgija patvirtino nemažai schemų, kuriomis remiamas įmonių likvidumas, įskaitant paskoloms taikomą valstybės garantijų schemą ir keletą regioninių schemų, apie kurias pranešta pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą. Siekiant užtikrinti, kad įmonės, ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir savarankiškai dirbantys asmenys, pasinaudotų šiomis schemomis, kad apsisaugotų ir galėtų sparčiau atsigauti, svarbus veiksmingas ir efektyvus tokių schemų įgyvendinimas, be kita ko, vykdomas tarpininkų. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones, reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus, be kita ko, tarpininkų, atsparumą; |
| --- | --- |

(21)

kad remtų ekonomiką dabartinėmis COVID-19 pandemijos sąlygomis, Belgija patvirtino nemažai schemų, kuriomis remiamas įmonių likvidumas, įskaitant paskoloms taikomą valstybės garantijų schemą ir keletą regioninių schemų, apie kurias pranešta pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą. Siekiant užtikrinti, kad įmonės, ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir savarankiškai dirbantys asmenys, pasinaudotų šiomis schemomis, kad apsisaugotų ir galėtų sparčiau atsigauti, svarbus veiksmingas ir efektyvus tokių schemų įgyvendinimas, be kita ko, vykdomas tarpininkų. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones, reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus, be kita ko, tarpininkų, atsparumą;

| (22) | nepaisant Vyriausybės pastangų, įmonėms tenkanti administracinė našta per metus siekia apie 7 mlrd. EUR (1,6 % BVP) ir didžioji šios sumos dalis yra susijusi su mokestinių prievolių ir darbo teisės reikalavimų vykdymu. Mokesčių sistema dėl įvairių mokesčių išlaidų yra sudėtinga. Sudėtingas yra ir įmonių, visų pirma turinčių tvarkyti skirtingas regionines sistemas, darbo užmokesčio administravimas. Valdžios institucijos vis labiau vėluoja mokėti įmonėms, tuo prisidėdamos prie jų žlugimo ir verslo aplinkos prastėjimo. Labai vėluojama išduoti statybos leidimus, pajungti elektrą ir vandenį. Turto perdavimo procesas šalyje yra vienas iš lėčiausių ir brangiausių Sąjungoje. Patekimo į rinką reikalavimai, taikomi amatininkams ir (arba) statybos paslaugų įmonėms, regionuose labai skiriasi. Bendras didelio reguliavimo, didelių darbo užmokesčio sąnaudų ir darbo rinkos nelankstumo poveikis daro neigiamą poveikį mažmeninės prekybos sektoriaus veiklos rezultatams. Mažmenininkų veiklos aplinką varžo taisyklės, taikomos parduotuvių darbo valandoms, pardavimų skatinimui, nuolaidoms ir nereceptinių vaistų platinimo kanalams. 5G diegimą, be kita ko, galėtų pristabdyti kiekviename regione taikomi griežti aplinkosaugos ir sveikatos standartai, susiję radiacine sauga (ypač Briuselyje), dideli antenų mokesčiai Briuselyje ir ilgai trunkantis leidimų antenų įrengimui išdavimas. Kalbant apie nemokumą, MVĮ netaikoma jokia speciali supaprastinta neteisminio ginčų sprendimo procedūra, o nemokumo procedūras gali pradėti tik skolininkai. Nepaisant laipsniškų patobulinimų, teisingumo sistemai sunkumų vis dar kelia nepakankamas skaitmeninimas ir išteklių trūkumas. Ilgai trunkantys administracinių teismų procesai lemia smarkų viešųjų pirkimų ir statybos leidimų bylų vėlavimą. Pagrindinėms rinkos priežiūros, konkurencijos ir geležinkelių transporto užtikrinimo institucijoms trūksta darbuotojų užduotims vykdyti; |
| --- | --- |

(22)

nepaisant Vyriausybės pastangų, įmonėms tenkanti administracinė našta per metus siekia apie 7 mlrd. EUR (1,6 % BVP) ir didžioji šios sumos dalis yra susijusi su mokestinių prievolių ir darbo teisės reikalavimų vykdymu. Mokesčių sistema dėl įvairių mokesčių išlaidų yra sudėtinga. Sudėtingas yra ir įmonių, visų pirma turinčių tvarkyti skirtingas regionines sistemas, darbo užmokesčio administravimas. Valdžios institucijos vis labiau vėluoja mokėti įmonėms, tuo prisidėdamos prie jų žlugimo ir verslo aplinkos prastėjimo. Labai vėluojama išduoti statybos leidimus, pajungti elektrą ir vandenį. Turto perdavimo procesas šalyje yra vienas iš lėčiausių ir brangiausių Sąjungoje. Patekimo į rinką reikalavimai, taikomi amatininkams ir (arba) statybos paslaugų įmonėms, regionuose labai skiriasi. Bendras didelio reguliavimo, didelių darbo užmokesčio sąnaudų ir darbo rinkos nelankstumo poveikis daro neigiamą poveikį mažmeninės prekybos sektoriaus veiklos rezultatams. Mažmenininkų veiklos aplinką varžo taisyklės, taikomos parduotuvių darbo valandoms, pardavimų skatinimui, nuolaidoms ir nereceptinių vaistų platinimo kanalams. 5G diegimą, be kita ko, galėtų pristabdyti kiekviename regione taikomi griežti aplinkosaugos ir sveikatos standartai, susiję radiacine sauga (ypač Briuselyje), dideli antenų mokesčiai Briuselyje ir ilgai trunkantis leidimų antenų įrengimui išdavimas. Kalbant apie nemokumą, MVĮ netaikoma jokia speciali supaprastinta neteisminio ginčų sprendimo procedūra, o nemokumo procedūras gali pradėti tik skolininkai. Nepaisant laipsniškų patobulinimų, teisingumo sistemai sunkumų vis dar kelia nepakankamas skaitmeninimas ir išteklių trūkumas. Ilgai trunkantys administracinių teismų procesai lemia smarkų viešųjų pirkimų ir statybos leidimų bylų vėlavimą. Pagrindinėms rinkos priežiūros, konkurencijos ir geležinkelių transporto užtikrinimo institucijoms trūksta darbuotojų užduotims vykdyti;

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų, kurios taip pat padėtų vykdyti pramonės pertvarką. Kaip nurodyta Belgijos 2021–2030 m. nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP), šaliai būtinos didelės investicijos darniojo transporto srityje, ypač kamščių ir elektromobilumo problemoms spręsti. Prieš COVID-19 krizę Belgijos regionai paskelbė pagrindinius daugiamečius transporto infrastruktūros planus. Didelės sumos investuojamos į priemiesčių geležinkelio maršrutus aplink Briuselį, signalinę įrangą, uostų ir tarpvalstybines geležinkelių jungtis. Taip pat daug investuojama į Briuselio metro, tramvajų ir autobusų infrastruktūrą. NEKSVP taip pat nustatyti svarbūs investicijų poreikiai lanksčios energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių, energetikos tinklų jungčių, pažangiųjų tinklų, energijos kaupimo ir vartojimo efektyvumo srityse, kad būtų pasiekti Europos energetikos ir klimato tikslai, įvykdytas Belgijos teisinis įsipareigojimas iki 2025 m. visiškai atsisakyti branduolinės energijos ir renovuoti 80 % pastatų, pastatytų iki energijos normų nustatymo. Nors privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) intensyvumas yra palyginti didelis, viešojo sektoriaus MTP intensyvumas išlieka šiek tiek mažesnis nei daugumos valstybių narių, kurių ekonominė plėtra yra panašaus lygio. Belgija rizikuoja atsilikti nuo 5G diegimo tvarkaraščio, nes šalis neplanuoja per Sąjungos teisės aktuose nustatytus terminus paskirti pagrindinių 5G radijo dažnių juostų. 2020 m. kovo mėn. Belgijos valdžios institucijos pradėjo viešas konsultacijas dėl laikino sprendimo, t. y. laikinų nacionalinių licencijų, skirtų 200 MHz turimam spektrui 3,6–3,8 GHz dažnių juostoje. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Belgijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Belgijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų, kurios taip pat padėtų vykdyti pramonės pertvarką. Kaip nurodyta Belgijos 2021–2030 m. nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP), šaliai būtinos didelės investicijos darniojo transporto srityje, ypač kamščių ir elektromobilumo problemoms spręsti. Prieš COVID-19 krizę Belgijos regionai paskelbė pagrindinius daugiamečius transporto infrastruktūros planus. Didelės sumos investuojamos į priemiesčių geležinkelio maršrutus aplink Briuselį, signalinę įrangą, uostų ir tarpvalstybines geležinkelių jungtis. Taip pat daug investuojama į Briuselio metro, tramvajų ir autobusų infrastruktūrą. NEKSVP taip pat nustatyti svarbūs investicijų poreikiai lanksčios energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių, energetikos tinklų jungčių, pažangiųjų tinklų, energijos kaupimo ir vartojimo efektyvumo srityse, kad būtų pasiekti Europos energetikos ir klimato tikslai, įvykdytas Belgijos teisinis įsipareigojimas iki 2025 m. visiškai atsisakyti branduolinės energijos ir renovuoti 80 % pastatų, pastatytų iki energijos normų nustatymo. Nors privačiojo sektoriaus mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) intensyvumas yra palyginti didelis, viešojo sektoriaus MTP intensyvumas išlieka šiek tiek mažesnis nei daugumos valstybių narių, kurių ekonominė plėtra yra panašaus lygio. Belgija rizikuoja atsilikti nuo 5G diegimo tvarkaraščio, nes šalis neplanuoja per Sąjungos teisės aktuose nustatytus terminus paskirti pagrindinių 5G radijo dažnių juostų. 2020 m. kovo mėn. Belgijos valdžios institucijos pradėjo viešas konsultacijas dėl laikino sprendimo, t. y. laikinų nacionalinių licencijų, skirtų 200 MHz turimam spektrui 3,6–3,8 GHz dažnių juostoje. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Belgijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Belgijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (24) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(24)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (25) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Belgija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(25)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Belgija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (26) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Belgija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(26)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Belgija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (27) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(27)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Belgija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (28) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Belgijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti bendrą sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir užtikrinti aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir visuomenei, visų pirma skatinant veiksmingų aktyvių darbo rinkos priemonių taikymą ir įgūdžių ugdymą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą likvidumo priemonių įgyvendinimą, siekiant padėti MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat pagerinti verslo aplinką. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darniojo transporto infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, žiedinę ekonomiką, skaitmeninę infrastruktūrą, pavyzdžiui, 5G ir gigabitinius tinklus, ir mokslinius tyrimus bei inovacijas. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 1.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/8

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Bulgarijos konvergencijos programos

(2020/C 282/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Bulgarija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Bulgarijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Bulgarijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Bulgarijoje makroekonominio disbalanso jau nebėra. Ankstesniais metais būta ne tik pažeidžiamumo finansų sektoriuje, bet ir didelio įsiskolinimo ir daug neveiksnių paskolų įmonių sektoriuje. Nustatyta, kad Bulgarijoje disbalanso nebėra, nes dėl nuoseklių politikos veiksmų ir palankios makroekonominės aplinkos rizika ir pažeidžiamumas dar labiau sumažėjo; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Bulgarijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Bulgarijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Bulgarijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Bulgarijoje makroekonominio disbalanso jau nebėra. Ankstesniais metais būta ne tik pažeidžiamumo finansų sektoriuje, bet ir didelio įsiskolinimo ir daug neveiksnių paskolų įmonių sektoriuje. Nustatyta, kad Bulgarijoje disbalanso nebėra, nes dėl nuoseklių politikos veiksmų ir palankios makroekonominės aplinkos rizika ir pažeidžiamumas dar labiau sumažėjo;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektorius turi būti pasirengęs krizėms. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektorius turi būti pasirengęs krizėms. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Bulgarija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Bulgarija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Bulgarijos regionuose socialiniai bei ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Bulgarijoje didės, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Bulgarijos regionuose socialiniai bei ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Bulgarijoje didės, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Bulgarija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Bulgarijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 3,1 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 20,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 28,5 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 3,1 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 20,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 28,5 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Bulgarija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,3 % BVP. Priemonės, be kita ko, apima didesnes išlaidas sveikatos priežiūros ir saugumo paslaugoms ir užimtumo rėmimo programą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Bulgarija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 0,6 % BVP. Tos priemonės apima valstybės valdomo Bulgarijos plėtros banko garantijas ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Bulgarija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Bulgarija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,3 % BVP. Priemonės, be kita ko, apima didesnes išlaidas sveikatos priežiūros ir saugumo paslaugoms ir užimtumo rėmimo programą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Bulgarija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 0,6 % BVP. Tos priemonės apima valstybės valdomo Bulgarijos plėtros banko garantijas ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Bulgarija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,8 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Bulgarijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 2,8 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Bulgarijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Įvertinus visus svarbius veiksnius pranešime padaryta išvada, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus yra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Bulgarijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Įvertinus visus svarbius veiksnius pranešime padaryta išvada, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus yra įvykdytas;

| (16) | 2020 m. kovo 13 d. Bulgarija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 13 d. iki 2020 m. balandžio 13 d.; vėliau ji buvo pratęsta iki 2020 m. gegužės 13 d., o po to laikotarpiui iki 2020 m. birželio 14 d. pakeista nepaprastąja epidemiologine padėtimi. 2020 m. balandžio 6 d. Parlamentas priėmė Vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl 2020 m. valstybės biudžeto dalinio pakeitimo. Dėl padidėjusių išlaidų su krize susijusioms priemonėms ir tikėtino pajamų sumažėjimo 2,4 mlrd. BGN, naujajame biudžete numatomas 3,5 mlrd. BGN (2,9 % BVP) valstybės biudžeto deficitas. Numatoma penkis kartus – nuo 2,2 mlrd. BGN iki 10 mlrd. BGN – padidinti naujos obligacijų emisijos, kurią gali išleisti Vyriausybė, viršutinę ribą. Apskritai sveikatos sistemai remti ir pandemijos socialiniams bei ekonominiams padariniams šalinti Bulgarija mobilizavo daugiau kaip 870 mln. BGN finansinį paketą pagal kelias 2014–2020 m. iš ESI fondų finansuojamas veiksmų programas; |
| --- | --- |

(16)

2020 m. kovo 13 d. Bulgarija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 13 d. iki 2020 m. balandžio 13 d.; vėliau ji buvo pratęsta iki 2020 m. gegužės 13 d., o po to laikotarpiui iki 2020 m. birželio 14 d. pakeista nepaprastąja epidemiologine padėtimi. 2020 m. balandžio 6 d. Parlamentas priėmė Vyriausybės pateiktą pasiūlymą dėl 2020 m. valstybės biudžeto dalinio pakeitimo. Dėl padidėjusių išlaidų su krize susijusioms priemonėms ir tikėtino pajamų sumažėjimo 2,4 mlrd. BGN, naujajame biudžete numatomas 3,5 mlrd. BGN (2,9 % BVP) valstybės biudžeto deficitas. Numatoma penkis kartus – nuo 2,2 mlrd. BGN iki 10 mlrd. BGN – padidinti naujos obligacijų emisijos, kurią gali išleisti Vyriausybė, viršutinę ribą. Apskritai sveikatos sistemai remti ir pandemijos socialiniams bei ekonominiams padariniams šalinti Bulgarija mobilizavo daugiau kaip 870 mln. BGN finansinį paketą pagal kelias 2014–2020 m. iš ESI fondų finansuojamas veiksmų programas;

| (17) | reaguodama į COVID-19 krizę, Bulgarija nustatė užimtumo rėmimo priemonę, pagal kurią valstybė įsipareigoja iki trijų mėnesių mokėti darbuotojams 60 % jų pajamų ir susijusių socialinio draudimo įmokų su sąlyga, kad darbdavys sumoka skirtumą ir įsipareigoja neatleisti darbuotojų. Darbdavys taip pat yra įpareigotas išlaikyti darbo vietą ilgesnį laikotarpį, kuris bent jau atitiktų subsidijuojamą laikotarpį. Reikalavimus atitinkančios įmonės apima įmones sektoriuose, kuriems dėl nepaprastosios padėties nustatyti apribojimai daro tiesioginį poveikį. Kaip nustatyta 2020 m. kovo 30 d. dekrete Nr. 55, reikalavimus atitinka ir kitų sektorių įmonės, kurios gali įrodyti, kad jų pajamos per konkretų 2020 m. kovo mėn. laikotarpį sumažėjo 20 %, palyginti su 2019 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

(17)

reaguodama į COVID-19 krizę, Bulgarija nustatė užimtumo rėmimo priemonę, pagal kurią valstybė įsipareigoja iki trijų mėnesių mokėti darbuotojams 60 % jų pajamų ir susijusių socialinio draudimo įmokų su sąlyga, kad darbdavys sumoka skirtumą ir įsipareigoja neatleisti darbuotojų. Darbdavys taip pat yra įpareigotas išlaikyti darbo vietą ilgesnį laikotarpį, kuris bent jau atitiktų subsidijuojamą laikotarpį. Reikalavimus atitinkančios įmonės apima įmones sektoriuose, kuriems dėl nepaprastosios padėties nustatyti apribojimai daro tiesioginį poveikį. Kaip nustatyta 2020 m. kovo 30 d. dekrete Nr. 55, reikalavimus atitinka ir kitų sektorių įmonės, kurios gali įrodyti, kad jų pajamos per konkretų 2020 m. kovo mėn. laikotarpį sumažėjo 20 %, palyginti su 2019 m. kovo mėn.;

| (18) | siekiant paremti ekonomikos likvidumą Bulgarijos plėtros banko kapitalas buvo padidintas 700 mln. BGN. 500 mln. BGN buvo skirta bankų portfelio garantijoms, kad įmonėms būtų sudarytos lankstesnės verslo paskolų sąlygos, o 200 mln. BGN buvo skirta 4 500 BGN nesiekiančių beprocenčių paskolų, suteikiamų asmenims, kuriuos jų įmonės privertė išeiti nemokamų atostogų, arba savarankiškai dirbantiems asmenims, garantijoms. Bulgarijos plėtros bankas taip pat įgyvendins 100 mln. EUR vertės garantijų sistemą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skiriamoms paskoloms, finansuojamoms iš Europos regioninės plėtros fondo pagal veiksmų programą „Inovacijos ir konkurencingumas“. Bulgarijos Finansinių priemonių fondo valdytojas dar kartą peržiūrėjo portfelio būklę ir paramos įmonėms priemones pritaiko prie dabartinių ekonominių realijų. Bulgarijos nacionalinis bankas pristatė 9,3 mlrd. BGN vertės priemonių paketą, kuriuo siekiama išlaikyti bankų sistemos atsparumą ir padidinti jos lankstumą, taip pat sumažinti neigiamą suvaržymų poveikį piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

(18)

siekiant paremti ekonomikos likvidumą Bulgarijos plėtros banko kapitalas buvo padidintas 700 mln. BGN. 500 mln. BGN buvo skirta bankų portfelio garantijoms, kad įmonėms būtų sudarytos lankstesnės verslo paskolų sąlygos, o 200 mln. BGN buvo skirta 4 500 BGN nesiekiančių beprocenčių paskolų, suteikiamų asmenims, kuriuos jų įmonės privertė išeiti nemokamų atostogų, arba savarankiškai dirbantiems asmenims, garantijoms. Bulgarijos plėtros bankas taip pat įgyvendins 100 mln. EUR vertės garantijų sistemą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skiriamoms paskoloms, finansuojamoms iš Europos regioninės plėtros fondo pagal veiksmų programą „Inovacijos ir konkurencingumas“. Bulgarijos Finansinių priemonių fondo valdytojas dar kartą peržiūrėjo portfelio būklę ir paramos įmonėms priemones pritaiko prie dabartinių ekonominių realijų. Bulgarijos nacionalinis bankas pristatė 9,3 mlrd. BGN vertės priemonių paketą, kuriuo siekiama išlaikyti bankų sistemos atsparumą ir padidinti jos lankstumą, taip pat sumažinti neigiamą suvaržymų poveikį piliečiams ir įmonėms;

| (19) | COVID-19 krizė stipriai sukrėtė Bulgarijos ekonomiką ir tai paveikė tiek paslaugų, tiek gamybos sektorius. Neigiamą poveikį dar sustiprino mažėjanti paklausa bei pasiūla ir pasaulinių vertės grandinių sutrikdymai. Priemonės, kurių Vyriausybė ėmėsi reaguodama į ekstremaliąją padėtį, gali padėti sušvelninti krizės padarinius, tačiau siekiant išsaugoti darbo vietas ir pagerinti įmonių, ypač MVĮ, ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą labai svarbu jas įgyvendinti greitai ir veiksmingai. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Vadovaudamasi 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytomis gairėmis, Bulgarija panaikino asmeninių apsaugos priemonių eksporto draudimus ir įrengė žaliuosius koridorius, skirtus greitiems patikrinimams sienos perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 krizė stipriai sukrėtė Bulgarijos ekonomiką ir tai paveikė tiek paslaugų, tiek gamybos sektorius. Neigiamą poveikį dar sustiprino mažėjanti paklausa bei pasiūla ir pasaulinių vertės grandinių sutrikdymai. Priemonės, kurių Vyriausybė ėmėsi reaguodama į ekstremaliąją padėtį, gali padėti sušvelninti krizės padarinius, tačiau siekiant išsaugoti darbo vietas ir pagerinti įmonių, ypač MVĮ, ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą labai svarbu jas įgyvendinti greitai ir veiksmingai. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Vadovaudamasi 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytomis gairėmis, Bulgarija panaikino asmeninių apsaugos priemonių eksporto draudimus ir įrengė žaliuosius koridorius, skirtus greitiems patikrinimams sienos perėjimo punktuose;

| (20) | dėl COVID-19 papildoma našta užgriuvo Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemą, kuri jau ir taip pasižymi ribotomis galimybėmis dėl nors ir didėjančio, bet mažo viešojo finansavimo, ribota sveikatos draudimo apsauga, nedideliu slaugytojų skaičiumi ir netolygiu regioniniu sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymu. Todėl dar galima stiprinti bendrą Bulgarijos sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir pajėgumą. Bendrosios praktikos gydytojams ir specialistams teikiant daugiau ambulatorinės priežiūros paslaugų ir dažniau konsultuojant nuotoliniu būdu, ligoninėse atsirastų daugiau laisvų vietų, o testavimas ir gydymas turėtų būti prieinami visiems, nepriklausomai nuo sveikatos draudimo statuso. Visoje teritorijoje turėtų būti užtikrintos tinkamos, gyventojų poreikius atitinkančios galimybės kreiptis į sveikatos priežiūros darbuotojus ir pasinaudoti jų paslaugomis. Pirminės, ilgalaikės ir bendruomeninės priežiūros integravimas yra labai svarbus vyresnio amžiaus žmonėms ir pažeidžiamiausioms grupėms; |
| --- | --- |

(20)

dėl COVID-19 papildoma našta užgriuvo Bulgarijos sveikatos priežiūros sistemą, kuri jau ir taip pasižymi ribotomis galimybėmis dėl nors ir didėjančio, bet mažo viešojo finansavimo, ribota sveikatos draudimo apsauga, nedideliu slaugytojų skaičiumi ir netolygiu regioniniu sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymu. Todėl dar galima stiprinti bendrą Bulgarijos sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir pajėgumą. Bendrosios praktikos gydytojams ir specialistams teikiant daugiau ambulatorinės priežiūros paslaugų ir dažniau konsultuojant nuotoliniu būdu, ligoninėse atsirastų daugiau laisvų vietų, o testavimas ir gydymas turėtų būti prieinami visiems, nepriklausomai nuo sveikatos draudimo statuso. Visoje teritorijoje turėtų būti užtikrintos tinkamos, gyventojų poreikius atitinkančios galimybės kreiptis į sveikatos priežiūros darbuotojus ir pasinaudoti jų paslaugomis. Pirminės, ilgalaikės ir bendruomeninės priežiūros integravimas yra labai svarbus vyresnio amžiaus žmonėms ir pažeidžiamiausioms grupėms;

| (21) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 5,8 %. Nuo nepaprastosios padėties įvedimo pradžios sparčiai didėjo nedarbo lygis prekybos, apgyvendinimo, maitinimo paslaugų ir gamybos sektoriuose, dideliuose miestuose ir tarp asmenų, turinčių ne aukštesnį kaip vidurinį išsilavinimą. Vyriausybė ėmėsi priemonių užimtumui apsaugoti, visų pirma nustatydama sutrumpinto darbo laiko schemas; visas jas reikėtų skubiai įgyvendinti ir toliau tobulinti. Dabartinėmis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, plačiai remti darbdavius ir darbuotojus, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam darbo vietų praradimui. Siekiant reaguoti į neigiamą poveikį darbo rinkai, reikės stiprinti Užimtumo agentūros pajėgumus ir įgyvendinamas priemones. Tolesnės pastangos aktyvumo skatinimo, įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo srityse padės žmonėms grįžti į darbo rinką ir kartu parengs darbo jėgą skaitmeninimo keliamiems iššūkiams ir teikiamoms galimybėms. COVID-19 krizė taip pat gali turėti didelį poveikį dirbantiems neoficialiai, nes jų galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine apsauga yra ribotos. Tikslinės politikos priemonės galėtų padėti užtikrinti, kad socialiai neapsaugoti darbuotojai ir pažeidžiamiausios grupės dar labiau nenuskurstų, ir suteikti daugiau pragyvenimo šaltinių ekonomikai atsigaunant; |
| --- | --- |

(21)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 5,8 %. Nuo nepaprastosios padėties įvedimo pradžios sparčiai didėjo nedarbo lygis prekybos, apgyvendinimo, maitinimo paslaugų ir gamybos sektoriuose, dideliuose miestuose ir tarp asmenų, turinčių ne aukštesnį kaip vidurinį išsilavinimą. Vyriausybė ėmėsi priemonių užimtumui apsaugoti, visų pirma nustatydama sutrumpinto darbo laiko schemas; visas jas reikėtų skubiai įgyvendinti ir toliau tobulinti. Dabartinėmis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, plačiai remti darbdavius ir darbuotojus, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, kad būtų užkirstas kelias tolesniam darbo vietų praradimui. Siekiant reaguoti į neigiamą poveikį darbo rinkai, reikės stiprinti Užimtumo agentūros pajėgumus ir įgyvendinamas priemones. Tolesnės pastangos aktyvumo skatinimo, įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo srityse padės žmonėms grįžti į darbo rinką ir kartu parengs darbo jėgą skaitmeninimo keliamiems iššūkiams ir teikiamoms galimybėms. COVID-19 krizė taip pat gali turėti didelį poveikį dirbantiems neoficialiai, nes jų galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine apsauga yra ribotos. Tikslinės politikos priemonės galėtų padėti užtikrinti, kad socialiai neapsaugoti darbuotojai ir pažeidžiamiausios grupės dar labiau nenuskurstų, ir suteikti daugiau pragyvenimo šaltinių ekonomikai atsigaunant;

| (22) | COVID-19 krizė daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamoms grupėms ir didina esamus socialinius iššūkius. Asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinės atskirtis, dalis jau ir prieš krizę buvo didelė, ypač kalbant apie vaikus, pagyvenusius žmones, neįgaliuosius ir romus, o socialiniais pervedimais skurdą pavyko sumažinti tik iš dalies. Pajamų nelygybė buvo viena didžiausių Sąjungoje, o mokesčių ir išmokų sistemų poveikis mažinant šią nelygybę buvo vienas silpniausių. Krizė reikalauja imtis priemonių jau ankstesniais metais nustatytiems trūkumams pašalinti, visų pirma minimalių pajamų sistemoje, kuri yra viena iš netinkamiausių Sąjungoje paramos gavėjams iš skurdo ištraukti. Tebėra aktualūs tokie klausimai kaip socialinės apsaugos užtikrinimas visiems, įskaitant nestandartinių užimtumo formų darbuotojus, savarankiškai dirbančius asmenis ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius, pajamų rėmimo, aprūpinimo maistu ir tinkamų socialinių paslaugų užtikrinimas, taip pat skubus būsto suteikimas ir parama benamiams. Socialinių paslaugų reforma padėtų stabilizuoti sistemą, o glaudesnis sveikatos priežiūros ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas sudarytų sąlygas pasiekti tuos, kurie negali pasirūpinti savimi, ir neįgaliuosius. Daugeliui romų namų ūkių, kurie jau prieš krizę gyveno dideliame skurde, reikia tarpininkavimo paslaugų, pagrindinių paslaugų ir paramos; |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 krizė daro neproporcingai didelį poveikį pažeidžiamoms grupėms ir didina esamus socialinius iššūkius. Asmenų, kuriems gresia skurdas arba socialinės atskirtis, dalis jau ir prieš krizę buvo didelė, ypač kalbant apie vaikus, pagyvenusius žmones, neįgaliuosius ir romus, o socialiniais pervedimais skurdą pavyko sumažinti tik iš dalies. Pajamų nelygybė buvo viena didžiausių Sąjungoje, o mokesčių ir išmokų sistemų poveikis mažinant šią nelygybę buvo vienas silpniausių. Krizė reikalauja imtis priemonių jau ankstesniais metais nustatytiems trūkumams pašalinti, visų pirma minimalių pajamų sistemoje, kuri yra viena iš netinkamiausių Sąjungoje paramos gavėjams iš skurdo ištraukti. Tebėra aktualūs tokie klausimai kaip socialinės apsaugos užtikrinimas visiems, įskaitant nestandartinių užimtumo formų darbuotojus, savarankiškai dirbančius asmenis ir mažas pajamas gaunančius namų ūkius, pajamų rėmimo, aprūpinimo maistu ir tinkamų socialinių paslaugų užtikrinimas, taip pat skubus būsto suteikimas ir parama benamiams. Socialinių paslaugų reforma padėtų stabilizuoti sistemą, o glaudesnis sveikatos priežiūros ir socialinių tarnybų bendradarbiavimas sudarytų sąlygas pasiekti tuos, kurie negali pasirūpinti savimi, ir neįgaliuosius. Daugeliui romų namų ūkių, kurie jau prieš krizę gyveno dideliame skurde, reikia tarpininkavimo paslaugų, pagrindinių paslaugų ir paramos;

| (23) | prie ekonomikos atsigavimo taip pat labai prisidėtų ir vidutinės trukmės laikotarpiu integracinį ir tvarų augimą skatintų geresnis švietimo ir mokymo paslaugų teikimas ir kvalifikuotesnė darbo jėga. Vis dar yra galimybių gerinti Bulgarijos švietimo ir mokymo kokybę, atitiktį darbo rinkos poreikiams ir įtraukumą. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose socialinė ir ekonominė kilmė daro didžiausią įtaką mokymosi rezultatams. Romų įtraukimas į švietimo sistemą tebėra iššūkis, o mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra itin didelis tarp romų ir kaimo vietovėse. Bendras gyventojų (16–74 metų amžiaus), įskaitant jaunimą (16–19 metų amžiaus) skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemas. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas, pavyzdžiui, siūlant labiau į skaitmenines technologijas orientuotas studijų kryptis ir mokymo programas, galėtų padėti prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių, kuriuos sukėlė skaitmeninimas, ir prie poreikio dirbti nuotoliniu būdu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis. Be to, 11 % mokinių vis dar neturi kompiuterių ir (arba) prieigos prie interneto, o 2 000 mokytojų neturi kompiuterių. Nepaisant tam tikrų pastarojo metų paramos priemonių, dabartinis nuotolinio mokymosi režimas gali dar labiau padidinti jau ir taip didelę nelygybę švietimo ir mokymo srityje: Tolesnės pastangos gerinti visų mokinių skaitmenines žinias ir didinti jų prieigą prie tinkamos techninės infrastruktūros turėtų ilgalaikį teigiamą poveikį jų, visų pirma pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybėms gauti išsilavinimą, taip padedant mažinti didelę mokymosi nebaigusių asmenų dalį; |
| --- | --- |

(23)

prie ekonomikos atsigavimo taip pat labai prisidėtų ir vidutinės trukmės laikotarpiu integracinį ir tvarų augimą skatintų geresnis švietimo ir mokymo paslaugų teikimas ir kvalifikuotesnė darbo jėga. Vis dar yra galimybių gerinti Bulgarijos švietimo ir mokymo kokybę, atitiktį darbo rinkos poreikiams ir įtraukumą. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose socialinė ir ekonominė kilmė daro didžiausią įtaką mokymosi rezultatams. Romų įtraukimas į švietimo sistemą tebėra iššūkis, o mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra itin didelis tarp romų ir kaimo vietovėse. Bendras gyventojų (16–74 metų amžiaus), įskaitant jaunimą (16–19 metų amžiaus) skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemas. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas, pavyzdžiui, siūlant labiau į skaitmenines technologijas orientuotas studijų kryptis ir mokymo programas, galėtų padėti prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių, kuriuos sukėlė skaitmeninimas, ir prie poreikio dirbti nuotoliniu būdu naudojantis skaitmeninėmis technologijomis. Be to, 11 % mokinių vis dar neturi kompiuterių ir (arba) prieigos prie interneto, o 2 000 mokytojų neturi kompiuterių. Nepaisant tam tikrų pastarojo metų paramos priemonių, dabartinis nuotolinio mokymosi režimas gali dar labiau padidinti jau ir taip didelę nelygybę švietimo ir mokymo srityje: Tolesnės pastangos gerinti visų mokinių skaitmenines žinias ir didinti jų prieigą prie tinkamos techninės infrastruktūros turėtų ilgalaikį teigiamą poveikį jų, visų pirma pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybėms gauti išsilavinimą, taip padedant mažinti didelę mokymosi nebaigusių asmenų dalį;

| (24) | COVID-19 krizė atskleidė veiksmingo viešojo administravimo ir gerai veikiančios skaitmeninės valdžios, įskaitant e. sveikatą ir e. viešuosius pirkimus, strateginę svarbą. Sąjunga rėmė reformas šioje srityje, tačiau jų įgyvendinimas vyksta pernelyg lėtai ir tai neigiamai paveikė viešojo sektoriaus veiksmingumą izoliavimo laikotarpiu. Todėl Bulgarija atsilieka e. paslaugų teikimo srityje ir jos piliečiai bei įmonės turėtų būti skatinami jomis naudotis. Taip pat reikės visapusiškai spręsti su kibernetiniu saugumu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumu susijusius klausimus. Ateityje veiksmingas viešasis administravimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų laiku ir veiksmingai įgyvendinamos ekonomikos gaivinimo priemonės. Itin svarbus išlieka bendradarbiavimas ir koordinavimas visais valdžios lygmenimis, be kita ko, viešųjų sutarčių ir koncesijų, taip pat rinkos priežiūros srityse. Didesnis reglamentavimo nuspėjamumas ir stabilumas, veiksminga politikos įgyvendinimo kontrolė ir administracinės naštos mažinimas pagerintų verslo aplinką ir paskatintų investicijas, o tai paspartintų ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

(24)

COVID-19 krizė atskleidė veiksmingo viešojo administravimo ir gerai veikiančios skaitmeninės valdžios, įskaitant e. sveikatą ir e. viešuosius pirkimus, strateginę svarbą. Sąjunga rėmė reformas šioje srityje, tačiau jų įgyvendinimas vyksta pernelyg lėtai ir tai neigiamai paveikė viešojo sektoriaus veiksmingumą izoliavimo laikotarpiu. Todėl Bulgarija atsilieka e. paslaugų teikimo srityje ir jos piliečiai bei įmonės turėtų būti skatinami jomis naudotis. Taip pat reikės visapusiškai spręsti su kibernetiniu saugumu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumu susijusius klausimus. Ateityje veiksmingas viešasis administravimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų laiku ir veiksmingai įgyvendinamos ekonomikos gaivinimo priemonės. Itin svarbus išlieka bendradarbiavimas ir koordinavimas visais valdžios lygmenimis, be kita ko, viešųjų sutarčių ir koncesijų, taip pat rinkos priežiūros srityse. Didesnis reglamentavimo nuspėjamumas ir stabilumas, veiksminga politikos įgyvendinimo kontrolė ir administracinės naštos mažinimas pagerintų verslo aplinką ir paskatintų investicijas, o tai paspartintų ekonomikos atsigavimą;

| (25) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. COVID-19 krizė dar labiau padidino skaitmeninimo ir inovacijų svarbą – šiose srityse Bulgarijos, visų pirma jos MVĮ, rezultatai yra gerokai prastesni už Sąjungos vidurkį. Vienas svarbus šios problemos pavyzdys – 5G pradinėms juostoms numatomas skirti spektras yra nepakankamas, kad būtų galima laiku ir veiksmingai teikti 5G paslaugas. Vis dar reikia spręsti tokias seniai žinomas mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemos problemas kaip susiskaidymas, menkas finansavimas ir ribotas žinių bei technologijų perdavimas. Kartu Bulgarija yra daugiausiai išteklių bei energijos sunaudojanti ir daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetanti Sąjungos ekonomika, kuriai reikia didelių investicijų energetikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, kaip aprašyta Bulgarijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane; |
| --- | --- |

(25)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. COVID-19 krizė dar labiau padidino skaitmeninimo ir inovacijų svarbą – šiose srityse Bulgarijos, visų pirma jos MVĮ, rezultatai yra gerokai prastesni už Sąjungos vidurkį. Vienas svarbus šios problemos pavyzdys – 5G pradinėms juostoms numatomas skirti spektras yra nepakankamas, kad būtų galima laiku ir veiksmingai teikti 5G paslaugas. Vis dar reikia spręsti tokias seniai žinomas mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemos problemas kaip susiskaidymas, menkas finansavimas ir ribotas žinių bei technologijų perdavimas. Kartu Bulgarija yra daugiausiai išteklių bei energijos sunaudojanti ir daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetanti Sąjungos ekonomika, kuriai reikia didelių investicijų energetikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, kaip aprašyta Bulgarijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane;

| (26) | didelio Bulgarijos energijos intensyvumo, didžiulės priklausomybės nuo iškastinio kuro ir neefektyvaus energijos ir išteklių naudojimo problemoms spręsti skirtas pertvarkymo darbas dar tik prasidėjo. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pabrėžiamas Bulgarijos įsipareigojimas laikantis Europos žaliojo kurso iki 2050 m. sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau taip pat pareiškiamas ketinimas išlaikyti Bulgarijos priklausomybę nuo vidaus lignito šaltinių 2050 m. ir vėliau. Bulgarijos transporto infrastruktūros aprėptis ir kokybė tebėra prastesnė už Sąjungos vidurkį, o transeuropinis transporto tinklas vis dar nebaigtas kurti. Daugiarūšio vežimo platformų tinklas, kai kurios geležinkelio ir kelių atkarpos, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir intelektinės transporto sistemos tebėra nepakankamai išvystytos. Reikia spręsti didžiules aplinkosaugos problemas, nes jos daro neigiamą poveikį tvariam augimui ir kelia papildomą pavojų sveikatai COVID-19 krizės metu. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia su tarša susijusių mirčių, o atliekų tvarkymas ir komunalinių nuotekų surinkimo bei valymo įsipareigojimų laikymasis tebėra problema. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Bulgarijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Bulgarijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(26)

didelio Bulgarijos energijos intensyvumo, didžiulės priklausomybės nuo iškastinio kuro ir neefektyvaus energijos ir išteklių naudojimo problemoms spręsti skirtas pertvarkymo darbas dar tik prasidėjo. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pabrėžiamas Bulgarijos įsipareigojimas laikantis Europos žaliojo kurso iki 2050 m. sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau taip pat pareiškiamas ketinimas išlaikyti Bulgarijos priklausomybę nuo vidaus lignito šaltinių 2050 m. ir vėliau. Bulgarijos transporto infrastruktūros aprėptis ir kokybė tebėra prastesnė už Sąjungos vidurkį, o transeuropinis transporto tinklas vis dar nebaigtas kurti. Daugiarūšio vežimo platformų tinklas, kai kurios geležinkelio ir kelių atkarpos, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir intelektinės transporto sistemos tebėra nepakankamai išvystytos. Reikia spręsti didžiules aplinkosaugos problemas, nes jos daro neigiamą poveikį tvariam augimui ir kelia papildomą pavojų sveikatai COVID-19 krizės metu. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia su tarša susijusių mirčių, o atliekų tvarkymas ir komunalinių nuotekų surinkimo bei valymo įsipareigojimų laikymasis tebėra problema. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Bulgarijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Bulgarijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (27) | tinkamai veikianti nemokumo sistema bus svarbi realiosios ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės, nes tuomet gali labai išaugti bankrotų skaičius. Tokia sistema taip pat palengvintų spartesnį neveiksnių paskolų problemos sprendimą ir taip apribotų tolesnį jų kaupimąsi. Be to, dėl neveiksmingos nemokumo sistemos nemokumo bylos nagrinėjamos lėtai ir kainuoja brangiai. 2019 m. birželio mėn. buvo priimtas nemokumo sistemos veiksmų planas ir nustatytos atitinkamos spragos. Bulgarija pradėjo jį įgyvendinti ir rengiasi tolesniems veiksmams, įskaitant teisės aktų pakeitimus ir gebėjimų stiprinimo veiklą; |
| --- | --- |

(27)

tinkamai veikianti nemokumo sistema bus svarbi realiosios ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės, nes tuomet gali labai išaugti bankrotų skaičius. Tokia sistema taip pat palengvintų spartesnį neveiksnių paskolų problemos sprendimą ir taip apribotų tolesnį jų kaupimąsi. Be to, dėl neveiksmingos nemokumo sistemos nemokumo bylos nagrinėjamos lėtai ir kainuoja brangiai. 2019 m. birželio mėn. buvo priimtas nemokumo sistemos veiksmų planas ir nustatytos atitinkamos spragos. Bulgarija pradėjo jį įgyvendinti ir rengiasi tolesniems veiksmams, įskaitant teisės aktų pakeitimus ir gebėjimų stiprinimo veiklą;

| (28) | 2019 m. Bulgarija priėmė kelis įstatymus, kuriais siekiama į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2015/849 (7) ir (ES)2018/843 (8) (ketvirtąją ir penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas); jie dar neįgyvendinti. Iš neseniai atlikto nacionalinio rizikos vertinimo matyti, kad reikia skubiai šalinti nustatytus trūkumus, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Dar nėra tinkamai įvertinta rizika, susijusi su pilietybės suteikimo už investicijas programomis ir su virtualiuoju turtu. Reikia parengti ir įgyvendinti veiksmus, kad įpareigotieji subjektai veiksmingai taikytų kovos su pinigų plovimu sistemą. Kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas buvo nedidelis, o finansinės žvalgybos informacija buvo naudojamasi nepakankamai; |
| --- | --- |

(28)

2019 m. Bulgarija priėmė kelis įstatymus, kuriais siekiama į nacionalinę teisę perkelti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas (ES) 2015/849 (7) ir (ES)2018/843 (8) (ketvirtąją ir penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas); jie dar neįgyvendinti. Iš neseniai atlikto nacionalinio rizikos vertinimo matyti, kad reikia skubiai šalinti nustatytus trūkumus, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Dar nėra tinkamai įvertinta rizika, susijusi su pilietybės suteikimo už investicijas programomis ir su virtualiuoju turtu. Reikia parengti ir įgyvendinti veiksmus, kad įpareigotieji subjektai veiksmingai taikytų kovos su pinigų plovimu sistemą. Kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas buvo nedidelis, o finansinės žvalgybos informacija buvo naudojamasi nepakankamai;

| (29) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(29)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (30) | Bulgarijos bankai apskritai dirba pelningai ir turi pakankamai kapitalo. Nepaisant tam tikro sumažėjimo pastaraisiais metais, 2019 m. trečią ketvirtį bendro neveiksnių paskolų ir išankstinių mokėjimų santykis vis dar siekė 7,2 % ir buvo vienas didžiausių Sąjungoje (visų pirma ne finansų bendrovių ir vietos kapitalo bankų), todėl svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų skatinamas antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimas. Nuo 2018 m. pabaigos atidėjiniai neveiksnioms paskoloms mažėja, o esamų neveiksnių paskolų, kurių terminas seniai suėjęs, atidėjiniai kartais yra per maži. Europos Centriniam Bankui atlikus išsamų vertinimą paaiškėjo, kad reikia padidinti dviejų bankų kapitalą. Šiuo metu baigiamas rekapitalizavimas. Kartu su didesniu likvidumo teikimu, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį ir vėl paskatinti ekonomikos augimą, bankai turėtų atlikti kredito rizikos vertinimą ir taikyti riziką ribojančius kredito standartus, laikytis patikimos vertinimo praktikos ir tiksliai informuoti apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą; |
| --- | --- |

(30)

Bulgarijos bankai apskritai dirba pelningai ir turi pakankamai kapitalo. Nepaisant tam tikro sumažėjimo pastaraisiais metais, 2019 m. trečią ketvirtį bendro neveiksnių paskolų ir išankstinių mokėjimų santykis vis dar siekė 7,2 % ir buvo vienas didžiausių Sąjungoje (visų pirma ne finansų bendrovių ir vietos kapitalo bankų), todėl svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų skatinamas antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimas. Nuo 2018 m. pabaigos atidėjiniai neveiksnioms paskoloms mažėja, o esamų neveiksnių paskolų, kurių terminas seniai suėjęs, atidėjiniai kartais yra per maži. Europos Centriniam Bankui atlikus išsamų vertinimą paaiškėjo, kad reikia padidinti dviejų bankų kapitalą. Šiuo metu baigiamas rekapitalizavimas. Kartu su didesniu likvidumo teikimu, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį ir vėl paskatinti ekonomikos augimą, bankai turėtų atlikti kredito rizikos vertinimą ir taikyti riziką ribojančius kredito standartus, laikytis patikimos vertinimo praktikos ir tiksliai informuoti apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą;

| (31) | bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo kontekste Komisija stebėjo Bulgarijos pažangą teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Todėl šios sritys iki šiol nebuvo įtraukiamos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką. Naujausioje 2019 m. spalio mėn. bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarijos padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti Bulgarijos stojimo į Sąjungą metu prisiimti įsipareigojimai. Bulgarija vykdė plataus masto kovos su korupcija teisinės sistemos reformą, tačiau, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą, būtina pasiekti svarių rezultatų priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose. Be to, dar reikia išspręsti keletą uždavinių, visų pirma užtikrinti veiksmingus nusikalstamų veikų tyrimus, iš naujo subalansuoti teismų darbo krūvį ir racionalizuoti vietos prokuratūrų darbą. Užbaigus darbą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą reformų stebėsena bus užtikrinama ir nacionaliniu lygiu (šią užduotį atliks taryba, atsakinga už veiklą po stebėsenos), ir Sąjungos lygmeniu visapusiško teisinės valstybės mechanizmo ir, kai tikslinga, Europos semestro kontekste; |
| --- | --- |

(31)

bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo kontekste Komisija stebėjo Bulgarijos pažangą teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Todėl šios sritys iki šiol nebuvo įtraukiamos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką. Naujausioje 2019 m. spalio mėn. bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarijos padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti Bulgarijos stojimo į Sąjungą metu prisiimti įsipareigojimai. Bulgarija vykdė plataus masto kovos su korupcija teisinės sistemos reformą, tačiau, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą, būtina pasiekti svarių rezultatų priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose. Be to, dar reikia išspręsti keletą uždavinių, visų pirma užtikrinti veiksmingus nusikalstamų veikų tyrimus, iš naujo subalansuoti teismų darbo krūvį ir racionalizuoti vietos prokuratūrų darbą. Užbaigus darbą pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą reformų stebėsena bus užtikrinama ir nacionaliniu lygiu (šią užduotį atliks taryba, atsakinga už veiklą po stebėsenos), ir Sąjungos lygmeniu visapusiško teisinės valstybės mechanizmo ir, kai tikslinga, Europos semestro kontekste;

| (32) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Bulgarija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(32)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Bulgarija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (33) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(33)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (34) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai finansinių išteklių sveikatos priežiūros sistemos atsparumui, prieinamumui ir pajėgumui padidinti ir subalansuotam regioniniam sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymui, kuris atitiktų gyventojų poreikius, užtikrinti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą bei pagrindines paslaugas visiems ir stiprinti aktyvią darbo rinkos politiką. Didinti galimybes dirbti nuotoliniu būdu ir skatinti ugdyti skaitmeninius įgūdžius ir suteikti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. Šalinti minimalių pajamų sistemos adekvatumo trūkumus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Racionalizuoti ir spartinti procedūras siekiant teikti veiksmingą paramą MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat užtikrinant jų nuolatinę galimybę gauti finansavimą ir naudotis lanksčia mokėjimo tvarka. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir išteklių naudojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą ir darnųjį transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kuo labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą didinant viešojo administravimo efektyvumą ir stiprinant skaitmeninę valdžią. Užtikrinti veiksmingą nemokumo sistemos veikimą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos vertinimas, jos mažinimas, veiksminga priežiūra ir kovos su pinigų plovimu sistemos vykdymo užtikrinimas. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 8.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

7

(8)  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/843, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos ir iš dalies keičiamos direktyvos 2009/138/EB ir 2013/36/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/15

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Čekijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Čekijos konvergencijos programos

(2020/C 282/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Čekijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Čekijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Čekijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Čekijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Čekija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Čekija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl dėl dabartinės padėties kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Čekijoje didės arba subregioniniu lygmeniu atsiras naujų teritorinių skirtumų, dėl kurių sustiprės jau pastebima Karlovi Varų ir Ūsčio regionų ir likusios šalies dalies skirtumų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl dėl dabartinės padėties kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Čekijoje didės arba subregioniniu lygmeniu atsiras naujų teritorinių skirtumų, dėl kurių sustiprės jau pastebima Karlovi Varų ir Ūsčio regionų ir likusios šalies dalies skirtumų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Čekija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Čekija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Čekijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 5,1 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 30,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 37 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 5,1 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 30,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 37 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Čekija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 4 % BVP. Priemonės apima kompensacines mokesčių premijas ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinių ir sveikatos draudimo įmokų šešis mėnesius (1 % BVP), sutrumpinto darbo laiko tvarką (1 % BVP), atleidimą nuo išankstinio gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio mokėjimo 2020 m. birželio mėn. (0,8 % BVP) ir su sveikatos priežiūra susijusias priemones (0,7 % BVP). Be to, Čekija paskelbė apie priemones, kurios, nors nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės iš esmės apima garantijų sistemas, skirtas paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir didelėms įmonėms teikti. Tačiau 2020 m. konvergencijos programoje nėra kiekybiškai įvertinti su šiomis paskelbtomis priemonėmis susiję neapibrėžtieji įsipareigojimai. Dauguma svarbiausių 2020 m. konvergencijos programos priemonių taip pat įtrauktos į Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Kelios priemonės, kurių nebuvo galima kiekybiškai įvertinti arba kurių trukmė viršijo galutinį terminą, negalėjo būti įtrauktos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Čekija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Čekija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 4 % BVP. Priemonės apima kompensacines mokesčių premijas ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinių ir sveikatos draudimo įmokų šešis mėnesius (1 % BVP), sutrumpinto darbo laiko tvarką (1 % BVP), atleidimą nuo išankstinio gyventojų pajamų mokesčio ir įmonių pelno mokesčio mokėjimo 2020 m. birželio mėn. (0,8 % BVP) ir su sveikatos priežiūra susijusias priemones (0,7 % BVP). Be to, Čekija paskelbė apie priemones, kurios, nors nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės iš esmės apima garantijų sistemas, skirtas paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir didelėms įmonėms teikti. Tačiau 2020 m. konvergencijos programoje nėra kiekybiškai įvertinti su šiomis paskelbtomis priemonėmis susiję neapibrėžtieji įsipareigojimai. Dauguma svarbiausių 2020 m. konvergencijos programos priemonių taip pat įtrauktos į Komisijos 2020 m. pavasario prognozę. Kelios priemonės, kurių nebuvo galima kiekybiškai įvertinti arba kurių trukmė viršijo galutinį terminą, negalėjo būti įtrauktos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Čekija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Čekijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Čekijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Čekijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Čekijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | kad suvaldytų COVID-19 pandemijos poveikį, Čekija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 12 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. – uždarė mokyklas, apribojo renginius ir parduotuvių veiklą bei nustatė didelius žmonių susibūrimų apribojimus. Nuo 2020 m. kovo 15 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. taip pat iš dalies buvo uždarytos sausumos sienos. Tai sumažino išvykstančių Čekijos darbuotojų ir iš užsienio atvykstančių darbuotojų skaičių, todėl susidarė vietos darbo jėgos trūkumas, visų pirma gamybos ir sezoninių darbų srityse, ir buvo padarytas poveikis esminėms tiekimo grandinėms. Kad padėtų namų ūkiams ir įmonėms įveikti krizę, Vyriausybė pranešė apie paskatų paketą, kurį sudaro tiesioginės paramos priemonės ir valstybės garantijos. Nors šiomis priemonėmis gali būti suteikta laikina pagalba, vis dėlto numatoma, kad 2020 m. ekonomika stipriai nukentės, nes sumažės išorės paklausa, o izoliavimo priemonės sutrikdys ekonominę veiklą. Numatoma, kad realusis BVP ims palaipsniui atsigauti 2021 m., tačiau 2020–2021 m. prognozės laikotarpiu jo augimas 2019 m. verčių greičiausiai nepasieks. Manoma, kad poveikis transporto, apgyvendinimo bei maitinimo ir turizmo sektoriams bus didelis. Augs nedarbas, tačiau šį augimą švelnins ankstesnė įtampa darbo rinkoje, paskatų paketas ir maža laikinų sutarčių dalis. Siekdamos užtikrinti likvidumo paramą, valdžios institucijos pradėjo vykdyti kelias visų dydžių įmonėms skirtas valstybės garantijų schemas. Be to, krizės paveiktiems namų ūkiams ir įmonėms trims arba šešiems mėnesiams atidedamas vartojimo ir hipotekos paskolų grąžinimas. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Čekijos nacionalinis bankas taip pat priėmė įvairias krizės poveikio finansų sektoriui švelninimo priemones; |
| --- | --- |

(16)

kad suvaldytų COVID-19 pandemijos poveikį, Čekija paskelbė nepaprastąją padėtį nuo 2020 m. kovo 12 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. – uždarė mokyklas, apribojo renginius ir parduotuvių veiklą bei nustatė didelius žmonių susibūrimų apribojimus. Nuo 2020 m. kovo 15 d. iki 2020 m. gegužės 17 d. taip pat iš dalies buvo uždarytos sausumos sienos. Tai sumažino išvykstančių Čekijos darbuotojų ir iš užsienio atvykstančių darbuotojų skaičių, todėl susidarė vietos darbo jėgos trūkumas, visų pirma gamybos ir sezoninių darbų srityse, ir buvo padarytas poveikis esminėms tiekimo grandinėms. Kad padėtų namų ūkiams ir įmonėms įveikti krizę, Vyriausybė pranešė apie paskatų paketą, kurį sudaro tiesioginės paramos priemonės ir valstybės garantijos. Nors šiomis priemonėmis gali būti suteikta laikina pagalba, vis dėlto numatoma, kad 2020 m. ekonomika stipriai nukentės, nes sumažės išorės paklausa, o izoliavimo priemonės sutrikdys ekonominę veiklą. Numatoma, kad realusis BVP ims palaipsniui atsigauti 2021 m., tačiau 2020–2021 m. prognozės laikotarpiu jo augimas 2019 m. verčių greičiausiai nepasieks. Manoma, kad poveikis transporto, apgyvendinimo bei maitinimo ir turizmo sektoriams bus didelis. Augs nedarbas, tačiau šį augimą švelnins ankstesnė įtampa darbo rinkoje, paskatų paketas ir maža laikinų sutarčių dalis. Siekdamos užtikrinti likvidumo paramą, valdžios institucijos pradėjo vykdyti kelias visų dydžių įmonėms skirtas valstybės garantijų schemas. Be to, krizės paveiktiems namų ūkiams ir įmonėms trims arba šešiems mėnesiams atidedamas vartojimo ir hipotekos paskolų grąžinimas. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Čekijos nacionalinis bankas taip pat priėmė įvairias krizės poveikio finansų sektoriui švelninimo priemones;

| (17) | išankstinės COVID-19 plitimo mažinimo pastangos sveikatos priežiūros srityje padėjo sulėtinti viruso plitimą Čekijoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti medicinos įrangos tiekimą ir užtikrinti būtiną infrastruktūrą, taip parengiant sveikatos priežiūros sistemą patenkinti padidėjusius poreikius. Pastaraisiais metais Čekijos gyventojų sveikatos būklė labai pagerėjo – ji artėja prie ES vidurkio. Tačiau tikėtina gyvenimo trukmė skirtinguose regionuose labai skiriasi – šiuos skirtumus iš dalies lemia socialiniai bei ekonominiai ir elgsenos veiksniai. Bendras pačių asmenų nurodytų nepatenkintų sveikatos priežiūros poreikių lygis yra vienas žemiausių Sąjungoje, tačiau tebėra regioninių sveikatos priežiūros išteklių ir personalo (kuriam tenka išaugusi našta) paskirstymo skirtumų. Numatoma, kad artimiausiais metais didelė sveikatos priežiūros darbo jėgos dalis išeis į pensiją. Siekiant švelninti COVID-19 pandemijos poveikį ateityje reikės toliau didinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms, taip pat remti vienodas galimybes naudotis didesniu pirminės sveikatos priežiūros ir integruotos priežiūros paslaugų skaičiumi siekiant sumažinti nebūtino hospitalizavimo atvejų skaičių. Tai taip pat galėtų pagerinti prevenciją ir sumažinti kitų sveikatos problemų atvejų. E. sveikatos sprendimai kol kas riboti, nepaisant to, kad yra parengta 2016–2020 m. nacionalinė e. sveikatos strategija; |
| --- | --- |

(17)

išankstinės COVID-19 plitimo mažinimo pastangos sveikatos priežiūros srityje padėjo sulėtinti viruso plitimą Čekijoje. Imtasi priemonių siekiant padidinti medicinos įrangos tiekimą ir užtikrinti būtiną infrastruktūrą, taip parengiant sveikatos priežiūros sistemą patenkinti padidėjusius poreikius. Pastaraisiais metais Čekijos gyventojų sveikatos būklė labai pagerėjo – ji artėja prie ES vidurkio. Tačiau tikėtina gyvenimo trukmė skirtinguose regionuose labai skiriasi – šiuos skirtumus iš dalies lemia socialiniai bei ekonominiai ir elgsenos veiksniai. Bendras pačių asmenų nurodytų nepatenkintų sveikatos priežiūros poreikių lygis yra vienas žemiausių Sąjungoje, tačiau tebėra regioninių sveikatos priežiūros išteklių ir personalo (kuriam tenka išaugusi našta) paskirstymo skirtumų. Numatoma, kad artimiausiais metais didelė sveikatos priežiūros darbo jėgos dalis išeis į pensiją. Siekiant švelninti COVID-19 pandemijos poveikį ateityje reikės toliau didinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms, taip pat remti vienodas galimybes naudotis didesniu pirminės sveikatos priežiūros ir integruotos priežiūros paslaugų skaičiumi siekiant sumažinti nebūtino hospitalizavimo atvejų skaičių. Tai taip pat galėtų pagerinti prevenciją ir sumažinti kitų sveikatos problemų atvejų. E. sveikatos sprendimai kol kas riboti, nepaisant to, kad yra parengta 2016–2020 m. nacionalinė e. sveikatos strategija;

| (18) | 2019 m. ir 2020 m. pradžioje Čekijos darbo rinka buvo tvirta – dauguma rodiklių rodė teigiamus rezultatus. Užimtumo lygis toliau didėjo, o nedarbo lygis buvo kaip niekada mažas. Tačiau pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,0 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 4,2 %. Vyriausybė greitai reagavo į COVID-19 pandemiją ir ėmėsi daugybės priemonių pajamoms ir užimtumui apsaugoti, ypač daug dėmesio skirdama įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Tačiau kai kurios pažeidžiamos darbo rinkos grupės (pagal trumpalaikes sutartis dirbantys ir laikinojo įdarbinimo įmonių pasamdyti darbuotojai) siūlomomis švelninimo priemonėmis nėra visiškai apsaugotos. Vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų uždarymas izoliavimosi laikotarpiu galėjo ypač paveikti moteris, kurioms tenka didelė dalis priežiūros pareigų. Skatinant investicijas į vaikų priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą ir taikant lankstų darbo grafiką (pavyzdžiui, nuotolinį darbą) išeiti iš krizės turėtų būti lengviau. Vykdant tikslingesnę aktyvią darbo rinkos politiką ir ugdant įgūdžius, konsultuojantis su socialiniais partneriais, remiamas ir darbuotojų išlaikymas, ir darbo keitimas. Valstybės užimtumo tarnybų informavimo veiksmai taip pat gali palengvinti (visų pirma pažeidžiamų grupių) sėkmingą grįžimą į darbo rinką. Galimybės lengviau ir greičiau gauti socialinę apsaugą padėtų išvengti skurdo ir iškeldinimo iš būsto. Socialinė ir ekonominė nelygybė ir mažos investicijos toliau daro didelį poveikį švietimo rezultatams. Užtikrinant vienodas galimybes gauti įtraukų kokybišką išsilavinimą ir mokymą, be kita ko, skaitmeninėje erdvėje, galima padėti pakelti įgūdžių lygį ir išplėsti skaitmeninį mokymąsi. Itin svarbu skatinti skaitmeninius įgūdžius, be kita ko, remti ir nuolat mokyti mokytojus ir instruktorius. Viešosios išlaidos vienam mokiniui tebėra palyginti mažos visais švietimo lygmenimis. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti šios profesijos patrauklumą, visų pirma jauniems talentingiems žmonėms; |
| --- | --- |

(18)

2019 m. ir 2020 m. pradžioje Čekijos darbo rinka buvo tvirta – dauguma rodiklių rodė teigiamus rezultatus. Užimtumo lygis toliau didėjo, o nedarbo lygis buvo kaip niekada mažas. Tačiau pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,0 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 4,2 %. Vyriausybė greitai reagavo į COVID-19 pandemiją ir ėmėsi daugybės priemonių pajamoms ir užimtumui apsaugoti, ypač daug dėmesio skirdama įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Tačiau kai kurios pažeidžiamos darbo rinkos grupės (pagal trumpalaikes sutartis dirbantys ir laikinojo įdarbinimo įmonių pasamdyti darbuotojai) siūlomomis švelninimo priemonėmis nėra visiškai apsaugotos. Vaikų priežiūros įstaigų ir mokyklų uždarymas izoliavimosi laikotarpiu galėjo ypač paveikti moteris, kurioms tenka didelė dalis priežiūros pareigų. Skatinant investicijas į vaikų priežiūrą bei ilgalaikę priežiūrą ir taikant lankstų darbo grafiką (pavyzdžiui, nuotolinį darbą) išeiti iš krizės turėtų būti lengviau. Vykdant tikslingesnę aktyvią darbo rinkos politiką ir ugdant įgūdžius, konsultuojantis su socialiniais partneriais, remiamas ir darbuotojų išlaikymas, ir darbo keitimas. Valstybės užimtumo tarnybų informavimo veiksmai taip pat gali palengvinti (visų pirma pažeidžiamų grupių) sėkmingą grįžimą į darbo rinką. Galimybės lengviau ir greičiau gauti socialinę apsaugą padėtų išvengti skurdo ir iškeldinimo iš būsto. Socialinė ir ekonominė nelygybė ir mažos investicijos toliau daro didelį poveikį švietimo rezultatams. Užtikrinant vienodas galimybes gauti įtraukų kokybišką išsilavinimą ir mokymą, be kita ko, skaitmeninėje erdvėje, galima padėti pakelti įgūdžių lygį ir išplėsti skaitmeninį mokymąsi. Itin svarbu skatinti skaitmeninius įgūdžius, be kita ko, remti ir nuolat mokyti mokytojus ir instruktorius. Viešosios išlaidos vienam mokiniui tebėra palyginti mažos visais švietimo lygmenimis. Kvalifikuotų mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti šios profesijos patrauklumą, visų pirma jauniems talentingiems žmonėms;

| (19) | Čekija yra viena iš šalių, kurią galėtų ypač paveikti technologiniai pokyčiai ir kuriai reikia didelių investicijų į šią sritį. Skaitmeninę transformaciją, be kita ko, pramonės ir paslaugų sektoriuose, reikia remti tikslinėmis investicijomis į pažangius sprendimus ir įgūdžius. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio visiškos aprėpties tikslas pasiektas, bet judrusis plačiajuostis ryšys tebėra palyginti brangus. Vėlavimas plėtoti infrastruktūrą galėtų ypač paveikti pažeidžiamas grupes ir struktūriškai silpnus regionus, kuriems kyla didesnė rizika būti izoliuotiems. Be to, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių epidemijos stebėsenai ir kontrolei. Siekiant patenkinti junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus, fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklus ir atitinkamas su paklausa susijusias priemones. Norint tai pasiekti itin svarbu laiku paskirstyti 5G spektrą nuspėjamomis investicijoms palankiomis sąlygomis. Itin spartaus plačiajuosčio ryšio paslaugų diegimą stabdo maža paklausa, kurią lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos kaina ir gyventojų perkamoji galia, amžius ir išsilavinimas. Valdžios institucijos pasiryžusios plėtoti ir integruoti naujas skaitmenines technologijas, tačiau tam trukdo nekintamas žemas įgūdžių lygis. Čekijos valdžios institucijos yra pasiryžusios skatinti dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, tačiau nepaisant Vyriausybės pastangų šioje srityje Čekija vis dar atsilieka nuo labiausiai pažengusių ES valstybių narių šios srities mokslinių tyrimų ir patentų veiklos srityje; |
| --- | --- |

(19)

Čekija yra viena iš šalių, kurią galėtų ypač paveikti technologiniai pokyčiai ir kuriai reikia didelių investicijų į šią sritį. Skaitmeninę transformaciją, be kita ko, pramonės ir paslaugų sektoriuose, reikia remti tikslinėmis investicijomis į pažangius sprendimus ir įgūdžius. Fiksuotojo plačiajuosčio ryšio visiškos aprėpties tikslas pasiektas, bet judrusis plačiajuostis ryšys tebėra palyginti brangus. Vėlavimas plėtoti infrastruktūrą galėtų ypač paveikti pažeidžiamas grupes ir struktūriškai silpnus regionus, kuriems kyla didesnė rizika būti izoliuotiems. Be to, tai galėtų turėti neigiamų pasekmių epidemijos stebėsenai ir kontrolei. Siekiant patenkinti junglumo poreikius, reikia investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus, fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklus ir atitinkamas su paklausa susijusias priemones. Norint tai pasiekti itin svarbu laiku paskirstyti 5G spektrą nuspėjamomis investicijoms palankiomis sąlygomis. Itin spartaus plačiajuosčio ryšio paslaugų diegimą stabdo maža paklausa, kurią lemia įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, paslaugos kaina ir gyventojų perkamoji galia, amžius ir išsilavinimas. Valdžios institucijos pasiryžusios plėtoti ir integruoti naujas skaitmenines technologijas, tačiau tam trukdo nekintamas žemas įgūdžių lygis. Čekijos valdžios institucijos yra pasiryžusios skatinti dirbtiniu intelektu grindžiamus sprendimus, tačiau nepaisant Vyriausybės pastangų šioje srityje Čekija vis dar atsilieka nuo labiausiai pažengusių ES valstybių narių šios srities mokslinių tyrimų ir patentų veiklos srityje;

| (20) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Čekijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia, kad pavyktų sėkmingai įgyvendinti su klimato kaita susijusią pertvarką bei energetikos pertvarką ir siekti neutralaus poveikio klimatui. Tai visų pirma taikytina atsinaujinančiųjų energijos išteklių skatinimo, energijos vartojimo efektyvumo, infrastruktūros ir perdavimo sistemos dalių atveju. Klimato kaitos poveikis jau matyti iš sausrų ir potvynių, sukeliančių didelių ekonominių nuostolių. Oro tarša taip pat yra nuolatinė problema. Tuo pat metu taršos mokesčiai yra labai maži. Energetikos sektoriuje toliau dominuoja anglys, jos tebėra pagrindinis ekonominę veiklą skatinantis veiksnys trijuose Čekijos regionuose. Ribotas projektų vykdytojų pajėgumų stiprinimas ir ribota Čekijos valdžios institucijų teikiama konsultavimo parama tebekelia didelių kliūčių rengiant tvirtą projektų, kuriais būtų įgyvendinama tiek su klimato kaita susijusi pertvarka, tiek skaitmeninė pertvarka, bazę šiuose regionuose. Apskritai numatoma, kad pertvarka atsisakant anglių turės svarbių socialinių bei ekonominių pasekmių, ir, atrodo, iki šiol nėra pakankamo noro investuoti į neutralaus arba mažo ŠESD poveikio technologijas. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba nesiekia ES vidurkio. Sektoriui trūksta finansinių paskatų ir atitinkamos teisinės ir institucinės sistemos tolesnei plėtrai remti. Be to, atrodo, kad informuotumas apie platesnius energijos vartojimo efektyvumo privalumus yra mažas. Perėjimas prie elektromobilumo gana lėtas, o kelių transportas tampa vienu iš pagrindinių energijos vartotojų. Transporto priemonių mokesčiai yra maži ir nepagrįsti išmetamo CO2 kiekiu. Elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra dar tik pradedama vystyti. Atliekų tvarkymo veiklos rezultatai tebėra kuklūs, palyginti su platesnio užmojo tikslais. Nėra išsamios ekonomikos žiediškumo potencialo kūrimo strategijos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Čekijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Čekijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(20)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Čekijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia, kad pavyktų sėkmingai įgyvendinti su klimato kaita susijusią pertvarką bei energetikos pertvarką ir siekti neutralaus poveikio klimatui. Tai visų pirma taikytina atsinaujinančiųjų energijos išteklių skatinimo, energijos vartojimo efektyvumo, infrastruktūros ir perdavimo sistemos dalių atveju. Klimato kaitos poveikis jau matyti iš sausrų ir potvynių, sukeliančių didelių ekonominių nuostolių. Oro tarša taip pat yra nuolatinė problema. Tuo pat metu taršos mokesčiai yra labai maži. Energetikos sektoriuje toliau dominuoja anglys, jos tebėra pagrindinis ekonominę veiklą skatinantis veiksnys trijuose Čekijos regionuose. Ribotas projektų vykdytojų pajėgumų stiprinimas ir ribota Čekijos valdžios institucijų teikiama konsultavimo parama tebekelia didelių kliūčių rengiant tvirtą projektų, kuriais būtų įgyvendinama tiek su klimato kaita susijusi pertvarka, tiek skaitmeninė pertvarka, bazę šiuose regionuose. Apskritai numatoma, kad pertvarka atsisakant anglių turės svarbių socialinių bei ekonominių pasekmių, ir, atrodo, iki šiol nėra pakankamo noro investuoti į neutralaus arba mažo ŠESD poveikio technologijas. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba nesiekia ES vidurkio. Sektoriui trūksta finansinių paskatų ir atitinkamos teisinės ir institucinės sistemos tolesnei plėtrai remti. Be to, atrodo, kad informuotumas apie platesnius energijos vartojimo efektyvumo privalumus yra mažas. Perėjimas prie elektromobilumo gana lėtas, o kelių transportas tampa vienu iš pagrindinių energijos vartotojų. Transporto priemonių mokesčiai yra maži ir nepagrįsti išmetamo CO2 kiekiu. Elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra dar tik pradedama vystyti. Atliekų tvarkymo veiklos rezultatai tebėra kuklūs, palyginti su platesnio užmojo tikslais. Nėra išsamios ekonomikos žiediškumo potencialo kūrimo strategijos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Čekijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Čekijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (21) | galimybės naudotis tradiciniu finansavimu viršija ES vidurkį, tačiau rizikos finansai yra mažiau išvystyti. Finansavimas, teikiamas didelės rizikos šalies įmonėms, visų pirma parengiamajame ir vėlesniame plėtojimo etape, tebėra menkas. Kai kurios sėkmingos novatoriškos iniciatyvos pasiekė rinką, tačiau rizikos ir nuosavo kapitalo finansavimas ir toliau yra labai mažas. Čekijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms kliudo tai, kad reikia sisteminės reformos. Nors privačiosios mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) investicijos toliau užtikrintai auga, į tokį nematerialųjį turtą kaip MTP pastebimai daugiau investuoja didelės daugiausia užsienio kapitalo įmonės, o ne mažosios ir vidutinės šalies įmonės. Aukštesniųjų ir aukštųjų technologijų pramonė kenčia nuo atitinkamos kvalifikacijos darbuotojų trūkumo, kurį lemia mažas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius ir nepakankamas universitetinis mokymas. Kartu nepakankamai skatinamas ir remiamas verslumas, o tai stabdo našumo augimą. Dėl didelio mokslinių tyrimų sektoriaus susiskaidymo MTP finansavimas paskirstytas pernelyg plačiai. Viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui trukdo dabartinė tyrėjų karjeros vertinimo praktika. Technologijų perdavimą ir inovacijų sklaidą spartinti galėtų padėti glaudesnis akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas, visų pirma per atžalines įmones; |
| --- | --- |

(21)

galimybės naudotis tradiciniu finansavimu viršija ES vidurkį, tačiau rizikos finansai yra mažiau išvystyti. Finansavimas, teikiamas didelės rizikos šalies įmonėms, visų pirma parengiamajame ir vėlesniame plėtojimo etape, tebėra menkas. Kai kurios sėkmingos novatoriškos iniciatyvos pasiekė rinką, tačiau rizikos ir nuosavo kapitalo finansavimas ir toliau yra labai mažas. Čekijoje moksliniams tyrimams ir inovacijoms kliudo tai, kad reikia sisteminės reformos. Nors privačiosios mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) investicijos toliau užtikrintai auga, į tokį nematerialųjį turtą kaip MTP pastebimai daugiau investuoja didelės daugiausia užsienio kapitalo įmonės, o ne mažosios ir vidutinės šalies įmonės. Aukštesniųjų ir aukštųjų technologijų pramonė kenčia nuo atitinkamos kvalifikacijos darbuotojų trūkumo, kurį lemia mažas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius ir nepakankamas universitetinis mokymas. Kartu nepakankamai skatinamas ir remiamas verslumas, o tai stabdo našumo augimą. Dėl didelio mokslinių tyrimų sektoriaus susiskaidymo MTP finansavimas paskirstytas pernelyg plačiai. Viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui trukdo dabartinė tyrėjų karjeros vertinimo praktika. Technologijų perdavimą ir inovacijų sklaidą spartinti galėtų padėti glaudesnis akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas, visų pirma per atžalines įmones;

| (22) | dėl COVID-19 taikomos izoliavimo priemonės daro spaudimą tiekimo grandinėms ir daugelis įmonių negali veikti, be to, joms trūksta likvidumo rezervų. Didžiausią poveikį patiria automobilių ir paslaugų sektoriai. Rinkos priežiūros veiklą vykdo per daug valdžios institucijų, o bendradarbiavimas ir koordinavimas nėra optimalūs. Oficialios sistemos, pagal kurias įmonėms teikiamos valstybės garantijos, greitai viršijo garantijų teikimo galimybes. Paramos teikimo įmonėms procesą reikia geriau koordinuoti ir spartinti. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad Čekijos valdžios institucijų priimtos priemonės COVID-19 krizės poveikiui mažinti yra biurokratinės ir realiojoje ekonomikoje pritaikomos pernelyg lėtai. Reikia geriau analizuoti duomenis, kurie yra būtini norint priimti greitus, informacija pagrįstus ir optimalius sprendimus dėl tikslinių ekonomikos gaivinimo strategijų ir priemonių. Apskritai, verslo sektoriaus nuomone, greitai besikeičiantys teisės aktai ir sudėtingos administracinės procedūros kliudo investicijoms. Administracinė našta, susijusi su licencijomis ir leidimais, kelia ypač daug problemų startuoliams. Didelė kliūtis yra ilgai trunkančios sudėtingos statybų leidimo išdavimo procedūros. Kritikos sulaukė siūlomas naujas statybų teisės aktas. Kalbant apie naudojimąsi skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis, Čekija – viena iš mažiausiai šioje srityje pažengusių valstybių narių. E. valdžios paslaugų naudotojų skaičius tebėra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Šalis įgyvendina e. valdžios planą. Nuo 2020 m. šalis turi naują vadinamąją skaitmeninę konstituciją, kuria numatyta teisė vėliausiai nuo 2025 m. gauti beveik visas viešąsias paslaugas elektroniniu būdu. Vis dėlto tik palyginti nedidelė dalis savivaldybių siūlo internetinius sprendimus. Parlamentas šiuo metu svarsto Mokesčių kodekso pakeitimą, kuriuo siekiama padidinti mokesčių sistemos skaitmeninimą, nes tam tikrų mokesčių deklaracijų pateikimo elektroniniu būdu lygis tebėra pakankamai žemas; |
| --- | --- |

(22)

dėl COVID-19 taikomos izoliavimo priemonės daro spaudimą tiekimo grandinėms ir daugelis įmonių negali veikti, be to, joms trūksta likvidumo rezervų. Didžiausią poveikį patiria automobilių ir paslaugų sektoriai. Rinkos priežiūros veiklą vykdo per daug valdžios institucijų, o bendradarbiavimas ir koordinavimas nėra optimalūs. Oficialios sistemos, pagal kurias įmonėms teikiamos valstybės garantijos, greitai viršijo garantijų teikimo galimybes. Paramos teikimo įmonėms procesą reikia geriau koordinuoti ir spartinti. Kai kurie suinteresuotieji subjektai mano, kad Čekijos valdžios institucijų priimtos priemonės COVID-19 krizės poveikiui mažinti yra biurokratinės ir realiojoje ekonomikoje pritaikomos pernelyg lėtai. Reikia geriau analizuoti duomenis, kurie yra būtini norint priimti greitus, informacija pagrįstus ir optimalius sprendimus dėl tikslinių ekonomikos gaivinimo strategijų ir priemonių. Apskritai, verslo sektoriaus nuomone, greitai besikeičiantys teisės aktai ir sudėtingos administracinės procedūros kliudo investicijoms. Administracinė našta, susijusi su licencijomis ir leidimais, kelia ypač daug problemų startuoliams. Didelė kliūtis yra ilgai trunkančios sudėtingos statybų leidimo išdavimo procedūros. Kritikos sulaukė siūlomas naujas statybų teisės aktas. Kalbant apie naudojimąsi skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis, Čekija – viena iš mažiausiai šioje srityje pažengusių valstybių narių. E. valdžios paslaugų naudotojų skaičius tebėra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Šalis įgyvendina e. valdžios planą. Nuo 2020 m. šalis turi naują vadinamąją skaitmeninę konstituciją, kuria numatyta teisė vėliausiai nuo 2025 m. gauti beveik visas viešąsias paslaugas elektroniniu būdu. Vis dėlto tik palyginti nedidelė dalis savivaldybių siūlo internetinius sprendimus. Parlamentas šiuo metu svarsto Mokesčių kodekso pakeitimą, kuriuo siekiama padidinti mokesčių sistemos skaitmeninimą, nes tam tikrų mokesčių deklaracijų pateikimo elektroniniu būdu lygis tebėra pakankamai žemas;

| (23) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(23)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (24) | Čekijos viešojo sektoriaus veiklos rezultatai ir valdžios efektyvumas nesiekia ES vidurkio. Remiantis tarptautiniais rodikliais, šalies siūloma prieiga prie valdžios informacijos formuojant politiką yra pakankamai gera. Valstybės tarnybos darbuotojų profesionalumas, valdžios skaidrumas ir korupcijos kontrolė vertinami prasčiau. Viešojo administravimo veiksmingumą padidintų geresnis strateginis planavimas ir tarpžinybinis koordinavimas, mažesnis vietos valdžios susiskaldymas. Viešųjų pirkimų sistema patobulinta, tačiau ją dar reikėtų papildomai koreguoti. Nepaisant nedidelio pagerėjimo, korupcija tebekelia susirūpinimą įmonėms ir gali toliau kliudyti ekonominei veiklai. Vis dar nepriimtos kelios kovos su korupcija priemonės, įskaitant teisės aktų projektus dėl lobizmo ir pranešėjų apsaugos; |
| --- | --- |

(24)

Čekijos viešojo sektoriaus veiklos rezultatai ir valdžios efektyvumas nesiekia ES vidurkio. Remiantis tarptautiniais rodikliais, šalies siūloma prieiga prie valdžios informacijos formuojant politiką yra pakankamai gera. Valstybės tarnybos darbuotojų profesionalumas, valdžios skaidrumas ir korupcijos kontrolė vertinami prasčiau. Viešojo administravimo veiksmingumą padidintų geresnis strateginis planavimas ir tarpžinybinis koordinavimas, mažesnis vietos valdžios susiskaldymas. Viešųjų pirkimų sistema patobulinta, tačiau ją dar reikėtų papildomai koreguoti. Nepaisant nedidelio pagerėjimo, korupcija tebekelia susirūpinimą įmonėms ir gali toliau kliudyti ekonominei veiklai. Vis dar nepriimtos kelios kovos su korupcija priemonės, įskaitant teisės aktų projektus dėl lobizmo ir pranešėjų apsaugos;

| (25) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Čekija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(25)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Čekija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (26) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(26)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Čekijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Čekija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Čekijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (27) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Čekijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos sistemos atsparumą, padidinti galinčių dirbti sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių bei pirminės priežiūros ir integruotos globos prieinamumą ir plėtoti e. sveikatos paslaugas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remti užimtumą vykdant aktyvią darbo rinkos politiką, ugdant įgūdžius, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, ir teikti skaitmeninio mokymo galimybes. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Remti mažąsias ir vidutines įmones naudojant daugiau finansinių priemonių likvidumo paramai užtikrinti, mažinant administracinę naštą ir gerinant e. valdžios paslaugas. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į didelio pajėgumo skaitmeninę infrastruktūrą ir technologijas, švarią ir veiksmingą energijos gamybą bei vartojimą ir darniojo transporto infrastruktūrą, be kita ko, anglių pramonės regionuose. Užtikrinti novatoriškų įmonių galimybes gauti finansavimą ir pagerinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir plėtros srityje. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 15.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/22

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Danijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Danijos konvergencijos programos

(2020/C 282/04)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą.

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Danijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Danijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Danijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Danijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Danijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Danija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Danija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Danija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 5 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2020 m. nacionalinę reformų programą Danija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 5 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (10) | šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu Danijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (11) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 3,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,4 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 33,2 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(11)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 3,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,4 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 33,2 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (12) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Danija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,9 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, laikiną įmonių pastoviųjų išlaidų kompensavimą, laikiną darbo užmokesčio kompensavimo sistemą ir skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Danija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 15 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą ir paskolų garantijas (3,7 % BVP). Palyginti su Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, pagrindinis skirtumas yra tas, kad į 2020 m. konvergencijos programą įtraukti numatomi būsimi nuostoliai dėl su COVID-19 susijusių valstybės garantijų (0,5 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Danija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Danija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,9 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, laikiną įmonių pastoviųjų išlaidų kompensavimą, laikiną darbo užmokesčio kompensavimo sistemą ir skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams. Be to, Danija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 15 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą ir paskolų garantijas (3,7 % BVP). Palyginti su Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, pagrindinis skirtumas yra tas, kad į 2020 m. konvergencijos programą įtraukti numatomi būsimi nuostoliai dėl su COVID-19 susijusių valstybės garantijų (0,5 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Danija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (13) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Danijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,2 % BVP 2020 m. ir -2,3 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Danijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,2 % BVP 2020 m. ir -2,3 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (14) | dėl 2020 m. Danijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(14)

dėl 2020 m. Danijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (15) | 2020 m. pirmąjį pusmetį Danija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos: dėl to kilo spaudimas sveikatos sistemai ir labai sulėtėjo tam tikrų sektorių ekonominė veikla. Danija laiku įgyvendino priemones pandemijai sustabdyti ir sveikatos sistemai sustiprinti, įskaitant plataus masto iniciatyvas jos ekonominiams padariniams sušvelninti. Į pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį Vyriausybė ir centrinis bankas reagavo įvairiomis ryžtingomis ekonominėmis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant tiesioginę paramą, kad būtų iš dalies padengtos įmonių pastoviosios ir darbo užmokesčio išlaidos, mokesčių atidėjimą ir likvidumo užtikrinimą bankams ir įmonėms, kredito schemas ir kitas pinigų politikos priemones. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Šiomis priemonėmis veiksmingai sumažintas COVID-19 pandemijos sukeltas ekonominis sukrėtimas, tačiau neužkirstas kelias dideliam gamybos apimties sumažėjimui, dideliam bankroto ir nemokumo atvejų skaičiui, taip pat dideliam nedarbo ir asmenų, kuriems gresia skurdas, įskaitant pažeidžiamus asmenis (pvz., neįgaliuosius), skaičiaus padidėjimui. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. šiek tiek augs ir pasieks maždaug 6,5 %, o 2021 m. sumažės ir nebeviršys 6 %; |
| --- | --- |

(15)

2020 m. pirmąjį pusmetį Danija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos: dėl to kilo spaudimas sveikatos sistemai ir labai sulėtėjo tam tikrų sektorių ekonominė veikla. Danija laiku įgyvendino priemones pandemijai sustabdyti ir sveikatos sistemai sustiprinti, įskaitant plataus masto iniciatyvas jos ekonominiams padariniams sušvelninti. Į pandemijos sukeltą ekonomikos nuosmukį Vyriausybė ir centrinis bankas reagavo įvairiomis ryžtingomis ekonominėmis ir finansinėmis priemonėmis, įskaitant tiesioginę paramą, kad būtų iš dalies padengtos įmonių pastoviosios ir darbo užmokesčio išlaidos, mokesčių atidėjimą ir likvidumo užtikrinimą bankams ir įmonėms, kredito schemas ir kitas pinigų politikos priemones. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Šiomis priemonėmis veiksmingai sumažintas COVID-19 pandemijos sukeltas ekonominis sukrėtimas, tačiau neužkirstas kelias dideliam gamybos apimties sumažėjimui, dideliam bankroto ir nemokumo atvejų skaičiui, taip pat dideliam nedarbo ir asmenų, kuriems gresia skurdas, įskaitant pažeidžiamus asmenis (pvz., neįgaliuosius), skaičiaus padidėjimui. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. šiek tiek augs ir pasieks maždaug 6,5 %, o 2021 m. sumažės ir nebeviršys 6 %;

| (16) | dabartinė COVID-19 krizė akcentuoja, kad Danija turi nuolat stengtis didinti sveikatos sistemos atsparumą. Ypač didelį susirūpinimą kelia sveikatos priežiūros darbuotojų ir specializuotų gydytojų bei slaugytojų, pvz., intensyviosios terapijos (ypač slaugytojų anesteziologų), trūkumas. Labai svarbu dėti nuolatines pastangas spręsti šią darbo jėgos trūkumo problemą. Trumpuoju laikotarpiu Danija turėtų stengtis užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojams būtų prieinami svarbūs medicinos reikmenys, įskaitant asmenines apsaugos priemones. Šiuo metu vykdomi moksliniai tyrimai siekiant rasti ne tik antivirusinį gydymą ir vakciną, bet ir geresnius bei greitesnius tyrimus; |
| --- | --- |

(16)

dabartinė COVID-19 krizė akcentuoja, kad Danija turi nuolat stengtis didinti sveikatos sistemos atsparumą. Ypač didelį susirūpinimą kelia sveikatos priežiūros darbuotojų ir specializuotų gydytojų bei slaugytojų, pvz., intensyviosios terapijos (ypač slaugytojų anesteziologų), trūkumas. Labai svarbu dėti nuolatines pastangas spręsti šią darbo jėgos trūkumo problemą. Trumpuoju laikotarpiu Danija turėtų stengtis užtikrinti, kad sveikatos priežiūros darbuotojams būtų prieinami svarbūs medicinos reikmenys, įskaitant asmenines apsaugos priemones. Šiuo metu vykdomi moksliniai tyrimai siekiant rasti ne tik antivirusinį gydymą ir vakciną, bet ir geresnius bei greitesnius tyrimus;

| (17) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip matyti iš Europos Komisijos skaitmeninės darbotvarkės rezultatų suvestinės, Danijos rezultatai skaitmeninimo srityje yra geri. Tačiau, siekiant ilgam išlaikyti šią tvirtą poziciją, užsitikrinti konkurencingumą ir pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiama nauda, Danijai reikėtų investicijų į skaitmeninę infrastruktūrą, taip pat į švietimą, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą. Danijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pranešama apie svarbius investicijų poreikius, kad būtų galima sėkmingai vykdyti su klimato kaita susijusią ir energetikos pertvarką. Didžiausių investicijų reikia naujoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgainėms statyti, dideli investicijų poreikiai taip pat nustatyti namų ūkių (energijos vartojimo efektyvumas ir šilumos tiekimo konversija), darniojo transporto, pramonės, biodujų ir centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuose. Danijos klimato politikos tikslai – išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti 70 %, palyginti su 1990 m., ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Todėl reikėtų mažinti energijos suvartojimą, o tam reikėtų investicijų, kurios būtų grindžiamos visapusišku požiūriu ir sutelktos į sektorius, kuriuose būtų galima sutaupyti daugiausia energijos. Ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės galėtų paskatinti planuojamų žaliųjų investicijų paankstinimas ir plataus užmojo aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros investicinių projektų, pavyzdžiui, būsto, jūros vėjo energijos, energetikos jungčių ir geležinkelių elektrifikavimo, tolesnis plėtojimas. Danijoje daugiausia šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama transporto sektoriuje, todėl šioje srityje ypač aktualu imtis papildomų politikos priemonių. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Danijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Danijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(17)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip matyti iš Europos Komisijos skaitmeninės darbotvarkės rezultatų suvestinės, Danijos rezultatai skaitmeninimo srityje yra geri. Tačiau, siekiant ilgam išlaikyti šią tvirtą poziciją, užsitikrinti konkurencingumą ir pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiama nauda, Danijai reikėtų investicijų į skaitmeninę infrastruktūrą, taip pat į švietimą, mokymą ir kvalifikacijos kėlimą. Danijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pranešama apie svarbius investicijų poreikius, kad būtų galima sėkmingai vykdyti su klimato kaita susijusią ir energetikos pertvarką. Didžiausių investicijų reikia naujoms atsinaujinančiųjų išteklių energijos jėgainėms statyti, dideli investicijų poreikiai taip pat nustatyti namų ūkių (energijos vartojimo efektyvumas ir šilumos tiekimo konversija), darniojo transporto, pramonės, biodujų ir centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuose. Danijos klimato politikos tikslai – išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti 70 %, palyginti su 1990 m., ir ne vėliau kaip iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Todėl reikėtų mažinti energijos suvartojimą, o tam reikėtų investicijų, kurios būtų grindžiamos visapusišku požiūriu ir sutelktos į sektorius, kuriuose būtų galima sutaupyti daugiausia energijos. Ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės galėtų paskatinti planuojamų žaliųjų investicijų paankstinimas ir plataus užmojo aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros investicinių projektų, pavyzdžiui, būsto, jūros vėjo energijos, energetikos jungčių ir geležinkelių elektrifikavimo, tolesnis plėtojimas. Danijoje daugiausia šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetama transporto sektoriuje, todėl šioje srityje ypač aktualu imtis papildomų politikos priemonių. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Danijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Danijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (18) | bendros mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidos Danijoje nelėmė didesnio našumo augimo. Trūksta integruotos inovacijų strategijos, kurioje būtų aiškiai išdėstyta, ką Danija nori pasiekti pasaulinėje inovacijų aplinkoje. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą tebevykdo nedidelis skaičius didelių įmonių ir fondų, daugiausia veikiančių farmacijos ir biotechnologijų sektoriuose. Aštuonioms didžiausioms įmonėms tenka beveik 40 % visų privačiųjų MTP išlaidų (palyginti, pasaulio vidurkis – 19 %). Bendros MTP išlaidos išlieka didelės, bet absoliutus MTP srityje veikiančių įmonių skaičius nuo 2009 m. sumažėjo daugiausia dėl to, kad mažesnės įmonės MTP veikla neužsiima. Produktų ar procesų inovacijas įdiegusių MVĮ yra tik 33 %. Todėl galėtų prireikti papildomų politinių pastangų siekiant išplėsti inovacijų bazę, kad ji apimtų daugiau įmonių. Siekiant reaguoti į besikeičiančius įgūdžių poreikius po COVID-19 pandemijos, taip pat atsižvelgiant į būsimus technologinius pokyčius, reikia nuolatinių investicijų į kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, be kita ko, pasitelkiant suaugusiųjų mokymąsi; |
| --- | --- |

(18)

bendros mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) išlaidos Danijoje nelėmė didesnio našumo augimo. Trūksta integruotos inovacijų strategijos, kurioje būtų aiškiai išdėstyta, ką Danija nori pasiekti pasaulinėje inovacijų aplinkoje. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą tebevykdo nedidelis skaičius didelių įmonių ir fondų, daugiausia veikiančių farmacijos ir biotechnologijų sektoriuose. Aštuonioms didžiausioms įmonėms tenka beveik 40 % visų privačiųjų MTP išlaidų (palyginti, pasaulio vidurkis – 19 %). Bendros MTP išlaidos išlieka didelės, bet absoliutus MTP srityje veikiančių įmonių skaičius nuo 2009 m. sumažėjo daugiausia dėl to, kad mažesnės įmonės MTP veikla neužsiima. Produktų ar procesų inovacijas įdiegusių MVĮ yra tik 33 %. Todėl galėtų prireikti papildomų politinių pastangų siekiant išplėsti inovacijų bazę, kad ji apimtų daugiau įmonių. Siekiant reaguoti į besikeičiančius įgūdžių poreikius po COVID-19 pandemijos, taip pat atsižvelgiant į būsimus technologinius pokyčius, reikia nuolatinių investicijų į kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, be kita ko, pasitelkiant suaugusiųjų mokymąsi;

| (19) | Danija ėmėsi veiksmų, kad sustiprintų kovos su pinigų plovimu sistemą. 2019 m. priimti nauji teisės aktai, o nacionalinės valdžios ir reguliavimo institucijos pradėjo įgyvendinti įvairias priemones Danijos prevencinei kovos su pinigų plovimu sistemai sustiprinti. Finansų priežiūros institucijai suteikti sankcijų taikymo įgaliojimai ir didesnis biudžetas siekiant sustiprinti jos priežiūros gebėjimus kovos su pinigų plovimu srityje. Finansinės žvalgybos padalinys taip pat gavo papildomų darbuotojų ir lėšų. Labai svarbu, kad sustiprinta kovos su pinigų plovimu sistema lemtų veiksmingą priežiūrą ir taisyklių vykdymo užtikrinimą. Visų pirma kovos su pinigų plovimu priežiūros institucija turės visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį. Finansinės žvalgybos padalinys turės parodyti, kad padidinti pajėgumai naudojami Danijos audito rūmų ataskaitoje nurodytiems trūkumams tinkamai pašalinti; |
| --- | --- |

(19)

Danija ėmėsi veiksmų, kad sustiprintų kovos su pinigų plovimu sistemą. 2019 m. priimti nauji teisės aktai, o nacionalinės valdžios ir reguliavimo institucijos pradėjo įgyvendinti įvairias priemones Danijos prevencinei kovos su pinigų plovimu sistemai sustiprinti. Finansų priežiūros institucijai suteikti sankcijų taikymo įgaliojimai ir didesnis biudžetas siekiant sustiprinti jos priežiūros gebėjimus kovos su pinigų plovimu srityje. Finansinės žvalgybos padalinys taip pat gavo papildomų darbuotojų ir lėšų. Labai svarbu, kad sustiprinta kovos su pinigų plovimu sistema lemtų veiksmingą priežiūrą ir taisyklių vykdymo užtikrinimą. Visų pirma kovos su pinigų plovimu priežiūros institucija turės visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį. Finansinės žvalgybos padalinys turės parodyti, kad padidinti pajėgumai naudojami Danijos audito rūmų ataskaitoje nurodytiems trūkumams tinkamai pašalinti;

| (20) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(20)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (21) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Danija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(21)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Danija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (22) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(22)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Danijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Danija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Danijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (23) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Danijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant pakankamą svarbių medicinos reikmenų kiekį ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą, taip pat mokslinius tyrimus ir inovacijas. Remti integruotą inovacijų strategiją su platesne investicijų baze. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Didinti kovos su pinigų plovimu priežiūros veiksmingumą ir veiksmingai užtikrinti kovos su pinigų plovimu sistemos taisyklių vykdymą. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 20.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/27

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Vokietijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vokietijos stabilumo programos

(2020/C 282/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vokietija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vokietijos ataskaita. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis einamosios sąskaitos perteklius rodo dėl taupymo nepakilusį žemą investicijų lygį ir turi tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vokietijos ataskaita. Joje įvertinta Vokietijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vokietijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Vokietijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma didelis einamosios sąskaitos perteklius rodo dėl taupymo nepakilusį žemą investicijų lygį ir turi tarpvalstybinių pasekmių;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vokietija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vokietija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Vokietijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Vokietijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Vokietija pateikė 2020 m. balandžio 20 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Vokietija pateikė 2020 m. balandžio 20 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Vokietijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 71⁄4 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 59,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 751⁄4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 71⁄4 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 59,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 751⁄4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vokietija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 7,2 % BVP. Tarp šių priemonių – likvidumo parama įmonėms, speciali pagalba mažosioms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims dotacijomis ir paskolomis, taip pat paprastesnis sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymas siekiant išvengti darbuotojų atleidimo. Be to, Vokietija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 24,9 % BVP. Tai tokios priemonės kaip paskolų garantijos, kurias daugiausia teikia valstybės valdomas plėtros bankas „KfW“ ir reaguojant į COVID-19 pandemiją įsteigtas naujas Ekonomikos stabilizavimo fondas. Kitaip nei 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos skaičiavimuose mokesčių atidėjimas, suteiktas dėl ekonomikos nuosmukio, ir biudžeto kompensacijos už sumažėjusias mokestines pajamas diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui, nelaikomi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Vokietija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vokietija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 7,2 % BVP. Tarp šių priemonių – likvidumo parama įmonėms, speciali pagalba mažosioms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims dotacijomis ir paskolomis, taip pat paprastesnis sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymas siekiant išvengti darbuotojų atleidimo. Be to, Vokietija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 24,9 % BVP. Tai tokios priemonės kaip paskolų garantijos, kurias daugiausia teikia valstybės valdomas plėtros bankas „KfW“ ir reaguojant į COVID-19 pandemiją įsteigtas naujas Ekonomikos stabilizavimo fondas. Kitaip nei 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos skaičiavimuose mokesčių atidėjimas, suteiktas dėl ekonomikos nuosmukio, ir biudžeto kompensacijos už sumažėjusias mokestines pajamas diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui, nelaikomi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Vokietija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vokietijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,0 % BVP 2020 m. ir -1,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 75,6 % BVP, o 2021 m. –71,8 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vokietijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,0 % BVP 2020 m. ir -1,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 75,6 % BVP, o 2021 m. –71,8 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Vokietijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Vokietijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | pirmasis užsikrėtimo virusu atvejis Vokietijoje užregistruotas 2020 m. sausio 27 d., o nuo 2020 m. kovo mėn. užsikrėtusiųjų COVID-19 skaičius ėmė eksponentiškai augti. Reaguodamos į tai ir siekdamos sustabdyti viruso plitimą Vokietijos valdžios institucijos įvedė izoliavimo priemones, pavyzdžiui, uždarė visas nebūtinas mažmeninės prekybos parduotuves, restoranus, pramogų ir kultūros įstaigas, sporto klubus, mokyklas ir universitetus. Viešose vietose uždrausti daugiau nei dviejų asmenų susibūrimai, o gyventojų paprašyta kuo labiau riboti visus socialinius kontaktus. Pačiai gamybos pramonei izoliavimo priemonės netaikytos. Tačiau didžiosios gamyklos užsidarė kelioms savaitėms dėl sutrikusios išorės prekybos ir sumažėjusios paklausos. Ekonominės perspektyvos smarkiai pablogėjo: Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodomas 6,5 % BVP nuosmukis 2020 m. Nors plačiau pradėjus taikyti sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit) įmonėms lengviau išlaikyti darbuotojus, nedarbo lygio augimas atrodo neišvengiamas. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 4 %, o 2021 m. sumažės iki 3,5 %; |
| --- | --- |

(16)

pirmasis užsikrėtimo virusu atvejis Vokietijoje užregistruotas 2020 m. sausio 27 d., o nuo 2020 m. kovo mėn. užsikrėtusiųjų COVID-19 skaičius ėmė eksponentiškai augti. Reaguodamos į tai ir siekdamos sustabdyti viruso plitimą Vokietijos valdžios institucijos įvedė izoliavimo priemones, pavyzdžiui, uždarė visas nebūtinas mažmeninės prekybos parduotuves, restoranus, pramogų ir kultūros įstaigas, sporto klubus, mokyklas ir universitetus. Viešose vietose uždrausti daugiau nei dviejų asmenų susibūrimai, o gyventojų paprašyta kuo labiau riboti visus socialinius kontaktus. Pačiai gamybos pramonei izoliavimo priemonės netaikytos. Tačiau didžiosios gamyklos užsidarė kelioms savaitėms dėl sutrikusios išorės prekybos ir sumažėjusios paklausos. Ekonominės perspektyvos smarkiai pablogėjo: Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodomas 6,5 % BVP nuosmukis 2020 m. Nors plačiau pradėjus taikyti sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit) įmonėms lengviau išlaikyti darbuotojus, nedarbo lygio augimas atrodo neišvengiamas. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 4 %, o 2021 m. sumažės iki 3,5 %;

| (17) | siekdama sušvelninti ekonominius padarinius Vokietijos Vyriausybė skubiai reagavo ir priėmė plataus masto priemones. Mažosioms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir laisvai samdomiems darbuotojams siūloma iki 50 mlrd. EUR neatidėliotina parama (tiesioginės dotacijos). Pasitelkusi neseniai įsteigtą Ekonomikos stabilizavimo fondą ir valstybinį plėtros banką „KfW“ Vyriausybė padidino įvairių dydžių įmonėms teikiamų paskolų apimtį iki 80–90 % (kai kuriais ypatingais atvejais iki 100 %) skolinančiojo banko kredito rizikos, taip pat galimybes jas gauti. Be to, Ekonomikos stabilizavimo fondas gali paremti dideles įmones laikinai suteikdamas joms papildomo nuosavo kapitalo. Siekiant padidinti įmonių likvidumą priimti mokesčių atidėjimo, išankstinio mokėjimo ir baudų koregavimai. Kad būtų išvengta techninių nemokumo procedūrų, pakeistos nemokumo taisyklės. Atskiros žemės (vok. Länder) papildo federalines priemones savo pačių paramos programomis. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Panašu, kad COVID-19 krizė dar labiau paveiks ir taip menką Vokietijos bankų sektoriaus pelningumą. Taigi Vokietijos bankams gali tekti dar labiau susimažinti išlaidas, kad padidintų pelningumą ir atlaisvintų lėšas investicijoms į informacines technologijas ir organinio kapitalo kaupimui. Papildomas konsolidavimas taip pat padėtų siekti šio tikslo; |
| --- | --- |

(17)

siekdama sušvelninti ekonominius padarinius Vokietijos Vyriausybė skubiai reagavo ir priėmė plataus masto priemones. Mažosioms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir laisvai samdomiems darbuotojams siūloma iki 50 mlrd. EUR neatidėliotina parama (tiesioginės dotacijos). Pasitelkusi neseniai įsteigtą Ekonomikos stabilizavimo fondą ir valstybinį plėtros banką „KfW“ Vyriausybė padidino įvairių dydžių įmonėms teikiamų paskolų apimtį iki 80–90 % (kai kuriais ypatingais atvejais iki 100 %) skolinančiojo banko kredito rizikos, taip pat galimybes jas gauti. Be to, Ekonomikos stabilizavimo fondas gali paremti dideles įmones laikinai suteikdamas joms papildomo nuosavo kapitalo. Siekiant padidinti įmonių likvidumą priimti mokesčių atidėjimo, išankstinio mokėjimo ir baudų koregavimai. Kad būtų išvengta techninių nemokumo procedūrų, pakeistos nemokumo taisyklės. Atskiros žemės (vok. Länder) papildo federalines priemones savo pačių paramos programomis. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Panašu, kad COVID-19 krizė dar labiau paveiks ir taip menką Vokietijos bankų sektoriaus pelningumą. Taigi Vokietijos bankams gali tekti dar labiau susimažinti išlaidas, kad padidintų pelningumą ir atlaisvintų lėšas investicijoms į informacines technologijas ir organinio kapitalo kaupimui. Papildomas konsolidavimas taip pat padėtų siekti šio tikslo;

| (18) | dėl COVID-19 pandemijos ir susijusių izoliavimo priemonių padėtis gerais rezultatais metų pradžioje džiuginusioje darbo rinkoje pablogėjo. Siekdama sušvelninti krizės poveikį užimtumo ir socialinėje srityse, Vyriausybė teikia tvirtą paramą taikydama sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit). Vyriausybė supaprastino sąlygas, kuriomis galima šia tvarka naudotis, atgaline data pradėjo ją taikyti laikiniesiems darbuotojams ir padidino kompensacijos sumas. Tai padeda išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti namų ūkių pajamas. Darbdaviams suteiktos finansinės lengvatos, t. y. už prarastą darbo laiką socialinio draudimo įmokų jie nemoka. Supaprastinta paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, gavimo tvarka (pagal Vokietijos socialinio kodekso (vok. Sozialgesetzbuch/SGB) II knygą) padeda praradusiems pajamas gyventojams. Be to, mažas pajamas gaunančios šeimos remiamos sudarant galimybes lengviau gauti priedus vaikams. Be to, nuomininkams, kuriems kyla pavojus netekti pajamų, teikiama laikina apsauga nuo iškeldinimo. Nors Vokietijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, neištaisius nustatytų trūkumų dabartinės krizės sąlygomis gali sumažėti pažeidžiamų grupių pajamos; |
| --- | --- |

(18)

dėl COVID-19 pandemijos ir susijusių izoliavimo priemonių padėtis gerais rezultatais metų pradžioje džiuginusioje darbo rinkoje pablogėjo. Siekdama sušvelninti krizės poveikį užimtumo ir socialinėje srityse, Vyriausybė teikia tvirtą paramą taikydama sutrumpinto darbo laiko tvarką (vok. Kurzarbeit). Vyriausybė supaprastino sąlygas, kuriomis galima šia tvarka naudotis, atgaline data pradėjo ją taikyti laikiniesiems darbuotojams ir padidino kompensacijos sumas. Tai padeda išsaugoti darbo vietas ir apsaugoti namų ūkių pajamas. Darbdaviams suteiktos finansinės lengvatos, t. y. už prarastą darbo laiką socialinio draudimo įmokų jie nemoka. Supaprastinta paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, gavimo tvarka (pagal Vokietijos socialinio kodekso (vok. Sozialgesetzbuch/SGB) II knygą) padeda praradusiems pajamas gyventojams. Be to, mažas pajamas gaunančios šeimos remiamos sudarant galimybes lengviau gauti priedus vaikams. Be to, nuomininkams, kuriems kyla pavojus netekti pajamų, teikiama laikina apsauga nuo iškeldinimo. Nors Vokietijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, neištaisius nustatytų trūkumų dabartinės krizės sąlygomis gali sumažėti pažeidžiamų grupių pajamos;

| (19) | reaguodama į krizės pasekmes sveikatos srityje, Vokietija naudojosi visuotine sveikatos sistema, siūlančia aukštos kokybės priežiūrą, ir sugebėjo skubiai padidinti savo testavimo ir intensyvios priežiūros pajėgumus. Vis dėlto užsitęsusi COVID-19 krizė atskleidė, kad reikia nuolat stiprinti sveikatos sistemos atsparumą. Slaugos darbuotojų trūkumas ir slaugytojo profesijos patrauklumas ir toliau išlieka problema. Nors slaugytojų skaičius vienam gyventojui yra palyginti didelis, ligoninės vis dažniau praneša apie laisvas slaugytojų darbo vietas. Taip pat būtų galima patobulinti ir skaitmeninėmis priemonėmis palengvinti pirminės priežiūros ir ligoninių teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, taip pat veiksmų sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos srityse koordinavimą. E. sveikatos infrastruktūra diegiama sparčiau, tačiau sveikatos ir priežiūros paslaugų tiekimas internetu, e. receptai ir keitimasis medicininiais duomenimis ir toliau gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. 2020 m. kovo mėn. priimtas naujas įstatymas padeda švelninti COVID-19 pasekmes ekonomikai ir visų pirma yra naudingas ligoninėms ir privačias praktikas turintiems gydytojams. Tačiau siekiant toliau teikti priežiūrą visose srityse turės būti užtikrintas ilgalaikis sveikatos priežiūros įstaigų finansavimas, nes atidėjus nebūtinas operacijas ir gydymą sumažėjo sveikatos sektoriaus įstaigų finansinės pajamos, o už turimas lėšas perkami prioritetiniai testai ir įranga. Vokietija turi stiprią mokslinių tyrimų bazę, todėl yra pajėgi dalyvauti specialiose mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėse, kuriomis reaguojama į COVID-19 krizę, be kita ko, kurti vakcinas ir ieškoti gydymo būdų, plėtoti mokslinių tyrimų tinklus siekiant suvienyti ir sustiprinti Vokietijos universitetų medicinos srities mokslinius tyrimus ir teikti paramą Pasirengimo epidemijoms inovacijų koalicijai; |
| --- | --- |

(19)

reaguodama į krizės pasekmes sveikatos srityje, Vokietija naudojosi visuotine sveikatos sistema, siūlančia aukštos kokybės priežiūrą, ir sugebėjo skubiai padidinti savo testavimo ir intensyvios priežiūros pajėgumus. Vis dėlto užsitęsusi COVID-19 krizė atskleidė, kad reikia nuolat stiprinti sveikatos sistemos atsparumą. Slaugos darbuotojų trūkumas ir slaugytojo profesijos patrauklumas ir toliau išlieka problema. Nors slaugytojų skaičius vienam gyventojui yra palyginti didelis, ligoninės vis dažniau praneša apie laisvas slaugytojų darbo vietas. Taip pat būtų galima patobulinti ir skaitmeninėmis priemonėmis palengvinti pirminės priežiūros ir ligoninių teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, taip pat veiksmų sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos srityse koordinavimą. E. sveikatos infrastruktūra diegiama sparčiau, tačiau sveikatos ir priežiūros paslaugų tiekimas internetu, e. receptai ir keitimasis medicininiais duomenimis ir toliau gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. 2020 m. kovo mėn. priimtas naujas įstatymas padeda švelninti COVID-19 pasekmes ekonomikai ir visų pirma yra naudingas ligoninėms ir privačias praktikas turintiems gydytojams. Tačiau siekiant toliau teikti priežiūrą visose srityse turės būti užtikrintas ilgalaikis sveikatos priežiūros įstaigų finansavimas, nes atidėjus nebūtinas operacijas ir gydymą sumažėjo sveikatos sektoriaus įstaigų finansinės pajamos, o už turimas lėšas perkami prioritetiniai testai ir įranga. Vokietija turi stiprią mokslinių tyrimų bazę, todėl yra pajėgi dalyvauti specialiose mokslinių tyrimų ir inovacijų priemonėse, kuriomis reaguojama į COVID-19 krizę, be kita ko, kurti vakcinas ir ieškoti gydymo būdų, plėtoti mokslinių tyrimų tinklus siekiant suvienyti ir sustiprinti Vokietijos universitetų medicinos srities mokslinius tyrimus ir teikti paramą Pasirengimo epidemijoms inovacijų koalicijai;

| (20) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. 2019 m. viešosios ir privačiosios investicijos toliau užtikrintai didėjo, tačiau investicinių poreikių neatitiko. Viešosios investicijos nesiekia pajamų pakeitimo normos savivaldybėse, kur nepanaudotų investicijų dalis sumažėjo, bet išliko didelė (4,0 % BVP), nes naudoti investicijas trukdo pajėgumo ir planavimo suvaržymai. Jau suplanuotas investicijas į žaliąsias technologijas ir energetiką galima panaudoti anksčiau, pavyzdžiui, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams. Nors pastaruoju metu imtasi tam tikrų iniciatyvų, šaliai sudėtinga įgyvendinti trumpalaikius ir vidutinio laikotarpio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslus. Tas pats pasakytina ir apie aplinkosaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, nes patrauklios kainos, ypač dėl dabartinės COVID-19 krizės sumažėjusios naftos kainos, neskatina klimatui ir aplinkai palankaus elgesio. Kad Vokietija galėtų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektros infrastruktūra, energijos vartojimo efektyvumas, žiedinė ekonomika, darnusis transportas ir kt. Be to, Vokietijos federalinė audito institucija sukritikavo su perėjimu prie žaliosios energijos susijusių priemonių ekonominį efektyvumą. Siekiant pasinaudoti visiškai integruotos tvarios energijos sistemos privalumais, pavyzdžiui, nuoseklia informacija apie kainas, prireiks daugiau pastangų ir ilgalaikių investicijų į energijos tinklus. Netaršus judumas gali būti paskatintas tinkamomis reguliavimo priemonėmis ir didesnėmis bei spartesnėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą ir netaršaus judumo sprendimus. Siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą ir padidinti jos tvarumą bei konkurencingumą, būtinos papildomos investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Išlaidos švietimui ir moksliniams tyrimams šiek tiek padidėjo – nuo 9,2 % BVP 2017 m. iki 9,31 % BVP 2018 m., tačiau nesiekė ankstesnio nacionalinio tikslo – 10 %. Privačiosios investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą vis dažniau nukreipiamos į didžiąsias įmones. Nors buvo imtasi politikos priemonių, būstų pasiūla gerokai atsiliko nuo metinio būstų tikslo – 2017–2021 m. pastatyti 375 000 naujų butų Pašalinti šį disbalansą ir padidinti būsto įperkamumą padėtų investicijas į naujus būstus skatinančios politikos priemonės. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vokietijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vokietijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(20)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. 2019 m. viešosios ir privačiosios investicijos toliau užtikrintai didėjo, tačiau investicinių poreikių neatitiko. Viešosios investicijos nesiekia pajamų pakeitimo normos savivaldybėse, kur nepanaudotų investicijų dalis sumažėjo, bet išliko didelė (4,0 % BVP), nes naudoti investicijas trukdo pajėgumo ir planavimo suvaržymai. Jau suplanuotas investicijas į žaliąsias technologijas ir energetiką galima panaudoti anksčiau, pavyzdžiui, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams. Nors pastaruoju metu imtasi tam tikrų iniciatyvų, šaliai sudėtinga įgyvendinti trumpalaikius ir vidutinio laikotarpio priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus ir 2050 m. neutralaus poveikio klimatui tikslus. Tas pats pasakytina ir apie aplinkosaugos ir energijos vartojimo efektyvumo tikslus, nes patrauklios kainos, ypač dėl dabartinės COVID-19 krizės sumažėjusios naftos kainos, neskatina klimatui ir aplinkai palankaus elgesio. Kad Vokietija galėtų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, elektros infrastruktūra, energijos vartojimo efektyvumas, žiedinė ekonomika, darnusis transportas ir kt. Be to, Vokietijos federalinė audito institucija sukritikavo su perėjimu prie žaliosios energijos susijusių priemonių ekonominį efektyvumą. Siekiant pasinaudoti visiškai integruotos tvarios energijos sistemos privalumais, pavyzdžiui, nuoseklia informacija apie kainas, prireiks daugiau pastangų ir ilgalaikių investicijų į energijos tinklus. Netaršus judumas gali būti paskatintas tinkamomis reguliavimo priemonėmis ir didesnėmis bei spartesnėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą ir netaršaus judumo sprendimus. Siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą ir padidinti jos tvarumą bei konkurencingumą, būtinos papildomos investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Išlaidos švietimui ir moksliniams tyrimams šiek tiek padidėjo – nuo 9,2 % BVP 2017 m. iki 9,31 % BVP 2018 m., tačiau nesiekė ankstesnio nacionalinio tikslo – 10 %. Privačiosios investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą vis dažniau nukreipiamos į didžiąsias įmones. Nors buvo imtasi politikos priemonių, būstų pasiūla gerokai atsiliko nuo metinio būstų tikslo – 2017–2021 m. pastatyti 375 000 naujų butų Pašalinti šį disbalansą ir padidinti būsto įperkamumą padėtų investicijas į naujus būstus skatinančios politikos priemonės. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vokietijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vokietijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (21) | suvaržius judumą svarbus vaidmuo tenka šiuolaikinei skaitmeninei infrastruktūrai ir skaitmeninėms paslaugoms. Investicijomis į skaitmeninę infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas galima padėti ekonomikai atsigauti ir sumažinti vis dar didelį Vokietijos atotrūkį nuo kitų šalių itin didelio pralaidumo tinklų aprėpties požiūriu. 2019 m. ta aprėptis Vokietijoje sudarė 32,7 %, palyginti su 44 % Sąjungos vidurkiu, o į patalpas įvestų šviesolaidžio linijų aprėptis tebuvo 10,5 % ir gerokai atsiliko nuo 33,5 % Sąjungos vidurkio. COVID-19 krizė išryškino sujungtų skaitmeninių paslaugų svarbą. Nepakankamas junglumas gali būti pagrindinis veiksnys, stabdantis investicijas į skaitmeninimą, visų pirma kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios ir toliau lėtai perima skaitmenines technologijas. Palyginti su valstybėmis narėmis, Vokietija vis dar atsilieka skaitmeninių viešųjų paslaugų srityje, nors ir pagerintos įmonėms skirtos tokios paslaugos. Vis dėlto valdžios institucijos ir plačioji visuomenė internetu bendrauja labai mažai. Interneto prieigos įstatymas įgyvendinamas vangiai, taigi pasiekti tikslą – iki 2022 m. suskaitmeninti iš viso 575 tarnybas – bus sudėtinga. Kad skaitmeninis viešasis administravimas pastebimai pagerėtų, tą įstatymą turėtų įgyvendinti visos susijusios (federalinės, valstybės ir savivaldybių) viešosios institucijos; |
| --- | --- |

(21)

suvaržius judumą svarbus vaidmuo tenka šiuolaikinei skaitmeninei infrastruktūrai ir skaitmeninėms paslaugoms. Investicijomis į skaitmeninę infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas galima padėti ekonomikai atsigauti ir sumažinti vis dar didelį Vokietijos atotrūkį nuo kitų šalių itin didelio pralaidumo tinklų aprėpties požiūriu. 2019 m. ta aprėptis Vokietijoje sudarė 32,7 %, palyginti su 44 % Sąjungos vidurkiu, o į patalpas įvestų šviesolaidžio linijų aprėptis tebuvo 10,5 % ir gerokai atsiliko nuo 33,5 % Sąjungos vidurkio. COVID-19 krizė išryškino sujungtų skaitmeninių paslaugų svarbą. Nepakankamas junglumas gali būti pagrindinis veiksnys, stabdantis investicijas į skaitmeninimą, visų pirma kalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios ir toliau lėtai perima skaitmenines technologijas. Palyginti su valstybėmis narėmis, Vokietija vis dar atsilieka skaitmeninių viešųjų paslaugų srityje, nors ir pagerintos įmonėms skirtos tokios paslaugos. Vis dėlto valdžios institucijos ir plačioji visuomenė internetu bendrauja labai mažai. Interneto prieigos įstatymas įgyvendinamas vangiai, taigi pasiekti tikslą – iki 2022 m. suskaitmeninti iš viso 575 tarnybas – bus sudėtinga. Kad skaitmeninis viešasis administravimas pastebimai pagerėtų, tą įstatymą turėtų įgyvendinti visos susijusios (federalinės, valstybės ir savivaldybių) viešosios institucijos;

| (22) | įgyvendinant paramos ir kitokias priemones svarbu kuo labiau mažinti reguliavimo ir administracinę naštą. Užtikrinus, kad norint gauti paramos priemones administracinė našta būtų minimali, būtų pasirūpinta, kad mažesnės įmonės gautų tokią pačią paramą iš tarpininkų kaip ir didesnės. Dar labiau sąlygas MVĮ pagerintų kitos administracinės naštos visokeriopas sumažinimas, nesusijęs su paramos priemonėmis, pavyzdžiui, lankstus nebūtinų biurokratinių procedūrų taikymas; |
| --- | --- |

(22)

įgyvendinant paramos ir kitokias priemones svarbu kuo labiau mažinti reguliavimo ir administracinę naštą. Užtikrinus, kad norint gauti paramos priemones administracinė našta būtų minimali, būtų pasirūpinta, kad mažesnės įmonės gautų tokią pačią paramą iš tarpininkų kaip ir didesnės. Dar labiau sąlygas MVĮ pagerintų kitos administracinės naštos visokeriopas sumažinimas, nesusijęs su paramos priemonėmis, pavyzdžiui, lankstus nebūtinų biurokratinių procedūrų taikymas;

| (23) | jau prieš prasidedant COVID-19 krizei technologijų pažanga keitė darbo rinką ir švietimui bei mokymui, be kita ko, perkvalifikavimui, kvalifikacijos kėlimui ir skaitmeninių įgūdžių tobulinimui reikėjo didesnio finansavimo. Dėl COVID-19 krizės šis poreikis dar labiau išaugo, visų pirma kalbant apie darbuotojus, dirbančius sektoriuose, kuriems socialinių kontaktų ribojimas gali daryti poveikį ilgiau, ir darbuotojus, kuriems iškilo pavojus netekti darbo. Staigus perėjimas prie labiau skaitmeninės visuomenės ir mokymosi namie gali kelti ypatingą iššūkį pažeidžiamiems mokiniams ir studentams, kurie neturi prieigos prie skaitmeninių sprendimų ir paramos namie. Sunku ir neįgaliems studentams. Reikia itin stengtis užtikrinti, kad visi mokiniai ir studentai įgytų pagrindinius programoje numatytus įgūdžius ir keliems mėnesiams sutrikus mokymuisi dėl COVID-19 jie nepatektų į nepalankią padėtį visam gyvenimui. Kyla pavojus, kad jau dabar egzistuojantys pagrindinių įgūdžių skirtumai, susiję su socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme, dar labiau išaugs. Krizė parodė, kaip svarbu toliau tobulinti švietimo sistemą, kad būtų skatinamas pažangus ir įtraukus atsigavimas ir toliau įgyvendinama žalioji bei skaitmeninė pertvarka; |
| --- | --- |

(23)

jau prieš prasidedant COVID-19 krizei technologijų pažanga keitė darbo rinką ir švietimui bei mokymui, be kita ko, perkvalifikavimui, kvalifikacijos kėlimui ir skaitmeninių įgūdžių tobulinimui reikėjo didesnio finansavimo. Dėl COVID-19 krizės šis poreikis dar labiau išaugo, visų pirma kalbant apie darbuotojus, dirbančius sektoriuose, kuriems socialinių kontaktų ribojimas gali daryti poveikį ilgiau, ir darbuotojus, kuriems iškilo pavojus netekti darbo. Staigus perėjimas prie labiau skaitmeninės visuomenės ir mokymosi namie gali kelti ypatingą iššūkį pažeidžiamiems mokiniams ir studentams, kurie neturi prieigos prie skaitmeninių sprendimų ir paramos namie. Sunku ir neįgaliems studentams. Reikia itin stengtis užtikrinti, kad visi mokiniai ir studentai įgytų pagrindinius programoje numatytus įgūdžius ir keliems mėnesiams sutrikus mokymuisi dėl COVID-19 jie nepatektų į nepalankią padėtį visam gyvenimui. Kyla pavojus, kad jau dabar egzistuojantys pagrindinių įgūdžių skirtumai, susiję su socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme, dar labiau išaugs. Krizė parodė, kaip svarbu toliau tobulinti švietimo sistemą, kad būtų skatinamas pažangus ir įtraukus atsigavimas ir toliau įgyvendinama žalioji bei skaitmeninė pertvarka;

| (24) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(24)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (25) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vokietija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(25)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vokietija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (26) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Vokietija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(26)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Vokietija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (27) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(27)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vokietijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vokietija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (28) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (29) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos toliau išdėstytoje 2 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Vokietijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai išteklių ir didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, diegiant e. sveikatos paslaugas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darnųjį transportą, švarias, efektyvias ir integruotas energijos sistemas, skaitmeninę infrastruktūrą ir įgūdžius, būstą, švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tobulinti skaitmenines viešąsias paslaugas visais lygmenimis ir skatinti MVĮ skaitmeninimą. Mažinti įmonėms tenkančią reguliavimo ir administracinę naštą. |
| --- | --- |

2.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 24.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/33

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Estijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Estijos stabilumo programos

(2020/C 282/06)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Estija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Estijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Estijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Estijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Estijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Estijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Estija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Estija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Estijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Estijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Estija pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 28 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Estija pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 28 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. liepos 13 d. priimtose Tarybos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (7) Taryba rekomendavo Estijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (8) nominalus augimas neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Estijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2018 m. liepos 13 d. priimtose Tarybos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (7) Taryba rekomendavo Estijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (8) nominalus augimas neviršytų 4,1 %, o tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 0,3 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 10,1 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 8,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 21,9 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 0,3 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 10,1 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 8,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 21,9 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Estija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,3 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, laikinas darbo užmokesčio subsidijas ir didesnes viešąsias investicijas. Be to, Estija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima paskolų garantijas ir 8,7 % BVP vertės paskolas įmonėms. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Estija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Estija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,3 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms, laikinas darbo užmokesčio subsidijas ir didesnes viešąsias investicijas. Be to, Estija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima paskolų garantijas ir 8,7 % BVP vertės paskolas įmonėms. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Estija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Estijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -8,3 % BVP 2020 m. ir -3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis išliks mažesnis nei 60 % BVP, o 2021 m. pasieks 22,6 % BVP. Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, o tai rodo makroekonominių projekcijų skirtumus; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Estijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -8,3 % BVP 2020 m. ir -3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis išliks mažesnis nei 60 % BVP, o 2021 m. pasieks 22,6 % BVP. Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus deficitas bus mažesnis nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, o tai rodo makroekonominių projekcijų skirtumus;

| (15) | dėl 2020 m. Estijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Estijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | 2020 m. kovo 12 d. – gegužės 17 d. Estijos Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį dėl COVID-19 pandemijos. Skubiomis Vyriausybės atsakomosiomis priemonėmis siekta užkirsti kelią tolesniam viruso plitimui ir užtikrinti, kad Estijos ekonomika galėtų veikti kuo įprasčiau. Apribojimai, siekiant sustabdyti pandemijos plitimą, turėjo didelį poveikį ekonomikai. Nuo tada, kai buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, registruotų bedarbių skaičius padidėjo 35 %. Daugiausia naujų bedarbių užregistruota mažmeninės prekybos ir klientų aptarnavimo, statybų, maitinimo, apgyvendinimo ir renginių vadybos sektoriuose. Numatoma, kad nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 9,2 %, o 2021 m. sumažės iki 6,5 %. 2020 m. balandžio 15 d. Estijos Parlamentas patvirtino 2020 m. papildomą biudžetą. Imtasi naujų priemonių, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas, išvengti masinio darbuotojų atleidimo ir užtikrinti įmonių likvidumą. Biudžete numatytos įvairios priemonės, įskaitant paramą sveikatos priežiūros sektoriui, savivaldybėms, kai kurioms investicinėms programoms ir netikslinę likvidumo paramą įmonėms (pvz., garantijų sistemas ir mokesčių atidėjimus). Kai kurios konkrečios priemonės yra skirtos labai mažoms įmonėms ir turizmo sektoriui, įskaitant kai kurias tikslines priemones, skirtas labiausiai nukentėjusiems regionams. Priimtos papildomos mokesčių priemonės, pavyzdžiui, laikinai sumažinti akcizai dyzelinui, gamtinėms dujoms ir elektros energijai. Priemonių pakete numatoma laikinai sustabdyti valstybės įmokas į antrosios pakopos pensijų sistemą; |
| --- | --- |

(16)

2020 m. kovo 12 d. – gegužės 17 d. Estijos Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį dėl COVID-19 pandemijos. Skubiomis Vyriausybės atsakomosiomis priemonėmis siekta užkirsti kelią tolesniam viruso plitimui ir užtikrinti, kad Estijos ekonomika galėtų veikti kuo įprasčiau. Apribojimai, siekiant sustabdyti pandemijos plitimą, turėjo didelį poveikį ekonomikai. Nuo tada, kai buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, registruotų bedarbių skaičius padidėjo 35 %. Daugiausia naujų bedarbių užregistruota mažmeninės prekybos ir klientų aptarnavimo, statybų, maitinimo, apgyvendinimo ir renginių vadybos sektoriuose. Numatoma, kad nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 9,2 %, o 2021 m. sumažės iki 6,5 %. 2020 m. balandžio 15 d. Estijos Parlamentas patvirtino 2020 m. papildomą biudžetą. Imtasi naujų priemonių, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas, išvengti masinio darbuotojų atleidimo ir užtikrinti įmonių likvidumą. Biudžete numatytos įvairios priemonės, įskaitant paramą sveikatos priežiūros sektoriui, savivaldybėms, kai kurioms investicinėms programoms ir netikslinę likvidumo paramą įmonėms (pvz., garantijų sistemas ir mokesčių atidėjimus). Kai kurios konkrečios priemonės yra skirtos labai mažoms įmonėms ir turizmo sektoriui, įskaitant kai kurias tikslines priemones, skirtas labiausiai nukentėjusiems regionams. Priimtos papildomos mokesčių priemonės, pavyzdžiui, laikinai sumažinti akcizai dyzelinui, gamtinėms dujoms ir elektros energijai. Priemonių pakete numatoma laikinai sustabdyti valstybės įmokas į antrosios pakopos pensijų sistemą;

| (17) | Estija ėmėsi svarbių priemonių, kad suvaldytų COVID-19 plitimą ir poveikį sveikatai. Vis dėlto COVID-19 pandemija atskleidė tam tikrus struktūrinius sveikatos sistemos trūkumus, susijusius su turimais ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Sistemos atsparumui pakenkė sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas ir nevienodos galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti svarbių medicinos reikmenų. Estijai taip pat tenka spręsti atidėto ir neprieinamo gydymo problemą, kurią iššaukė nepaprastoji padėtis. Be to, dėl ilgų laukimo laikotarpių, susijusių tiek su pirmine, tiek su specializuota priežiūra, net prieš COVID-19 pandemiją nurodyti nepatenkinti medicininės priežiūros poreikiai Estijoje buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Šie veiksniai ir su gyvenimo būdu susijusi rizika padeda paaiškinti prastą gyventojų sveikatos būklę. Sveikatos priežiūros sistemos prieinamumo ir atsparumo gerinimas yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į pandemijos plitimą ir spręsti su gyventojų sveikatos būkle susijusias problemas; |
| --- | --- |

(17)

Estija ėmėsi svarbių priemonių, kad suvaldytų COVID-19 plitimą ir poveikį sveikatai. Vis dėlto COVID-19 pandemija atskleidė tam tikrus struktūrinius sveikatos sistemos trūkumus, susijusius su turimais ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Sistemos atsparumui pakenkė sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas ir nevienodos galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti svarbių medicinos reikmenų. Estijai taip pat tenka spręsti atidėto ir neprieinamo gydymo problemą, kurią iššaukė nepaprastoji padėtis. Be to, dėl ilgų laukimo laikotarpių, susijusių tiek su pirmine, tiek su specializuota priežiūra, net prieš COVID-19 pandemiją nurodyti nepatenkinti medicininės priežiūros poreikiai Estijoje buvo vieni didžiausių Sąjungoje. Šie veiksniai ir su gyvenimo būdu susijusi rizika padeda paaiškinti prastą gyventojų sveikatos būklę. Sveikatos priežiūros sistemos prieinamumo ir atsparumo gerinimas yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti veiksmingą reagavimą į pandemijos plitimą ir spręsti su gyventojų sveikatos būkle susijusias problemas;

| (18) | socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. NET prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos skurdo paplitimui mažinti, lyginant su ES vidurkiu. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. COVID-19 pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, asmenims su negalia ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant planą plėtoti integruotą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą būtų padedama įveikti šiuos iššūkius. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti; |
| --- | --- |

(18)

socialinės apsaugos sistemos adekvatumo didinimas yra ilgalaikė Estijos problema. NET prieš pastarąją krizę socialinės išmokos Estijoje buvo įvertintos kaip mažiau veiksmingos skurdo paplitimui mažinti, lyginant su ES vidurkiu. Be to, yra nedarbo išmokų sistemos aprėpties spragų, susijusių su nestandartinių formų darbu ir trumpalaikiais darbo laikotarpiais. Neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir pajamoms, taip pat tinkamos aprėpties stoka galėtų padidinti skurdą, visų pirma namų ūkiuose, kuriuose nė vienas narys neturi darbo. Estija pradėjo taikyti laikiną sutrumpinto darbo laiko schemą kaip specialią subsidiją nukentėjusioms įmonėms, kad jos išsaugotų darbo vietas. Ši priemonė taikoma ne ilgiau kaip du mėnesius, o to gali nepakakti krizės poveikiui sušvelninti, nes sunkumai gali trukti ilgiau ir kai kuriuos ekonomikos sektorius užklupti vėliau. COVID-19 pandemija padidino sunkumus teikiant įperkamas ir prieinamas socialines paslaugas, įskaitant ilgalaikės priežiūros paslaugas, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, asmenims su negalia ir mažas pajamas gaunantiems asmenims. Toliau įgyvendinant planą plėtoti integruotą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimą būtų padedama įveikti šiuos iššūkius. Svarbu užtikrinti prasmingą ir savalaikį socialinių partnerių dalyvavimą modeliuojant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, kartu stiprinant jų gebėjimus tai daryti;

| (19) | COVID-19 krizė paveikė Estijos įmones daugelyje sektorių, tačiau labiausiai nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Neigiamą poveikį ekonominei veiklai lėmė ne tik apribojimai, bet ir mažėjanti paklausa eksporto rinkose ir pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Likvidumo paramos priemonėmis, kurių imasi Vyriausybė, siekiama padėti sušvelninti šį poveikį, tačiau greitas ir veiksmingas jų įgyvendinimas bus labai svarbus remiant perspektyvias įmones visuose nukentėjusiuose sektoriuose, kartu išlaikant bankų sektoriaus atsparumą. Mokesčių atidėjimas ir kredito atostogos taip pat gali padėti pagerinti MVĮ grynųjų pinigų srautą. Be to, atsigavimo procesas priklausys nuo to, kiek tikslingai bus vykdomos investicijos. Dabartinė krizė išryškino skaitmeninių ir novatoriškų sprendimų svarbą siekiant išlaikyti veikiančią ekonomiką. Nors e. valdžia veikė gerai, tolesnis MVĮ skaitmeninimas padidintų jų atsparumą ir padėtų paspartinti atsigavimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų našumas. Pastaraisiais metais visa ekonomika vis labiau skaitmeninama. Tačiau gamyboje informacinės ir ryšių technologijos iki šiol buvo diegiamos lėtai. Nors 2019 m. bendri Estijos inovacijų diegimo rezultatai pagerėjo, moksliniais tyrimais pagrįstų inovacijų diegimo pajėgumų ir veiklos lygis verslo sektoriuje tebėra žemas. Moksliniais tyrimais pagrįstos inovacijos ir inovacinių sprendimų diegimas įmonėse galėtų pagerinti šalies konkurencinę padėtį ir paskatinti ekonomikos augimą. Siekiant padėti įmonėms atsigauti po COVID-19 krizės, bus svarbu užtikrinti geras galimybes gauti finansavimą, įskaitant pradedančiųjų įmonių nuosavo kapitalo finansavimą; |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 krizė paveikė Estijos įmones daugelyje sektorių, tačiau labiausiai nukentėjo mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ). Neigiamą poveikį ekonominei veiklai lėmė ne tik apribojimai, bet ir mažėjanti paklausa eksporto rinkose ir pasaulinių vertės grandinių sutrikimai. Likvidumo paramos priemonėmis, kurių imasi Vyriausybė, siekiama padėti sušvelninti šį poveikį, tačiau greitas ir veiksmingas jų įgyvendinimas bus labai svarbus remiant perspektyvias įmones visuose nukentėjusiuose sektoriuose, kartu išlaikant bankų sektoriaus atsparumą. Mokesčių atidėjimas ir kredito atostogos taip pat gali padėti pagerinti MVĮ grynųjų pinigų srautą. Be to, atsigavimo procesas priklausys nuo to, kiek tikslingai bus vykdomos investicijos. Dabartinė krizė išryškino skaitmeninių ir novatoriškų sprendimų svarbą siekiant išlaikyti veikiančią ekonomiką. Nors e. valdžia veikė gerai, tolesnis MVĮ skaitmeninimas padidintų jų atsparumą ir padėtų paspartinti atsigavimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu padidėtų našumas. Pastaraisiais metais visa ekonomika vis labiau skaitmeninama. Tačiau gamyboje informacinės ir ryšių technologijos iki šiol buvo diegiamos lėtai. Nors 2019 m. bendri Estijos inovacijų diegimo rezultatai pagerėjo, moksliniais tyrimais pagrįstų inovacijų diegimo pajėgumų ir veiklos lygis verslo sektoriuje tebėra žemas. Moksliniais tyrimais pagrįstos inovacijos ir inovacinių sprendimų diegimas įmonėse galėtų pagerinti šalies konkurencinę padėtį ir paskatinti ekonomikos augimą. Siekiant padėti įmonėms atsigauti po COVID-19 krizės, bus svarbu užtikrinti geras galimybes gauti finansavimą, įskaitant pradedančiųjų įmonių nuosavo kapitalo finansavimą;

| (20) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip visų pirma matyti iš nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, tvarus Estijos augimas priklauso nuo pažangos mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro: mažinant taršos anglies dioksidu intensyvumą energetikos, transporto ir statybos sektoriuose, restruktūrizuojant naftingųjų skalūnų pramonę ir didinant išteklių našumą, be kita ko, įgyvendinant žiedinės ekonomikos verslo modelius. Estijos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o energijos suvartojimo lygis viršija ES vidurkį. Visa apimanti žiedinės ekonomikos strategija, papildanti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, galėtų padėti pereiti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, sumažinti neigiamą naftingųjų skalūnų pramonės poveikį aplinkai ir paskatinti ekonomiką. Estijos, kuri yra periferinė šalis ir kurios gyventojų tankis mažas, ekonominei veiklai ir eksportui itin aktuali sklandžiai veikianti tarpusavyje sujungta transporto sistema. Estijos transporto infrastruktūra turi tam tikrų sujungiamumo ir tvarumo trūkumų. Vis dar nepakankamai išplėtotas geležinkelių ir įvairiarūšis transportas. Kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo, o atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas transporto sektoriuje tebėra mažesnis nei numatyta nacionaliniuose tiksluose. Projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra vieni iš svarbiausių Estijos investavimo prioritetų, kuriais siekiama gerinti jos saugą ir integraciją į vidaus rinką. Investicijų projektų, kuriuose atsižvelgiama į aplinkos ir klimato aspektus, skatinimas yra labai svarbus tvariam ekonomikos atsigavimui ir regioninių skirtumų mažinimui. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Estijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Estijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu; |
| --- | --- |

(20)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip visų pirma matyti iš nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano, tvarus Estijos augimas priklauso nuo pažangos mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro: mažinant taršos anglies dioksidu intensyvumą energetikos, transporto ir statybos sektoriuose, restruktūrizuojant naftingųjų skalūnų pramonę ir didinant išteklių našumą, be kita ko, įgyvendinant žiedinės ekonomikos verslo modelius. Estijos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o energijos suvartojimo lygis viršija ES vidurkį. Visa apimanti žiedinės ekonomikos strategija, papildanti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, galėtų padėti pereiti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, sumažinti neigiamą naftingųjų skalūnų pramonės poveikį aplinkai ir paskatinti ekonomiką. Estijos, kuri yra periferinė šalis ir kurios gyventojų tankis mažas, ekonominei veiklai ir eksportui itin aktuali sklandžiai veikianti tarpusavyje sujungta transporto sistema. Estijos transporto infrastruktūra turi tam tikrų sujungiamumo ir tvarumo trūkumų. Vis dar nepakankamai išplėtotas geležinkelių ir įvairiarūšis transportas. Kelių transporto išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pastaraisiais metais padidėjo, o atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimas transporto sektoriuje tebėra mažesnis nei numatyta nacionaliniuose tiksluose. Projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra vieni iš svarbiausių Estijos investavimo prioritetų, kuriais siekiama gerinti jos saugą ir integraciją į vidaus rinką. Investicijų projektų, kuriuose atsižvelgiama į aplinkos ir klimato aspektus, skatinimas yra labai svarbus tvariam ekonomikos atsigavimui ir regioninių skirtumų mažinimui. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Estijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Estijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

| (21) | Estijos bankų sektorius apskritai yra patikimas, tačiau pinigų plovimo rizika išlieka. Nors buvo imtasi priemonių apriboti riziką sumažinant nerezidentų indėlius, nacionalinis rizikos vertinimas neapima kitų produktų, kurie gali kelti riziką, pavyzdžiui, klientams nerezidentams skirtų pasaugos paslaugų. Atnaujinus nacionalinį rizikos vertinimą būtų užtikrintas tinkamas rizikos nustatymas ir sudarytos sąlygos įgyvendinti būtinas rizikos mažinimo priemones. Nors reikalavimų nesilaikančių bankų ir mokėjimo įstaigų atžvilgiu buvo imtasi priežiūros veiksmų, dar yra galimybių toliau didinti priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. Visų pirma dar nepriimti teisėkūros procedūra priimami aktai, kuriais siekiama sustiprinti prevencinę sistemą ir konfiskavimą ir padidinti administracines sankcijas. Pinigų plovimo bylų tyrimai vyksta lėtai. Estijos finansų priežiūros tarnybos gebėjimai dar nėra pakankamai sustiprinti, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą dar nėra visiškai įgyvendintas, visų pirma kalbant apie teminius patikrinimus vietoje. Finansinės žvalgybos padalinio ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija nėra pakankamai aktyvus; |
| --- | --- |

(21)

Estijos bankų sektorius apskritai yra patikimas, tačiau pinigų plovimo rizika išlieka. Nors buvo imtasi priemonių apriboti riziką sumažinant nerezidentų indėlius, nacionalinis rizikos vertinimas neapima kitų produktų, kurie gali kelti riziką, pavyzdžiui, klientams nerezidentams skirtų pasaugos paslaugų. Atnaujinus nacionalinį rizikos vertinimą būtų užtikrintas tinkamas rizikos nustatymas ir sudarytos sąlygos įgyvendinti būtinas rizikos mažinimo priemones. Nors reikalavimų nesilaikančių bankų ir mokėjimo įstaigų atžvilgiu buvo imtasi priežiūros veiksmų, dar yra galimybių toliau didinti priežiūros ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. Visų pirma dar nepriimti teisėkūros procedūra priimami aktai, kuriais siekiama sustiprinti prevencinę sistemą ir konfiskavimą ir padidinti administracines sankcijas. Pinigų plovimo bylų tyrimai vyksta lėtai. Estijos finansų priežiūros tarnybos gebėjimai dar nėra pakankamai sustiprinti, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą dar nėra visiškai įgyvendintas, visų pirma kalbant apie teminius patikrinimus vietoje. Finansinės žvalgybos padalinio ir teisėsaugos institucijų keitimasis informacija nėra pakankamai aktyvus;

| (22) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(22)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (23) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Estija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(23)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Estija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (24) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Estija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(24)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Estija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (25) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(25)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Estijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Estija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (26) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Estijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Gerinti sveikatos priežiūros sistemos prieinamumą ir didinti jos atsparumą, be kita ko, sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą, stiprinant pirminę sveikatos priežiūrą ir užtikrinant svarbių medicinos reikmenų tiekimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Didinti minimalios socialinės apsaugos sistemos adekvatumą, be kita ko, išplečiant bedarbio pašalpų aprėptį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į įmonių skaitmeninimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, švarios ir efektyvios energijos gamybą bei naudojimą, efektyvų išteklių naudojimą ir tvarų transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Remti mažųjų ir vidutinių įmonių inovacinius gebėjimus ir užtikrinti pakankamas galimybes gauti finansavimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Aktyviau stengtis užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 30.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  OL C 320, 2018 9 10, p. 24.

7

(8)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/39

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Airijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Airijos stabilumo programos

(2020/C 282/07)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Airija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Airijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Airijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Disbalansas visų pirma susijęs su didele susikaupusia valstybės skola, privačiojo sektoriaus skola ir grynaisiais išorės įsipareigojimais; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Airijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Airijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Airijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Airijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Disbalansas visų pirma susijęs su didele susikaupusia valstybės skola, privačiojo sektoriaus skola ir grynaisiais išorės įsipareigojimais;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Airija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Airija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Airijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Airijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Airija pateikė 2020 m. balandžio 21 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Airija pateikė 2020 m. balandžio 21 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Airijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 58,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 69,1 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,1 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 58,8 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 69,1 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Airija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė apie 2,0 % BVP. Jos apima užimtumo rėmimo ir paramos nedarbo atveju priemones dvylikos savaičių laikotarpiu (maždaug 1,4 % BVP) ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūros sistemos pajėgumui ir prieinamumui didinti (apie 0,6 % BVP). Be to, Airija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti įmonėms likvidumo paramą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 0,3 % BVP. Šios priemonės apima kredito garantijas ir įvairias paskolų schemas, palūkanų ir baudų už tam tikrus pavėluotus darbdavių mokėjimus sustabdymą, skolų išieškojimo veiklos sustabdymą ir verslo paskolų mokėjimo sustabdymą iki trijų mėnesių. 2020 m. gegužės 2 d. Vyriausybė paskelbė apie naują įmonėms skirtų skolos ir nuosavo kapitalo rėmimo priemonių, sudarančių apie 2 % BVP, rinkinį, kuris nebuvo įtrauktas nei į 2020 m. stabilumo programą, nei į Komisijos prognozę. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Airija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Airija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė apie 2,0 % BVP. Jos apima užimtumo rėmimo ir paramos nedarbo atveju priemones dvylikos savaičių laikotarpiu (maždaug 1,4 % BVP) ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūros sistemos pajėgumui ir prieinamumui didinti (apie 0,6 % BVP). Be to, Airija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti įmonėms likvidumo paramą; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 0,3 % BVP. Šios priemonės apima kredito garantijas ir įvairias paskolų schemas, palūkanų ir baudų už tam tikrus pavėluotus darbdavių mokėjimus sustabdymą, skolų išieškojimo veiklos sustabdymą ir verslo paskolų mokėjimo sustabdymą iki trijų mėnesių. 2020 m. gegužės 2 d. Vyriausybė paskelbė apie naują įmonėms skirtų skolos ir nuosavo kapitalo rėmimo priemonių, sudarančių apie 2 % BVP, rinkinį, kuris nebuvo įtrauktas nei į 2020 m. stabilumo programą, nei į Komisijos prognozę. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Airija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Airijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –5,6 % BVP 2020 m. ir –2,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 66,4 % BVP, o 2021 m. –66,7 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Airijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –5,6 % BVP 2020 m. ir –2,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 66,4 % BVP, o 2021 m. –66,7 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Airijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Airijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | 2020 m. pirmą pusmetį Airija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos – jos sveikatos sistema patyrė nepaprastai didelį spaudimą. Airija ėmėsi skubių priemonių sveikatos sistemai stiprinti ir viruso plitimo valdymo priemonių kovai su pandemija, kurios labai apribojo tam tikrų sektorių ekonominę veiklą. Be to, Vyriausybė ėmėsi įvairių ekonominių priemonių, kad kuo labiau sušvelnintų COVID-19 krizės padarinius. Jos apėmė darbo užmokesčio subsidijavimo schemas darbo vietoms apsaugoti, socialines išmokas, laikinus draudimus didinti nuomą ir iškeldinti iš būsto, taip pat įmonių likvidumo ir kreditinės paramos priemones. Nors šiomis priemonėmis siekiama sušvelninti pandemijos sukeltą ekonominį sukrėtimą, išlieka didelė rizika, kad smarkiai sumažės gamybos apimtis, padidės bankroto bei nemokumo atvejų, išaugs nedarbas ir asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičius; |
| --- | --- |

(16)

2020 m. pirmą pusmetį Airija smarkiai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos – jos sveikatos sistema patyrė nepaprastai didelį spaudimą. Airija ėmėsi skubių priemonių sveikatos sistemai stiprinti ir viruso plitimo valdymo priemonių kovai su pandemija, kurios labai apribojo tam tikrų sektorių ekonominę veiklą. Be to, Vyriausybė ėmėsi įvairių ekonominių priemonių, kad kuo labiau sušvelnintų COVID-19 krizės padarinius. Jos apėmė darbo užmokesčio subsidijavimo schemas darbo vietoms apsaugoti, socialines išmokas, laikinus draudimus didinti nuomą ir iškeldinti iš būsto, taip pat įmonių likvidumo ir kreditinės paramos priemones. Nors šiomis priemonėmis siekiama sušvelninti pandemijos sukeltą ekonominį sukrėtimą, išlieka didelė rizika, kad smarkiai sumažės gamybos apimtis, padidės bankroto bei nemokumo atvejų, išaugs nedarbas ir asmenų, kuriems gresia skurdas, skaičius;

| (17) | prieš prasidedant COVID-19 m. pandemijai ligoninės jau dirbo beveik visu pajėgumu, o lovų intensyviosios priežiūros skyriuose užimtumas buvo vienas didžiausių EBPO šalyse. Tokią padėtį daugiausia lėmė tai, kad nėra visuotinai prieinamos pirminės sveikatos priežiūros ir labai pasitikima stacionariąja sveikatos priežiūra ligoninėse. Dėl problemų, susijusių su darbuotojų įdarbinimu ir išlaikymu darbo vietose, tam tikruose regionuose ir ligoninėse pristigo slaugos darbuotojų. Taikoma politika skatinama institucinė priežiūra, todėl teikiama nepakankamai ilgalaikės priežiūros namuose paslaugų ir teisės aktuose nenustatytos teisės į tokią priežiūrą. Dėl COVID-19 protrūkio sveikatos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Laiku imtasi neatidėliotinų priemonių ligoninių pajėgumui padidinti ir laikinoms visuotinės sveikatos priežiūros paslaugoms teikti. Tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu Airijai vis tiek reikia spręsti struktūrines problemas, susijusias su nepakankamu sveikatos sistemos veiksmingumu, lankstumu, atsparumu ir prieinamumu. Plataus užmojo Sláintecare reforma planuojama sukurti visuotinai prieinamą ir tvarią sveikatos sistemą. Tačiau reikia patobulinti tos reformos įgyvendinimo planus, kiek tai susiję su tarpinėmis reikšmėmis, paaiškinant daromą pažangą viešosios pirminės sveikatos priežiūros prieinamumo srityje įgyvendinimo laikotarpiu tol, kol bus užtikrinta visuotinė aprėptis. Nustačius aiškias tarpines reikšmes ir terminus, taip pat patikimą stebėsenos sistemą būtų lengviau laiku užtikrinti visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį. Siekiant įgyvendinti ilgalaikės priežiūros reformas, įskaitant naujus darbo bendruomenėje būdus remiant priežiūrą namuose ir pertvarkant slaugos išteklius, greičiausiai reikės įvertinti esamas įstaigas, prognozuoti būsimą paklausos augimą ir atlikti atitinkamą trūkumų analizę, o po to parengti įgyvendinimo planą; |
| --- | --- |

(17)

prieš prasidedant COVID-19 m. pandemijai ligoninės jau dirbo beveik visu pajėgumu, o lovų intensyviosios priežiūros skyriuose užimtumas buvo vienas didžiausių EBPO šalyse. Tokią padėtį daugiausia lėmė tai, kad nėra visuotinai prieinamos pirminės sveikatos priežiūros ir labai pasitikima stacionariąja sveikatos priežiūra ligoninėse. Dėl problemų, susijusių su darbuotojų įdarbinimu ir išlaikymu darbo vietose, tam tikruose regionuose ir ligoninėse pristigo slaugos darbuotojų. Taikoma politika skatinama institucinė priežiūra, todėl teikiama nepakankamai ilgalaikės priežiūros namuose paslaugų ir teisės aktuose nenustatytos teisės į tokią priežiūrą. Dėl COVID-19 protrūkio sveikatos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Laiku imtasi neatidėliotinų priemonių ligoninių pajėgumui padidinti ir laikinoms visuotinės sveikatos priežiūros paslaugoms teikti. Tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu Airijai vis tiek reikia spręsti struktūrines problemas, susijusias su nepakankamu sveikatos sistemos veiksmingumu, lankstumu, atsparumu ir prieinamumu. Plataus užmojo Sláintecare reforma planuojama sukurti visuotinai prieinamą ir tvarią sveikatos sistemą. Tačiau reikia patobulinti tos reformos įgyvendinimo planus, kiek tai susiję su tarpinėmis reikšmėmis, paaiškinant daromą pažangą viešosios pirminės sveikatos priežiūros prieinamumo srityje įgyvendinimo laikotarpiu tol, kol bus užtikrinta visuotinė aprėptis. Nustačius aiškias tarpines reikšmes ir terminus, taip pat patikimą stebėsenos sistemą būtų lengviau laiku užtikrinti visuotinę sveikatos priežiūros aprėptį. Siekiant įgyvendinti ilgalaikės priežiūros reformas, įskaitant naujus darbo bendruomenėje būdus remiant priežiūrą namuose ir pertvarkant slaugos išteklius, greičiausiai reikės įvertinti esamas įstaigas, prognozuoti būsimą paklausos augimą ir atlikti atitinkamą trūkumų analizę, o po to parengti įgyvendinimo planą;

| (18) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,4 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 7 %. Reaguodama į pandemiją Vyriausybė daug dėmesio skyrė pajamų ir užimtumo rėmimo politikai, visų pirma sutrumpinto darbo laiko tvarkai – ji turėtų būti toliau sparčiai įgyvendinama. Ši tvarka turi būti peržiūrėta ir prireikus jos taikymas turėtų būti pratęstas siekiant padėti žmonėms išsaugoti darbą arba išlaikyti pajamas. Palyginti daug žmonių gyvena mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, todėl reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų plėtojamos individualizuotos aktyvumo skatinimo strategijos. Airijos problemos, susijusios su skurdu ir užimtumo kokybe bei parama, įskaitant paramą neįgaliesiems, tebėra neišspręstos ir, tikėtina, pandemija jas dar labiau paaštrins. Dabartinėmis aplinkybėmis būtina, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, toliau dėti pastangas perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo srityje siekiant prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių ir parengti darbo jėgą su klimato kaita susijusiai pertvarkai bei energetikos pertvarkai ir perėjimui prie žiedinės ekonomikos. Nustatyta, kad kvalifikuotų darbuotojų trūksta būstų sektoriuje, tačiau numatoma, kad vykstant pertvarkai jų pritrūks ir kituose sektoriuose. Atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, labai svarbu užtikrinti, kad dėl švietimo ir darbo skaitmeninimo nedidėtų švietimo ir socialinė nelygybė; |
| --- | --- |

(18)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,4 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 7 %. Reaguodama į pandemiją Vyriausybė daug dėmesio skyrė pajamų ir užimtumo rėmimo politikai, visų pirma sutrumpinto darbo laiko tvarkai – ji turėtų būti toliau sparčiai įgyvendinama. Ši tvarka turi būti peržiūrėta ir prireikus jos taikymas turėtų būti pratęstas siekiant padėti žmonėms išsaugoti darbą arba išlaikyti pajamas. Palyginti daug žmonių gyvena mažo darbo intensyvumo namų ūkiuose, todėl reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų plėtojamos individualizuotos aktyvumo skatinimo strategijos. Airijos problemos, susijusios su skurdu ir užimtumo kokybe bei parama, įskaitant paramą neįgaliesiems, tebėra neišspręstos ir, tikėtina, pandemija jas dar labiau paaštrins. Dabartinėmis aplinkybėmis būtina, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, toliau dėti pastangas perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo srityje siekiant prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos poreikių ir parengti darbo jėgą su klimato kaita susijusiai pertvarkai bei energetikos pertvarkai ir perėjimui prie žiedinės ekonomikos. Nustatyta, kad kvalifikuotų darbuotojų trūksta būstų sektoriuje, tačiau numatoma, kad vykstant pertvarkai jų pritrūks ir kituose sektoriuose. Atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, labai svarbu užtikrinti, kad dėl švietimo ir darbo skaitmeninimo nedidėtų švietimo ir socialinė nelygybė;

| (19) | Vyriausybė įgyvendino įvairias būsto pasiūlos rėmimo priemones, dėl kurių per dvejus metus iki 2019 m. rugsėjo mėn. metinė užbaigtų statyti būstų pasiūla išaugo beveik 57 %. Panašu, kad kartu su veiksmingomis makroprudencinėmis priemonėmis tai padėjo pažaboti būsto kainų infliaciją. Tačiau būsto pasiūla vis dar neatitinka paklausos. Būsto įperkamumas yra problema, su kuria susiduria daugelis namų ūkių, o infliacija nuomos sektoriuje išlieka didelė. Pagerinta infrastruktūra ir teritorijų planavimas galėtų iš esmės sudaryti sąlygas augti būsto pasiūlai. Be to, pašalinus su mokesčiu už neužstatytą žemę susijusius administracinius trūkumus galėtų galiausiai pagerėti būsto įperkamumas vidutinės trukmės laikotarpiu. Nepakankama socialinio būsto pasiūla išlieka dideliu iššūkiu skatinant įtrauktį, taip pat pažeidžiamiausių asmenų. Naujausiomis politikos priemonėmis paspartintas aprūpinimas socialiniu būstu, tačiau 2019 m. birželio mėn. Airijoje vis dar buvo maždaug 68 700 namų ūkių, įrašytų į socialinio būsto laukiančių asmenų sąrašus. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų patenkinti likusių į dabartinį laukimo sąrašą įtrauktų namų ūkių ir galimų naujų paraiškas teikiančių namų ūkių poreikiai. Iš maždaug 10 000 Airijoje užregistruotų benamių 3 500 yra vaikai. Tai kelia susirūpinimą dėl galimo nelygybės didėjimo, įsišaknijusio skurdo ir socialinės atskirties rizikos. Vieniši tėvai, turintys vaikų, yra viena iš grupių, kurioms benamystė gresia labiausiai. Išlieka dideli skirtumai tarp regionų ir miestų – 69 % visų suaugusių benamių gyvena Dublino metropolinėje zonoje; |
| --- | --- |

(19)

Vyriausybė įgyvendino įvairias būsto pasiūlos rėmimo priemones, dėl kurių per dvejus metus iki 2019 m. rugsėjo mėn. metinė užbaigtų statyti būstų pasiūla išaugo beveik 57 %. Panašu, kad kartu su veiksmingomis makroprudencinėmis priemonėmis tai padėjo pažaboti būsto kainų infliaciją. Tačiau būsto pasiūla vis dar neatitinka paklausos. Būsto įperkamumas yra problema, su kuria susiduria daugelis namų ūkių, o infliacija nuomos sektoriuje išlieka didelė. Pagerinta infrastruktūra ir teritorijų planavimas galėtų iš esmės sudaryti sąlygas augti būsto pasiūlai. Be to, pašalinus su mokesčiu už neužstatytą žemę susijusius administracinius trūkumus galėtų galiausiai pagerėti būsto įperkamumas vidutinės trukmės laikotarpiu. Nepakankama socialinio būsto pasiūla išlieka dideliu iššūkiu skatinant įtrauktį, taip pat pažeidžiamiausių asmenų. Naujausiomis politikos priemonėmis paspartintas aprūpinimas socialiniu būstu, tačiau 2019 m. birželio mėn. Airijoje vis dar buvo maždaug 68 700 namų ūkių, įrašytų į socialinio būsto laukiančių asmenų sąrašus. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų patenkinti likusių į dabartinį laukimo sąrašą įtrauktų namų ūkių ir galimų naujų paraiškas teikiančių namų ūkių poreikiai. Iš maždaug 10 000 Airijoje užregistruotų benamių 3 500 yra vaikai. Tai kelia susirūpinimą dėl galimo nelygybės didėjimo, įsišaknijusio skurdo ir socialinės atskirties rizikos. Vieniši tėvai, turintys vaikų, yra viena iš grupių, kurioms benamystė gresia labiausiai. Išlieka dideli skirtumai tarp regionų ir miestų – 69 % visų suaugusių benamių gyvena Dublino metropolinėje zonoje;

| (20) | nacionalinė bankų sistema yra svarbus Airijos įmonių likvidumo šaltinis. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat užstato ar anksčiau užmegztų santykių su skolintoju neturinčioms įmonėms gali būti sunku laiku gauti paskolas. Airijos valdžios institucijos ir bankai pradėjo taikyti tam tikras priemones, kuriomis siekiama sumažinti finansinius sunkumus, tenkančius įmonėms ir namų ūkiams. Svarbu, kad šiomis priemonėmis būtų užtikrintas reikiamas likvidumas ir skatinami tvarūs restruktūrizavimo sprendimai skolininkams, kurių finansiniai sunkumai yra išskirtinai susiję su pandemijos protrūkiu ir kurie po pereinamojo laikotarpio turėtų atkurti savo gyvybingumą. Tik toks subalansuotas požiūris gali padėti įmonėms ir namų ūkiams įveikti laikinus sunkumus nepakenkiant pelningumui (kuris ir taip menkas) ir nuosaikiai pažangai, kurią pastaraisiais metais Airija padarė didindama savo bankų sektoriaus finansinį stabilumą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(20)

nacionalinė bankų sistema yra svarbus Airijos įmonių likvidumo šaltinis. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat užstato ar anksčiau užmegztų santykių su skolintoju neturinčioms įmonėms gali būti sunku laiku gauti paskolas. Airijos valdžios institucijos ir bankai pradėjo taikyti tam tikras priemones, kuriomis siekiama sumažinti finansinius sunkumus, tenkančius įmonėms ir namų ūkiams. Svarbu, kad šiomis priemonėmis būtų užtikrintas reikiamas likvidumas ir skatinami tvarūs restruktūrizavimo sprendimai skolininkams, kurių finansiniai sunkumai yra išskirtinai susiję su pandemijos protrūkiu ir kurie po pereinamojo laikotarpio turėtų atkurti savo gyvybingumą. Tik toks subalansuotas požiūris gali padėti įmonėms ir namų ūkiams įveikti laikinus sunkumus nepakenkiant pelningumui (kuris ir taip menkas) ir nuosaikiai pažangai, kurią pastaraisiais metais Airija padarė didindama savo bankų sektoriaus finansinį stabilumą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (21) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Norėdama atgaivinti ekonomiką Airija turi daryti pažangą, susijusią su jos plataus užmojo investicijomis aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros srityse. Airija iki šiol atsilieka priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje. Didelis transporto sektoriuje ir pastatuose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja. Airija nepasieks 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų. Airija yra priklausoma nuo energijos importo ir ji yra tarp valstybių narių, kuriose elektros energijos kainos yra didžiausios, o tai galėtų daryti neigiamą poveikį aplinkai ir verslo konkurencingumui. Airijos perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikės didelių ilgalaikių privačiųjų ir viešųjų investicijų, inter alia, į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, elektros energijos infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų transportą. Klimato veiksmų planas yra patikima iniciatyva, kuria siekiama pakeisti teršalų išmetimo trajektorijos kryptį. Kad užmojai duotų konkrečių rezultatų reikės veiksmingai ir nuolat įgyvendinti jame numatytą politiką ir priemones. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Airijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Airijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(21)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Norėdama atgaivinti ekonomiką Airija turi daryti pažangą, susijusią su jos plataus užmojo investicijomis aplinkos, klimato, energetikos ir infrastruktūros srityse. Airija iki šiol atsilieka priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityje. Didelis transporto sektoriuje ir pastatuose išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau didėja. Airija nepasieks 2020 m. energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų. Airija yra priklausoma nuo energijos importo ir ji yra tarp valstybių narių, kuriose elektros energijos kainos yra didžiausios, o tai galėtų daryti neigiamą poveikį aplinkai ir verslo konkurencingumui. Airijos perėjimui prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos reikės didelių ilgalaikių privačiųjų ir viešųjų investicijų, inter alia, į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, elektros energijos infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą ir tvarų transportą. Klimato veiksmų planas yra patikima iniciatyva, kuria siekiama pakeisti teršalų išmetimo trajektorijos kryptį. Kad užmojai duotų konkrečių rezultatų reikės veiksmingai ir nuolat įgyvendinti jame numatytą politiką ir priemones. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytoje teritorijoje, Airijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Airijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (22) | Airijos pastangos mažinti našumo atotrūkį tarp užsienio ir vidaus sektorių išlieka vangios. Palankiai vertintina tiesioginė parama, teikiama per Perversminių technologijų inovacijų fondą, skirtą įmonių ir viešųjų mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimui, pavyzdžiui, vykdant pramonės, įskaitant MVĮ, ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimu grindžiamus projektus. Nors Airija įmonėms teikia palyginti didelę viešąją paramą, ši parama daugiausia įgyvendinama taikant moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtą mokesčių kreditų sistemą. Nors dėl naujausių 2020 m. biudžeto pakeitimų mokesčių kreditas tampa patrauklesnis MVĮ, jis paprastai naudingas didesnėms tarptautinėms įmonėms. Airijos ateities darbo vietų programoje nustatytos pagrindinės priemonės, galinčios padėti pašalinti vidaus ekonomikos trūkumus, visų pirma iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti vietos įmonių, visų pirma MVĮ, našumą. Svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos. Krizė taip pat išryškino MVĮ skaitmeninimo poreikius, visų pirma susijusius su nuotolinio darbo sprendimais, darbuotojų mokymu ir kibernetiniu saugumu. Skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbi didinant MVĮ našumą ir skatinant verslumą. Itin spartus plačiajuostis ryšys prieinamas tik 5 % kaimo vietovių – gerokai atsiliekama nuo Sąjungos vidurkio (29 %), ir Airija yra viena iš valstybių narių, kuriose fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugos yra brangiausios. Pasirašyta sutartis dėl didelių viešųjų investicijų pagal Nacionalinį plačiajuosčio ryšio planą infrastruktūros spragoms šalinti, todėl svarbu atidžiai stebėti valstybės remiamo itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklo diegimą, visų pirma kaimo vietovėse, ir užtikrinti, kad jis būtų įdiegtas laiku; |
| --- | --- |

(22)

Airijos pastangos mažinti našumo atotrūkį tarp užsienio ir vidaus sektorių išlieka vangios. Palankiai vertintina tiesioginė parama, teikiama per Perversminių technologijų inovacijų fondą, skirtą įmonių ir viešųjų mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimui, pavyzdžiui, vykdant pramonės, įskaitant MVĮ, ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimu grindžiamus projektus. Nors Airija įmonėms teikia palyginti didelę viešąją paramą, ši parama daugiausia įgyvendinama taikant moksliniams tyrimams ir plėtrai skirtą mokesčių kreditų sistemą. Nors dėl naujausių 2020 m. biudžeto pakeitimų mokesčių kreditas tampa patrauklesnis MVĮ, jis paprastai naudingas didesnėms tarptautinėms įmonėms. Airijos ateities darbo vietų programoje nustatytos pagrindinės priemonės, galinčios padėti pašalinti vidaus ekonomikos trūkumus, visų pirma iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti vietos įmonių, visų pirma MVĮ, našumą. Svarbu, kad šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendinamos. Krizė taip pat išryškino MVĮ skaitmeninimo poreikius, visų pirma susijusius su nuotolinio darbo sprendimais, darbuotojų mokymu ir kibernetiniu saugumu. Skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbi didinant MVĮ našumą ir skatinant verslumą. Itin spartus plačiajuostis ryšys prieinamas tik 5 % kaimo vietovių – gerokai atsiliekama nuo Sąjungos vidurkio (29 %), ir Airija yra viena iš valstybių narių, kuriose fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugos yra brangiausios. Pasirašyta sutartis dėl didelių viešųjų investicijų pagal Nacionalinį plačiajuosčio ryšio planą infrastruktūros spragoms šalinti, todėl svarbu atidžiai stebėti valstybės remiamo itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklo diegimą, visų pirma kaimo vietovėse, ir užtikrinti, kad jis būtų įdiegtas laiku;

| (23) | kova su agresyviu mokesčių planavimu yra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis suderintų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Airija ėmėsi veiksmų, skirtų kovai su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, įgyvendindama tarptautiniu ir Europos lygmenimis sutartas iniciatyvas ir nacionaliniu lygmeniu imdamasi kelių papildomų priemonių. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimai sudaro didelę BVP procentinę dalį, galima teigti, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi Airijos mokesčių taisyklėmis, todėl nacionalinių priemonių veiksmingumas turės būti įvertintas. Išplėtus mokesčių bazę pajamos taptų atsparesnės ekonomikos svyravimams ir išskirtiniams sukrėtimams, taip pat sustiprėtų automatinių stabilizavimo priemonių veikimas. Didelė pelno mokesčių koncentracija (dešimt didžiausių įmonių moka 45 % pelno mokesčių), jų nepastovumas ir potencialiai laikinas pobūdis, taip pat didėjanti jų dalis visų mokestinių pajamų atžvilgiu (2018 m. pasiekusi rekordinę –18,7 % dalį) rodo, kad esama rizikos, kad pernelyg pasitikima tuo, kad šiomis pajamomis bus galima finansuoti nuolatines einamąsias išlaidas; |
| --- | --- |

(23)

kova su agresyviu mokesčių planavimu yra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis suderintų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Airija ėmėsi veiksmų, skirtų kovai su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, įgyvendindama tarptautiniu ir Europos lygmenimis sutartas iniciatyvas ir nacionaliniu lygmeniu imdamasi kelių papildomų priemonių. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimai sudaro didelę BVP procentinę dalį, galima teigti, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi Airijos mokesčių taisyklėmis, todėl nacionalinių priemonių veiksmingumas turės būti įvertintas. Išplėtus mokesčių bazę pajamos taptų atsparesnės ekonomikos svyravimams ir išskirtiniams sukrėtimams, taip pat sustiprėtų automatinių stabilizavimo priemonių veikimas. Didelė pelno mokesčių koncentracija (dešimt didžiausių įmonių moka 45 % pelno mokesčių), jų nepastovumas ir potencialiai laikinas pobūdis, taip pat didėjanti jų dalis visų mokestinių pajamų atžvilgiu (2018 m. pasiekusi rekordinę –18,7 % dalį) rodo, kad esama rizikos, kad pernelyg pasitikima tuo, kad šiomis pajamomis bus galima finansuoti nuolatines einamąsias išlaidas;

| (24) | nepaisant pastangų stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą, Airijai vis dar gresia rizika dėl į tarptautinę aplinką orientuotos jos ekonomikos, kuri pritraukia daug tiesioginių užsienio investicijų ir kurioje veikia sudėtingos teisinės struktūros, kuriose dalyvauja užsienio rėmėjai. Peržiūrimas nacionalinis rizikos vertinimas siekiant geriau atspindėti faktinę riziką, kylančią specialistams, teikiantiems paslaugas bendrovėms ir patikos fondams. Šie specialistai nepakankamai išmano šią riziką, todėl praneša apie mažai įtartinų sandorių. Priežiūros intensyvumas yra nepakankamas šiems klausimams išspręsti ir nėra paremtas rizika grindžiamu požiūriu, o tai mažina kovos su pinigų plovimu sistemos veiksmingumą. Siekiant apriboti slaptumą ir nustatyti tikruosius savininkus, sukurtas nacionalinis įmonių tikrųjų savininkų registras. Ilgainiui reikia stebėti teikiamos informacijos kokybę ir registro veiksmingumą; |
| --- | --- |

(24)

nepaisant pastangų stiprinti kovos su pinigų plovimu sistemą, Airijai vis dar gresia rizika dėl į tarptautinę aplinką orientuotos jos ekonomikos, kuri pritraukia daug tiesioginių užsienio investicijų ir kurioje veikia sudėtingos teisinės struktūros, kuriose dalyvauja užsienio rėmėjai. Peržiūrimas nacionalinis rizikos vertinimas siekiant geriau atspindėti faktinę riziką, kylančią specialistams, teikiantiems paslaugas bendrovėms ir patikos fondams. Šie specialistai nepakankamai išmano šią riziką, todėl praneša apie mažai įtartinų sandorių. Priežiūros intensyvumas yra nepakankamas šiems klausimams išspręsti ir nėra paremtas rizika grindžiamu požiūriu, o tai mažina kovos su pinigų plovimu sistemos veiksmingumą. Siekiant apriboti slaptumą ir nustatyti tikruosius savininkus, sukurtas nacionalinis įmonių tikrųjų savininkų registras. Ilgainiui reikia stebėti teikiamos informacijos kokybę ir registro veiksmingumą;

| (25) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(25)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (26) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Airija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(26)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Airija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (27) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Airija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(27)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Airija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (28) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(28)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Airijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Airija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Airijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (29) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (30) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(30)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Airijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Gerinti sveikatos sistemos prieinamumą ir didinti jos atsparumą, be kita ko, tenkinant sveikatos priežiūros darbuotojų poreikius ir užtikrinant visuotinę pirminės sveikatos priežiūros aprėptį. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remti užimtumą ugdant įgūdžius. Spręsti skaitmeninės atskirties rizikos problemą, be kita ko, švietimo sektoriuje. Didinti aprūpinimą socialiniu ir įperkamu būstu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toliau teikti paramą įmonėms, ypač MVĮ, visų pirma taikant priemones jų likvidumui užtikrinti. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, tvarų viešąjį transportą, vandentieką ir vandentvarką, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei skaitmeninę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Išplėsti mokesčių bazę. Paspartinti veiksmus siekiant ištaisyti mokesčių sistemos aspektus, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos agresyviai planuoti mokesčius, įskaitant susijusius su mokėjimais į užsienį. Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos priežiūrą ir vykdymą, kiek tai susiję su specialistais, teikiančiais paslaugas patikos fondams ir bendrovėms. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 35.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/46

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos

(2020/C 282/08)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Graikijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Graikijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos) ir Graikijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma nustatytas disbalansas yra susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, didelėmis neveiksniomis paskolomis bankų balansuose ir išorės sektoriumi, kai potencialus augimas vis dar mažas, o nedarbas – didelis; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Graikijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Graikijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos) ir Graikijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma nustatytas disbalansas yra susijęs su didele valdžios sektoriaus skola, didelėmis neveiksniomis paskolomis bankų balansuose ir išorės sektoriumi, kai potencialus augimas vis dar mažas, o nedarbas – didelis;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Graikija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Graikija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Graikijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad Graikijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir visų pirma salų bei kalnuotų regionų didėjimo tendenciją, kuri finansų krizės metais dar labiau sustiprėjo. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Graikijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai. Dėl to kyla didelė rizika, kad Graikijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o tai dar labiau sustiprins jau pastebimą skirtumų tarp sostinės ir visų pirma salų bei kalnuotų regionų didėjimo tendenciją, kuri finansų krizės metais dar labiau sustiprėjo. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Graikija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Graikija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Graikijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Graikijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 4,7 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 176,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 188,8 %, o 2021 m. vėl sumažės iki 176,8 %. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, būtent nebaigtomis nagrinėti teismo bylomis ir dar neįvykdytais viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 4,7 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,2 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 176,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 188,8 %, o 2021 m. vėl sumažės iki 176,8 %. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, būtent nebaigtomis nagrinėti teismo bylomis ir dar neįvykdytais viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,4 % BVP. Tos priemonės apima laikiną ekonominę paramą samdomiesiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, individualioms įmonėms ir tam tikroms laisvosioms profesijoms, kuriuos paveikė pandemija, grąžintinų avansų mokėjimą įmonėms, kurių apyvarta sumažėjo, socialinio draudimo įmokų mokėjimą už darbuotojus, kurių darbo sutartys buvo laikinai nutrauktos, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, įskaitant mokesčių mokėjimo dalimis sistemas, atidėjimą bent trims mėnesiams visoms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomiesiems darbuotojams, kuriuos paveikė COVID-19 pandemija, paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palūkanų subsidiją ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas. Be to, Graikija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima pinigines užtikrinimo priemones bankų skolinimui remti, teikiamas per Graikijos plėtros banką. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje taip pat laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Graikija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,4 % BVP. Tos priemonės apima laikiną ekonominę paramą samdomiesiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, individualioms įmonėms ir tam tikroms laisvosioms profesijoms, kuriuos paveikė pandemija, grąžintinų avansų mokėjimą įmonėms, kurių apyvarta sumažėjo, socialinio draudimo įmokų mokėjimą už darbuotojus, kurių darbo sutartys buvo laikinai nutrauktos, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų, įskaitant mokesčių mokėjimo dalimis sistemas, atidėjimą bent trims mėnesiams visoms įmonėms, savarankiškai dirbantiems asmenims ir samdomiesiems darbuotojams, kuriuos paveikė COVID-19 pandemija, paskolų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palūkanų subsidiją ir didesnes sveikatos priežiūros išlaidas. Be to, Graikija pranešė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima pinigines užtikrinimo priemones bankų skolinimui remti, teikiamas per Graikijos plėtros banką. Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje taip pat laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Graikija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,4 % BVP 2020 m. ir 2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 196,4 % BVP, o 2021 m. – 182,6 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Graikijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,4 % BVP 2020 m. ir 2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 196,4 % BVP, o 2021 m. – 182,6 % BVP;

| (15) | dėl to, kad 2019 m. Graikija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamos 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl to, kad 2019 m. Graikija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamos 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | kalbant apie COVID-19 pandemiją, atrodo, kad savalaikis Graikijai atsakas ir apribojimų įvedimas buvo efektyvūs veiksmai, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol patvirtintų užsikrėtimo atvejų buvo gana mažai. Tačiau numatoma, kad ekonominis COVID-19 krizės poveikis bus didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, nes Graikija labai priklauso nuo turizmo ir transporto sektorių. Palyginti su 2019 m., Graikija galėjo prarasti didelę dalį pajamų iš turizmo sektoriaus. Turizmas yra svarbiausias Graikijos ekonomikos paslaugų eksportas, kuriam tenka 45 % paslaugų eksporto. Be to, numatoma, kad dėl pandemijos nulemto pasaulinės prekybos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa taip pat paveiks laivybos sektorių, kuriam tenka 40 % paslaugų eksporto. Numatoma, kad dėl izoliavimo priemonių, mažesnių disponuojamųjų pajamų ir padidėjusio nedarbo labai sumažės vidaus paklausa; |
| --- | --- |

(16)

kalbant apie COVID-19 pandemiją, atrodo, kad savalaikis Graikijai atsakas ir apribojimų įvedimas buvo efektyvūs veiksmai, atsižvelgiant į tai, kad iki šiol patvirtintų užsikrėtimo atvejų buvo gana mažai. Tačiau numatoma, kad ekonominis COVID-19 krizės poveikis bus didelis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, nes Graikija labai priklauso nuo turizmo ir transporto sektorių. Palyginti su 2019 m., Graikija galėjo prarasti didelę dalį pajamų iš turizmo sektoriaus. Turizmas yra svarbiausias Graikijos ekonomikos paslaugų eksportas, kuriam tenka 45 % paslaugų eksporto. Be to, numatoma, kad dėl pandemijos nulemto pasaulinės prekybos sulėtėjimo sumažėjusi paklausa taip pat paveiks laivybos sektorių, kuriam tenka 40 % paslaugų eksporto. Numatoma, kad dėl izoliavimo priemonių, mažesnių disponuojamųjų pajamų ir padidėjusio nedarbo labai sumažės vidaus paklausa;

| (17) | susidūrusi su COVID-19 protrūkiu, Graikija pradėjo įgyvendinti nacionalinį kovos su pandemija planą ir greitai pradėjo taikyti precedento neturinčias priemones, įskaitant griežtą karantiną ir socialinių kontaktų ribojimą, ypač tiems, kurie, kaip įtariama, turėjo kontaktų su virusu užsikrėtusiais žmonėmis. Valdžios institucijos patvirtino įvairių ekonominio ir socialinio poveikio mažinimo priemonių, ir jos 2020 m. sudarė iki 10,5 % BVP. Priemonės apima 5 % BVP fiskalines priemones, kurių grynasis poveikis biudžetui yra 3,7 % BVP, ir papildomą 1,9 % BVP laikiną mokesčių atidėjimą bei pinigines užtikrinimo priemones komerciniams bankams, kad jie galėtų suteikti iki 3,6 % BVP papildomų naujų paskolų. Viešasis sveikatos priežiūros sektorius gavo vienkartinę 273 mln. EUR injekciją, kuri apims, pavyzdžiui, 2 000 papildomų sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų įdarbinimą, su sveikatos priežiūra susijusios įrangos bei priemonių pirkimą ir sustiprintą atrankinį sveikatos tikrinimą; |
| --- | --- |

(17)

susidūrusi su COVID-19 protrūkiu, Graikija pradėjo įgyvendinti nacionalinį kovos su pandemija planą ir greitai pradėjo taikyti precedento neturinčias priemones, įskaitant griežtą karantiną ir socialinių kontaktų ribojimą, ypač tiems, kurie, kaip įtariama, turėjo kontaktų su virusu užsikrėtusiais žmonėmis. Valdžios institucijos patvirtino įvairių ekonominio ir socialinio poveikio mažinimo priemonių, ir jos 2020 m. sudarė iki 10,5 % BVP. Priemonės apima 5 % BVP fiskalines priemones, kurių grynasis poveikis biudžetui yra 3,7 % BVP, ir papildomą 1,9 % BVP laikiną mokesčių atidėjimą bei pinigines užtikrinimo priemones komerciniams bankams, kad jie galėtų suteikti iki 3,6 % BVP papildomų naujų paskolų. Viešasis sveikatos priežiūros sektorius gavo vienkartinę 273 mln. EUR injekciją, kuri apims, pavyzdžiui, 2 000 papildomų sveikatos priežiūros sektoriaus darbuotojų įdarbinimą, su sveikatos priežiūra susijusios įrangos bei priemonių pirkimą ir sustiprintą atrankinį sveikatos tikrinimą;

| (18) | siekiant toliau kovoti su COVID-19 pandemija, reikia gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą, prieinamumą ir atsparumą. Tiesioginiai mokėjimai už privačias sveikatos priežiūros paslaugas ir neoficialūs mokėjimai, glaudžiai susiję su neveiksmingu ligoninių valdymu, tebėra dideli. Dėl to atsiranda nelygybė. Gauti sveikatos priežiūros paslaugų vis dar yra problema, o asmenų nurodyti nepatenkinti sveikatos priežiūros poreikiai yra vieni didžiausių Sąjungoje ir labai skiriasi pagal pajamų grupes ir užimtumo statusą. Paciento priemokos nebuvo pakankamai pagrįstos asmenų materialine padėtimi, kad būtų apsaugotos pažeidžiamos grupės. Padėtį dar labiau apsunkina perteklinė vaistų pasiūla, taigi ir perteklinis dažnai pernelyg brangių vaistų vartojimas. Siekdama išspręsti šią problemą, Graikija įgyvendina plataus užmojo pirminės sveikatos priežiūros reformą, kad trumpuoju laikotarpiu visiems gyventojams būtų suteikta galimybė naudotis pagrindinėmis kokybiškomis paslaugomis, o ilguoju laikotarpiu – visapusiška pirmosios grandies funkcijomis grindžiama sistema. Iš pirmųjų duomenų matyti, kad tai yra labai svarbu siekiant apsaugoti piliečius ir apriboti viruso plitimą, taip užtikrinant, kad būtų galima panaudoti visą sistemos pajėgumą gydyti pacientus pagal jų poreikius. Vis dar reikia rasti tvarų sprendimą dėl sveikatos priežiūros išlaidų, nes fiskalinį tvarumą daugiausia užtikrina lėšų susigrąžinimo sistema, kuriai dėl nepakankamų struktūrinių priemonių daromas vis didesnis spaudimas. Nors neseniai buvo imtasi tam tikrų pasitikėjimo teikiančių veiksmų, centralizuotų viešųjų pirkimų sistema vis dar silpna. 2018 m. viešosios išlaidos sveikatai buvo mažesnės už Sąjungos vidurkį, net įskaitant susigrąžintų lėšų vertę, kuri padidina išlaidas maždaug 1 % BVP. Siekiant pagerinti sveikatos sistemos veiksmingumą, prieinamumą ir bendrą atsparumą, reikia didinti veiksmingumą ir skirti papildomų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

(18)

siekiant toliau kovoti su COVID-19 pandemija, reikia gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą, prieinamumą ir atsparumą. Tiesioginiai mokėjimai už privačias sveikatos priežiūros paslaugas ir neoficialūs mokėjimai, glaudžiai susiję su neveiksmingu ligoninių valdymu, tebėra dideli. Dėl to atsiranda nelygybė. Gauti sveikatos priežiūros paslaugų vis dar yra problema, o asmenų nurodyti nepatenkinti sveikatos priežiūros poreikiai yra vieni didžiausių Sąjungoje ir labai skiriasi pagal pajamų grupes ir užimtumo statusą. Paciento priemokos nebuvo pakankamai pagrįstos asmenų materialine padėtimi, kad būtų apsaugotos pažeidžiamos grupės. Padėtį dar labiau apsunkina perteklinė vaistų pasiūla, taigi ir perteklinis dažnai pernelyg brangių vaistų vartojimas. Siekdama išspręsti šią problemą, Graikija įgyvendina plataus užmojo pirminės sveikatos priežiūros reformą, kad trumpuoju laikotarpiu visiems gyventojams būtų suteikta galimybė naudotis pagrindinėmis kokybiškomis paslaugomis, o ilguoju laikotarpiu – visapusiška pirmosios grandies funkcijomis grindžiama sistema. Iš pirmųjų duomenų matyti, kad tai yra labai svarbu siekiant apsaugoti piliečius ir apriboti viruso plitimą, taip užtikrinant, kad būtų galima panaudoti visą sistemos pajėgumą gydyti pacientus pagal jų poreikius. Vis dar reikia rasti tvarų sprendimą dėl sveikatos priežiūros išlaidų, nes fiskalinį tvarumą daugiausia užtikrina lėšų susigrąžinimo sistema, kuriai dėl nepakankamų struktūrinių priemonių daromas vis didesnis spaudimas. Nors neseniai buvo imtasi tam tikrų pasitikėjimo teikiančių veiksmų, centralizuotų viešųjų pirkimų sistema vis dar silpna. 2018 m. viešosios išlaidos sveikatai buvo mažesnės už Sąjungos vidurkį, net įskaitant susigrąžintų lėšų vertę, kuri padidina išlaidas maždaug 1 % BVP. Siekiant pagerinti sveikatos sistemos veiksmingumą, prieinamumą ir bendrą atsparumą, reikia didinti veiksmingumą ir skirti papildomų finansinių išteklių;

| (19) | reikia imtis priemonių, kad būtų sušvelnintas COVID-19 krizės poveikis darbuotojams ir įmonėms. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 19,9 %, o 2021 m. sumažės iki 16,8 %. Graikija jau pradėjo taikyti laikiną sistemą, pagal kurią sumažinamos įmonių, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių veiklai padarytas didelis poveikis, darbo sąnaudos, kartu išsaugant nukentėjusių darbuotojų darbo sutartis ir remiant jų pajamas. Tačiau įgyvendinus visapusišką sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų rastas tvaresnis ir lankstesnis sprendimas, taigi valdžios institucijos ėmėsi veiksmų šia linkme patvirtindamos užimtumo rėmimo programą SYN-ERGASIA, kuri bus vykdoma 2020 m. birželio 15 d. – spalio 15 d. Tokia programa leistų įmonėms sutrumpinti darbo laiką taikant modulinį metodą, atitinkantį jų veiklos apribojimo laipsnį, kartu išsaugant pramonės šakų veikimą ir neleidžiant laikinam atleidimui iš darbo tapti struktūriniu. Išsaugoti ekonominę veiklą ir darbo vietas izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo metu padėtų ir lanksčios darbo tvarkos, pavyzdžiui, nuotolinio darbo, kuris Graikijoje iki šiol buvo ribotas, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, išplėtimas; |
| --- | --- |

(19)

reikia imtis priemonių, kad būtų sušvelnintas COVID-19 krizės poveikis darbuotojams ir įmonėms. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 19,9 %, o 2021 m. sumažės iki 16,8 %. Graikija jau pradėjo taikyti laikiną sistemą, pagal kurią sumažinamos įmonių, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių veiklai padarytas didelis poveikis, darbo sąnaudos, kartu išsaugant nukentėjusių darbuotojų darbo sutartis ir remiant jų pajamas. Tačiau įgyvendinus visapusišką sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų rastas tvaresnis ir lankstesnis sprendimas, taigi valdžios institucijos ėmėsi veiksmų šia linkme patvirtindamos užimtumo rėmimo programą SYN-ERGASIA, kuri bus vykdoma 2020 m. birželio 15 d. – spalio 15 d. Tokia programa leistų įmonėms sutrumpinti darbo laiką taikant modulinį metodą, atitinkantį jų veiklos apribojimo laipsnį, kartu išsaugant pramonės šakų veikimą ir neleidžiant laikinam atleidimui iš darbo tapti struktūriniu. Išsaugoti ekonominę veiklą ir darbo vietas izoliavimo ir socialinių kontaktų ribojimo metu padėtų ir lanksčios darbo tvarkos, pavyzdžiui, nuotolinio darbo, kuris Graikijoje iki šiol buvo ribotas, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, išplėtimas;

| (20) | COVID-19 krizė gali dar labiau pabloginti daugelio gyventojų socialinę padėtį ir padidinti pajamų nelygybę. Prieš pandemijos protrūkį Graikijos gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar buvo viena didžiausių Sąjungoje, o rizika vaikams ir darbingo amžiaus asmenims buvo didesnė nei vyresnio amžiaus asmenims. Didelį susirūpinimą taip pat kėlė dirbančiųjų skurdas, galimybės gauti įperkamą būstą ir energijos nepriteklius. Siekiant sušvelninti krizės poveikį, bus labai svarbu užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie susiduria su naudojimosi socialine apsauga spragomis. Taip pat bus svarbu remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neaktyvius ir nedeklaruojamus darbuotojus, stiprinant socialinės apsaugos sistemas. Tikėtina, kad daugiau žmonių grįš į pagrindines socialinės apsaugos sistemas, todėl bus svarbu padidinti paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, adekvatumą. Labiausiai skurstančių ir pažeidžiamų asmenų, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, grupėms būtinos visapusiškos galimybės gauti socialines paslaugas. Be to, ilgalaikės priežiūros paslaugos nėra pakankamai išplėtotos. Graikija taip pat turėtų toliau didinti galimybes gauti įperkamą būstą, visų pirma namų ūkiams, kuriems gresia skurdas, pavyzdžiui, sukurti paramos pažeidžiamiems būsto savininkams, turintiems hipotekinę skolą, sistemą; |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 krizė gali dar labiau pabloginti daugelio gyventojų socialinę padėtį ir padidinti pajamų nelygybę. Prieš pandemijos protrūkį Graikijos gyventojų, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, dalis vis dar buvo viena didžiausių Sąjungoje, o rizika vaikams ir darbingo amžiaus asmenims buvo didesnė nei vyresnio amžiaus asmenims. Didelį susirūpinimą taip pat kėlė dirbančiųjų skurdas, galimybės gauti įperkamą būstą ir energijos nepriteklius. Siekiant sušvelninti krizės poveikį, bus labai svarbu užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie susiduria su naudojimosi socialine apsauga spragomis. Taip pat bus svarbu remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neaktyvius ir nedeklaruojamus darbuotojus, stiprinant socialinės apsaugos sistemas. Tikėtina, kad daugiau žmonių grįš į pagrindines socialinės apsaugos sistemas, todėl bus svarbu padidinti paramos, kuria garantuojamos minimalios pajamos, adekvatumą. Labiausiai skurstančių ir pažeidžiamų asmenų, įskaitant neįgaliuosius, pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, grupėms būtinos visapusiškos galimybės gauti socialines paslaugas. Be to, ilgalaikės priežiūros paslaugos nėra pakankamai išplėtotos. Graikija taip pat turėtų toliau didinti galimybes gauti įperkamą būstą, visų pirma namų ūkiams, kuriems gresia skurdas, pavyzdžiui, sukurti paramos pažeidžiamiems būsto savininkams, turintiems hipotekinę skolą, sistemą;

| (21) | COVID-19 krizė sustabdė pastaraisiais metais pastebėtus teigiamus darbo rinkos pokyčius, o nedarbas vėl turėtų pradėti augti. Siekdama paremti tvirtą užimtumo atsigavimą laikotarpiu po krizės, Graikija turi užbaigti reformas, kad padidintų politikos, kuria siekiama įdarbinti žmones, visų pirma mokymo programų, veiksmingumą. Bus labai svarbu didinti valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumą teikti nuolatinę ir individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims. Graikija turi skirti ypatingą dėmesį jaunimui ir moterims, kuriems užimtumo galimybių trūkumas turi didesnį poveikį. Taip pat yra galimybių gerinti socialinį dialogą remiant aktyvų ir prasmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas COVID-19 krizės poveikiui šalinti. Vyriausybė turėtų sutelkti savo pastangas į visų asmenų pagrindinių įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, gerinimą. Bus labai svarbu spręsti prastų mokymosi rezultatų problemą, tobulinti profesinį rengimą ir mokymą ir plėsti suaugusiųjų mokymąsi. Siekiant sumažinti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir paspartinti darbo rinkos atsigavimą, labai svarbu didinti švietimo ir mokymo kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams; |
| --- | --- |

(21)

COVID-19 krizė sustabdė pastaraisiais metais pastebėtus teigiamus darbo rinkos pokyčius, o nedarbas vėl turėtų pradėti augti. Siekdama paremti tvirtą užimtumo atsigavimą laikotarpiu po krizės, Graikija turi užbaigti reformas, kad padidintų politikos, kuria siekiama įdarbinti žmones, visų pirma mokymo programų, veiksmingumą. Bus labai svarbu didinti valstybinės užimtumo tarnybos pajėgumą teikti nuolatinę ir individualizuotą paramą darbo ieškantiems asmenims. Graikija turi skirti ypatingą dėmesį jaunimui ir moterims, kuriems užimtumo galimybių trūkumas turi didesnį poveikį. Taip pat yra galimybių gerinti socialinį dialogą remiant aktyvų ir prasmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką, be kita ko, rengiant ir įgyvendinant priemones, skirtas COVID-19 krizės poveikiui šalinti. Vyriausybė turėtų sutelkti savo pastangas į visų asmenų pagrindinių įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, gerinimą. Bus labai svarbu spręsti prastų mokymosi rezultatų problemą, tobulinti profesinį rengimą ir mokymą ir plėsti suaugusiųjų mokymąsi. Siekiant sumažinti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitiktį ir paspartinti darbo rinkos atsigavimą, labai svarbu didinti švietimo ir mokymo kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams;

| (22) | nuo pat atsako į COVID-19 protrūkį pradžios Vyriausybės prioritetas ne be pagrindo buvo teikti tvarią likvidumo paramą, įskaitant apyvartinį kapitalą, nukentėjusioms įmonėms, ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, visų pirma paskolomis ir garantijomis. Pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą Graikija pradėjo taikyti tris įmonių kapitalo likvidumo didinimo schemas: i) schemą, apimančią grąžintinas avansines išmokas; ii) piniginių užtikrinimo priemonių schemą banko paskoloms padengti ir iii) palūkanų subsidijų schemą trumpalaikėms paskoloms. Svarbu, kad šiame procese bankų sektorius, padedamas valdžios institucijų, vykdytų savo, kaip tarpininko, vaidmenį: remdamasis tinkamu kredito rizikos vertinimu ir prudenciniais kredito standartais palaikytų būtiną kredito srautą ir kartu tiksliai praneštų apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą. Siekiant užtikrinti turto kokybę ir kartu skatinti ekonomikos atsigavimą, bus labai svarbu remti bankų sektoriaus pajėgumą siūlyti tvarius skolos restruktūrizavimo sprendimus perspektyviems nuo krizės nukentėjusiems skolininkams; |
| --- | --- |

(22)

nuo pat atsako į COVID-19 protrūkį pradžios Vyriausybės prioritetas ne be pagrindo buvo teikti tvarią likvidumo paramą, įskaitant apyvartinį kapitalą, nukentėjusioms įmonėms, ypač MVĮ ir labai mažoms įmonėms, visų pirma paskolomis ir garantijomis. Pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą Graikija pradėjo taikyti tris įmonių kapitalo likvidumo didinimo schemas: i) schemą, apimančią grąžintinas avansines išmokas; ii) piniginių užtikrinimo priemonių schemą banko paskoloms padengti ir iii) palūkanų subsidijų schemą trumpalaikėms paskoloms. Svarbu, kad šiame procese bankų sektorius, padedamas valdžios institucijų, vykdytų savo, kaip tarpininko, vaidmenį: remdamasis tinkamu kredito rizikos vertinimu ir prudenciniais kredito standartais palaikytų būtiną kredito srautą ir kartu tiksliai praneštų apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą. Siekiant užtikrinti turto kokybę ir kartu skatinti ekonomikos atsigavimą, bus labai svarbu remti bankų sektoriaus pajėgumą siūlyti tvarius skolos restruktūrizavimo sprendimus perspektyviems nuo krizės nukentėjusiems skolininkams;

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kad augimas būtų ilgalaikis ir mažėtų regioniniai skirtumai, labai svarbu didinti augimą skatinančias investicijas prioritetiniuose sektoriuose. 2019 m. viešosios investicijos buvo daugiau nei 1 % BVP mažesnės nei planuota, taigi rezultatai buvo panašūs į prastus ankstesnių metų rezultatus. Valdžios institucijos pradėjo spręsti nuolatinio nepakankamo asignavimų panaudojimo problemą parengdamos nacionalinę plėtros programą, kuria siekiama sugriežtinti taisykles, reglamentuojančias remiamų projektų rengimą, valdymą, finansavimą ir įgyvendinimą, ir veiksmų planą, kuriuo siekiama pagerinti viešųjų investicijų prognozavimą ir stebėseną. Atsižvelgiant į svarbų viešųjų investicijų vaidmenį skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės, labai svarbu pašalinti visas likusias administracines kliūtis ir sukurti naujų projektų bazę. Sukūrus specialią projektų rengimo priemonę būtų galima toliau gerinti ir spartinti viešąsias investicijas. Dėl didinamojo poveikio veiksmingesnis viešųjų investicijų įgyvendinimas dar labiau paskatintų augimą. Graikija taip pat galėtų pasinaudoti veiksmingesniais ir tvaresniais viešaisiais pirkimais, kurie yra neatskiriama jos pastangų gerinti ir racionalizuoti viešąsias išlaidas dalis, taip pat konkurencingos verslo aplinkos garantas. Tam reikėtų taikant tinkamas teisėkūros ir administracines priemones pašalinti nustatytus trūkumus, pavyzdžiui, nuolatinį nepagrįstai mažos kainos pasiūlymų teikimo reiškinį; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kad augimas būtų ilgalaikis ir mažėtų regioniniai skirtumai, labai svarbu didinti augimą skatinančias investicijas prioritetiniuose sektoriuose. 2019 m. viešosios investicijos buvo daugiau nei 1 % BVP mažesnės nei planuota, taigi rezultatai buvo panašūs į prastus ankstesnių metų rezultatus. Valdžios institucijos pradėjo spręsti nuolatinio nepakankamo asignavimų panaudojimo problemą parengdamos nacionalinę plėtros programą, kuria siekiama sugriežtinti taisykles, reglamentuojančias remiamų projektų rengimą, valdymą, finansavimą ir įgyvendinimą, ir veiksmų planą, kuriuo siekiama pagerinti viešųjų investicijų prognozavimą ir stebėseną. Atsižvelgiant į svarbų viešųjų investicijų vaidmenį skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės, labai svarbu pašalinti visas likusias administracines kliūtis ir sukurti naujų projektų bazę. Sukūrus specialią projektų rengimo priemonę būtų galima toliau gerinti ir spartinti viešąsias investicijas. Dėl didinamojo poveikio veiksmingesnis viešųjų investicijų įgyvendinimas dar labiau paskatintų augimą. Graikija taip pat galėtų pasinaudoti veiksmingesniais ir tvaresniais viešaisiais pirkimais, kurie yra neatskiriama jos pastangų gerinti ir racionalizuoti viešąsias išlaidas dalis, taip pat konkurencingos verslo aplinkos garantas. Tam reikėtų taikant tinkamas teisėkūros ir administracines priemones pašalinti nustatytus trūkumus, pavyzdžiui, nuolatinį nepagrįstai mažos kainos pasiūlymų teikimo reiškinį;

| (24) | norint atgaivinti Graikijos ekonomiką, taip pat reikės šalinti kai kuriuos ilgalaikius trūkumus ir išnaudoti ateities galimybes. Sektoriai, kuriems reikia didelių investicijų, apima transportą ir logistiką: paramos ypač reikia geležinkeliams, kelių eismo saugumui ir įvairiarūšio transporto mazgų atnaujinimui, taip pat kietųjų atliekų ir miesto nuotekų tvarkymui – čia reikia aplinkos požiūriu tvarių investicijų. Kad Graikija pereitų prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laiką reikės ir didelių privačiųjų bei viešųjų investicijų. Planuojamos investicijos, pavyzdžiui, nedideli energijos vartojimo efektyvumo, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiosios energijos projektai, galėtų būti sutelktos laikotarpio pradžioje ir prisidėti prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19. Vidutinės trukmės laikotarpio gaivinimo priemonių parengiamasis darbas galėtų būti grindžiamas investicijomis, numatytomis valstybių narių nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, bendro intereso projektų sąrašuose ir infrastruktūros plėtros planuose. Susijusios investicijos galėtų apimti tarpvalstybines elektros energijos importo ir eksporto jungtis tarp kaimyninių valstybių narių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tvarų elektros energijos tiekimą Graikijos gyventojams ir įmonėms, ir priemones, kuriomis būtų užtikrintas teisingas perėjimas regionuose, kuriuos labiausiai paveikė Graikijos plataus užmojo planas atsisakyti elektros energijos gamybos naudojant rusvąsias anglis. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Graikijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Graikijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(24)

norint atgaivinti Graikijos ekonomiką, taip pat reikės šalinti kai kuriuos ilgalaikius trūkumus ir išnaudoti ateities galimybes. Sektoriai, kuriems reikia didelių investicijų, apima transportą ir logistiką: paramos ypač reikia geležinkeliams, kelių eismo saugumui ir įvairiarūšio transporto mazgų atnaujinimui, taip pat kietųjų atliekų ir miesto nuotekų tvarkymui – čia reikia aplinkos požiūriu tvarių investicijų. Kad Graikija pereitų prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laiką reikės ir didelių privačiųjų bei viešųjų investicijų. Planuojamos investicijos, pavyzdžiui, nedideli energijos vartojimo efektyvumo, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiosios energijos projektai, galėtų būti sutelktos laikotarpio pradžioje ir prisidėti prie ekonomikos gaivinimo po COVID-19. Vidutinės trukmės laikotarpio gaivinimo priemonių parengiamasis darbas galėtų būti grindžiamas investicijomis, numatytomis valstybių narių nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose, bendro intereso projektų sąrašuose ir infrastruktūros plėtros planuose. Susijusios investicijos galėtų apimti tarpvalstybines elektros energijos importo ir eksporto jungtis tarp kaimyninių valstybių narių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti tvarų elektros energijos tiekimą Graikijos gyventojams ir įmonėms, ir priemones, kuriomis būtų užtikrintas teisingas perėjimas regionuose, kuriuos labiausiai paveikė Graikijos plataus užmojo planas atsisakyti elektros energijos gamybos naudojant rusvąsias anglis. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Graikijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Graikijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (25) | nepaisant tam tikros ankstesniais metais padarytos pažangos, Graikija turi dėti daugiau pastangų, kad pagerintų savo skaitmeninės veiklos rezultatus, be kita ko, diegdama skaitmenines priemones ir paslaugas viešojo administravimo sektoriuje, teisingumo sistemoje ir įmonėse. Nuo COVID-19 protrūkio pradžios pradėjus teikti tam tikras skaitmenines paslaugas padarytos pažangos išlaikymas ir įtvirtinimas bus ypač svarbūs viešajam administravimui ir atsigavimo etapui. Strateginis požiūris į spartesnį skaitmeninių technologijų naudojimą visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant viešąjį administravimą, ir įvairių informacinių sistemų, visų pirma rinkos priežiūros duomenų bazės, sąveikumas padėtų sumažinti našumo atotrūkį nuo valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir palengvinti administracinę naštą. Vienas iš prioritetų taip pat yra prieigos prie itin didelio pralaidumo tinklų gerinimas ir itin spartaus interneto diegimas. Kalbant apie skaitmeninius įgūdžius, Graikija vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio, nes 2019 m. tik 51 % 16–74 metų asmenų turėjo bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 58 %. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas Graikijoje suteiks visiems vienodas galimybes naudotis e. paslaugomis, padės įmonėms veiksmingai naudotis nuotolinio darbo ir e. priemonėmis, ir suteiks galimybę visiems besimokantiems tiek mokyklose, tiek universitetuose, tiek suaugusiųjų švietimo įstaigose visapusiškai mokytis nuotoliniu būdu. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti palankių sąlygų neturintiems asmenims, įskaitant pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, taip pat atokiose ir kaimo vietovėse gyvenantiems asmenims; |
| --- | --- |

(25)

nepaisant tam tikros ankstesniais metais padarytos pažangos, Graikija turi dėti daugiau pastangų, kad pagerintų savo skaitmeninės veiklos rezultatus, be kita ko, diegdama skaitmenines priemones ir paslaugas viešojo administravimo sektoriuje, teisingumo sistemoje ir įmonėse. Nuo COVID-19 protrūkio pradžios pradėjus teikti tam tikras skaitmenines paslaugas padarytos pažangos išlaikymas ir įtvirtinimas bus ypač svarbūs viešajam administravimui ir atsigavimo etapui. Strateginis požiūris į spartesnį skaitmeninių technologijų naudojimą visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant viešąjį administravimą, ir įvairių informacinių sistemų, visų pirma rinkos priežiūros duomenų bazės, sąveikumas padėtų sumažinti našumo atotrūkį nuo valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ir palengvinti administracinę naštą. Vienas iš prioritetų taip pat yra prieigos prie itin didelio pralaidumo tinklų gerinimas ir itin spartaus interneto diegimas. Kalbant apie skaitmeninius įgūdžius, Graikija vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio, nes 2019 m. tik 51 % 16–74 metų asmenų turėjo bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, palyginti su Sąjungos vidurkiu, kuris yra 58 %. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas Graikijoje suteiks visiems vienodas galimybes naudotis e. paslaugomis, padės įmonėms veiksmingai naudotis nuotolinio darbo ir e. priemonėmis, ir suteiks galimybę visiems besimokantiems tiek mokyklose, tiek universitetuose, tiek suaugusiųjų švietimo įstaigose visapusiškai mokytis nuotoliniu būdu. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti palankių sąlygų neturintiems asmenims, įskaitant pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus, taip pat atokiose ir kaimo vietovėse gyvenantiems asmenims;

| (26) | po to, kai 2018 m. Graikija sėkmingai užbaigė Europos stabilumo mechanizmo finansinės paramos programos įgyvendinimą, ji yra stebima pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 472/2013 (7) nustatytą griežtesnės priežiūros sistemą. Sprendime pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimus (ES) 2018/1192 (8) ir (ES) 2019/338 (9) pripažįstama, kad vidutinės trukmės laikotarpiu Graikijai reikia ir toliau imtis priemonių makroekonominio disbalanso potencialiems šaltiniams pašalinti, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. 2018 m. birželio 22 d. Graikija įsipareigojo euro grupei tęsti visas pagal programą priimtas pagrindines reformas, kol jos bus visiškai užbaigtos. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečias priemones, susijusias su fiskaline ir fiskaline struktūrine politika, socialine gerove, finansiniu stabilumu, darbo ir produktų rinkomis, privatizacija, teisingumo sistemos veikimu, viešuoju administravimu ir kova su korupcija. Šios struktūrinės reformos tampa vis svarbesnės Graikijai siekiant atgaivinti ekonomiką. Sėkmingas šių reformų įgyvendinimas ir užbaigimas turėtų labai padėti paremti Graikijos augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Graikijai taikomas reikalavimas teikti ketvirčio ataskaitas apie jos įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą taikant griežtesnę priežiūrą – jeigu ataskaita palanki, kas pusmetį gali būti taikomos skolos mažinimo priemonės, kurių vertė siekia 0,7 % BVP per metus. 2019 m. balandžio ir gruodžio mėn. įvykusiuose euro grupės posėdžiuose sutarta leisti panaudoti pirmąsias dvi sąlygiškų skolos priemonių dalis, kurių vertė – atitinkamai 970 mln. EUR ir 767 mln. EUR. 2020 m. gegužės 20 d. buvo paskelbta šeštoji griežtesnės priežiūros ataskaita, kurioje įvertinta Graikijos įsipareigojimų įgyvendinimo pažanga; |
| --- | --- |

(26)

po to, kai 2018 m. Graikija sėkmingai užbaigė Europos stabilumo mechanizmo finansinės paramos programos įgyvendinimą, ji yra stebima pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 472/2013 (7) nustatytą griežtesnės priežiūros sistemą. Sprendime pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje pagal Komisijos įgyvendinimo sprendimus (ES) 2018/1192 (8) ir (ES) 2019/338 (9) pripažįstama, kad vidutinės trukmės laikotarpiu Graikijai reikia ir toliau imtis priemonių makroekonominio disbalanso potencialiems šaltiniams pašalinti, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. 2018 m. birželio 22 d. Graikija įsipareigojo euro grupei tęsti visas pagal programą priimtas pagrindines reformas, kol jos bus visiškai užbaigtos. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečias priemones, susijusias su fiskaline ir fiskaline struktūrine politika, socialine gerove, finansiniu stabilumu, darbo ir produktų rinkomis, privatizacija, teisingumo sistemos veikimu, viešuoju administravimu ir kova su korupcija. Šios struktūrinės reformos tampa vis svarbesnės Graikijai siekiant atgaivinti ekonomiką. Sėkmingas šių reformų įgyvendinimas ir užbaigimas turėtų labai padėti paremti Graikijos augimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais. Graikijai taikomas reikalavimas teikti ketvirčio ataskaitas apie jos įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą taikant griežtesnę priežiūrą – jeigu ataskaita palanki, kas pusmetį gali būti taikomos skolos mažinimo priemonės, kurių vertė siekia 0,7 % BVP per metus. 2019 m. balandžio ir gruodžio mėn. įvykusiuose euro grupės posėdžiuose sutarta leisti panaudoti pirmąsias dvi sąlygiškų skolos priemonių dalis, kurių vertė – atitinkamai 970 mln. EUR ir 767 mln. EUR. 2020 m. gegužės 20 d. buvo paskelbta šeštoji griežtesnės priežiūros ataskaita, kurioje įvertinta Graikijos įsipareigojimų įgyvendinimo pažanga;

| (27) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(27)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (28) | ypač svarbu, kad dabartinėmis aplinkybėmis daugiausia dėmesio ir toliau būtų skiriama bankų reorganizavimui siekiant išsaugoti finansinį stabilumą ir išlaisvinti bankų sektoriaus pajėgumus, kad būtų galima finansuoti ekonomikos atsigavimą. Bankų sektorius tapo atsparesnis, todėl 2019 m. rugsėjo mėn. buvo panaikinta kapitalo kontrolė, tačiau įsisenėjusi rizika ir problemos tebėra didelės. Tai apima vis dar didelį susikaupusių neveiksnių paskolų kiekį, kapitalo poziciją, atitinkančią kapitalo reikalavimus, tačiau susiduriančią su didėjančia kapitalo paklausa vidutinės trukmės laikotarpiu ir mažu pelningumu, priklausančiu nuo skolinimo augimo. Todėl Graikijos bankams kyla ypač didelė rizika, kad dėl COVID-19 pandemijos padidės finansavimo išlaidos ir vėl pablogės turto kokybė. Nepertrūkstamo antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimo skatinimas kartu su nauju skolinimu ir perspektyviu ilgalaikių paskolų restruktūrizavimu laikantis prudencinių kredito standartų gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant dvejopo tikslo – sumažinti protrūkio poveikį turto kokybei ir kartu spręsti likusių neveiksnių paskolų problemą. Esminis žingsnis šia linkme gali būti teisinės sistemos reformos, kuria sudaromos sąlygos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų nevaržomai susigrąžinti užtikrinimo priemonę, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(28)

ypač svarbu, kad dabartinėmis aplinkybėmis daugiausia dėmesio ir toliau būtų skiriama bankų reorganizavimui siekiant išsaugoti finansinį stabilumą ir išlaisvinti bankų sektoriaus pajėgumus, kad būtų galima finansuoti ekonomikos atsigavimą. Bankų sektorius tapo atsparesnis, todėl 2019 m. rugsėjo mėn. buvo panaikinta kapitalo kontrolė, tačiau įsisenėjusi rizika ir problemos tebėra didelės. Tai apima vis dar didelį susikaupusių neveiksnių paskolų kiekį, kapitalo poziciją, atitinkančią kapitalo reikalavimus, tačiau susiduriančią su didėjančia kapitalo paklausa vidutinės trukmės laikotarpiu ir mažu pelningumu, priklausančiu nuo skolinimo augimo. Todėl Graikijos bankams kyla ypač didelė rizika, kad dėl COVID-19 pandemijos padidės finansavimo išlaidos ir vėl pablogės turto kokybė. Nepertrūkstamo antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimo skatinimas kartu su nauju skolinimu ir perspektyviu ilgalaikių paskolų restruktūrizavimu laikantis prudencinių kredito standartų gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant dvejopo tikslo – sumažinti protrūkio poveikį turto kokybei ir kartu spręsti likusių neveiksnių paskolų problemą. Esminis žingsnis šia linkme gali būti teisinės sistemos reformos, kuria sudaromos sąlygos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų nevaržomai susigrąžinti užtikrinimo priemonę, įgyvendinimas;

| (29) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Graikija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(29)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Graikija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (30) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Graikija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(30)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Graikija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (31) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Graikijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Graikija ėmėsi atsižvelgdama į 2019 m. jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Graikijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(31)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Graikijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Graikija ėmėsi atsižvelgdama į 2019 m. jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Graikijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (32) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (10) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (10) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (33) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos toliau pateikiamose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos toliau pateikiamose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Graikijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gauti sveikatos priežiūrą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sušvelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, be kita ko, įgyvendinant priemones, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarką, ir užtikrinant veiksmingą aktyvumo skatinimo paramą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skubiai imtis priemonių likvidumui ir nuolatiniam kreditų ir kitokio finansavimo srautui į ekonomiką užtikrinti, daugiausia dėmesio skiriant labiausiai nuo krizės nukentėjusioms MVĮ. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į saugų ir darnų transportą ir logistiką, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, aplinkos infrastruktūrą ir labai didelio pralaidumo skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmeninius įgūdžius. Didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir skaitmeninimą ir skatinti įmonių skaitmeninę transformaciją. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tęsti ir užbaigti reformas laikantis 2018 m. birželio 22 d. euro grupėje po programos įgyvendinimo prisiimtų įsipareigojimų, kad pradėjus laipsniškai mažinti dėl COVID-19 protrūkio nustatytus apribojimus, atsinaujintų tvarus ekonomikos atsigavimas. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 42.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (OL L 140, 2013 5 27, p. 1).

7

(8)  2018 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1192 pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje (OL L 211, 2018 8 22, p. 1).

8

(9)  2019 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/338 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo (OL L 60, 2019 2 28, p. 17).

9

(10)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

10

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/54

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Ispanijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Ispanijos stabilumo programos

(2020/C 282/09)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Ispanija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Ispanijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Ispanijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Ispanijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Didelė išorės ir vidaus (viešojo ir privačiojo sektorių) skola toliau lemia pažeidžiamumą vis dar didelio nedarbo kontekste ir turi tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Ispanijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Ispanijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Ispanijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Ispanijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Didelė išorės ir vidaus (viešojo ir privačiojo sektorių) skola toliau lemia pažeidžiamumą vis dar didelio nedarbo kontekste ir turi tarpvalstybinių pasekmių;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Ispanija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Ispanija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Ispanijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Padarinius ypač pajaus, pavyzdžiui, regionai, kurie labiausiai priklauso nuo turizmo, kaip antai Viduržemio jūros pakrantė, Andalūzija arba Balearų ir Kanarų salos, kur daugiau kaip ketvirtadalis darbo vietų yra susijusios su turizmo sektoriumi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Ispanijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Ispanijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Padarinius ypač pajaus, pavyzdžiui, regionai, kurie labiausiai priklauso nuo turizmo, kaip antai Viduržemio jūros pakrantė, Andalūzija arba Balearų ir Kanarų salos, kur daugiau kaip ketvirtadalis darbo vietų yra susijusios su turizmo sektoriumi. Todėl kyla didelė rizika, kad skirtumai tarp Ispanijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. gegužės 1 d. Ispanija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. gegužės 1 d. Ispanija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Ispanijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė;

| (12) | 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Ispanijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 0,6 % – tai atitiktų 0,65 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys Komisijos pranešime, parengtame pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, kuriame įvertinama, kaip Ispanija 2019 m. laikėsi skolos kriterijaus; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Ispanijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 0,6 % – tai atitiktų 0,65 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys Komisijos pranešime, parengtame pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį, kuriame įvertinama, kaip Ispanija 2019 m. laikėsi skolos kriterijaus;

| (13) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,8 % BVP deficito 2019 m. iki 10,3 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 95,5 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 115,5 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,8 % BVP deficito 2019 m. iki 10,3 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 95,5 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 115,5 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Ispanija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 3,2 % BVP. Atsižvelgus į nevienodą išlaidų dėl automatinių stabilizavimo priemonių vertinimą, deficitą didinančių priemonių dydis apskritai atitinka Komisijos skaičiavimus. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, darbuotojų, dirbančių pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką, pajamų rėmimą, tikslinį atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir specialią išmoką veiklos nutraukimo atveju, mokamą savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių pajamos labai sumažėjo. Be to, Ispanija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 9,2 % BVP. Tos priemonės visų pirma apima paskolų garantijas (8,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių Ispanija ėmėsi, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Ispanija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 3,2 % BVP. Atsižvelgus į nevienodą išlaidų dėl automatinių stabilizavimo priemonių vertinimą, deficitą didinančių priemonių dydis apskritai atitinka Komisijos skaičiavimus. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, darbuotojų, dirbančių pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką, pajamų rėmimą, tikslinį atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo ir specialią išmoką veiklos nutraukimo atveju, mokamą savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla buvo sustabdyta arba kurių pajamos labai sumažėjo. Be to, Ispanija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 9,2 % BVP. Tos priemonės visų pirma apima paskolų garantijas (8,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių Ispanija ėmėsi, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Ispanijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –10,1 % BVP 2020 m. ir –6,7 % BVP 2021 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 115,6 % BVP, o 2021 m. – 113,7 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Ispanijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –10,1 % BVP 2020 m. ir –6,7 % BVP 2021 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 115,6 % BVP, o 2021 m. – 113,7 % BVP;

| (16) | reaguodama į tai, kad 2019 m. Ispanija nesilaikė skolos taisyklės, ir į 2020 m. planuojamą 3 % BVP deficito ribos viršijimą, 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito ir skolos kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(16)

reaguodama į tai, kad 2019 m. Ispanija nesilaikė skolos taisyklės, ir į 2020 m. planuojamą 3 % BVP deficito ribos viršijimą, 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito ir skolos kriterijus nėra įvykdytas;

| (17) | priemonės, kurių imtasi siekiant sustabdyti ligą COVID-19 sukėlusio viruso plitimą, turi reikšmingą poveikį ekonomikai ir dėl jų BVP šiais metais gali sumažėti 9,4 %. Poveikis užimtumui, nors šiame etape jį ir sunku įvertinti, taip pat bus didelis. Nuo COVID-19 krizės pradžios, vasario–gegužės mėn. laikotarpiu, darbo neteko beveik 700 000 žmonių. Poveikį užimtumui šiuo metu švelnina tai, kad beveik 3,5 mln. darbuotojų dirba pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką ir tai iki šiol užkirto kelią tiesioginiam darbo praradimui. COVID-19 pandemijos pasekmes Ispanijoje dar labiau paaštrins tai, kad didelė darbuotojų dalis dirba mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ), kad ypač nukentėję ir, tikėtina, lėčiau atsigausiantys sektoriai, tarp kurių – turizmo ir mažmeninės prekybos sektoriai, yra labai svarbūs ir kad daug darbuotojų (2019 m. –26,3 %) dirba pagal laikinas sutartis. Dėl visų šių veiksnių gali būti prarasta daug darbo vietų ir padidėti sukrėtimo mastas. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 18,9 % (2020 m. vasario mėn. jis buvo 13,6 %), o 2021 m. sumažės iki 17 %; |
| --- | --- |

(17)

priemonės, kurių imtasi siekiant sustabdyti ligą COVID-19 sukėlusio viruso plitimą, turi reikšmingą poveikį ekonomikai ir dėl jų BVP šiais metais gali sumažėti 9,4 %. Poveikis užimtumui, nors šiame etape jį ir sunku įvertinti, taip pat bus didelis. Nuo COVID-19 krizės pradžios, vasario–gegužės mėn. laikotarpiu, darbo neteko beveik 700 000 žmonių. Poveikį užimtumui šiuo metu švelnina tai, kad beveik 3,5 mln. darbuotojų dirba pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką ir tai iki šiol užkirto kelią tiesioginiam darbo praradimui. COVID-19 pandemijos pasekmes Ispanijoje dar labiau paaštrins tai, kad didelė darbuotojų dalis dirba mažosiose ir vidutinėse įmonėse (MVĮ), kad ypač nukentėję ir, tikėtina, lėčiau atsigausiantys sektoriai, tarp kurių – turizmo ir mažmeninės prekybos sektoriai, yra labai svarbūs ir kad daug darbuotojų (2019 m. –26,3 %) dirba pagal laikinas sutartis. Dėl visų šių veiksnių gali būti prarasta daug darbo vietų ir padidėti sukrėtimo mastas. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbo lygis 2020 m. išaugs iki 18,9 % (2020 m. vasario mėn. jis buvo 13,6 %), o 2021 m. sumažės iki 17 %;

| (18) | Ispanijos valdžios institucijos siekė sušvelninti COVID-19 pandemijos ir izoliavimo laikotarpio poveikį įvairiais priemonių rinkiniais, kurių bendra vertė – 145 mlrd. EUR. Kovodamos su liga COVID-19, valdžios institucijos padidino išlaidas sveikatos priežiūros ir socialinėms tarnyboms. Siekiant išlaikyti žmones darbo rinkoje ir remti namų ūkių pajamas, jos taip pat sudarė palankesnes sąlygas taikyti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Darbuotojai, kurie dirba pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką, gauna 70 % jų socialinio draudimo įmokų bazės dydžio išmoką (mažiausia ir didžiausia suma yra atitinkamai 502 EUR ir 1 402 EUR). Darbo santykiai sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymo laikotarpiu išlieka nepakitę, o ir galimybė taikyti šią teisinę priemonę dėl su COVID-19 siejamų force majeure priežasčių neseniai buvo pratęsta bent jau iki 2020 m. birželio 30 d. Įmonės, taikančios sutrumpinto darbo laiko tvarką, atleidžiamos nuo labai didelės socialinio draudimo įmokų dalies mokėjimo už darbuotojus, kuriems taikoma ta tvarka, su sąlyga, kad jos išlaikys jų darbo vietas bent šešis mėnesius po to, kai bus atnaujinta veikla. Šios priemonės (mokesčių mokėjimo atidėjimas, socialinio draudimo įmokų sumažinimas ir valstybės garantijos) neatsiejamos nuo specialios pagalbos MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie yra Ispanijos ekonomikos pagrindas, ir jomis siekiama padėti jiems išvengti bankroto, o pasibaigus COVID-19 krizei – greitai atnaujinti veiklą. Taip pat patvirtintos priemonės siekiant laikinai garantuoti pajamų rėmimą savarankiškai dirbantiems asmenims, nestandartinių užimtumo formų darbuotojams ir pažeidžiamiems darbuotojams, kurie įprastomis aplinkybėmis neturėtų galimybės naudotis socialine apsauga; |
| --- | --- |

(18)

Ispanijos valdžios institucijos siekė sušvelninti COVID-19 pandemijos ir izoliavimo laikotarpio poveikį įvairiais priemonių rinkiniais, kurių bendra vertė – 145 mlrd. EUR. Kovodamos su liga COVID-19, valdžios institucijos padidino išlaidas sveikatos priežiūros ir socialinėms tarnyboms. Siekiant išlaikyti žmones darbo rinkoje ir remti namų ūkių pajamas, jos taip pat sudarė palankesnes sąlygas taikyti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Darbuotojai, kurie dirba pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką, gauna 70 % jų socialinio draudimo įmokų bazės dydžio išmoką (mažiausia ir didžiausia suma yra atitinkamai 502 EUR ir 1 402 EUR). Darbo santykiai sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymo laikotarpiu išlieka nepakitę, o ir galimybė taikyti šią teisinę priemonę dėl su COVID-19 siejamų force majeure priežasčių neseniai buvo pratęsta bent jau iki 2020 m. birželio 30 d. Įmonės, taikančios sutrumpinto darbo laiko tvarką, atleidžiamos nuo labai didelės socialinio draudimo įmokų dalies mokėjimo už darbuotojus, kuriems taikoma ta tvarka, su sąlyga, kad jos išlaikys jų darbo vietas bent šešis mėnesius po to, kai bus atnaujinta veikla. Šios priemonės (mokesčių mokėjimo atidėjimas, socialinio draudimo įmokų sumažinimas ir valstybės garantijos) neatsiejamos nuo specialios pagalbos MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie yra Ispanijos ekonomikos pagrindas, ir jomis siekiama padėti jiems išvengti bankroto, o pasibaigus COVID-19 krizei – greitai atnaujinti veiklą. Taip pat patvirtintos priemonės siekiant laikinai garantuoti pajamų rėmimą savarankiškai dirbantiems asmenims, nestandartinių užimtumo formų darbuotojams ir pažeidžiamiems darbuotojams, kurie įprastomis aplinkybėmis neturėtų galimybės naudotis socialine apsauga;

| (19) | nepaisant palyginti žemo investicijų lygio, Ispanijos sveikatos sistemos rezultatai geri. Tačiau COVID-19 pandemija sukėlė precedento neturintį spaudimą sistemai ir atskleidė jos pažeidžiamumą sukrėtimams. Neatidėliotinais veiksmais daugiausia siekiama stiprinti pajėgumus sveikatos priežiūros darbuotojų, ypatingos svarbos medicinos reikmenų ir infrastruktūros srityse, kad pandemijos metu būtų išgelbėtos gyvybės ir ligoniai pasveiktų. Per COVID-19 krizę itin pažeidžiami buvo neįgalieji ir stacionariosios globos įstaigose gyvenantys vyresnio amžiaus asmenys. Jiems reikia užtikrinti nuolatines galimybes naudotis medicininės ir socialinės priežiūros paslaugomis, įskaitant skubiosios pagalbos ir intensyviosios terapijos paslaugas. Vėliau pastangos turėtų būti sutelktos į sveikatos sistemos atsparumo didinimą, kad ji galėtų kuo greičiau vėl pradėti veikti optimaliai ir geriau susidoroti su naujais sukrėtimais. COVID-19 pandemija atskleidė esamas struktūrines problemas, iš kurių kai kurios kyla dėl tam tikra prasme trūkstamų investicijų į fizinę infrastruktūrą ir spragų sveikatos priežiūros darbuotojų įdarbinimo bei darbo sąlygų srityse. Esama regioninių skirtumų, susijusių su išlaidomis, fiziniais ištekliais ir personalu, o įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimas ne visada veiksmingas. Vidutinės trukmės laikotarpiu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas būtų galima geriau reaguoti į iššūkius, susijusius su senėjimu, dažnėjančiomis lėtinėmis ligomis ir negalia. Šiuo atžvilgiu itin svarbi pirminė sveikatos priežiūra ir e. sveikatos sistemos plėtra. Vidutinės trukmės laikotarpiu bus svarbu užtikrinti, kad galimas išteklių sumažėjimas dėl ekonomikos nuosmukio nedarytų poveikio gyventojų sveikatos priežiūros paslaugų aprėpčiai ir nelemtų nevienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(19)

nepaisant palyginti žemo investicijų lygio, Ispanijos sveikatos sistemos rezultatai geri. Tačiau COVID-19 pandemija sukėlė precedento neturintį spaudimą sistemai ir atskleidė jos pažeidžiamumą sukrėtimams. Neatidėliotinais veiksmais daugiausia siekiama stiprinti pajėgumus sveikatos priežiūros darbuotojų, ypatingos svarbos medicinos reikmenų ir infrastruktūros srityse, kad pandemijos metu būtų išgelbėtos gyvybės ir ligoniai pasveiktų. Per COVID-19 krizę itin pažeidžiami buvo neįgalieji ir stacionariosios globos įstaigose gyvenantys vyresnio amžiaus asmenys. Jiems reikia užtikrinti nuolatines galimybes naudotis medicininės ir socialinės priežiūros paslaugomis, įskaitant skubiosios pagalbos ir intensyviosios terapijos paslaugas. Vėliau pastangos turėtų būti sutelktos į sveikatos sistemos atsparumo didinimą, kad ji galėtų kuo greičiau vėl pradėti veikti optimaliai ir geriau susidoroti su naujais sukrėtimais. COVID-19 pandemija atskleidė esamas struktūrines problemas, iš kurių kai kurios kyla dėl tam tikra prasme trūkstamų investicijų į fizinę infrastruktūrą ir spragų sveikatos priežiūros darbuotojų įdarbinimo bei darbo sąlygų srityse. Esama regioninių skirtumų, susijusių su išlaidomis, fiziniais ištekliais ir personalu, o įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimas ne visada veiksmingas. Vidutinės trukmės laikotarpiu teikiant sveikatos priežiūros paslaugas būtų galima geriau reaguoti į iššūkius, susijusius su senėjimu, dažnėjančiomis lėtinėmis ligomis ir negalia. Šiuo atžvilgiu itin svarbi pirminė sveikatos priežiūra ir e. sveikatos sistemos plėtra. Vidutinės trukmės laikotarpiu bus svarbu užtikrinti, kad galimas išteklių sumažėjimas dėl ekonomikos nuosmukio nedarytų poveikio gyventojų sveikatos priežiūros paslaugų aprėpčiai ir nelemtų nevienodų galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis;

| (20) | nepaisant to, kad per kelerius metus buvo sukurta daug darbo vietų, Ispanijos darbo rinkoje ir iki COVID-19 protrūkio vis dar buvo aukštas nedarbo lygis ir buvo juntama darbo rinkos segmentacija. Preliminarūs duomenys rodo, kad dėl COVID-19 krizės Ispanijoje labai išaugo nedarbo lygis, o tai turės neigiamos įtakos jau ir taip ribotiems užimtumo tarnybų pajėgumams remti darbuotojus ir darbdavius ir socialinėms tarnyboms. Vidutinės trukmės laikotarpiu ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas užimtumo rėmimo priemonėmis, kurių turėtų būti imamasi konsultuojantis su socialiniais partneriais, pavyzdžiui, laipsniškai panaikinant sutrumpinto darbo laiko tvarką, peržiūrint įdarbinimo paskatų sistemą siekiant labiau skatinti tvarias užimtumo formas, ypač kalbant apie jaunus darbuotojus, taip pat užtikrinant darbo sąlygų lankstumą. Didinant gamtos mokslus ir skaitmenines technologijas studijuojančiųjų dalį, didinant profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą ir užtikrinant lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, būtų galima patenkinti augančią techninių įgūdžių, reikalingų siekiant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, neatsiejamos su ekonomikos gaivinimu, paklausą. Apskritai švietimo ir profesinio orientavimo gerinimas ir tinkamos paramos palankių sąlygų neturintiems studentams ir atsiliekantiems regionams teikimas galėtų prisidėti prie geresnių mokymosi rezultatų. Priemonių, kurias būtų galima patvirtinti siekiant šių tikslų, sėkmė labai priklausys nuo to, ar bus skirta pakankamai laiko plačiam ir ilgalaikiam socialiniam ir politiniam sutarimui dėl reformų pasiekti; |
| --- | --- |

(20)

nepaisant to, kad per kelerius metus buvo sukurta daug darbo vietų, Ispanijos darbo rinkoje ir iki COVID-19 protrūkio vis dar buvo aukštas nedarbo lygis ir buvo juntama darbo rinkos segmentacija. Preliminarūs duomenys rodo, kad dėl COVID-19 krizės Ispanijoje labai išaugo nedarbo lygis, o tai turės neigiamos įtakos jau ir taip ribotiems užimtumo tarnybų pajėgumams remti darbuotojus ir darbdavius ir socialinėms tarnyboms. Vidutinės trukmės laikotarpiu ekonomikos gaivinimas turėtų būti grindžiamas užimtumo rėmimo priemonėmis, kurių turėtų būti imamasi konsultuojantis su socialiniais partneriais, pavyzdžiui, laipsniškai panaikinant sutrumpinto darbo laiko tvarką, peržiūrint įdarbinimo paskatų sistemą siekiant labiau skatinti tvarias užimtumo formas, ypač kalbant apie jaunus darbuotojus, taip pat užtikrinant darbo sąlygų lankstumą. Didinant gamtos mokslus ir skaitmenines technologijas studijuojančiųjų dalį, didinant profesinio rengimo ir mokymo patrauklumą ir užtikrinant lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, būtų galima patenkinti augančią techninių įgūdžių, reikalingų siekiant žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, neatsiejamos su ekonomikos gaivinimu, paklausą. Apskritai švietimo ir profesinio orientavimo gerinimas ir tinkamos paramos palankių sąlygų neturintiems studentams ir atsiliekantiems regionams teikimas galėtų prisidėti prie geresnių mokymosi rezultatų. Priemonių, kurias būtų galima patvirtinti siekiant šių tikslų, sėkmė labai priklausys nuo to, ar bus skirta pakankamai laiko plačiam ir ilgalaikiam socialiniam ir politiniam sutarimui dėl reformų pasiekti;

| (21) | dėl COVID-19 pandemijos poveikio darbo rinkai atsirado neatidėliotinas poreikis remti nuo COVID-19 krizės nukentėjusių namų ūkių pajamas. Labai svarbus veiksnys šiose pastangose buvo sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymo palengvinimas. Tačiau pagal labai trumpas darbo sutartis dirbantys laikinieji darbuotojai, kurie sudaro didžiąją dalį naujų bedarbių ir tarp kurių yra daug jaunų darbuotojų, dažnai neturi teisės į standartinę apsaugą nuo nedarbo. Siekiant remti tvarų atsigavimą ir socialinę sanglaudą, būtina užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant laikinuosius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, galėtų naudotis ne tik neatidėliotinomis priemonėmis, kurių jau ėmėsi Vyriausybė, bet ir tinkama socialine apsauga ir aktyvia darbo rinkos politika; |
| --- | --- |

(21)

dėl COVID-19 pandemijos poveikio darbo rinkai atsirado neatidėliotinas poreikis remti nuo COVID-19 krizės nukentėjusių namų ūkių pajamas. Labai svarbus veiksnys šiose pastangose buvo sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymo palengvinimas. Tačiau pagal labai trumpas darbo sutartis dirbantys laikinieji darbuotojai, kurie sudaro didžiąją dalį naujų bedarbių ir tarp kurių yra daug jaunų darbuotojų, dažnai neturi teisės į standartinę apsaugą nuo nedarbo. Siekiant remti tvarų atsigavimą ir socialinę sanglaudą, būtina užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant laikinuosius darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, galėtų naudotis ne tik neatidėliotinomis priemonėmis, kurių jau ėmėsi Vyriausybė, bet ir tinkama socialine apsauga ir aktyvia darbo rinkos politika;

| (22) | tikėtina, kad COVID-19 krizė padidins jau ir taip didelį skurdą ar socialinę atskirtį Ispanijoje, ypač kalbant apie vaikų turinčias šeimas. 2019 m. Ispanija buvo ta valstybė narė, kurioje išmokų šeimai už vaiką vidurkis buvo mažiausias. Mažas ir vidutines pajamas gaunančios šeimos neturi teisės į išmokas vaikams, skiriamas pagal griežtas šalyje nustatytas sąlygas, o mokesčių atskaita joms duoda tik nedidelės naudos. Socialinės apsaugos išlaidos tebėra iš esmės orientuotos į vyresnio amžiaus žmonėms, o tuo atveju, jei paskelbti nukrypimai nuo 2013 m. pensijų reformos taptų nuolatiniai ir nebūtų imtasi tinkamų kompensacinių priemonių, išlaidų pensijoms lygis vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų gerokai padidėti. Tačiau dėl sudėtingų dėl COVID-19 pandemijos susidariusių ekonominių ir socialinių aplinkybių reikalingas kartų solidarumas, orientuojantis į jaunesnes kartas. Pagalba, skiriama ilgalaikiams bedarbiams ir darbo netekusiems darbuotojams, neturintiems teisės pasinaudoti įmokinėmis schemomis, šiuo metu yra išskaidyta į įvairias schemas, todėl jos aprėptis yra maža. Dėl didelių regioninių aprėpties, trukmės, prieigos sąlygų ir adekvatumo skirtumų esamos regioninės minimalių pajamų garantavimo schemos šalyje pasiekia tik 20 % potencialių paramos gavėjų. Reaguojant į dabartines neatidėliotino atsako reikalaujančias aplinkybes neseniai buvo patvirtinta nuolatinė nacionalinė pajamų rėmimo schema, tikėtina, pasieksianti daugiau kaip du milijonus paramos gavėjų; šią schemą dar turi ratifikuoti Parlamentas ir ji bus papildyta esamomis regioninėmis minimalių pajamų schemomis. Šiame etape dar neįmanoma įvertinti jos poveikio skurdo mažinimui ir jos tvarumo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(22)

tikėtina, kad COVID-19 krizė padidins jau ir taip didelį skurdą ar socialinę atskirtį Ispanijoje, ypač kalbant apie vaikų turinčias šeimas. 2019 m. Ispanija buvo ta valstybė narė, kurioje išmokų šeimai už vaiką vidurkis buvo mažiausias. Mažas ir vidutines pajamas gaunančios šeimos neturi teisės į išmokas vaikams, skiriamas pagal griežtas šalyje nustatytas sąlygas, o mokesčių atskaita joms duoda tik nedidelės naudos. Socialinės apsaugos išlaidos tebėra iš esmės orientuotos į vyresnio amžiaus žmonėms, o tuo atveju, jei paskelbti nukrypimai nuo 2013 m. pensijų reformos taptų nuolatiniai ir nebūtų imtasi tinkamų kompensacinių priemonių, išlaidų pensijoms lygis vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu turėtų gerokai padidėti. Tačiau dėl sudėtingų dėl COVID-19 pandemijos susidariusių ekonominių ir socialinių aplinkybių reikalingas kartų solidarumas, orientuojantis į jaunesnes kartas. Pagalba, skiriama ilgalaikiams bedarbiams ir darbo netekusiems darbuotojams, neturintiems teisės pasinaudoti įmokinėmis schemomis, šiuo metu yra išskaidyta į įvairias schemas, todėl jos aprėptis yra maža. Dėl didelių regioninių aprėpties, trukmės, prieigos sąlygų ir adekvatumo skirtumų esamos regioninės minimalių pajamų garantavimo schemos šalyje pasiekia tik 20 % potencialių paramos gavėjų. Reaguojant į dabartines neatidėliotino atsako reikalaujančias aplinkybes neseniai buvo patvirtinta nuolatinė nacionalinė pajamų rėmimo schema, tikėtina, pasieksianti daugiau kaip du milijonus paramos gavėjų; šią schemą dar turi ratifikuoti Parlamentas ir ji bus papildyta esamomis regioninėmis minimalių pajamų schemomis. Šiame etape dar neįmanoma įvertinti jos poveikio skurdo mažinimui ir jos tvarumo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (23) | dar vienas veiksnys, sunkinantis COVID-19 pandemijos krizę Ispanijoje, yra tai, kad didelę dalį darbo vietų sukuria daugybė MVĮ. Siekiant užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, buvo skubiai patvirtintos tam tikros priemonės, kuriomis įmonėms teikiama likvidumo parama (paskolomis ir garantijomis), daugiausia orientuojantis į MVĮ ir sektorius, kuriuos COVID-19 krizė paveiks labiau ir ilgiau, pavyzdžiui, į turizmo sektorių (2019 m. šis sektorius Ispanijoje sukūrė 12 % BVP). Kad šios priemonės duotų rezultatų, finansų tarpininkai jas turėtų veiksmingai ir greitai įgyvendinti. Pagerinti MVĮ pinigų srautus taip pat padės mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešųjų institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, svarbu toliau stengtis mažinti administracinę naštą ir teikti veiksmingas skaitmenines viešąsias paslaugas. Parama įmonėms nuo COVID-19 krizės labiausiai nukentėjusiuose sektoriuose, eksporto bendrovių konkurencingumo užtikrinimas ir tarptautinimo kaip įmonių atsparumo didinimo priemonės skatinimas yra labai svarbūs sėkmingam ekonomikos atsigavimui; |
| --- | --- |

(23)

dar vienas veiksnys, sunkinantis COVID-19 pandemijos krizę Ispanijoje, yra tai, kad didelę dalį darbo vietų sukuria daugybė MVĮ. Siekiant užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, buvo skubiai patvirtintos tam tikros priemonės, kuriomis įmonėms teikiama likvidumo parama (paskolomis ir garantijomis), daugiausia orientuojantis į MVĮ ir sektorius, kuriuos COVID-19 krizė paveiks labiau ir ilgiau, pavyzdžiui, į turizmo sektorių (2019 m. šis sektorius Ispanijoje sukūrė 12 % BVP). Kad šios priemonės duotų rezultatų, finansų tarpininkai jas turėtų veiksmingai ir greitai įgyvendinti. Pagerinti MVĮ pinigų srautus taip pat padės mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešųjų institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Siekiant užtikrinti šių priemonių veiksmingumą, svarbu toliau stengtis mažinti administracinę naštą ir teikti veiksmingas skaitmenines viešąsias paslaugas. Parama įmonėms nuo COVID-19 krizės labiausiai nukentėjusiuose sektoriuose, eksporto bendrovių konkurencingumo užtikrinimas ir tarptautinimo kaip įmonių atsparumo didinimo priemonės skatinimas yra labai svarbūs sėkmingam ekonomikos atsigavimui;

| (24) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Ispanijos atsigavimo perspektyvos priklausys nuo jos gebėjimo didinti našumą ir skatinti inovacijas, be kita ko, vykdant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką. Ispanijos inovacijų diegimo rezultatai visuose regionuose yra prastesni už Sąjungos vidurkį. Ispanija atsilieka tokiose srityse, kaip įmonių gebėjimas diegti inovacijas, investuoti į materialųjį ir nematerialųjį turtą ir kuo geriau išnaudoti savo gyventojų įgūdžius, o tai gali mažinti jų konkurencingumą žinių ekonomikoje. COVID-19 krizė išryškino skaitmeninimo svarbą siekiant užtikrinti galimybes naudotis valdžios paslaugomis ir gauti švietimo bei mokymo paslaugas, taip pat siekiant išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą. Iki izoliacijos laikotarpio pradžios tik pusė Ispanijos mokyklų buvo įdiegusios tinkamas skaitmeninio mokymosi platformas, o padėtis skirtinguose regionuose labai skyrėsi. Staigus perėjimas prie skaitmeninio mokymosi taip pat buvo ypatingas iššūkis pažeidžiamiems mokiniams, kurie namuose neturėjo prieigos prie skaitmeninių sprendimų. Ispanija turėtų užtikrinti, kad visi mokiniai, įskaitant tuos, kurie gyvena kaimo vietovėse ir kurie kilę iš pažeidžiamų namų ūkių, turėtų prieigą prie skaitmeninio mokymosi išteklių. Remiant įmonių skaitmeninimą taip pat būtų skatinamas Ispanijos įmonių konkurencingumas pasaulinėse vertės grandinėse ir didinami jų, visų pirma MVĮ ir labai mažų įmonių, eksporto pajėgumai. Skaitmeninių technologijų, įskaitant pažangias skaitmenines technologijas, naudojimas ir skaitmeninės atskirties tarp miesto ir kaimo vietovių mažinimas pagerintų Ispanijos ekonomikos pajėgumus diegti inovacijas. Be to, mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymo stiprinimas visais lygmenimis, mokslinių tyrimų kokybės gerinimas atliekant sistemingus vertinimus ir mokslinių tyrimų organizacijų skatinimas bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi galėtų padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos veiksmingumą ir paspartinti inovacijų sklaidą siekiant padėti ekonomikai atsigauti; |
| --- | --- |

(24)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Ispanijos atsigavimo perspektyvos priklausys nuo jos gebėjimo didinti našumą ir skatinti inovacijas, be kita ko, vykdant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką. Ispanijos inovacijų diegimo rezultatai visuose regionuose yra prastesni už Sąjungos vidurkį. Ispanija atsilieka tokiose srityse, kaip įmonių gebėjimas diegti inovacijas, investuoti į materialųjį ir nematerialųjį turtą ir kuo geriau išnaudoti savo gyventojų įgūdžius, o tai gali mažinti jų konkurencingumą žinių ekonomikoje. COVID-19 krizė išryškino skaitmeninimo svarbą siekiant užtikrinti galimybes naudotis valdžios paslaugomis ir gauti švietimo bei mokymo paslaugas, taip pat siekiant išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą. Iki izoliacijos laikotarpio pradžios tik pusė Ispanijos mokyklų buvo įdiegusios tinkamas skaitmeninio mokymosi platformas, o padėtis skirtinguose regionuose labai skyrėsi. Staigus perėjimas prie skaitmeninio mokymosi taip pat buvo ypatingas iššūkis pažeidžiamiems mokiniams, kurie namuose neturėjo prieigos prie skaitmeninių sprendimų. Ispanija turėtų užtikrinti, kad visi mokiniai, įskaitant tuos, kurie gyvena kaimo vietovėse ir kurie kilę iš pažeidžiamų namų ūkių, turėtų prieigą prie skaitmeninio mokymosi išteklių. Remiant įmonių skaitmeninimą taip pat būtų skatinamas Ispanijos įmonių konkurencingumas pasaulinėse vertės grandinėse ir didinami jų, visų pirma MVĮ ir labai mažų įmonių, eksporto pajėgumai. Skaitmeninių technologijų, įskaitant pažangias skaitmenines technologijas, naudojimas ir skaitmeninės atskirties tarp miesto ir kaimo vietovių mažinimas pagerintų Ispanijos ekonomikos pajėgumus diegti inovacijas. Be to, mokslinių tyrimų ir inovacijų valdymo stiprinimas visais lygmenimis, mokslinių tyrimų kokybės gerinimas atliekant sistemingus vertinimus ir mokslinių tyrimų organizacijų skatinimas bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi galėtų padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos veiksmingumą ir paspartinti inovacijų sklaidą siekiant padėti ekonomikai atsigauti;

| (25) | kad Ispanija galėtų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laikotarpį reikės didelių investicijų į, be kita ko, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, tvarią energetikos infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą ir darnųjį transportą. Investicijos turėtų būti paankstintos siekiant padėti atlikti žaliąją pertvarką ekonomikos gaivinimo kontekste, kaip numatyta Ispanijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Skatinant taikyti integruotą energetikos sistemą būtų palengvinta atsinaujinančiųjų energijos išteklių skvarba. Energijos suvartojimo privačiuose ir viešuosiuose pastatuose mažinimas vykdant didelio masto renovaciją ir pažangiųjų elektros energijos tinklų bei atsinaujinančiosios elektros energijos kaupimo pajėgumų plėtojimas padėtų geriau valdyti energijos paklausą ir kartu remti darbo vietų kūrimą atsigaunant ekonomikai. Tolesnės investicijos į energetikos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos jungtis su likusia Sąjungos dalimi, padėtų padidinti Sąjungos energijos vidaus rinkos integraciją, kartu augtų konkurencija ir atsirastų daugiau galimybių plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Papildomomis pastangomis taip pat turėtų būti skatinamas darnusis ir veiksmingas transportas, įskaitant viešojo transporto paslaugų stiprinimą ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros, visų pirma skirtos elektra varomoms transporto priemonėms, diegimą. Investicijų taip pat reikės tam, kad būtų galima daugiau naudoti geležinkelius kroviniams vežti, įskaitant tarpvalstybines jungtis su Prancūzija ir Portugalija ir jungtis su uostais bei logistikos centrais; Be to, kai kurios Ispanijos vietovės yra tarp tų Europos vietovių, kurios patiria didžiausią klimato kaitos poveikį. Vandens išteklių trūksta, o vandens ir atliekų tvarkymo infrastruktūra visoje šalyje yra netolygi. Žaliosios investicijos gali prisidėti prie miškų išsaugojimo ir padėti kovoti su neigiamu klimato kaitos poveikiu, pavyzdžiui, su karščio bangomis, sausromis, potvyniais ir miškų gaisrais, pagerinti oro kokybę, taip pat vandens ir atliekų tvarkymą ir plėtoti žiedinės ekonomikos potencialą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Ispanijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Ispanijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(25)

kad Ispanija galėtų pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, ilgą laikotarpį reikės didelių investicijų į, be kita ko, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, tvarią energetikos infrastruktūrą, energijos vartojimo efektyvumą ir darnųjį transportą. Investicijos turėtų būti paankstintos siekiant padėti atlikti žaliąją pertvarką ekonomikos gaivinimo kontekste, kaip numatyta Ispanijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Skatinant taikyti integruotą energetikos sistemą būtų palengvinta atsinaujinančiųjų energijos išteklių skvarba. Energijos suvartojimo privačiuose ir viešuosiuose pastatuose mažinimas vykdant didelio masto renovaciją ir pažangiųjų elektros energijos tinklų bei atsinaujinančiosios elektros energijos kaupimo pajėgumų plėtojimas padėtų geriau valdyti energijos paklausą ir kartu remti darbo vietų kūrimą atsigaunant ekonomikai. Tolesnės investicijos į energetikos infrastruktūrą, įskaitant elektros energijos jungtis su likusia Sąjungos dalimi, padėtų padidinti Sąjungos energijos vidaus rinkos integraciją, kartu augtų konkurencija ir atsirastų daugiau galimybių plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Papildomomis pastangomis taip pat turėtų būti skatinamas darnusis ir veiksmingas transportas, įskaitant viešojo transporto paslaugų stiprinimą ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros, visų pirma skirtos elektra varomoms transporto priemonėms, diegimą. Investicijų taip pat reikės tam, kad būtų galima daugiau naudoti geležinkelius kroviniams vežti, įskaitant tarpvalstybines jungtis su Prancūzija ir Portugalija ir jungtis su uostais bei logistikos centrais; Be to, kai kurios Ispanijos vietovės yra tarp tų Europos vietovių, kurios patiria didžiausią klimato kaitos poveikį. Vandens išteklių trūksta, o vandens ir atliekų tvarkymo infrastruktūra visoje šalyje yra netolygi. Žaliosios investicijos gali prisidėti prie miškų išsaugojimo ir padėti kovoti su neigiamu klimato kaitos poveikiu, pavyzdžiui, su karščio bangomis, sausromis, potvyniais ir miškų gaisrais, pagerinti oro kokybę, taip pat vandens ir atliekų tvarkymą ir plėtoti žiedinės ekonomikos potencialą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Ispanijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Ispanijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (26) | dėl Ispanijos reglamentavimo susiskaidymo ir kliūčių įmonės negali pasinaudoti masto ekonomija ir tai daro neigiamą poveikį našumui. Siekiant skatinti geresnį reglamentavimą ir konkurenciją ekonomikos gaivinimo laikotarpiu, reikėtų aktyviau taikyti Įstatymą dėl rinkos bendrumo, kurio vykdymą jau užtikrina teismai ir konkurencijos institucijos. Šiame kontekste, pasibaigus ekstremaliajai situacijai turėtų būti iškart panaikinti griežti nuosavybės ir rinkos apribojimai, kuriais buvo siekiama užtikrinti strateginių prekių ir paslaugų teikimą per COVID-19 pandemijos sukeltą krizę. Apskritai tvirtesnis ir ilgalaikis įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimas galėtų užtikrinti, kad politika, kuria sudaromos palankesnės sąlygos ekonomikai atsigauti, būtų veiksmingesnė. Taip pat labai svarbu užtikrinti, kad valdymo struktūra, kuri jau sukurta įstatymais, kuriais įgyvendinamos 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos, galėtų kuo greičiau veikti visu pajėgumu, kad būtų užtikrintas veiksmingas viešųjų investicijų, kuriomis gali būti remiamas ekonomikos atsigavimas, panaudojimas. Glaudžiai bendradarbiaujant su visų valdžios lygmenų (centrinio, regioninio ir vietos) atstovais Bendradarbiavimo komitete turėtų būti paspartintas darbas, susijęs su išsamia nacionaline viešųjų pirkimų strategija; |
| --- | --- |

(26)

dėl Ispanijos reglamentavimo susiskaidymo ir kliūčių įmonės negali pasinaudoti masto ekonomija ir tai daro neigiamą poveikį našumui. Siekiant skatinti geresnį reglamentavimą ir konkurenciją ekonomikos gaivinimo laikotarpiu, reikėtų aktyviau taikyti Įstatymą dėl rinkos bendrumo, kurio vykdymą jau užtikrina teismai ir konkurencijos institucijos. Šiame kontekste, pasibaigus ekstremaliajai situacijai turėtų būti iškart panaikinti griežti nuosavybės ir rinkos apribojimai, kuriais buvo siekiama užtikrinti strateginių prekių ir paslaugų teikimą per COVID-19 pandemijos sukeltą krizę. Apskritai tvirtesnis ir ilgalaikis įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimas galėtų užtikrinti, kad politika, kuria sudaromos palankesnės sąlygos ekonomikai atsigauti, būtų veiksmingesnė. Taip pat labai svarbu užtikrinti, kad valdymo struktūra, kuri jau sukurta įstatymais, kuriais įgyvendinamos 2014 m. viešųjų pirkimų direktyvos, galėtų kuo greičiau veikti visu pajėgumu, kad būtų užtikrintas veiksmingas viešųjų investicijų, kuriomis gali būti remiamas ekonomikos atsigavimas, panaudojimas. Glaudžiai bendradarbiaujant su visų valdžios lygmenų (centrinio, regioninio ir vietos) atstovais Bendradarbiavimo komitete turėtų būti paspartintas darbas, susijęs su išsamia nacionaline viešųjų pirkimų strategija;

| (27) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(27)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (28) | nemokumo bylų išnagrinėjimas laiku taip pat bus labai svarbus užtikrinant bendrovių likvidumą ir veiksmingą išteklių perskirstymą, taip pat skatinant verslumą ir didinant finansų sektoriaus stabilumą. Labai svarbu užtikrinti teisingumo sistemos pajėgumus veiksmingai nagrinėti nemokumo bylas. Tai ypač svarbu, nes dabartinis teismų veiklos sustabdymas ir numatomas bylinėjimosi masto padidėjimas dėl COVID-19 pandemijos sukelto nuosmukio gali dar labiau paaštrinti jau esamus iššūkius, nes bylos nagrinėjamos vis ilgiau ir kaupiasi vis daugiau neišnagrinėtų bylų; |
| --- | --- |

(28)

nemokumo bylų išnagrinėjimas laiku taip pat bus labai svarbus užtikrinant bendrovių likvidumą ir veiksmingą išteklių perskirstymą, taip pat skatinant verslumą ir didinant finansų sektoriaus stabilumą. Labai svarbu užtikrinti teisingumo sistemos pajėgumus veiksmingai nagrinėti nemokumo bylas. Tai ypač svarbu, nes dabartinis teismų veiklos sustabdymas ir numatomas bylinėjimosi masto padidėjimas dėl COVID-19 pandemijos sukelto nuosmukio gali dar labiau paaštrinti jau esamus iššūkius, nes bylos nagrinėjamos vis ilgiau ir kaupiasi vis daugiau neišnagrinėtų bylų;

| (29) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos būtų visapusiškai įgyvendintos, Ispanija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(29)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos būtų visapusiškai įgyvendintos, Ispanija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (30) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Ispanija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, kartu atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(30)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Ispanija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, kartu atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (31) | 2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(31)

2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Ispanijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Ispanija ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Ispanijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (32) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (33) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(33)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Ispanijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pajėgumus, kiek tai susiję su sveikatos priežiūros darbuotojais, ypatingos svarbos medicinos reikmenimis ir infrastruktūra. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remti užimtumą sudarant susitarimus dėl darbo vietų išsaugojimo, taikant veiksmingas įdarbinimo paskatas ir ugdant įgūdžius. Stiprinti apsaugą nuo nedarbo, ypač kalbant apie netipinius darbuotojus. Gerinti minimalių pajamų garantavimo schemų ir paramos šeimai aprėptį ir adekvatumą, taip pat prieigą prie skaitmeninio mokymosi išteklių. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti likvidumą MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įgyvendinimą, be kita ko, vengiant vėluoti atlikti mokėjimus. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į mokslinių tyrimų ir inovacijų skatinimą, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, energetikos infrastruktūrą, vandentvarką ir atliekų tvarkymą ir darnųjį transportą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gerinti įvairių valdžios lygmenų veiklos koordinavimą ir stiprinti viešųjų pirkimų sistemą, kad būtų veiksmingai remiamas ekonomikos atsigavimas. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 48.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/62

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Prancūzijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Prancūzijos stabilumo programos

(2020/C 282/10)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Prancūzija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Prancūzijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Prancūzijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma šis disbalansas buvo susiję su didele valdžios sektoriaus skola ir lėta konkurencingumo raida mažo našumo augimo sąlygomis, o tai turi tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Prancūzijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Prancūzijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Prancūzijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Prancūzijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma šis disbalansas buvo susiję su didele valdžios sektoriaus skola ir lėta konkurencingumo raida mažo našumo augimo sąlygomis, o tai turi tarpvalstybinių pasekmių;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Prancūzija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Prancūzija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo (pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose) ir apskritai nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad Prancūzijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o dėl to dar labiau stiprės jau pastebėta lėto skirtumų tarp sostinės regiono, didelių miestų ir likusios šalies dalies, tarp miesto ir kaimo vietovių, tarp metropolio ir atokiausių regionų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo (pavyzdžiui, atokiausiuose regionuose) ir apskritai nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad Prancūzijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o dėl to dar labiau stiprės jau pastebėta lėto skirtumų tarp sostinės regiono, didelių miestų ir likusios šalies dalies, tarp miesto ir kaimo vietovių, tarp metropolio ir atokiausių regionų didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Prancūzija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Prancūzija pateikė 2020 m. gegužės 7 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 1,4 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisijos parengtame pranešime, kuriame vertinama, kaip 2019 m. Prancūzija laikėsi skolos kriterijaus; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Prancūzijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Prancūzijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 1,4 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tai svarbus veiksnys pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį Komisijos parengtame pranešime, kuriame vertinama, kaip 2019 m. Prancūzija laikėsi skolos kriterijaus;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 3,0 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 9,0 % BVP deficitu. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. stabilizavęsis 98,1 % BVP valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 115,2 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 3,0 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 9,0 % BVP deficitu. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. stabilizavęsis 98,1 % BVP valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 115,2 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Prancūzija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudaro 1,9 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra: sutrumpinto darbo laiko sistemos finansavimas (1,1 % BVP); 0,4 % BVP papildomos išlaidos sveikatos priežiūros paslaugoms stiprinti, sveikatos draudimo išmokoms ir sveikatos priežiūros darbuotojų atlygiui; solidarumo fondo (0,3 % BVP) sukūrimas siekiant teikti tiesioginę paramą mažosioms ir labai mažoms įmonėms, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims. Be to, Prancūzija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 17 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra mokesčių ir socialinių įmokų atidėjimas įmonėms; greitesnis mokesčių ir PVM kredito grąžinimas; specialaus rezervo, kurio paskirtis – tiesiogiai remti strategines įmones investicijomis į nuosavą kapitalą (3,1 % BVP) ir paskolų garantijomis (13,9 % BVP), sukūrimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Prancūzija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Prancūzija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudaro 1,9 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra: sutrumpinto darbo laiko sistemos finansavimas (1,1 % BVP); 0,4 % BVP papildomos išlaidos sveikatos priežiūros paslaugoms stiprinti, sveikatos draudimo išmokoms ir sveikatos priežiūros darbuotojų atlygiui; solidarumo fondo (0,3 % BVP) sukūrimas siekiant teikti tiesioginę paramą mažosioms ir labai mažoms įmonėms, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims. Be to, Prancūzija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 17 % BVP. Tos priemonės, be kita ko, yra mokesčių ir socialinių įmokų atidėjimas įmonėms; greitesnis mokesčių ir PVM kredito grąžinimas; specialaus rezervo, kurio paskirtis – tiesiogiai remti strategines įmones investicijomis į nuosavą kapitalą (3,1 % BVP) ir paskolų garantijomis (13,9 % BVP), sukūrimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Prancūzija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Prancūzijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -9,9 % BVP 2020 m. ir -4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 116,5 % BVP, o 2021 m. –111,9 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Prancūzijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -9,9 % BVP 2020 m. ir -4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 116,5 % BVP, o 2021 m. –111,9 % BVP;

| (15) | dėl to, kad 2019 m. Prancūzija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito ir skolos kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl to, kad 2019 m. Prancūzija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito ir skolos kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | Prancūzijos sveikatos sistema veiksmingai pasiekia gerų rezultatų. Tačiau per COVID-19 krizę išryškėjo sistemos pasirengimo suvaldyti pandemiją trūkumų. Šie trūkumai, be kita ko, yra: a) sunkumai užtikrinti, kad būtų turima sveikatos priežiūros darbuotojų, būtiniausių reikmenų ir asmeninių apsaugos priemonių; ir b) įsitvirtinusios struktūrinės problemos. Kalbant apie pirmąją problemą, Prancūzija mobilizavo savo medikų ir paramedikų, įskaitant medicinos studentus ir į pensiją išėjusius gydytojus bei slaugytojus, ir medicinos įrangos rezervą. Atsako koordinavimas visuose sveikatos sistemos segmentuose tebėra vienas iš iššūkių. Antroji problema kyla dėl nepakankamų investicijų į fizines infrastruktūras ir žmogiškuosius išteklius, riboto paslaugų organizavimo pritaikymo ir poreikio geriau koordinuoti privačiųjų ir viešųjų subjektų veiksmus. Problemas dar labiau aštrina nuolatiniai regioniniai skirtumai. Pavyzdžiui, nors dirbančių gydytojų dalis yra maždaug lygi Sąjungos vidurkiui, apie 18 % Prancūzijos gyventojų gyvena vietovėse, kuriose galimybės patekti pas bendrosios praktikos gydytoją yra ribotos. Reikia tolesnių ryžtingų pastangų siekiant skaitmeninti sveikatos paslaugas – tai kertinis Vyriausybės sveikatos sistemos pertvarkymo strategijos akmuo. COVID-19 krizės patirtis rodo, kaip svarbu pandemijos metu geriau naudotis e. sveikatos, visų pirma telemedicinos, galimybėmis; |
| --- | --- |

(16)

Prancūzijos sveikatos sistema veiksmingai pasiekia gerų rezultatų. Tačiau per COVID-19 krizę išryškėjo sistemos pasirengimo suvaldyti pandemiją trūkumų. Šie trūkumai, be kita ko, yra: a) sunkumai užtikrinti, kad būtų turima sveikatos priežiūros darbuotojų, būtiniausių reikmenų ir asmeninių apsaugos priemonių; ir b) įsitvirtinusios struktūrinės problemos. Kalbant apie pirmąją problemą, Prancūzija mobilizavo savo medikų ir paramedikų, įskaitant medicinos studentus ir į pensiją išėjusius gydytojus bei slaugytojus, ir medicinos įrangos rezervą. Atsako koordinavimas visuose sveikatos sistemos segmentuose tebėra vienas iš iššūkių. Antroji problema kyla dėl nepakankamų investicijų į fizines infrastruktūras ir žmogiškuosius išteklius, riboto paslaugų organizavimo pritaikymo ir poreikio geriau koordinuoti privačiųjų ir viešųjų subjektų veiksmus. Problemas dar labiau aštrina nuolatiniai regioniniai skirtumai. Pavyzdžiui, nors dirbančių gydytojų dalis yra maždaug lygi Sąjungos vidurkiui, apie 18 % Prancūzijos gyventojų gyvena vietovėse, kuriose galimybės patekti pas bendrosios praktikos gydytoją yra ribotos. Reikia tolesnių ryžtingų pastangų siekiant skaitmeninti sveikatos paslaugas – tai kertinis Vyriausybės sveikatos sistemos pertvarkymo strategijos akmuo. COVID-19 krizės patirtis rodo, kaip svarbu pandemijos metu geriau naudotis e. sveikatos, visų pirma telemedicinos, galimybėmis;

| (17) | COVID-19 krizė turi neigiamą poveikį Prancūzijos darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms. Nepaisant priimtų poveikio švelninimo priemonių, remiantis 2020 m. Komisijos pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbas padidės iki 10,1 % 2020 m., o 2021 m. vėl sumažės iki 9,7 %. Šios priemonės, be kita ko, yra sutrumpinto darbo laiko tvarkos pakeitimas ir išplėtimas, laikinas darbo ieškančių asmenų teisių išplėtimas, taip pat priemonės, kurių imtasi įmonėms ir darbuotojams remti ir viešųjų paslaugų ir sveikatos sistemos veikimui užtikrinti. Susirūpinimą tebekelia nuolatinė darbo rinkos segmentacija. 2019 m. maždaug du trečdaliai naujų darbuotojų buvo įdarbinti pagal trumpalaikes (mažiau nei mėnesio trukmės) sutartis. Trumpalaikių sutarčių pakeitimo neterminuotomis darbo sutartimis rodiklis yra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Naujausia bedarbio pašalpų sistemos (pranc. Unédic) reforma siekta padidinti sistemos finansinį tvarumą ir spręsti segmentacijos problemą. Tačiau tam tikrų su kompensavimo taisyklėmis susijusios reformos dalių įgyvendinimas dėl COVID-19 krizės buvo atidėtas. Atsižvelgiant į pablogėjusią situaciją svarbu užtikrinti, kad bedarbio pašalpas, taip pat aktyvią užimtumo paramą galėtų gauti visi darbo ieškantys asmenys, nepriklausomai nuo jų ankstesnio užimtumo statuso. Siekiant spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą ir didinti darbo rinkos atsparumą, reikėtų toliau stengtis skatinti darbo jėgos perskirstymą visuose sektoriuose. Prieš COVID-19 pandemiją darbdaviai vis dažniau pranešdavo apie sunkumus rasti darbui tinkamų kandidatų, nurodydami poreikį skatinti kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Pavyzdžiui, informacinių technologijų sektoriuje ypač trūksta kvalifikuotų darbuotojų, o šios srities absolventai sudaro tik 3,5 % visų aukštųjų mokyklų absolventų; |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 krizė turi neigiamą poveikį Prancūzijos darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms. Nepaisant priimtų poveikio švelninimo priemonių, remiantis 2020 m. Komisijos pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbas padidės iki 10,1 % 2020 m., o 2021 m. vėl sumažės iki 9,7 %. Šios priemonės, be kita ko, yra sutrumpinto darbo laiko tvarkos pakeitimas ir išplėtimas, laikinas darbo ieškančių asmenų teisių išplėtimas, taip pat priemonės, kurių imtasi įmonėms ir darbuotojams remti ir viešųjų paslaugų ir sveikatos sistemos veikimui užtikrinti. Susirūpinimą tebekelia nuolatinė darbo rinkos segmentacija. 2019 m. maždaug du trečdaliai naujų darbuotojų buvo įdarbinti pagal trumpalaikes (mažiau nei mėnesio trukmės) sutartis. Trumpalaikių sutarčių pakeitimo neterminuotomis darbo sutartimis rodiklis yra vienas iš mažiausių Sąjungoje. Naujausia bedarbio pašalpų sistemos (pranc. Unédic) reforma siekta padidinti sistemos finansinį tvarumą ir spręsti segmentacijos problemą. Tačiau tam tikrų su kompensavimo taisyklėmis susijusios reformos dalių įgyvendinimas dėl COVID-19 krizės buvo atidėtas. Atsižvelgiant į pablogėjusią situaciją svarbu užtikrinti, kad bedarbio pašalpas, taip pat aktyvią užimtumo paramą galėtų gauti visi darbo ieškantys asmenys, nepriklausomai nuo jų ankstesnio užimtumo statuso. Siekiant spręsti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemą ir didinti darbo rinkos atsparumą, reikėtų toliau stengtis skatinti darbo jėgos perskirstymą visuose sektoriuose. Prieš COVID-19 pandemiją darbdaviai vis dažniau pranešdavo apie sunkumus rasti darbui tinkamų kandidatų, nurodydami poreikį skatinti kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą. Pavyzdžiui, informacinių technologijų sektoriuje ypač trūksta kvalifikuotų darbuotojų, o šios srities absolventai sudaro tik 3,5 % visų aukštųjų mokyklų absolventų;

| (18) | per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje bendrojoje rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Šiuo tikslu panaikinus per COVID-19 krizę nustatytus tam tikrų medicininių produktų eksporto apribojimus bus galima darniai ir solidariai patenkinti visos Sąjungos piliečių poreikius, išvengti šių prekių trūkumo rizikos ir tiekimo grandinių sutrikdymo ir galiausiai sudaryti sąlygas sėkmingai įgyvendinti Sąjungos suderintą išėjimo iš COVID-19 krizės strategija; |
| --- | --- |

(18)

per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje bendrojoje rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Šiuo tikslu panaikinus per COVID-19 krizę nustatytus tam tikrų medicininių produktų eksporto apribojimus bus galima darniai ir solidariai patenkinti visos Sąjungos piliečių poreikius, išvengti šių prekių trūkumo rizikos ir tiekimo grandinių sutrikdymo ir galiausiai sudaryti sąlygas sėkmingai įgyvendinti Sąjungos suderintą išėjimo iš COVID-19 krizės strategija;

| (19) | Prancūzija patvirtino daug schemų, skirtų įmonių likvidumui remti, be kita ko, pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (8). Siekiant užtikrinti, kad tokios schemos būtų naudingos įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), labai svarbu jas veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(19)

Prancūzija patvirtino daug schemų, skirtų įmonių likvidumui remti, be kita ko, pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (8). Siekiant užtikrinti, kad tokios schemos būtų naudingos įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), labai svarbu jas veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (20) | bendra Prancūzijos verslo aplinka pagerėjo, tačiau šalis turi toliau stengtis supaprastinti savo mokesčių sistemą ir sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, ypač jeigu tai padės užtikrinti veiksmingą ekonomikos atsigavimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Pavyzdžiui, remiantis Komisijos vertinimu, kurį patvirtino ir EBPO 2018 m. produktų rinkos reguliavimo rodikliai, nepaisant padarytos pažangos ir kelių priimtų priemonių paslaugų sektoriuje, reglamentavimo apribojimai Prancūzijoje tebėra didesni nei kitose valstybėse narėse, visų pirma verslo paslaugų, kurių daugelį teikia reglamentuojamųjų profesijų atstovai, ir mažmeninės prekybos sektoriuose, atžvilgiu. Vienas iš labiausiai paveiktų sektorių – paslaugų sektorius atliks svarbų vaidmenį išeinant iš COVID-19 krizės ir po jos atsigaunant. Pakeitus prieigos prie paslaugų ir jų teikimo reikalavimus būtų skatinamos inovacijos, konkurencija ir profesinis judumas, o tai turėtų teigiamą bendrą poveikį ekonomikai. Mažmeninės prekybos atsigavimą po COVID-19 pandemijos taip pat galėtų paskatinti reglamentavimo lankstumas. |
| --- | --- |

(20)

bendra Prancūzijos verslo aplinka pagerėjo, tačiau šalis turi toliau stengtis supaprastinti savo mokesčių sistemą ir sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, ypač jeigu tai padės užtikrinti veiksmingą ekonomikos atsigavimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Pavyzdžiui, remiantis Komisijos vertinimu, kurį patvirtino ir EBPO 2018 m. produktų rinkos reguliavimo rodikliai, nepaisant padarytos pažangos ir kelių priimtų priemonių paslaugų sektoriuje, reglamentavimo apribojimai Prancūzijoje tebėra didesni nei kitose valstybėse narėse, visų pirma verslo paslaugų, kurių daugelį teikia reglamentuojamųjų profesijų atstovai, ir mažmeninės prekybos sektoriuose, atžvilgiu. Vienas iš labiausiai paveiktų sektorių – paslaugų sektorius atliks svarbų vaidmenį išeinant iš COVID-19 krizės ir po jos atsigaunant. Pakeitus prieigos prie paslaugų ir jų teikimo reikalavimus būtų skatinamos inovacijos, konkurencija ir profesinis judumas, o tai turėtų teigiamą bendrą poveikį ekonomikai. Mažmeninės prekybos atsigavimą po COVID-19 pandemijos taip pat galėtų paskatinti reglamentavimo lankstumas.

| (21) | Siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tai būtų galima nustatyti Europos žaliojo kurso prioritetuose, visų pirma mažo anglies dioksido kiekio transporto iniciatyvų, atsinaujinančiųjų išteklių, energijos ir pastatų renovacijos atvejais. Kartu su ekonomikos skaitmenine transformacija tai galėtų padėti trumpuoju laikotarpiu paskatinti ekonomikos atsigavimą ir duoti rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu po COVID-19 krizės, taip pat padėti Prancūzijai tvariai siekti ilgalaikio neutralaus poveikio klimatui, kartu skatinant pirmavimą technologijų srityje. Atsigavimo priemonių rengimo darbas galėtų būti grindžiamas Prancūzijos nacionaliniu energetikos ir klimato srities veiksmų planu, bendro intereso projektais ir infrastruktūros plėtojimo planais. Papildomos investicijos į energetikos infrastruktūros objektus, įskaitant elektros energijos jungtis, padėtų didinti Sąjungos energijos vidaus rinkos integraciją, kartu stiprinant konkurenciją ir palengvinant naudojimąsi atsinaujinančiųjų išteklių energija. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Prancūzijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Prancūzijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(21)

Siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tai būtų galima nustatyti Europos žaliojo kurso prioritetuose, visų pirma mažo anglies dioksido kiekio transporto iniciatyvų, atsinaujinančiųjų išteklių, energijos ir pastatų renovacijos atvejais. Kartu su ekonomikos skaitmenine transformacija tai galėtų padėti trumpuoju laikotarpiu paskatinti ekonomikos atsigavimą ir duoti rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu po COVID-19 krizės, taip pat padėti Prancūzijai tvariai siekti ilgalaikio neutralaus poveikio klimatui, kartu skatinant pirmavimą technologijų srityje. Atsigavimo priemonių rengimo darbas galėtų būti grindžiamas Prancūzijos nacionaliniu energetikos ir klimato srities veiksmų planu, bendro intereso projektais ir infrastruktūros plėtojimo planais. Papildomos investicijos į energetikos infrastruktūros objektus, įskaitant elektros energijos jungtis, padėtų didinti Sąjungos energijos vidaus rinkos integraciją, kartu stiprinant konkurenciją ir palengvinant naudojimąsi atsinaujinančiųjų išteklių energija. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Prancūzijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Prancūzijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (22) | izoliavimo priemonių taikymo metu paaiškėjo ypač svarbus skaitmeninimo vaidmuo užtikrinant galimybę naudotis viešosiomis, švietimo ir medicinos paslaugomis, taip pat palaikant ekonominę veiklą pasinaudojant nuotoliniu darbu ir e. prekyba. Vidutinės trukmės laikotarpiu skaitmeninimas suteikia daugiau galimybių įmonėms, visų pirma MVĮ, atsigauti ir augti, nes padeda užmegzti ryšius su didesniu potencialių klientų skaičiumi, didina gamybos procesų veiksmingumą ir suteikia paskatų diegti inovacijas. Investicijos į skaitmeninimą, be kita ko, suteikia galimybę diegti tinkamą infrastruktūrą ir gerinti plačiosios visuomenės, visų pirma dirbančių gyventojų, skaitmeninius įgūdžius. Prancūzijos labai didelės spartos plačiajuosčio ryšio planas (pranc. Plan France Très Haut Débit) sėkmingai įgyvendinamas miestų vietovėse. Tačiau kitose vietovėse tebėra didelių labai didelės spartos ryšio tinklo aprėpties skirtumų; |
| --- | --- |

(22)

izoliavimo priemonių taikymo metu paaiškėjo ypač svarbus skaitmeninimo vaidmuo užtikrinant galimybę naudotis viešosiomis, švietimo ir medicinos paslaugomis, taip pat palaikant ekonominę veiklą pasinaudojant nuotoliniu darbu ir e. prekyba. Vidutinės trukmės laikotarpiu skaitmeninimas suteikia daugiau galimybių įmonėms, visų pirma MVĮ, atsigauti ir augti, nes padeda užmegzti ryšius su didesniu potencialių klientų skaičiumi, didina gamybos procesų veiksmingumą ir suteikia paskatų diegti inovacijas. Investicijos į skaitmeninimą, be kita ko, suteikia galimybę diegti tinkamą infrastruktūrą ir gerinti plačiosios visuomenės, visų pirma dirbančių gyventojų, skaitmeninius įgūdžius. Prancūzijos labai didelės spartos plačiajuosčio ryšio planas (pranc. Plan France Très Haut Débit) sėkmingai įgyvendinamas miestų vietovėse. Tačiau kitose vietovėse tebėra didelių labai didelės spartos ryšio tinklo aprėpties skirtumų;

| (23) | Prancūzija turi tvirtą mokslinių tyrimų bazę ir galimybių imtis konkrečių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių priemonių, skirtų reaguoti į COVID-19 krizę, įskaitant vakcinų ir vaistų kūrimą. Dėl COVID-19 krizės ir jos padarinių reikia stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Kaip nurodė Prancūzijos nacionalinė produktyvumo taryba, vidutinės trukmės laikotarpiu investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas galėtų paskatinti našumo augimą. Jų taip pat reikia augimą skatinančiuose sektoriuose, kad įmonės galėtų pasinaudoti Europos ekonomikos pertvarkymo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

(23)

Prancūzija turi tvirtą mokslinių tyrimų bazę ir galimybių imtis konkrečių su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusių priemonių, skirtų reaguoti į COVID-19 krizę, įskaitant vakcinų ir vaistų kūrimą. Dėl COVID-19 krizės ir jos padarinių reikia stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Kaip nurodė Prancūzijos nacionalinė produktyvumo taryba, vidutinės trukmės laikotarpiu investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas galėtų paskatinti našumo augimą. Jų taip pat reikia augimą skatinančiuose sektoriuose, kad įmonės galėtų pasinaudoti Europos ekonomikos pertvarkymo teikiamomis galimybėmis;

| (24) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(24)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (25) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Prancūzija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(25)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Prancūzija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (26) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Prancūzija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(26)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Prancūzija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (27) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(27)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Prancūzijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Prancūzija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Prancūzijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (28) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) yra pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) yra pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (29) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Prancūzijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą užtikrinant tinkamą būtiniausių medicinos reikmenų tiekimą ir subalansuotą sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymą, taip pat investuojant į e. sveikatą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mažinti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, be kita ko, skatinant įgūdžių ugdymą ir teikiant aktyvią paramą visiems darbo ieškantiems asmenims. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos priemonės, kuriomis remiamas įmonių, visų pirma MVĮ, likvidumas. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į tvarų transportą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, energetikos ir skaitmeninės infrastruktūros objektus, taip pat mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toliau gerinti reglamentavimo aplinką, mažinti įmonių administracinę naštą ir supaprastinti mokesčių sistemą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 55.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  OL C 91I, 2020 3 20, p. 1.

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/68

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Kroatijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kroatijos konvergencijos programos

(2020/C 282/11)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Kroatija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Kroatijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Kroatijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Atlikusi analizę Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, siejamas su didele viešojo bei privačiojo sektorių ir išorės skola esant mažam potencialiam augimui; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Kroatijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Kroatijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Atlikusi analizę Komisija padarė išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, siejamas su didele viešojo bei privačiojo sektorių ir išorės skola esant mažam potencialiam augimui;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Kroatija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Kroatija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Kroatijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus dideli ir nevienodi. Ypač nukentės pakrančių regionai ir salos, labai priklausantys nuo turizmo. Todėl dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Kroatijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus dideli ir nevienodi. Ypač nukentės pakrančių regionai ir salos, labai priklausantys nuo turizmo. Todėl dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Kroatija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Kroatija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 6,8 % BVP deficito 2020 m., o 2021 m. – padidėjimą iki 2,4 % BVP deficito. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 73,2 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 86,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 6,8 % BVP deficito 2020 m., o 2021 m. – padidėjimą iki 2,4 % BVP deficito. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 73,2 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 86,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Kroatija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir įmonėms. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,8 % BVP. Dvi pagrindinės priemonės yra subsidija, mokama įmonėms už darbuotojų darbo vietos išlaikymą, ir labiausiai nukentėjusių įmonių atleidimas nuo mokesčių. Be to, Kroatija patvirtino priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės didinti įmonių likvidumą; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 1,3 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių ir socialinių įmokų atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Kroatija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Kroatija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir įmonėms. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,8 % BVP. Dvi pagrindinės priemonės yra subsidija, mokama įmonėms už darbuotojų darbo vietos išlaikymą, ir labiausiai nukentėjusių įmonių atleidimas nuo mokesčių. Be to, Kroatija patvirtino priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės didinti įmonių likvidumą; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 1,3 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių ir socialinių įmokų atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Kroatija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Kroatijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,1 % BVP 2020 m. ir -2,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 88,6 % BVP, o 2021 m. sumažės iki 83,4 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Kroatijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,1 % BVP 2020 m. ir -2,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 88,6 % BVP, o 2021 m. sumažės iki 83,4 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Kroatijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Kroatijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | reaguodama į COVID-19 pandemiją Kroatija skubiai ėmėsi plataus užmojo priemonių, kad apsaugotų savo piliečius ir sustabdytų viruso plitimą. Dėl pandemijos (ir susijusių viruso plitimo valdymo priemonių) labai sutriko verslo veikla ir tai turi neigiamų padarinių darbo rinkai. Numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės 9,1 % ir 2021 m. jo augimas turėtų atsigauti 7,5 %, o nedarbo lygis, remiantis 2020 m. Komisijos pavasario prognoze, 2020 m. padidės iki 10,2 %, o 2021 m. sumažės iki 7,4 %. Didelį poveikį pajus turizmo sektorius, sudarantis labai didelę Kroatijos ekonomikos dalį. Tuo pačiu metu Kroatijai taip pat teko šalinti didelio žemės drebėjimo, įvykusio 2020 m. kovo 22 d. Zagrebe, padarinius. Siekdama sušvelninti neigiamą poveikį ekonomikai, Kroatija ėmėsi plataus užmojo priemonių, įskaitant darbo užmokesčio rėmimo priemones, atleidimą nuo mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo bei jų mokėjimo atidėjimą, paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), papildomas eksporto draudimo garantijas ir paskolų dalių mokėjimo moratoriumus, taip pat konkrečias turizmui ir kitiems itin paveiktiems sektoriams skirtas priemones; |
| --- | --- |

(16)

reaguodama į COVID-19 pandemiją Kroatija skubiai ėmėsi plataus užmojo priemonių, kad apsaugotų savo piliečius ir sustabdytų viruso plitimą. Dėl pandemijos (ir susijusių viruso plitimo valdymo priemonių) labai sutriko verslo veikla ir tai turi neigiamų padarinių darbo rinkai. Numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės 9,1 % ir 2021 m. jo augimas turėtų atsigauti 7,5 %, o nedarbo lygis, remiantis 2020 m. Komisijos pavasario prognoze, 2020 m. padidės iki 10,2 %, o 2021 m. sumažės iki 7,4 %. Didelį poveikį pajus turizmo sektorius, sudarantis labai didelę Kroatijos ekonomikos dalį. Tuo pačiu metu Kroatijai taip pat teko šalinti didelio žemės drebėjimo, įvykusio 2020 m. kovo 22 d. Zagrebe, padarinius. Siekdama sušvelninti neigiamą poveikį ekonomikai, Kroatija ėmėsi plataus užmojo priemonių, įskaitant darbo užmokesčio rėmimo priemones, atleidimą nuo mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo bei jų mokėjimo atidėjimą, paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), papildomas eksporto draudimo garantijas ir paskolų dalių mokėjimo moratoriumus, taip pat konkrečias turizmui ir kitiems itin paveiktiems sektoriams skirtas priemones;

| (17) | COVID-19 protrūkis tapo Kroatijos sveikatos sistemos atsparumo išbandymu. Nors sveikatos priežiūros prieinamumas Kroatijoje apskritai yra geras, dėl atstumo nepatenkinami medicininiai poreikiai yra vieni didžiausių Sąjungoje. Geresnes galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis sudarytų tolygesnis geografinis sveikatos priežiūros darbuotojų ir įstaigų pasiskirstymas. Dar galėtų būti tobulinamas Kroatijos centrinės valdžios ir apskričių valdžios institucijų atsakomybės už sveikatos priežiūros įstaigas pasidalijimas. Centrinė valdžia turi padengti apskritims priklausančių ligoninių skolas, tačiau turi mažai galimybių daryti įtaką jų valdymui. Siekiant užtikrinti būtiniausių medicinos reikmenų tiekimą ir galimybę imtis veiksmų COVID-19 plitimui apriboti, labai svarbu, kad centrinė valdžia ir apskritys glaudžiau bendradarbiautų. Naudojant e. sveikatos priemones galima sumažinti sveikatos priežiūros darbuotojų ir pacientų tiesioginių kontaktų skaičių, taip sumažinama ir infekcijų rizika. Elektroninių receptų naudojimas plačiai paplitęs, tačiau tik labai nedidelė dalis siuntimų ir sveikatos įrašų yra skaitmeniniai; |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 protrūkis tapo Kroatijos sveikatos sistemos atsparumo išbandymu. Nors sveikatos priežiūros prieinamumas Kroatijoje apskritai yra geras, dėl atstumo nepatenkinami medicininiai poreikiai yra vieni didžiausių Sąjungoje. Geresnes galimybes pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis sudarytų tolygesnis geografinis sveikatos priežiūros darbuotojų ir įstaigų pasiskirstymas. Dar galėtų būti tobulinamas Kroatijos centrinės valdžios ir apskričių valdžios institucijų atsakomybės už sveikatos priežiūros įstaigas pasidalijimas. Centrinė valdžia turi padengti apskritims priklausančių ligoninių skolas, tačiau turi mažai galimybių daryti įtaką jų valdymui. Siekiant užtikrinti būtiniausių medicinos reikmenų tiekimą ir galimybę imtis veiksmų COVID-19 plitimui apriboti, labai svarbu, kad centrinė valdžia ir apskritys glaudžiau bendradarbiautų. Naudojant e. sveikatos priemones galima sumažinti sveikatos priežiūros darbuotojų ir pacientų tiesioginių kontaktų skaičių, taip sumažinama ir infekcijų rizika. Elektroninių receptų naudojimas plačiai paplitęs, tačiau tik labai nedidelė dalis siuntimų ir sveikatos įrašų yra skaitmeniniai;

| (18) | sulėtėjus ekonominei veiklai, darbdaviams sunku mokėti darbo užmokestį, todėl galima tikėtis, kad padidės nedarbo bei skurdo lygiai ir dar labiau išryškės teritoriniai skirtumai. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis paprastai naudojamasi vangiai, tačiau dabartinėmis aplinkybėmis tokių programų svarba auga. Siekiant remti darbdavius ir kuo labiau sumažinti atleidžiamų darbuotojų skaičių, reikėtų stiprinti ne tik šias priemones, bet ir kitas ribotos trukmės paramos schemas, visų pirma sutrumpinto darbo laiko tvarką. Trumpuoju laikotarpiu jos padeda išsaugoti darbo vietas, tačiau ir vidutinės trukmės laikotarpiu dar būtų galima geriau numatyti darbo rinkos poreikius ekonomikos atsigavimo etapu. Kroatijos valstybinė užimtumo tarnyba turėtų dėti daugiau pastangų, kad padėtų darbo jėgai ugdyti tinkamus įgūdžius (pvz., skaitmeninius įgūdžius), parengtų neaktyviems gyventojams skirtas informavimo strategijas ir padėtų kovoti su nedeklaruojamu darbu skatindama oficialų įdarbinimą. Bedarbio pašalpa nesuteikia minimalios socialinės apsaugos atleistiems darbuotojams, nes tiek jos aprėptis, tiek adekvatumas yra maži. Galimybės mažinti skurdą skiriant minimalių pajamų išmoką taip pat vertinamos kaip prastos, turint omenyje aukštą skurdo ir socialinės atskirties lygį, teritorinius skirtumus ir rizikos veiksnius, susijusius su amžiumi, lytimi ir negalia; |
| --- | --- |

(18)

sulėtėjus ekonominei veiklai, darbdaviams sunku mokėti darbo užmokestį, todėl galima tikėtis, kad padidės nedarbo bei skurdo lygiai ir dar labiau išryškės teritoriniai skirtumai. Aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis paprastai naudojamasi vangiai, tačiau dabartinėmis aplinkybėmis tokių programų svarba auga. Siekiant remti darbdavius ir kuo labiau sumažinti atleidžiamų darbuotojų skaičių, reikėtų stiprinti ne tik šias priemones, bet ir kitas ribotos trukmės paramos schemas, visų pirma sutrumpinto darbo laiko tvarką. Trumpuoju laikotarpiu jos padeda išsaugoti darbo vietas, tačiau ir vidutinės trukmės laikotarpiu dar būtų galima geriau numatyti darbo rinkos poreikius ekonomikos atsigavimo etapu. Kroatijos valstybinė užimtumo tarnyba turėtų dėti daugiau pastangų, kad padėtų darbo jėgai ugdyti tinkamus įgūdžius (pvz., skaitmeninius įgūdžius), parengtų neaktyviems gyventojams skirtas informavimo strategijas ir padėtų kovoti su nedeklaruojamu darbu skatindama oficialų įdarbinimą. Bedarbio pašalpa nesuteikia minimalios socialinės apsaugos atleistiems darbuotojams, nes tiek jos aprėptis, tiek adekvatumas yra maži. Galimybės mažinti skurdą skiriant minimalių pajamų išmoką taip pat vertinamos kaip prastos, turint omenyje aukštą skurdo ir socialinės atskirties lygį, teritorinius skirtumus ir rizikos veiksnius, susijusius su amžiumi, lytimi ir negalia;

| (19) | susirūpinimą kelia interneto ryšio patikimumas. Kroatijos namų ūkiuose prieiga prie sparčiojo interneto namuose nėra plačiai paplitusi. Apie 70 % namų ūkių naudojasi fiksuotuoju plačiajuosčiu ryšiu ir tik 6 % naudojasi ne mažiau kaip 100 Mbps spartos fiksuotuoju plačiajuosčiu ryšiu. Ypač kaimo vietovėse tai gali užkirsti kelią nuotoliniam darbui ir nuotoliniam mokymuisi, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, moksleiviams ir studentams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų arba neįgaliesiems. Kyla pavojus, kad pereinant prie labiau skaitmenizuotos visuomenės šios grupės gali likti nuošalyje. Glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais reikėtų intensyviau diegti alternatyvią darbo tvarką naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, nes nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų dalis (6–7 %) dabar tesiekia pusę Sąjungos vidurkio; |
| --- | --- |

(19)

susirūpinimą kelia interneto ryšio patikimumas. Kroatijos namų ūkiuose prieiga prie sparčiojo interneto namuose nėra plačiai paplitusi. Apie 70 % namų ūkių naudojasi fiksuotuoju plačiajuosčiu ryšiu ir tik 6 % naudojasi ne mažiau kaip 100 Mbps spartos fiksuotuoju plačiajuosčiu ryšiu. Ypač kaimo vietovėse tai gali užkirsti kelią nuotoliniam darbui ir nuotoliniam mokymuisi, visų pirma pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, moksleiviams ir studentams iš palankių sąlygų neturinčių šeimų arba neįgaliesiems. Kyla pavojus, kad pereinant prie labiau skaitmenizuotos visuomenės šios grupės gali likti nuošalyje. Glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais reikėtų intensyviau diegti alternatyvią darbo tvarką naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, nes nuotoliniu būdu dirbančių darbuotojų dalis (6–7 %) dabar tesiekia pusę Sąjungos vidurkio;

| (20) | kai kuriuos ekonomikos sektorius nuolat neigiamai veikė darbo jėgos trūkumas, daugiausia nulemtas įgūdžių stokos. Darbuotojus skatinant įgyti tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, pirminio švietimo ir mokymo metu, o vėliau persikvalifikuojant ir keliant kvalifikaciją, būtų galima padidinti našumą ir sumažinti įgūdžių stoką. Švietimo ir mokymo sistemos kokybė bei įtraukumas turi būti gerinami visais lygmenimis, taip pat turi būti tęsiama mokymo programų reforma. COVID-19 krizės metu jau įsitikinta, koks vertingas yra skaitmeninio švietimo įvedimas; reikia toliau plėtoti skaitmeninio švietimo ir mokymo infrastruktūrą ir medžiagą, taip pat ugdyti mokytojų, mokinių ir suaugusiųjų skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

(20)

kai kuriuos ekonomikos sektorius nuolat neigiamai veikė darbo jėgos trūkumas, daugiausia nulemtas įgūdžių stokos. Darbuotojus skatinant įgyti tinkamų įgūdžių, įskaitant skaitmeninius įgūdžius, pirminio švietimo ir mokymo metu, o vėliau persikvalifikuojant ir keliant kvalifikaciją, būtų galima padidinti našumą ir sumažinti įgūdžių stoką. Švietimo ir mokymo sistemos kokybė bei įtraukumas turi būti gerinami visais lygmenimis, taip pat turi būti tęsiama mokymo programų reforma. COVID-19 krizės metu jau įsitikinta, koks vertingas yra skaitmeninio švietimo įvedimas; reikia toliau plėtoti skaitmeninio švietimo ir mokymo infrastruktūrą ir medžiagą, taip pat ugdyti mokytojų, mokinių ir suaugusiųjų skaitmeninius įgūdžius;

| (21) | Kroatija turėtų remti nuolatinį kreditų ir kito finansavimo (įskaitant ne bankų), skirto perspektyviems skolininkams, kuriuos neigiamai paveikė COVID-19 krizė, srautą. Kroatija patvirtino tam tikras MVĮ skirtas skatinamąsias priemones ir paramos schemas. Kad būtų įveikta krizė ir užtikrintas sklandus ekonomikos atsigavimas, turėtų būti toliau stengiamasi greitai ir nuolat skirti likvidumo paramą įmonėms paskolų ir garantijų, visų pirma valstybės garantijų, forma, daugiausia orientuojantis į MVĮ. Norėdamos patenkinti savo finansavimo poreikius, Kroatijos įmonės labai priklauso nuo bankų paskolų ir pinigų srautų. Bankų sistema turėtų būti remiama garantijomis, kad būtų atverti nauji MVĮ finansavimo šaltiniai ir pagerintos galimybės gauti finansavimą. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Didinti įmonių likvidumą taip pat padėjo atleidimas nuo mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo ir leidimas juos atidėti; |
| --- | --- |

(21)

Kroatija turėtų remti nuolatinį kreditų ir kito finansavimo (įskaitant ne bankų), skirto perspektyviems skolininkams, kuriuos neigiamai paveikė COVID-19 krizė, srautą. Kroatija patvirtino tam tikras MVĮ skirtas skatinamąsias priemones ir paramos schemas. Kad būtų įveikta krizė ir užtikrintas sklandus ekonomikos atsigavimas, turėtų būti toliau stengiamasi greitai ir nuolat skirti likvidumo paramą įmonėms paskolų ir garantijų, visų pirma valstybės garantijų, forma, daugiausia orientuojantis į MVĮ. Norėdamos patenkinti savo finansavimo poreikius, Kroatijos įmonės labai priklauso nuo bankų paskolų ir pinigų srautų. Bankų sistema turėtų būti remiama garantijomis, kad būtų atverti nauji MVĮ finansavimo šaltiniai ir pagerintos galimybės gauti finansavimą. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Didinti įmonių likvidumą taip pat padėjo atleidimas nuo mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo ir leidimas juos atidėti;

| (22) | vėl dedamos pastangos mažinti administracinę naštą ir reglamentavimo apribojimus. Tačiau apskritai įmonių veiklą ir toliau stabdo vis dar didelė reglamentavimo ir administracinė našta, pavyzdžiui, susijusi su leidimais, ataskaitų teikimo reikalavimais ir, tam tikru mastu, apmokestinimo procedūromis. Konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais ir tam skirtoje interneto svetainėje vis geriau identifikuojama administracinė ir finansinė našta, taip pat diegiamos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti apsunkinančias prievoles. Taip pat labai svarbu užtikrinti galimybes be kliūčių padėti profesinę veiklą ir ja verstis, supaprastinant reglamentavimo sistemas ir susijusias administracines procedūras, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms, įskaitant atskirai praktikuojančius specialistus. Buvo atlikta parafiskalinių mokesčių peržiūra ir 2020 m. gegužės mėn. Vyriausybė priėmė pirmąjį veiksmų planą; |
| --- | --- |

(22)

vėl dedamos pastangos mažinti administracinę naštą ir reglamentavimo apribojimus. Tačiau apskritai įmonių veiklą ir toliau stabdo vis dar didelė reglamentavimo ir administracinė našta, pavyzdžiui, susijusi su leidimais, ataskaitų teikimo reikalavimais ir, tam tikru mastu, apmokestinimo procedūromis. Konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais ir tam skirtoje interneto svetainėje vis geriau identifikuojama administracinė ir finansinė našta, taip pat diegiamos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti apsunkinančias prievoles. Taip pat labai svarbu užtikrinti galimybes be kliūčių padėti profesinę veiklą ir ja verstis, supaprastinant reglamentavimo sistemas ir susijusias administracines procedūras, visų pirma MVĮ ir labai mažoms įmonėms, įskaitant atskirai praktikuojančius specialistus. Buvo atlikta parafiskalinių mokesčių peržiūra ir 2020 m. gegužės mėn. Vyriausybė priėmė pirmąjį veiksmų planą;

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kroatija turėtų skatinti investicijas į augimą didinančius sektorius, prisidedančius prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos. Viešojo administravimo įstaigų ir įmonių skaitmeninei transformacijai labai svarbi moderni ir tvirta skaitmeninė infrastruktūra. Skaitmeninės pertvarkos kontekste būtina sąlyga – investicijos į itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant 5G. Investicijos turėtų padėti Kroatijai siekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energetikos pertvarkos tikslų, nustatytų jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Kroatijai ypač reikia ir ji turi galimybių investuoti į tvarų miesto ir geležinkelių transportą, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir aplinkos infrastruktūrą. Be to, kalbant apie vandentvarką ir atliekų tvarkymą, Kroatija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio, todėl investicijos būtinos jos ekonominei plėtrai palaikyti. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Kroatijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Kroatijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kroatija turėtų skatinti investicijas į augimą didinančius sektorius, prisidedančius prie žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos. Viešojo administravimo įstaigų ir įmonių skaitmeninei transformacijai labai svarbi moderni ir tvirta skaitmeninė infrastruktūra. Skaitmeninės pertvarkos kontekste būtina sąlyga – investicijos į itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant 5G. Investicijos turėtų padėti Kroatijai siekti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energetikos pertvarkos tikslų, nustatytų jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Kroatijai ypač reikia ir ji turi galimybių investuoti į tvarų miesto ir geležinkelių transportą, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir aplinkos infrastruktūrą. Be to, kalbant apie vandentvarką ir atliekų tvarkymą, Kroatija gerokai atsilieka nuo Sąjungos vidurkio, todėl investicijos būtinos jos ekonominei plėtrai palaikyti. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Kroatijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Kroatijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (24) | Kroatijos viešojo administravimo įstaigų veiksmingumas yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Veiksmingumą ir spartą mažina menki politikos ir projektų rengimo ir įgyvendinimo gebėjimai, be kita ko, ESI fondų įgyvendinimo atveju, kurie Kroatijai suteikia puikią galimybę sumažinti krizės padarinius ir remti ekonomikos atsigavimą. Nepadaryta pažangos įgyvendinant naują strateginio planavimo sistemą ir paskelbtą Nacionalinę vystymosi strategiją. Be to, esama didelio viešojo administravimo įstaigų teritorinio susiskaidymo ir trūksta vietos lygmens pusiausvyros tarp pareigų ir išteklių. Tai prisideda prie nevienodos visoje šalyje teikiamų viešųjų paslaugų kokybės ir didina administracines išlaidas; |
| --- | --- |

(24)

Kroatijos viešojo administravimo įstaigų veiksmingumas yra mažesnis už Sąjungos vidurkį. Veiksmingumą ir spartą mažina menki politikos ir projektų rengimo ir įgyvendinimo gebėjimai, be kita ko, ESI fondų įgyvendinimo atveju, kurie Kroatijai suteikia puikią galimybę sumažinti krizės padarinius ir remti ekonomikos atsigavimą. Nepadaryta pažangos įgyvendinant naują strateginio planavimo sistemą ir paskelbtą Nacionalinę vystymosi strategiją. Be to, esama didelio viešojo administravimo įstaigų teritorinio susiskaidymo ir trūksta vietos lygmens pusiausvyros tarp pareigų ir išteklių. Tai prisideda prie nevienodos visoje šalyje teikiamų viešųjų paslaugų kokybės ir didina administracines išlaidas;

| (25) | verslo aplinkai ir veiksmingam nemokumo bylų sprendimui ir toliau daro poveikį didelis neišnagrinėtų bylų skaičius ir ilgi civilinių ir komercinių teismų procesai, o baudžiamosios teisenos kokybės ir efektyvumo problemos trukdo kovoti su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais. Padaryta pažanga sprendžiant seniausias nebaigtas teismo bylas ir naudojant elektroninį ryšį teismuose, tačiau dar yra ką tobulinti; |
| --- | --- |

(25)

verslo aplinkai ir veiksmingam nemokumo bylų sprendimui ir toliau daro poveikį didelis neišnagrinėtų bylų skaičius ir ilgi civilinių ir komercinių teismų procesai, o baudžiamosios teisenos kokybės ir efektyvumo problemos trukdo kovoti su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais. Padaryta pažanga sprendžiant seniausias nebaigtas teismo bylas ir naudojant elektroninį ryšį teismuose, tačiau dar yra ką tobulinti;

| (26) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(26)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (27) | Kroatijos finansų sektorius yra pakankamai kapitalizuotas ir pelningas, o bankų sektoriaus turto kokybė per pastaruosius kelerius metus pagerėjo. Tačiau finansų įstaigos greičiausiai patirs tam tikrą įtampą dėl jų pozicijų sektoriuose, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl COVID-19 protrūkio. Nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą viruso plitimo valdymo priemonių poveikį įmonėms. Labai svarbu, kad šios priemonės būtų laikinos, susijusios tik su protrūkiu ir pakankamos, kad padėtų finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms atkurti gyvybingumą. Toks požiūris padės įmonėms ir nesumenkins Kroatijos padarytos pažangos didinant finansų sektoriaus stabilumą; |
| --- | --- |

(27)

Kroatijos finansų sektorius yra pakankamai kapitalizuotas ir pelningas, o bankų sektoriaus turto kokybė per pastaruosius kelerius metus pagerėjo. Tačiau finansų įstaigos greičiausiai patirs tam tikrą įtampą dėl jų pozicijų sektoriuose, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl COVID-19 protrūkio. Nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti neigiamą viruso plitimo valdymo priemonių poveikį įmonėms. Labai svarbu, kad šios priemonės būtų laikinos, susijusios tik su protrūkiu ir pakankamos, kad padėtų finansinių sunkumų patiriančioms įmonėms atkurti gyvybingumą. Toks požiūris padės įmonėms ir nesumenkins Kroatijos padarytos pažangos didinant finansų sektoriaus stabilumą;

| (28) | labai svarbios tolesnės pastangos stiprinti korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją sistemą siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės ir pasiekti veiksmingą, atskaitingą ir skaidrų lėšų ir išteklių skyrimą ir paskirstymą. Nepaisant to, kad iš dalies įgyvendinti keli veiksmų planai, įmonėse tebėra daug korupcijos ir interesų konfliktų. Siekiant užtikrinti skaidrų ir veiksmingą viešųjų lėšų panaudojimą, reikia toliau stiprinti korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją sistemą. Reikia veiksmingesnių korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją taikymo priemonių, ypač vietos lygmeniu. Vis dar reikia stiprinti vietos pareigūnų ir į vietos viešąsias įmones paskirtų asmenų veiklos priežiūros mechanizmus, taip pat užtikrinti, kad savo esminį prevencinį vaidmenį galėtų atlikti Interesų konfliktų prevencijos komisija. Tikimasi, kad 2020 m. bus pradėtos įgyvendinti skaidrumo didinimo iniciatyvos, pavyzdžiui, teisėjų ir prokurorų turto viešinimas; |
| --- | --- |

(28)

labai svarbios tolesnės pastangos stiprinti korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją sistemą siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės ir pasiekti veiksmingą, atskaitingą ir skaidrų lėšų ir išteklių skyrimą ir paskirstymą. Nepaisant to, kad iš dalies įgyvendinti keli veiksmų planai, įmonėse tebėra daug korupcijos ir interesų konfliktų. Siekiant užtikrinti skaidrų ir veiksmingą viešųjų lėšų panaudojimą, reikia toliau stiprinti korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją sistemą. Reikia veiksmingesnių korupcijos prevencijos ir sankcijų už ją taikymo priemonių, ypač vietos lygmeniu. Vis dar reikia stiprinti vietos pareigūnų ir į vietos viešąsias įmones paskirtų asmenų veiklos priežiūros mechanizmus, taip pat užtikrinti, kad savo esminį prevencinį vaidmenį galėtų atlikti Interesų konfliktų prevencijos komisija. Tikimasi, kad 2020 m. bus pradėtos įgyvendinti skaidrumo didinimo iniciatyvos, pavyzdžiui, teisėjų ir prokurorų turto viešinimas;

| (29) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Kroatija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(29)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Kroatija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (30) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(30)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Kroatijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kroatijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (31) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (32) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos toliau pateikiamose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos toliau pateikiamose 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kroatijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą. Skatinti subalansuotą geografinį sveikatos priežiūros darbuotojų ir įstaigų pasiskirstymą, glaudesnį administravimo įstaigų bendradarbiavimą visais lygmenimis ir investicijas į e. sveikatą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stiprinti darbo rinkos priemones bei institucijas ir didinti bedarbio pašalpų ir minimalių pajamų schemų adekvatumą. Gerinti prieigą prie skaitmeninės infrastruktūros ir paslaugų. Skatinti ugdyti įgūdžius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toliau taikyti likvidumo užtikrinimo MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims priemones. Toliau mažinti parafiskalinius mokesčius ir prekių bei paslaugų rinkos reguliavimo apribojimus. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į aplinkosaugos infrastruktūrą, tvarų miesto ir geležinkelių transportą, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą ir spartųjį plačiajuostį ryšį. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Centriniu ir vietos lygmenimis stiprinti viešojo administravimo pajėgumus ir veiksmingumą rengiant ir įgyvendinant viešuosius projektus ir politikos priemones. Didinti teismų sistemos veiksmingumą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 64.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/74

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Italijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Italijos stabilumo programos

(2020/C 282/12)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Italija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Italijos ataskaita. Joje įvertinta Italijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Italijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, esant dideliam nedarbui ir vis dar aukštam neveiksnių paskolų lygiui, didelė valdžios sektoriaus skola ir užsitęsusi mažo našumo tendencija kelia riziką, kuri gali turėti tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Italijos ataskaita. Joje įvertinta Italijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Italijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Italijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, esant dideliam nedarbui ir vis dar aukštam neveiksnių paskolų lygiui, didelė valdžios sektoriaus skola ir užsitęsusi mažo našumo tendencija kelia riziką, kuri gali turėti tarpvalstybinių pasekmių;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Italija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Italija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl ilgalaikių ekonominių ir socialinių skirtumų, skirtingo konkurencingumo potencialo ir priklausomybės nuo turizmo laipsnio tikėtina, kad skirtinguose Italijos regionuose ir teritorijose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Italijoje didės, taigi, didės skirtumai tarp mažiau išsivysčiusių ir labiau išsivysčiusių regionų, tarp socialinių periferinių teritorijų ir likusių miesto vietovių, taip pat tarp kai kurių miesto ir kaimo vietovių. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl ilgalaikių ekonominių ir socialinių skirtumų, skirtingo konkurencingumo potencialo ir priklausomybės nuo turizmo laipsnio tikėtina, kad skirtinguose Italijos regionuose ir teritorijose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Italijoje didės, taigi, didės skirtumai tarp mažiau išsivysčiusių ir labiau išsivysčiusių regionų, tarp socialinių periferinių teritorijų ir likusių miesto vietovių, taip pat tarp kai kurių miesto ir kaimo vietovių. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Italija pateikė 2020 m. stabilumo programą; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Italija pateikė 2020 m. stabilumo programą;

| (11) | šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Italijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 10,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 5,7 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. ties 134,8 % BVP stabilizavęsis valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. padidės iki 155,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, t. y. didelėmis valstybės garantijomis ir Vyriausybės obligacijų pajamingumo kintamumu; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 10,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 5,7 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. ties 134,8 % BVP stabilizavęsis valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. padidės iki 155,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, t. y. didelėmis valstybės garantijomis ir Vyriausybės obligacijų pajamingumo kintamumu;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Italija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės 2020 m. sudaro 4,5 % BVP. Šios priemonės apima sustiprintą sveikatos priežiūrą ir civilinę saugą, išplėstines darbo užmokesčio priedų schemas ir finansinę paramą savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms. Be to, Italija nustatė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; tarp jų – mokesčių atidėjimas bei paskolų garantijos. Apskritai priemonės, kurių Italija ėmėsi, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Italija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės 2020 m. sudaro 4,5 % BVP. Šios priemonės apima sustiprintą sveikatos priežiūrą ir civilinę saugą, išplėstines darbo užmokesčio priedų schemas ir finansinę paramą savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms. Be to, Italija nustatė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; tarp jų – mokesčių atidėjimas bei paskolų garantijos. Apskritai priemonės, kurių Italija ėmėsi, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Italijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –11,1 % BVP 2020 m. ir –5,6 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 158,9 % BVP, o 2021 m. –153,6 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Italijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –11,1 % BVP 2020 m. ir –5,6 % BVP 2021 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2020 m. pasieks 158,9 % BVP, o 2021 m. –153,6 % BVP;

| (15) | dėl to, kad 2019 m. Italija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai Komisijos analizė rodo, kad nėra pakankamai įrodymų daryti išvadą, jog Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžto skolos kriterijaus laikytasi arba nesilaikyta, tačiau deficito kriterijaus nesilaikyta; |
| --- | --- |

(15)

dėl to, kad 2019 m. Italija nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai Komisijos analizė rodo, kad nėra pakankamai įrodymų daryti išvadą, jog Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžto skolos kriterijaus laikytasi arba nesilaikyta, tačiau deficito kriterijaus nesilaikyta;

| (16) | dėl COVID-19 pandemijos nacionalinė sveikatos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą, o tai rodo, kad yra struktūrinių trūkumų ir reikia didinti pasirengimą krizėms. Nors Italijos išlaidos sveikatos priežiūrai yra mažesnės už Sąjungos vidurkį, šalies sveikatos priežiūros sistema pasižymi labai specializuotomis ir kokybiškomis universaliosiomis paslaugomis ir apskritai Italijai pavyko užtikrinti prieinamas priežiūros paslaugas. Vis dėlto, ypač prasidėjus COVID-19 pandemijai, dėl sveikatos priežiūros sistemos valdymo susiskaidymo ir centrinės bei regioninės valdžios institucijų veiklos koordinavimo kai kurių viruso plitimo valdymo priemonių įgyvendinimas sulėtėjo. Regioninių sveikatos priežiūros sistemų atsakas į krizę pirmiausia buvo grindžiamas ypatingu, visų pirma sveikatos priežiūros darbuotojų ir vietos socialinių tarnybų, pastangų sutelkimu. Tai atsvėrė fizinės infrastruktūros trūkumą, ribotą sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių ir ribotą investicijų, kurios pastaraisiais metais buvo skiriamos struktūrų ir paslaugų gerinimui, kiekį. Vyriausybė dėjo daug pastangų, kad sušvelnintų ligą COVID-19 sukėlusio viruso plitimą, sumažintų spaudimą ligoninėms ir sukurtų papildomų priežiūros pajėgumų. Siekiant užtikrinti saugų grįžimą prie gamybinės veiklos, šiuo metu rengiama ilgalaikė plitimo valdymo strategija. Be valdymo procesų ir pasirengimo krizėms planų tobulinimo, laikotarpio po COVID-19 politika turėtų būti siekiama sumažinti viešųjų investicijų į sveikatos priežiūrą trūkumą. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu bus labai svarbu parengti strateginį investicijų planą siekiant padidinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir užtikrinti nuolatinį prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Atsižvelgiant į dabartines sveikatos sektoriaus darbo jėgos prognozes, pirmiausia reikėtų plėtoti politiką, kuri padėtų pašalinti sveikatos sektoriaus darbo jėgos mokymo, įdarbinimo ir išlaikymo kliūtis; |
| --- | --- |

(16)

dėl COVID-19 pandemijos nacionalinė sveikatos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą, o tai rodo, kad yra struktūrinių trūkumų ir reikia didinti pasirengimą krizėms. Nors Italijos išlaidos sveikatos priežiūrai yra mažesnės už Sąjungos vidurkį, šalies sveikatos priežiūros sistema pasižymi labai specializuotomis ir kokybiškomis universaliosiomis paslaugomis ir apskritai Italijai pavyko užtikrinti prieinamas priežiūros paslaugas. Vis dėlto, ypač prasidėjus COVID-19 pandemijai, dėl sveikatos priežiūros sistemos valdymo susiskaidymo ir centrinės bei regioninės valdžios institucijų veiklos koordinavimo kai kurių viruso plitimo valdymo priemonių įgyvendinimas sulėtėjo. Regioninių sveikatos priežiūros sistemų atsakas į krizę pirmiausia buvo grindžiamas ypatingu, visų pirma sveikatos priežiūros darbuotojų ir vietos socialinių tarnybų, pastangų sutelkimu. Tai atsvėrė fizinės infrastruktūros trūkumą, ribotą sveikatos priežiūros darbuotojų skaičių ir ribotą investicijų, kurios pastaraisiais metais buvo skiriamos struktūrų ir paslaugų gerinimui, kiekį. Vyriausybė dėjo daug pastangų, kad sušvelnintų ligą COVID-19 sukėlusio viruso plitimą, sumažintų spaudimą ligoninėms ir sukurtų papildomų priežiūros pajėgumų. Siekiant užtikrinti saugų grįžimą prie gamybinės veiklos, šiuo metu rengiama ilgalaikė plitimo valdymo strategija. Be valdymo procesų ir pasirengimo krizėms planų tobulinimo, laikotarpio po COVID-19 politika turėtų būti siekiama sumažinti viešųjų investicijų į sveikatos priežiūrą trūkumą. Vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu bus labai svarbu parengti strateginį investicijų planą siekiant padidinti sveikatos priežiūros sistemos atsparumą ir užtikrinti nuolatinį prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Atsižvelgiant į dabartines sveikatos sektoriaus darbo jėgos prognozes, pirmiausia reikėtų plėtoti politiką, kuri padėtų pašalinti sveikatos sektoriaus darbo jėgos mokymo, įdarbinimo ir išlaikymo kliūtis;

| (17) | plitimo valdymo priemonės, patvirtintos reaguojant į COVID-19 krizę, daro didelį neigiamą poveikį darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms. Prieš krizę socialinė padėtis pamažu gerėjo, net jei skurdo ar socialinės atskirties, dirbančiųjų skurdo ir pajamų nelygybės rizika išliko didelė ir labai skirtinga įvairiuose regionuose. Atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį ir jos padarinius, reikėtų stiprinti socialinės apsaugos sistemas, kad būtų užtikrintas tinkamas pajamų pakeitimas, neatsižvelgiant į asmenų užimtumo statusą, įskaitant tuos asmenis, kurie susiduria su kliūtimis norėdami pasinaudoti socialine apsauga. Pajamų pakeitimo ir paramos stiprinimas yra ypač svarbūs netipiniams darbuotojams ir pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims. Taip pat labai svarbu teikti paslaugas, kuriomis didinama socialinė įtrauktis ir įtrauktis į darbo rinką. Naujoji minimalių pajamų schema, pagal kurią išmokos (vidutiniškai po 513 EUR) praėjusiais metais buvo išmokėtos daugiau kaip vienam milijonui namų ūkių, gali sušvelninti COVID-19 krizės padarinius. Tačiau būtų galima pagerinti šios schemos aprėptį, kad ji pasiektų pažeidžiamas grupes. Vyriausybė laikinai nustatė papildomas „neatidėliotinas pajamas“, kad paremtų namų ūkius, kurie iki šiol neatitiko minimalių pajamų schemos reikalavimų. Asmenims, dirbantiems šešėlinės ekonomikos sektoriuose, visų pirma žemės ūkio, maisto pramonės ir būsto sektoriuose, taip pat kyla pavojus susidurti su kliūtimis naudojimosi socialine apsauga ir pajamų rėmimo srityse. Reaguodama į šį iššūkį, Vyriausybė neseniai sušvelnino nedeklaruojamą darbą dirbančių asmenų užimtumo statuso legalizavimo ir leidimo gyventi išdavimo dirbantiems migrantams ar jo galiojimo pratęsimo taisykles. Neigiamos demografinės tendencijos ir protų nutekėjimas taip pat gali pakenkti augimo perspektyvoms. Sudėtingesnės darbo rinkos sąlygos ir kokybiškų paslaugų trūkumas yra vieni iš veiksnių, kurie sąlygoja gyventojų skaičiaus mažėjimą pietiniuose regionuose ir kaimo vietovėse. Labai svarbu gerinti prieigą prie e. paslaugų, ypač atsižvelgiant į ribotą judumą; |
| --- | --- |

(17)

plitimo valdymo priemonės, patvirtintos reaguojant į COVID-19 krizę, daro didelį neigiamą poveikį darbo rinkai ir socialinėms sąlygoms. Prieš krizę socialinė padėtis pamažu gerėjo, net jei skurdo ar socialinės atskirties, dirbančiųjų skurdo ir pajamų nelygybės rizika išliko didelė ir labai skirtinga įvairiuose regionuose. Atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį ir jos padarinius, reikėtų stiprinti socialinės apsaugos sistemas, kad būtų užtikrintas tinkamas pajamų pakeitimas, neatsižvelgiant į asmenų užimtumo statusą, įskaitant tuos asmenis, kurie susiduria su kliūtimis norėdami pasinaudoti socialine apsauga. Pajamų pakeitimo ir paramos stiprinimas yra ypač svarbūs netipiniams darbuotojams ir pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims. Taip pat labai svarbu teikti paslaugas, kuriomis didinama socialinė įtrauktis ir įtrauktis į darbo rinką. Naujoji minimalių pajamų schema, pagal kurią išmokos (vidutiniškai po 513 EUR) praėjusiais metais buvo išmokėtos daugiau kaip vienam milijonui namų ūkių, gali sušvelninti COVID-19 krizės padarinius. Tačiau būtų galima pagerinti šios schemos aprėptį, kad ji pasiektų pažeidžiamas grupes. Vyriausybė laikinai nustatė papildomas „neatidėliotinas pajamas“, kad paremtų namų ūkius, kurie iki šiol neatitiko minimalių pajamų schemos reikalavimų. Asmenims, dirbantiems šešėlinės ekonomikos sektoriuose, visų pirma žemės ūkio, maisto pramonės ir būsto sektoriuose, taip pat kyla pavojus susidurti su kliūtimis naudojimosi socialine apsauga ir pajamų rėmimo srityse. Reaguodama į šį iššūkį, Vyriausybė neseniai sušvelnino nedeklaruojamą darbą dirbančių asmenų užimtumo statuso legalizavimo ir leidimo gyventi išdavimo dirbantiems migrantams ar jo galiojimo pratęsimo taisykles. Neigiamos demografinės tendencijos ir protų nutekėjimas taip pat gali pakenkti augimo perspektyvoms. Sudėtingesnės darbo rinkos sąlygos ir kokybiškų paslaugų trūkumas yra vieni iš veiksnių, kurie sąlygoja gyventojų skaičiaus mažėjimą pietiniuose regionuose ir kaimo vietovėse. Labai svarbu gerinti prieigą prie e. paslaugų, ypač atsižvelgiant į ribotą judumą;

| (18) | nuo COVID-19 krizės pradžios Italija imasi veiksmų, kad sumažintų poveikį užimtumui. Sutrumpinto darbo laiko tvarka (ital. Cassa integrazione) atliko svarbų vaidmenį ir tikimasi, kad taip bus ir ateityje. Buvo išplėsti atitikties šios tvarkos reikalavimams kriterijai, kad ji apimtų ir mažąsias bei labai mažas įmones, taip pat visus ekonomikos sektorius ir darbuotojus. Be to, atskira (laikina) tvarka nustatyta savarankiškai dirbantiems asmenims. Prieš COVID-19 krizę darbo rinkos sąlygos nuolat gerėjo. 2019 m. užimtumo lygis pasiekė 64 % – tai didžiausias kada nors užfiksuotas lygis. Tačiau jis vis tiek buvo daug mažesnis už Sąjungos vidurkį. Nedarbo lygis išliko aukštas (kaip ir kiti darbo rinkos sąstingio rodikliai) ir, remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2020 m. jis toliau didės iki 11,8 %, o 2021 m. sumažės iki 10,7 %. Laikinųjų darbo sutarčių dalis taip pat buvo didelė, nepaisant to, kad nuo 2018 m. vidurio dominavo nuolatinių darbo vietų kūrimas. Ateityje, siekiant skatinti tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą, labai svarbu į darbo rinką integruoti neaktyvius jaunuolius ir moteris. Imtasi tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti valstybines užimtumo tarnybas ir geriau jas susieti su socialinių paslaugų, suaugusiųjų mokymosi ir profesinio mokymo sritimis. Tačiau šių tarnybų įdarbinimo pajėgumai tebėra menki ir įvairiuose regionuose labai skiriasi. Darbdavių dalyvavimas taip pat išlieka nedidelis. Palaipsniui atšaukiant viruso plitimo valdymo priemones, įmonėms ir darbuotojams gali būti naudingos lanksčios darbo sąlygos ir nuotolinis darbas. Reaguodama į COVID-19 krizę Vyriausybė patvirtino laikinas priemones, kuriomis siekiama suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, pavyzdžiui, skatinti pažangų darbo modelį ir specialias atostogas, taip pat suteikti vaikų priežiūros kuponus. Nepaisant pastarojo meto pastangų, lygių galimybių ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politikos skatinimo priemonės, taip pat įperkamų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugų pasiūla tebėra silpnos ir menkai integruotos; |
| --- | --- |

(18)

nuo COVID-19 krizės pradžios Italija imasi veiksmų, kad sumažintų poveikį užimtumui. Sutrumpinto darbo laiko tvarka (ital. Cassa integrazione) atliko svarbų vaidmenį ir tikimasi, kad taip bus ir ateityje. Buvo išplėsti atitikties šios tvarkos reikalavimams kriterijai, kad ji apimtų ir mažąsias bei labai mažas įmones, taip pat visus ekonomikos sektorius ir darbuotojus. Be to, atskira (laikina) tvarka nustatyta savarankiškai dirbantiems asmenims. Prieš COVID-19 krizę darbo rinkos sąlygos nuolat gerėjo. 2019 m. užimtumo lygis pasiekė 64 % – tai didžiausias kada nors užfiksuotas lygis. Tačiau jis vis tiek buvo daug mažesnis už Sąjungos vidurkį. Nedarbo lygis išliko aukštas (kaip ir kiti darbo rinkos sąstingio rodikliai) ir, remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2020 m. jis toliau didės iki 11,8 %, o 2021 m. sumažės iki 10,7 %. Laikinųjų darbo sutarčių dalis taip pat buvo didelė, nepaisant to, kad nuo 2018 m. vidurio dominavo nuolatinių darbo vietų kūrimas. Ateityje, siekiant skatinti tvarų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą, labai svarbu į darbo rinką integruoti neaktyvius jaunuolius ir moteris. Imtasi tam tikrų veiksmų siekiant sustiprinti valstybines užimtumo tarnybas ir geriau jas susieti su socialinių paslaugų, suaugusiųjų mokymosi ir profesinio mokymo sritimis. Tačiau šių tarnybų įdarbinimo pajėgumai tebėra menki ir įvairiuose regionuose labai skiriasi. Darbdavių dalyvavimas taip pat išlieka nedidelis. Palaipsniui atšaukiant viruso plitimo valdymo priemones, įmonėms ir darbuotojams gali būti naudingos lanksčios darbo sąlygos ir nuotolinis darbas. Reaguodama į COVID-19 krizę Vyriausybė patvirtino laikinas priemones, kuriomis siekiama suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą, pavyzdžiui, skatinti pažangų darbo modelį ir specialias atostogas, taip pat suteikti vaikų priežiūros kuponus. Nepaisant pastarojo meto pastangų, lygių galimybių ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros politikos skatinimo priemonės, taip pat įperkamų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros bei ilgalaikės priežiūros paslaugų pasiūla tebėra silpnos ir menkai integruotos;

| (19) | esant dabartinei ekstremaliajai situacijai taip pat matyti, kad reikia gerinti skaitmeninį mokymąsi ir įgūdžius, be kita ko, darbingo amžiaus suaugusiųjų ir nuotolinio mokymosi srityje. Siekiant skatinti pažangų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą ir nenukrypstant nuo kurso įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, labai svarbu investuoti į švietimą ir įgūdžius. Šiuo atžvilgiu švietimo ir mokymo rezultatai Italijai tebėra didelis iššūkis. Pagrindinių įgūdžių įgijimo lygis įvairiuose regionuose labai skirtingas, o mokyklos nebaigusių asmenų skaičius gerokai viršija Sąjungos vidurkį (13,5 %, palyginti su 10,3 % 2019 m.), ypač ne Sąjungoje gimusių moksleivių atveju (33 %). Atsižvelgiant į judumo apribojimus, regioniniai ir teritoriniai skirtumai gali dar padidėti. Todėl ypač svarbu investuoti į nuotolinį mokymąsi, taip pat į skaitmeninę infrastruktūrą ir pedagogų bei besimokančių asmenų įgūdžius. Italijoje taip pat yra mažesnė gamtos mokslų ir inžinerijos absolventų dalis, palyginti su Sąjungos vidurkiu, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius tebėra labai mažas (27,6 % 2019 m.). Be to, Italijos įmonės, palyginti su panašiomis šalimis, mažiau investuoja į savo darbuotojų mokymą, susijusį su informacinėmis ir ryšių technologijomis. Atsižvelgiant į mažėjantį žemos kvalifikacijos darbo vietų skaičių, susirūpinimą kelia ir žemas žemos kvalifikacijos suaugusiųjų dalyvavimo mokymuose lygis. Siekiant padėti darbuotojams įgyti darbo rinkoje reikalingų įgūdžių ir skatinti teisingą perėjimą prie labiau skaitmeninės ir tvarios ekonomikos, kaip niekad svarbūs išlieka kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas; |
| --- | --- |

(19)

esant dabartinei ekstremaliajai situacijai taip pat matyti, kad reikia gerinti skaitmeninį mokymąsi ir įgūdžius, be kita ko, darbingo amžiaus suaugusiųjų ir nuotolinio mokymosi srityje. Siekiant skatinti pažangų ir įtraukų ekonomikos atsigavimą ir nenukrypstant nuo kurso įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, labai svarbu investuoti į švietimą ir įgūdžius. Šiuo atžvilgiu švietimo ir mokymo rezultatai Italijai tebėra didelis iššūkis. Pagrindinių įgūdžių įgijimo lygis įvairiuose regionuose labai skirtingas, o mokyklos nebaigusių asmenų skaičius gerokai viršija Sąjungos vidurkį (13,5 %, palyginti su 10,3 % 2019 m.), ypač ne Sąjungoje gimusių moksleivių atveju (33 %). Atsižvelgiant į judumo apribojimus, regioniniai ir teritoriniai skirtumai gali dar padidėti. Todėl ypač svarbu investuoti į nuotolinį mokymąsi, taip pat į skaitmeninę infrastruktūrą ir pedagogų bei besimokančių asmenų įgūdžius. Italijoje taip pat yra mažesnė gamtos mokslų ir inžinerijos absolventų dalis, palyginti su Sąjungos vidurkiu, o tretinį išsilavinimą įgijusių asmenų skaičius tebėra labai mažas (27,6 % 2019 m.). Be to, Italijos įmonės, palyginti su panašiomis šalimis, mažiau investuoja į savo darbuotojų mokymą, susijusį su informacinėmis ir ryšių technologijomis. Atsižvelgiant į mažėjantį žemos kvalifikacijos darbo vietų skaičių, susirūpinimą kelia ir žemas žemos kvalifikacijos suaugusiųjų dalyvavimo mokymuose lygis. Siekiant padėti darbuotojams įgyti darbo rinkoje reikalingų įgūdžių ir skatinti teisingą perėjimą prie labiau skaitmeninės ir tvarios ekonomikos, kaip niekad svarbūs išlieka kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas;

| (20) | COVID-19 krizė sustiprino poreikį remti įmonių galimybes gauti finansavimą. Italija patvirtino keletą įmonių likvidumo srauto rėmimo schemų, be kita ko, pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (7). Tokias schemas labai svarbu veiksmingai įgyvendinti, be kita ko, pasitelkiant bankų sistemos teikiamas garantijas, siekiant užtikrinti, kad jomis galėtų pasinaudoti visos įmonės, ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir labiausiai paveiktų sektorių ir geografinių vietovių įmonės, taip pat novatoriškos įmonės. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Rinka pagrįstam finansavimui skirtomis tiesioginėmis dotacijomis ir paskatomis taip pat galima remti MVĮ ir novatoriškų įmonių likvidumą. Novatoriškoms įmonėms (dažnai neturinčioms užtikrinimo priemonės) sunkiau gauti kreditą, o dabartinė krizė padėtį gali pabloginti. Mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo valstybei atidėjimas padėjo pagerinti įmonių pinigų srautus. Tačiau reikėtų užkirsti kelią vėlavimui atlikti patvirtintus mokėjimus, nesvarbu, ar tai būtų administracinių institucijų ir įmonių, ar įmonių tarpusavio mokėjimai, nes tai stabdo visų įmonių, ypač mažesnių, likvidumą; |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 krizė sustiprino poreikį remti įmonių galimybes gauti finansavimą. Italija patvirtino keletą įmonių likvidumo srauto rėmimo schemų, be kita ko, pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (7). Tokias schemas labai svarbu veiksmingai įgyvendinti, be kita ko, pasitelkiant bankų sistemos teikiamas garantijas, siekiant užtikrinti, kad jomis galėtų pasinaudoti visos įmonės, ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir labiausiai paveiktų sektorių ir geografinių vietovių įmonės, taip pat novatoriškos įmonės. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Rinka pagrįstam finansavimui skirtomis tiesioginėmis dotacijomis ir paskatomis taip pat galima remti MVĮ ir novatoriškų įmonių likvidumą. Novatoriškoms įmonėms (dažnai neturinčioms užtikrinimo priemonės) sunkiau gauti kreditą, o dabartinė krizė padėtį gali pabloginti. Mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo valstybei atidėjimas padėjo pagerinti įmonių pinigų srautus. Tačiau reikėtų užkirsti kelią vėlavimui atlikti patvirtintus mokėjimus, nesvarbu, ar tai būtų administracinių institucijų ir įmonių, ar įmonių tarpusavio mokėjimai, nes tai stabdo visų įmonių, ypač mažesnių, likvidumą;

| (21) | siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos, kuriomis remiama žalioji pertvarka, bus ypač svarbios siekiant remti ekonomikos atsigavimą ir didinti atsparumą ateityje. Italija yra labai pažeidžiama nuo ekstremalių oro sąlygų ir hidrogeologinių nelaimių, įskaitant sausras ir miškų gaisrus. Kad Italija galėtų tapti neutralaus poveikio klimatui ekonomika, ilgą laiką reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų, visų pirma į naujos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, elektros energijos infrastruktūrą ir energijos vartojimo efektyvumą. Žaliojo kurso investicijos, skirtos kovai su klimato kaita, yra nustatytos Italijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Jos yra labai svarbios reaguojant į klimato kaitos keliamą grėsmę ir kartu vaidina esminį vaidmenį gaivinant Italijos ekonomiką bei stiprinant jos atsparumą. Žaliojo kurso investicijos taip pat yra labai svarbios mažinant oro taršos Italijos miestuose, ypač Po baseine, poveikį žmonių sveikatai. Pavyzdžiui, tvaraus judumo iniciatyvų, kaip antai vietinių viešųjų autobusų atnaujinimo, įgyvendinimas yra pavyzdys, kaip galima vienu metu spręsti ir spūsčių, ir oro taršos problemas. Vandentvarkos ir atliekų tvarkymo infrastruktūros trūkumas, ypač pietiniuose regionuose, daro poveikį aplinkai ir sveikatai, o ekonomika patiria didžiulių išlaidų ir praranda pajamų. Apskritai atsparumas klimato kaitai yra svarbus visai infrastruktūrai, įskaitant sveikatos priežiūros infrastruktūrą. Tam reikia prisitaikymo strategijų. Su aplinka ir klimato kaita susijusių iššūkių, tokių kaip hidrologinė rizika, tvarus judumas mieste, energijos vartojimo efektyvumas, žiedinė ekonomika ir pramonės pertvarka, sprendimas yra proga padidinti našumą, kartu išvengiant netvarios praktikos. Tuo pat metu investicijos į tokius projektus gali padėti kurti darbo vietas ir paremti atsigavimą po krizės. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Italijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Italijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu; |
| --- | --- |

(21)

siekiant paskatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos, kuriomis remiama žalioji pertvarka, bus ypač svarbios siekiant remti ekonomikos atsigavimą ir didinti atsparumą ateityje. Italija yra labai pažeidžiama nuo ekstremalių oro sąlygų ir hidrogeologinių nelaimių, įskaitant sausras ir miškų gaisrus. Kad Italija galėtų tapti neutralaus poveikio klimatui ekonomika, ilgą laiką reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų, visų pirma į naujos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybą, elektros energijos infrastruktūrą ir energijos vartojimo efektyvumą. Žaliojo kurso investicijos, skirtos kovai su klimato kaita, yra nustatytos Italijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane. Jos yra labai svarbios reaguojant į klimato kaitos keliamą grėsmę ir kartu vaidina esminį vaidmenį gaivinant Italijos ekonomiką bei stiprinant jos atsparumą. Žaliojo kurso investicijos taip pat yra labai svarbios mažinant oro taršos Italijos miestuose, ypač Po baseine, poveikį žmonių sveikatai. Pavyzdžiui, tvaraus judumo iniciatyvų, kaip antai vietinių viešųjų autobusų atnaujinimo, įgyvendinimas yra pavyzdys, kaip galima vienu metu spręsti ir spūsčių, ir oro taršos problemas. Vandentvarkos ir atliekų tvarkymo infrastruktūros trūkumas, ypač pietiniuose regionuose, daro poveikį aplinkai ir sveikatai, o ekonomika patiria didžiulių išlaidų ir praranda pajamų. Apskritai atsparumas klimato kaitai yra svarbus visai infrastruktūrai, įskaitant sveikatos priežiūros infrastruktūrą. Tam reikia prisitaikymo strategijų. Su aplinka ir klimato kaita susijusių iššūkių, tokių kaip hidrologinė rizika, tvarus judumas mieste, energijos vartojimo efektyvumas, žiedinė ekonomika ir pramonės pertvarka, sprendimas yra proga padidinti našumą, kartu išvengiant netvarios praktikos. Tuo pat metu investicijos į tokius projektus gali padėti kurti darbo vietas ir paremti atsigavimą po krizės. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Italijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Italijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

| (22) | COVID-19 protrūkio plitimo valdymas parodė, kad svarbu investuoti į ekonomikos skaitmeninimą ir įrodė skaitmeninės infrastruktūros aktualumą. Žemi Italijos įmonių, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių, skaitmeninio intensyvumo ir skaitmeninių žinių lygiai sutrukdė joms pasiūlyti e. prekybos ir nuotolinio darbo sprendimų, taip pat teikti ir naudoti skaitmenines priemones viruso plitimo valdymo laikotarpiu. Siekiant stiprinti e. verslo modelius ir padėti įmonėms prisitaikyti, taip pat didinti našumą ir konkurencingumą, labai svarbu investuoti į skaitmeninimą ir įgūdžius nuolat ir laiku įgyvendinant tikslinę nacionalinę politiką. Galimybė naudotis sparčia ir patikima skaitmenine infrastruktūra pasirodė esanti labai svarbi siekiant užtikrinti, kad valdžios, švietimo, sveikatos priežiūros ir medicinos sektoriuose būtų teikiamos esminės paslaugos, taip pat siekiant stebėti ir kontroliuoti epidemiją. Italija vis dar atsilieka, kiek tai susiję su į patalpas įvestų šviesolaidžio linijų aprėptimi kaimo vietovėse. Reikėtų priimti konkrečias priemones šiai spragai pašalinti, taip pat toliau skatinti ryšio diegimą; |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 protrūkio plitimo valdymas parodė, kad svarbu investuoti į ekonomikos skaitmeninimą ir įrodė skaitmeninės infrastruktūros aktualumą. Žemi Italijos įmonių, ypač MVĮ ir labai mažų įmonių, skaitmeninio intensyvumo ir skaitmeninių žinių lygiai sutrukdė joms pasiūlyti e. prekybos ir nuotolinio darbo sprendimų, taip pat teikti ir naudoti skaitmenines priemones viruso plitimo valdymo laikotarpiu. Siekiant stiprinti e. verslo modelius ir padėti įmonėms prisitaikyti, taip pat didinti našumą ir konkurencingumą, labai svarbu investuoti į skaitmeninimą ir įgūdžius nuolat ir laiku įgyvendinant tikslinę nacionalinę politiką. Galimybė naudotis sparčia ir patikima skaitmenine infrastruktūra pasirodė esanti labai svarbi siekiant užtikrinti, kad valdžios, švietimo, sveikatos priežiūros ir medicinos sektoriuose būtų teikiamos esminės paslaugos, taip pat siekiant stebėti ir kontroliuoti epidemiją. Italija vis dar atsilieka, kiek tai susiję su į patalpas įvestų šviesolaidžio linijų aprėptimi kaimo vietovėse. Reikėtų priimti konkrečias priemones šiai spragai pašalinti, taip pat toliau skatinti ryšio diegimą;

| (23) | gerai veikianti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema yra nuolatinės, nuoseklios ir faktiniais duomenimis pagrįstos politinės paramos, derinant su investicijomis ir tinkamu žmogiškuoju kapitalu, rezultatas. Dabartinė COVID-19 krizė aiškiai parodė, kad reikia toliau stiprinti spartų mokslininkų keitimąsi duomenimis, įskaitant galimybę naudotojams nemokamai susipažinti su rezultatais ir įrodymais ir prieigą prie atvirojo mokslo. Pastaroji galimybė, taip pat mokslo ir verslo atstovų bendradarbiavimas akivaizdžiai padeda pateikti rinkai mokslinių tyrimų rezultatus, įskaitant tuos, kurie reikalingi vakcinoms ir terapijai, remiantis Italijos pranašumais medicinos pramonės ir mokslinių tyrimų sektoriuje; |
| --- | --- |

(23)

gerai veikianti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema yra nuolatinės, nuoseklios ir faktiniais duomenimis pagrįstos politinės paramos, derinant su investicijomis ir tinkamu žmogiškuoju kapitalu, rezultatas. Dabartinė COVID-19 krizė aiškiai parodė, kad reikia toliau stiprinti spartų mokslininkų keitimąsi duomenimis, įskaitant galimybę naudotojams nemokamai susipažinti su rezultatais ir įrodymais ir prieigą prie atvirojo mokslo. Pastaroji galimybė, taip pat mokslo ir verslo atstovų bendradarbiavimas akivaizdžiai padeda pateikti rinkai mokslinių tyrimų rezultatus, įskaitant tuos, kurie reikalingi vakcinoms ir terapijai, remiantis Italijos pranašumais medicinos pramonės ir mokslinių tyrimų sektoriuje;

| (24) | veiksmingas viešasis administravimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad nesulėtėtų priemonių, priimtų reaguojant į ekstremaliąją situaciją ir remiant ekonomikos atsigavimą, įgyvendinimas. Socialinės išmokos, likvidumo priemonės, investicijų paankstinimas ir kt. negali būti veiksmingi, jei jiems trukdo viešojo sektoriaus kliūtys. Trūkumai apima ilgai trunkančias procedūras, įskaitant civilinės teisenos procedūras, žemą skaitmeninimo lygį ir menkus administracinius gebėjimus. Procedūros ir patikros turi būti vykdomos greitai, atsižvelgiant į tai, kad viešieji ištekliai labai padidinami ekonominei veiklai remti. Viešojo administravimo institucijų skaitmeninimas buvo netolygus dar iki COVID-19 krizės. Valdžios institucijų atstovai ir plačioji visuomenė mažai bendravo internetu. Regionų ir savivaldybių valdomų administracinių procedūrų, kurias galima pradėti ir užbaigti tik skaitmeniniu būdu, yra mažai. COVID-19 krizė taip pat atskleidė viešųjų skaitmeninių paslaugų sąveikumo trūkumą. Siekiant palengvinti viešojo administravimo institucijų gebėjimą reaguoti į verslo poreikius, reikia patobulinti ir supaprastinti sektorių reguliavimą, kartu šalinant likusias kliūtis konkurencijai. Galiausiai, siekiant užtikrinti investicijų patrauklumą ir verslui palankią ekonomiką, labai svarbi yra veiksminga teisingumo sistema, todėl ji bus itin svarbi ekonomikos gaivinimo procese, be kita ko, sudarant sąlygas veiksmingoms gelbėjimo ir ekonomikos gaivinimo sistemoms; |
| --- | --- |

(24)

veiksmingas viešasis administravimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad nesulėtėtų priemonių, priimtų reaguojant į ekstremaliąją situaciją ir remiant ekonomikos atsigavimą, įgyvendinimas. Socialinės išmokos, likvidumo priemonės, investicijų paankstinimas ir kt. negali būti veiksmingi, jei jiems trukdo viešojo sektoriaus kliūtys. Trūkumai apima ilgai trunkančias procedūras, įskaitant civilinės teisenos procedūras, žemą skaitmeninimo lygį ir menkus administracinius gebėjimus. Procedūros ir patikros turi būti vykdomos greitai, atsižvelgiant į tai, kad viešieji ištekliai labai padidinami ekonominei veiklai remti. Viešojo administravimo institucijų skaitmeninimas buvo netolygus dar iki COVID-19 krizės. Valdžios institucijų atstovai ir plačioji visuomenė mažai bendravo internetu. Regionų ir savivaldybių valdomų administracinių procedūrų, kurias galima pradėti ir užbaigti tik skaitmeniniu būdu, yra mažai. COVID-19 krizė taip pat atskleidė viešųjų skaitmeninių paslaugų sąveikumo trūkumą. Siekiant palengvinti viešojo administravimo institucijų gebėjimą reaguoti į verslo poreikius, reikia patobulinti ir supaprastinti sektorių reguliavimą, kartu šalinant likusias kliūtis konkurencijai. Galiausiai, siekiant užtikrinti investicijų patrauklumą ir verslui palankią ekonomiką, labai svarbi yra veiksminga teisingumo sistema, todėl ji bus itin svarbi ekonomikos gaivinimo procese, be kita ko, sudarant sąlygas veiksmingoms gelbėjimo ir ekonomikos gaivinimo sistemoms;

| (25) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(25)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (26) | Vyriausybės patvirtintos priemonės namų ūkiams ir įmonėms remti taip pat naudingos siekiant išsaugoti bankų sektoriaus kapitalizaciją ir atsparumą dabartinėmis sudėtingomis veiklos sąlygomis. Nepaisant priimtų rizikos švelninimo priemonių, įskaitant bankų priežiūros institucijų suteiktą prudencinį lankstumą, COVID-19 pandemija blogina ir bankų turto kokybę visoje Sąjungoje; manoma, kad tai ir toliau tęsis ateinančiomis savaitėmis ir mėnesiais, taip pat ir Italijoje. Tai, taip pat sulėtėjusi teismų bei sumažėjusios vertės turto tvarkymo veikla, daro poveikį neveiksnių paskolų kiekio mažinimo pastangoms. Šiuo atžvilgiu būtina išankstinė turto kokybės užtikrinimo sąlyga yra tvarių sprendimų, skirtų nuo COVID-19 krizės nukentėjusiems perspektyviems skolininkams, skatinimas, be kita ko, vengiant teisinio automatiškumo. Tuo tarpu tikslių ataskaitų apie turto kokybės pablogėjimą ir apdairius kredito standartus užtikrinimas taip pat gali padėti remti antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimą ir sumažinti neigiamą poveikį esamoms neveiksnių paskolų perleidimo iniciatyvoms; |
| --- | --- |

(26)

Vyriausybės patvirtintos priemonės namų ūkiams ir įmonėms remti taip pat naudingos siekiant išsaugoti bankų sektoriaus kapitalizaciją ir atsparumą dabartinėmis sudėtingomis veiklos sąlygomis. Nepaisant priimtų rizikos švelninimo priemonių, įskaitant bankų priežiūros institucijų suteiktą prudencinį lankstumą, COVID-19 pandemija blogina ir bankų turto kokybę visoje Sąjungoje; manoma, kad tai ir toliau tęsis ateinančiomis savaitėmis ir mėnesiais, taip pat ir Italijoje. Tai, taip pat sulėtėjusi teismų bei sumažėjusios vertės turto tvarkymo veikla, daro poveikį neveiksnių paskolų kiekio mažinimo pastangoms. Šiuo atžvilgiu būtina išankstinė turto kokybės užtikrinimo sąlyga yra tvarių sprendimų, skirtų nuo COVID-19 krizės nukentėjusiems perspektyviems skolininkams, skatinimas, be kita ko, vengiant teisinio automatiškumo. Tuo tarpu tikslių ataskaitų apie turto kokybės pablogėjimą ir apdairius kredito standartus užtikrinimas taip pat gali padėti remti antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimą ir sumažinti neigiamą poveikį esamoms neveiksnių paskolų perleidimo iniciatyvoms;

| (27) | veiksminga korupcijos prevencija ir sankcijos už korupciją gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Italijos atsigavimą po COVID-19 krizės. Skaidrumas viešajame sektoriuje ir sugriežtintos kontrolės priemonės, visų pirma kovojant su korupcija, gali padėti išvengti organizuoto nusikalstamumo atstovų mėginimų įsiskverbti į ekonominį ir finansinį gyvenimą, iškreipti viešųjų pirkimų procedūras ir apskritai nukreipti investicijoms reikalingus viešuosius išteklius. Kartu viešųjų pirkimų procedūros turėtų išlikti veiksmingos, suderinant kruopščios stebėsenos ir savalaikiškumo poreikius. Baudžiamųjų bylų nagrinėjimo apeliaciniuose teismuose trukmė vis dar kelia susirūpinimą, tačiau Parlamente svarstomos išsamios baudžiamojo proceso supaprastinimo reformos. Italijos kovos su korupcija sistema neseniai buvo sustiprinta, tačiau ji turi būti užbaigta, be kita ko, taikant sankcijas išrinktiems valstybės pareigūnams interesų konfliktų atveju; |
| --- | --- |

(27)

veiksminga korupcijos prevencija ir sankcijos už korupciją gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant Italijos atsigavimą po COVID-19 krizės. Skaidrumas viešajame sektoriuje ir sugriežtintos kontrolės priemonės, visų pirma kovojant su korupcija, gali padėti išvengti organizuoto nusikalstamumo atstovų mėginimų įsiskverbti į ekonominį ir finansinį gyvenimą, iškreipti viešųjų pirkimų procedūras ir apskritai nukreipti investicijoms reikalingus viešuosius išteklius. Kartu viešųjų pirkimų procedūros turėtų išlikti veiksmingos, suderinant kruopščios stebėsenos ir savalaikiškumo poreikius. Baudžiamųjų bylų nagrinėjimo apeliaciniuose teismuose trukmė vis dar kelia susirūpinimą, tačiau Parlamente svarstomos išsamios baudžiamojo proceso supaprastinimo reformos. Italijos kovos su korupcija sistema neseniai buvo sustiprinta, tačiau ji turi būti užbaigta, be kita ko, taikant sankcijas išrinktiems valstybės pareigūnams interesų konfliktų atveju;

| (28) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Italija prisidės prie pažangos siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(28)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Italija prisidės prie pažangos siekiant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (29) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Italija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(29)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Italija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (30) | 2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir tolesnius veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(30)

2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Italijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą ir tolesnius veiksmus, kurių Italija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Italijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (31) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (32) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Italijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pajėgumus sveikatos priežiūros darbuotojų, ypatingos svarbos medicinos reikmenų ir infrastruktūros srityse. Stiprinti nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų veiklos koordinavimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą ir galimybes naudotis sveikatos apsauga, visų pirma kalbant apie netipinius darbuotojus. Švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui, be kita ko, pasitelkiant lankstaus darbo laiko tvarką ir aktyvią paramą užimtumui. Stiprinti nuotolinį mokymąsi ir įgūdžius, taip pat ir skaitmeninius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą priemonių įgyvendinimą siekiant garantuoti realiosios ekonomikos, įskaitant MVĮ, novatoriškas įmones ir savarankiškai dirbančių asmenų, likvidumą ir vengti pavėluotų mokėjimų. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Sutelkti investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, darnųjį viešąjį transportą, atliekų tvarkymą ir vandentvarką, taip pat į sustiprintą skaitmeninę infrastruktūrą, kad būtų užtikrintas esminių paslaugų teikimas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Didinti teismų sistemos veiksmingumą ir viešojo administravimo efektyvumą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 69.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  OL C 91I, 2020 3 20, p. 1.

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/82

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Kipro nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Kipro stabilumo programos

(2020/C 282/13)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kipras nurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Kipras nurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Kiprui skirta ataskaita. Joje įvertinta Kipro pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Kipro pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, labai didelė neveiksnių paskolų dalis apsunkina finansų sektoriaus būklę, o susikaupusi didelė privačiojo ir viešojo sektorių bei išorės skola slegia ekonomiką nuosaikaus potencialaus augimo kontekste; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Kiprui skirta ataskaita. Joje įvertinta Kipro pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Kipro pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Kipre yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma, labai didelė neveiksnių paskolų dalis apsunkina finansų sektoriaus būklę, o susikaupusi didelė privačiojo ir viešojo sektorių bei išorės skola slegia ekonomiką nuosaikaus potencialaus augimo kontekste;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Kipras raginamas visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Kipras raginamas visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma vietovėse, kurios labai priklauso nuo turizmo ir apskritai nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, tikėtina, kad socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai šalyje bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Kipre didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma vietovėse, kurios labai priklauso nuo turizmo ir apskritai nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, tikėtina, kad socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai šalyje bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Kipre didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. gegužės 7 d. Kipras pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. gegužės 7 d. Kipras pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Kiprui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 4,3 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,4 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 95,5 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 116,8 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; Be to, biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, visų pirma susijusia su aiškiais neapibrėžtaisiais įsipareigojimais ir galimais valstybinių ligoninių finansavimo poreikiais pirmaisiais Nacionalinės sveikatos draudimo sistemos įgyvendinimo metais; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 4,3 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 0,4 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 95,5 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 116,8 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; Be to, biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, visų pirma susijusia su aiškiais neapibrėžtaisiais įsipareigojimais ir galimais valstybinių ligoninių finansavimo poreikiais pirmaisiais Nacionalinės sveikatos draudimo sistemos įgyvendinimo metais;

| (13) | reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Kipras ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą skiriant papildomą, iki 0,5 % BVP, biudžetą, darbo užmokesčio subsidijas, kad veiklos sustabdymo atveju darbuotojai neprarastų darbo užmokesčio (2,7 % BVP), ir mažųjų įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimą (0,3 % BVP). Be to, Kipras paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms, pavyzdžiui, PVM mokėjimo atidėjimas dviejų mėnesių laikotarpiui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Kipras, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Kipras ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą skiriant papildomą, iki 0,5 % BVP, biudžetą, darbo užmokesčio subsidijas, kad veiklos sustabdymo atveju darbuotojai neprarastų darbo užmokesčio (2,7 % BVP), ir mažųjų įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimą (0,3 % BVP). Be to, Kipras paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms, pavyzdžiui, PVM mokėjimo atidėjimas dviejų mėnesių laikotarpiui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Kipras, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Kipro valdžios sektoriaus balansas sudarys -7 % BVP 2020 m. ir -1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 115,7 % BVP, o 2021 m. – 105 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Kipro valdžios sektoriaus balansas sudarys -7 % BVP 2020 m. ir -1,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 115,7 % BVP, o 2021 m. – 105 % BVP;

| (15) | dėl to, kad Kipras 2019 m. nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai Komisijos analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl to, kad Kipras 2019 m. nesilaikė skolos taisyklės, ir dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai Komisijos analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas skolos kriterijus yra įvykdytas, o deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | Kipras į COVID-19 protrūkį reagavo imdamasis įvairių priemonių ekonominiam krizės poveikiui sušvelninti. 2020 m. kovo 15 d. Vyriausybė pateikė finansinės paramos programą, kuria siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą ir užtikrinti įmonių bei darbdavių ekonominį išgyvenamumą. Programoje numatyta skirti 100 mln. EUR dydžio finansinę paramą sveikatos sektoriui, kad šis galėtų kovoti su pandemija, įskaitant paramą papildomam medicinos, slaugos ir pagalbiniam personalui įdarbinti, taip pat įrangai ir infrastruktūrai. Joje nustatytos įvairios priemonės, kuriomis siekiama remti įmones didinant likvidumą, pvz., paramos įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims schemos ir įmonėms taikomas laikinas PVM mokėjimo sustabdymas. Į paketą taip pat įtraukta speciali 11 mln. EUR parama, kuria siekiama padėti turizmo sektoriui atsigauti; |
| --- | --- |

(16)

Kipras į COVID-19 protrūkį reagavo imdamasis įvairių priemonių ekonominiam krizės poveikiui sušvelninti. 2020 m. kovo 15 d. Vyriausybė pateikė finansinės paramos programą, kuria siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą ir užtikrinti įmonių bei darbdavių ekonominį išgyvenamumą. Programoje numatyta skirti 100 mln. EUR dydžio finansinę paramą sveikatos sektoriui, kad šis galėtų kovoti su pandemija, įskaitant paramą papildomam medicinos, slaugos ir pagalbiniam personalui įdarbinti, taip pat įrangai ir infrastruktūrai. Joje nustatytos įvairios priemonės, kuriomis siekiama remti įmones didinant likvidumą, pvz., paramos įmonėms bei savarankiškai dirbantiems asmenims schemos ir įmonėms taikomas laikinas PVM mokėjimo sustabdymas. Į paketą taip pat įtraukta speciali 11 mln. EUR parama, kuria siekiama padėti turizmo sektoriui atsigauti;

| (17) | COVID-19 krizė parodė, kad investicijas reikia nukreipti į visuomenės sveikatos priežiūros gerinimą ir modernizavimą, pajėgumų atkūrimą ir sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimą. Naujoji sveikatos priežiūros sistema suteikia geresnes galimybes naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti tinkamas konsultacijas ir klinikiniais protokolais pagrįstą gydymą. Joje taip pat numatyta visuotinė teisė į įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas COVID-19 pandemijos kontekste. Kipras parengė pandemijos sukeltos ekstremaliosios situacijos valdymo planą ir skyrė papildomų išteklių infekcijos ir jos plitimo prevencijai ir poveikio valdymui. Vidutinės trukmės laikotarpiu Kipras turi nukreipti investicijas į sveikatos sistemos veiksmingumo, prieinamumo ir bendro atsparumo didinimą. Papildomais ištekliais sveikatos sistemai turėtų būti užtikrinta, kad ateityje netrūktų medicinos darbuotojų, ypatingos svarbos medicinos reikmenų ir infrastruktūros. Sklandus sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimas, kaip planuota, yra labai svarbus siekiant užtikrinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinę aprėptį. Skaitmeniniai sveikatos priežiūros sprendimai ir naujos taikomosios programos padėtų paspartinti e. sveikatos priežiūros paslaugų diegimą ir pagerinti nuotolines konsultacijas bei įspėjimo mechanizmus. Labai svarbi politika, kuria didinami ligoninių pajėgumai, gerinamos sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygos ir užtikrinamas aprūpinimas asmeninėmis apsaugos priemonėmis, testais, vaistais ir medicinos priemonėmis. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius ir kadangi reikia remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neįgaliuosius, labai svarbu užtikrinti susietumą su ilgalaike priežiūra ir pirmine bei nestacionariąja sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

(17)

COVID-19 krizė parodė, kad investicijas reikia nukreipti į visuomenės sveikatos priežiūros gerinimą ir modernizavimą, pajėgumų atkūrimą ir sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimą. Naujoji sveikatos priežiūros sistema suteikia geresnes galimybes naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti tinkamas konsultacijas ir klinikiniais protokolais pagrįstą gydymą. Joje taip pat numatyta visuotinė teisė į įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas COVID-19 pandemijos kontekste. Kipras parengė pandemijos sukeltos ekstremaliosios situacijos valdymo planą ir skyrė papildomų išteklių infekcijos ir jos plitimo prevencijai ir poveikio valdymui. Vidutinės trukmės laikotarpiu Kipras turi nukreipti investicijas į sveikatos sistemos veiksmingumo, prieinamumo ir bendro atsparumo didinimą. Papildomais ištekliais sveikatos sistemai turėtų būti užtikrinta, kad ateityje netrūktų medicinos darbuotojų, ypatingos svarbos medicinos reikmenų ir infrastruktūros. Sklandus sveikatos priežiūros reformos įgyvendinimas, kaip planuota, yra labai svarbus siekiant užtikrinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinę aprėptį. Skaitmeniniai sveikatos priežiūros sprendimai ir naujos taikomosios programos padėtų paspartinti e. sveikatos priežiūros paslaugų diegimą ir pagerinti nuotolines konsultacijas bei įspėjimo mechanizmus. Labai svarbi politika, kuria didinami ligoninių pajėgumai, gerinamos sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygos ir užtikrinamas aprūpinimas asmeninėmis apsaugos priemonėmis, testais, vaistais ir medicinos priemonėmis. Atsižvelgiant į demografinius pokyčius ir kadangi reikia remti pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant neįgaliuosius, labai svarbu užtikrinti susietumą su ilgalaike priežiūra ir pirmine bei nestacionariąja sveikatos priežiūra;

| (18) | nors pastarųjų metų pokyčiai Kipro darbo rinkoje buvo nuolat teigiami, šiuo metu šalis susidurs su sveikatos krizės sukeltomis užimtumo problemomis. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų kuo labiau sumažintas krizės socialinis ir ekonominis poveikis. Kipras jau patvirtino neatidėliotinas priemones, įskaitant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir bedarbio pašalpų mokėjimą savarankiškai dirbantiems asmenims. Bus svarbu glaudžiai konsultuojantis su socialiniais partneriais išlaikyti darbo vietas ir užtikrinti paskelbtų priemonių įgyvendinimą. Dar bus labai svarbu sustiprinti valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumus, jose įdarbinant nuolatinius darbuotojus, visų pirma užtikrinant, kad liktų toliau dirbti įdarbinimo konsultantai, dirbantys pagal laikinąsias sutartis, kurios nustoja galioti 2020 m. antrą pusmetį. Tai leis išvengti papildomo spaudimo šioms tarnyboms ir teikti veiksmingą paramą naujiems bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams ir neįgaliesiems. Daugiau dėmesio visų pirma reikia skirti perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką rėmimui ir jaunimo informavimui, nes nauji absolventai ieškodami darbo gali susidurti su papildomais sunkumais; |
| --- | --- |

(18)

nors pastarųjų metų pokyčiai Kipro darbo rinkoje buvo nuolat teigiami, šiuo metu šalis susidurs su sveikatos krizės sukeltomis užimtumo problemomis. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų kuo labiau sumažintas krizės socialinis ir ekonominis poveikis. Kipras jau patvirtino neatidėliotinas priemones, įskaitant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir bedarbio pašalpų mokėjimą savarankiškai dirbantiems asmenims. Bus svarbu glaudžiai konsultuojantis su socialiniais partneriais išlaikyti darbo vietas ir užtikrinti paskelbtų priemonių įgyvendinimą. Dar bus labai svarbu sustiprinti valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumus, jose įdarbinant nuolatinius darbuotojus, visų pirma užtikrinant, kad liktų toliau dirbti įdarbinimo konsultantai, dirbantys pagal laikinąsias sutartis, kurios nustoja galioti 2020 m. antrą pusmetį. Tai leis išvengti papildomo spaudimo šioms tarnyboms ir teikti veiksmingą paramą naujiems bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, nesimokančiam ir nedirbančiam jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams ir neįgaliesiems. Daugiau dėmesio visų pirma reikia skirti perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką rėmimui ir jaunimo informavimui, nes nauji absolventai ieškodami darbo gali susidurti su papildomais sunkumais;

| (19) | dėl COVID-19 protrūkio reikia imtis tinkamų priemonių socialiniam poveikiui švelninti, namų ūkių pajamoms remti ir greitam ekonomikos atsigavimui užtikrinti. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,6 %, o 2021 m. sumažės iki 7,5 %. Numatoma, kad paslaugų išorės paklausa labai sumažės, nes tikėtina, kad turizmo sektorius ypač nukentės nuo krizės. Visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie neturi galimybės naudotis socialine apsauga, turėtų būti užtikrintas tinkamas pajamų pakeitimas. Socialinės apsaugos sistemos turi apsaugoti samdomus, savarankiškai dirbančius ir nedirbančius asmenis. Dar galima stiprinti socialinės apsaugos sistemą apskritai, kad būtų užkirstas kelias skurdo ir nelygybės didėjimui, visų pirma pasiekiant pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant vaikus, neaktyvius asmenis, nedeklaruojamą darbą dirbančius asmenis ir migrantų kilmės asmenis; |
| --- | --- |

(19)

dėl COVID-19 protrūkio reikia imtis tinkamų priemonių socialiniam poveikiui švelninti, namų ūkių pajamoms remti ir greitam ekonomikos atsigavimui užtikrinti. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,6 %, o 2021 m. sumažės iki 7,5 %. Numatoma, kad paslaugų išorės paklausa labai sumažės, nes tikėtina, kad turizmo sektorius ypač nukentės nuo krizės. Visiems nukentėjusiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, įskaitant tuos, kurie neturi galimybės naudotis socialine apsauga, turėtų būti užtikrintas tinkamas pajamų pakeitimas. Socialinės apsaugos sistemos turi apsaugoti samdomus, savarankiškai dirbančius ir nedirbančius asmenis. Dar galima stiprinti socialinės apsaugos sistemą apskritai, kad būtų užkirstas kelias skurdo ir nelygybės didėjimui, visų pirma pasiekiant pažeidžiamiausius asmenis, įskaitant vaikus, neaktyvius asmenis, nedeklaruojamą darbą dirbančius asmenis ir migrantų kilmės asmenis;

| (20) | labai svarbu dalyvaujant socialiniams partneriams skatinti sudaryti lanksčias darbo sąlygas, visų pirma nuotolinio darbo forma. Trumpuoju laikotarpiu taip bus remiami darbuotojai, kurie neplanuotai turi vykdyti vaikų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros pareigas, o ilguoju – bus sudarytos palankesnės sąlygos į darbo rinką sugrįžti didelei dėl priežiūros pareigų neaktyvių moterų daliai. Kadangi dėl viruso pagyvenusiems žmonėms ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didelė rizika susirgti sunkia ligos forma, labai svarbu investuoti į kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų teikimas ir veiksmingumas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(20)

labai svarbu dalyvaujant socialiniams partneriams skatinti sudaryti lanksčias darbo sąlygas, visų pirma nuotolinio darbo forma. Trumpuoju laikotarpiu taip bus remiami darbuotojai, kurie neplanuotai turi vykdyti vaikų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros pareigas, o ilguoju – bus sudarytos palankesnės sąlygos į darbo rinką sugrįžti didelei dėl priežiūros pareigų neaktyvių moterų daliai. Kadangi dėl viruso pagyvenusiems žmonėms ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didelė rizika susirgti sunkia ligos forma, labai svarbu investuoti į kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų teikimas ir veiksmingumas trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (21) | šiomis krizės aplinkybėmis labai svarbu gerinti švietimo bei mokymo kokybę, veiksmingumą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams ir užtikrinti greitą darbo rinkos atsigavimą. Šiuo metu, kai vis daugiau žmonių gali prarasti darbą, o vėliau jiems gali tekti keisti profesinę veiklą, dar svarbiau yra suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių. Judumo apribojimai dar labiau išryškino problemas, susijusias su žemu skaitmeninių įgūdžių lygiu Kipre. Tai turi neigiamą poveikį veiklai internete, pavyzdžiui, nuotoliniam darbui, nuotoliniam mokymuisi ir naudojimuisi e. sveikatos priežiūros paslaugomis. Skaitmeninio švietimo ir nuotolinio mokymosi kokybė labai priklauso nuo vienodų galimybių naudotis IT infrastruktūra ir internetu suteikimo, be kita ko, palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims, taip pat nuo gero mokytojų parengimo. Siekiant reaguoti į prastus bendrus švietimo ir mokymo rezultatus ir apskritai tobulinti įgūdžius, labai svarbu tęsti švietimo reformą kartu investuojant į skaitmeninio mokymosi, mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės mokymo sprendimus, taip pat į mokytojų ir instruktorių kompetencijų veiksmingai naudotis IT priemonėmis ugdymą. Yra galimybių spręsti prastų rezultatų pagrindinių gebėjimų srityje problemą, taip pat didinti dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi veikloje lygį. Siekiant paspartinti taikymą, perkvalifikavimo programos galėtų būti kuo labiau pritaikomos naudoti internete, o suvaldžius pandemiją prireikus į jas galėtų būti integruojamas fizinis dalyvavimas; |
| --- | --- |

(21)

šiomis krizės aplinkybėmis labai svarbu gerinti švietimo bei mokymo kokybę, veiksmingumą ir atitiktį darbo rinkos poreikiams ir užtikrinti greitą darbo rinkos atsigavimą. Šiuo metu, kai vis daugiau žmonių gali prarasti darbą, o vėliau jiems gali tekti keisti profesinę veiklą, dar svarbiau yra suteikti žmonėms tinkamų įgūdžių. Judumo apribojimai dar labiau išryškino problemas, susijusias su žemu skaitmeninių įgūdžių lygiu Kipre. Tai turi neigiamą poveikį veiklai internete, pavyzdžiui, nuotoliniam darbui, nuotoliniam mokymuisi ir naudojimuisi e. sveikatos priežiūros paslaugomis. Skaitmeninio švietimo ir nuotolinio mokymosi kokybė labai priklauso nuo vienodų galimybių naudotis IT infrastruktūra ir internetu suteikimo, be kita ko, palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims, taip pat nuo gero mokytojų parengimo. Siekiant reaguoti į prastus bendrus švietimo ir mokymo rezultatus ir apskritai tobulinti įgūdžius, labai svarbu tęsti švietimo reformą kartu investuojant į skaitmeninio mokymosi, mokymosi darbo vietoje ir pameistrystės mokymo sprendimus, taip pat į mokytojų ir instruktorių kompetencijų veiksmingai naudotis IT priemonėmis ugdymą. Yra galimybių spręsti prastų rezultatų pagrindinių gebėjimų srityje problemą, taip pat didinti dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi veikloje lygį. Siekiant paspartinti taikymą, perkvalifikavimo programos galėtų būti kuo labiau pritaikomos naudoti internete, o suvaldžius pandemiją prireikus į jas galėtų būti integruojamas fizinis dalyvavimas;

| (22) | krizės laikotarpiu ir jai pasibaigus įmonėms paremti reikės nemažai lėšų. Kad įmonės toliau vykdytų veiklą, o darbuotojai neprarastų darbo, būtina užtikrinti tinkamas galimybes gauti finansavimą ir užsitikrinti likvidumą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kipras įgyvendina specialią paramos smulkiajam verslui schemą, pagal kurią įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip penki darbuotojai, skiriamos darbo užmokesčio subsidijos. Be to, tiesioginį spaudimą sumažins padidintų įmokų į nacionalinę sveikatos sistemą mokėjimo sustabdymas ir mokesčių (pvz., PVM) mokėjimo atidėjimas. Labai svarbus greitas administracinis koordinavimas, praktinė parama ir veiksmingas informavimas apie paramą, kuri gali būti teikiama MVĮ, bendradarbiaujant su MVĮ rėmimo struktūromis ir verslo organizacijomis. Be to, MVĮ grynųjų pinigų srautą gali padėti pagerinti spartesnis valdžios institucijų sutartinių išmokų mokėjimas. Įsteigtoms naujoms pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir skatinant rizikos kapitalo fondus didinti investicijas į šias įmones. Tebėra svarbu įgyvendinti prieš krizę parengtas finansines priemones (Kipro energetikos fondų fondas); |
| --- | --- |

(22)

krizės laikotarpiu ir jai pasibaigus įmonėms paremti reikės nemažai lėšų. Kad įmonės toliau vykdytų veiklą, o darbuotojai neprarastų darbo, būtina užtikrinti tinkamas galimybes gauti finansavimą ir užsitikrinti likvidumą, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kipras įgyvendina specialią paramos smulkiajam verslui schemą, pagal kurią įmonėms, kuriose dirba ne daugiau kaip penki darbuotojai, skiriamos darbo užmokesčio subsidijos. Be to, tiesioginį spaudimą sumažins padidintų įmokų į nacionalinę sveikatos sistemą mokėjimo sustabdymas ir mokesčių (pvz., PVM) mokėjimo atidėjimas. Labai svarbus greitas administracinis koordinavimas, praktinė parama ir veiksmingas informavimas apie paramą, kuri gali būti teikiama MVĮ, bendradarbiaujant su MVĮ rėmimo struktūromis ir verslo organizacijomis. Be to, MVĮ grynųjų pinigų srautą gali padėti pagerinti spartesnis valdžios institucijų sutartinių išmokų mokėjimas. Įsteigtoms naujoms pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir skatinant rizikos kapitalo fondus didinti investicijas į šias įmones. Tebėra svarbu įgyvendinti prieš krizę parengtas finansines priemones (Kipro energetikos fondų fondas);

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Siekiant užtikrinti tvarų ekonomikos atsigavimą ir augimą ateityje, itin svarbu saugoti ir efektyviai naudoti šalies gamtos išteklius. Kad šalis ir toliau būtų patraukli turistams, būtina spręsti problemas, susijusias su perėjimu prie žaliosios energetikos, veiksmingu atliekų tvarkymu ir vandentvarka bei gamtos ir biologinės įvairovės apsauga. Nors į šias sritis jau pradėta investuoti daug lėšų, reikia paankstinti dar daugiau investicijų. Kiprui kyla didelių sunkumų siekiant 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Šias problemas reikia spręsti laiku planuojant ir priimant papildomas priemones pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Tokioms priemonėms įgyvendinti reikės investicijų, visų pirma į tokias sritis kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas ir darnusis transportas, o šios investicijos gali duoti didelį postūmį ir žaliajai ekonomikai. Kipras taip pat turi gerinti atliekų tvarkymo sistemą ir žiedinę ekonomiką. Atliekų susidaro gerokai daugiau nei vidutiniškai Sąjungoje, o perdirbimo rodikliai tebėra gerokai mažesni už Sąjungos vidurkį. Be to, labai daug atliekų šalinama sąvartynuose. Vandens ir nuotekų tvarkymas, ypač miesto vietovėse, nėra veiksmingas. Didelį susirūpinimą kelia sausros bei vandens trūkumas, o nepakankamas politinis atsakas gali paveikti šalies kaimo ekonomiką ir turizmą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Kiprui turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Kiprui galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Siekiant užtikrinti tvarų ekonomikos atsigavimą ir augimą ateityje, itin svarbu saugoti ir efektyviai naudoti šalies gamtos išteklius. Kad šalis ir toliau būtų patraukli turistams, būtina spręsti problemas, susijusias su perėjimu prie žaliosios energetikos, veiksmingu atliekų tvarkymu ir vandentvarka bei gamtos ir biologinės įvairovės apsauga. Nors į šias sritis jau pradėta investuoti daug lėšų, reikia paankstinti dar daugiau investicijų. Kiprui kyla didelių sunkumų siekiant 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Šias problemas reikia spręsti laiku planuojant ir priimant papildomas priemones pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Tokioms priemonėms įgyvendinti reikės investicijų, visų pirma į tokias sritis kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, energijos vartojimo efektyvumas ir darnusis transportas, o šios investicijos gali duoti didelį postūmį ir žaliajai ekonomikai. Kipras taip pat turi gerinti atliekų tvarkymo sistemą ir žiedinę ekonomiką. Atliekų susidaro gerokai daugiau nei vidutiniškai Sąjungoje, o perdirbimo rodikliai tebėra gerokai mažesni už Sąjungos vidurkį. Be to, labai daug atliekų šalinama sąvartynuose. Vandens ir nuotekų tvarkymas, ypač miesto vietovėse, nėra veiksmingas. Didelį susirūpinimą kelia sausros bei vandens trūkumas, o nepakankamas politinis atsakas gali paveikti šalies kaimo ekonomiką ir turizmą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Kiprui turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Kiprui galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (24) | šiuolaikinės skaitmeninės infrastruktūros, visuotinės prieigos prie interneto ir skaitmeninių paslaugų prieinamumo svarbą išryškino dėl COVID-19 nustatyti judumo apribojimai. Siekiant didinti našumą ir skatinti ekonomikos atsigavimą po krizės, būtina investuoti į skaitmeninę ekonomiką. Kipro reitingas pagal Komisijos 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksą (DESI) yra žemas. Vos 45 % 16–74 metų kipriečių turi bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, o IRT specialistai vis dar sudaro nedidelę darbo jėgos dalį, palyginti su Sąjungos vidurkiu (2,7 %, palyginti su 3,9 %), ir tai mažina skaitmeninės ekonomikos potencialą. Valdžios institucijos ir piliečiai internetu bendrauja mažai, tik 51 % kipriečių reikalus tvarko internetu. E. prekybos mastas (t. y. internetu prekiaujančios MVĮ, e. prekybos apyvarta ir tarpvalstybinė prekyba internetu) auga (31,8 % – 2019 m., palyginti su 29,4 % 2018 m.), tačiau vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio –40,1 %; |
| --- | --- |

(24)

šiuolaikinės skaitmeninės infrastruktūros, visuotinės prieigos prie interneto ir skaitmeninių paslaugų prieinamumo svarbą išryškino dėl COVID-19 nustatyti judumo apribojimai. Siekiant didinti našumą ir skatinti ekonomikos atsigavimą po krizės, būtina investuoti į skaitmeninę ekonomiką. Kipro reitingas pagal Komisijos 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksą (DESI) yra žemas. Vos 45 % 16–74 metų kipriečių turi bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, o IRT specialistai vis dar sudaro nedidelę darbo jėgos dalį, palyginti su Sąjungos vidurkiu (2,7 %, palyginti su 3,9 %), ir tai mažina skaitmeninės ekonomikos potencialą. Valdžios institucijos ir piliečiai internetu bendrauja mažai, tik 51 % kipriečių reikalus tvarko internetu. E. prekybos mastas (t. y. internetu prekiaujančios MVĮ, e. prekybos apyvarta ir tarpvalstybinė prekyba internetu) auga (31,8 % – 2019 m., palyginti su 29,4 % 2018 m.), tačiau vis dar nesiekia Sąjungos vidurkio –40,1 %;

| (25) | Kipras gali toliau tobulinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą, kad paremtų našumo augimą ir būtiną skaitmeninę ir ekologinę pertvarką po pandemijos. Menki įmonių pajėgumai įsisavinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus mažina Kipro konkurencingumą. Nepakankamas akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas ir mokslinių tyrimų rezultatų komercializavimas tebėra pagrindinės kliūtys, dėl kurių reikia imtis skubių veiksmų. Tačiau daug vilčių teikia naujausios priemonės, pavyzdžiui, naujos Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministerijos sukūrimas, naujo Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministro paskyrimas, taip pat nauji 2019–2023 m. Kipro mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos pagrindai („Inovatyvus Kipras“), kuriuose nustatytas didesnis mokslinių tyrimų ir plėtros tikslas –1,5 % BVP iki 2023 m. (palyginti su dabartiniais 0,56 %); |
| --- | --- |

(25)

Kipras gali toliau tobulinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą, kad paremtų našumo augimą ir būtiną skaitmeninę ir ekologinę pertvarką po pandemijos. Menki įmonių pajėgumai įsisavinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus mažina Kipro konkurencingumą. Nepakankamas akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas ir mokslinių tyrimų rezultatų komercializavimas tebėra pagrindinės kliūtys, dėl kurių reikia imtis skubių veiksmų. Tačiau daug vilčių teikia naujausios priemonės, pavyzdžiui, naujos Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministerijos sukūrimas, naujo Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministro paskyrimas, taip pat nauji 2019–2023 m. Kipro mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijos pagrindai („Inovatyvus Kipras“), kuriuose nustatytas didesnis mokslinių tyrimų ir plėtros tikslas –1,5 % BVP iki 2023 m. (palyginti su dabartiniais 0,56 %);

| (26) | kova su agresyviu mokesčių planavimu yra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis skatina imtis suderintų nacionalinių veiksmų, papildančių Sąjungos teisės aktus. Ekonominiai įrodymai leidžia manyti, kad Kipro mokesčių taisyklės taikomos agresyvaus mokesčių planavimo tikslais. Kipras ėmėsi veiksmų šiai problemai spręsti – jis įgyvendina tarptautines ir Europos iniciatyvas ir imasi papildomų nacionalinių priemonių. Tačiau agresyviam mokesčių planavimui palankias sąlygas ir toliau gali sudaryti tokie sistemos ypatumai, kaip tai, kad Kipre įsikūrusių įmonių atliekami dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį trečiųjų valstybių rezidentams išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, ir rezidavimo vietos pelno mokesčių tikslais taisyklės. Sąlyginių palūkanų atskaitymo tvarka turi būti atidžiai stebima. Galiausiai, investuotojų natūralizacijos Kipre išimties tvarka schema ir leidimo gyventi įgijimo investuojant schema yra įtrauktos į EBPO sąrašą kaip keliančios potencialiai didelę riziką, kad jomis bus piktnaudžiaujama. Kipras yra parengęs ir pateikęs teisiniam patikrinimui įstatymų projektus, kuriais nustatomi išskaičiuojamieji mokesčiai, taikomi dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams į valstybes, įtrauktas į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo I priedą. Be to, Kipras yra parengęs ir pateikęs teisiniam patikrinimui rezidavimo vietos pelno mokesčių tikslais testą, grindžiamą įsteigimu, kuris papildytų dabartinį valdymą ir kontrolę. Šių priemonių veiksmingumas kovojant su agresyviu mokesčių planavimu turės būti įvertintas; |
| --- | --- |

(26)

kova su agresyviu mokesčių planavimu yra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis skatina imtis suderintų nacionalinių veiksmų, papildančių Sąjungos teisės aktus. Ekonominiai įrodymai leidžia manyti, kad Kipro mokesčių taisyklės taikomos agresyvaus mokesčių planavimo tikslais. Kipras ėmėsi veiksmų šiai problemai spręsti – jis įgyvendina tarptautines ir Europos iniciatyvas ir imasi papildomų nacionalinių priemonių. Tačiau agresyviam mokesčių planavimui palankias sąlygas ir toliau gali sudaryti tokie sistemos ypatumai, kaip tai, kad Kipre įsikūrusių įmonių atliekami dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį trečiųjų valstybių rezidentams išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, ir rezidavimo vietos pelno mokesčių tikslais taisyklės. Sąlyginių palūkanų atskaitymo tvarka turi būti atidžiai stebima. Galiausiai, investuotojų natūralizacijos Kipre išimties tvarka schema ir leidimo gyventi įgijimo investuojant schema yra įtrauktos į EBPO sąrašą kaip keliančios potencialiai didelę riziką, kad jomis bus piktnaudžiaujama. Kipras yra parengęs ir pateikęs teisiniam patikrinimui įstatymų projektus, kuriais nustatomi išskaičiuojamieji mokesčiai, taikomi dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams į valstybes, įtrauktas į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo I priedą. Be to, Kipras yra parengęs ir pateikęs teisiniam patikrinimui rezidavimo vietos pelno mokesčių tikslais testą, grindžiamą įsteigimu, kuris papildytų dabartinį valdymą ir kontrolę. Šių priemonių veiksmingumas kovojant su agresyviu mokesčių planavimu turės būti įvertintas;

| (27) | veiksminga teisingumo sistema tebėra vienas iš svarbiausių patrauklios, investicijoms ir verslui palankios ekonomikos veiksnių ir bus itin svarbi atsigavimo procese. Dideli teisingumo sistemos trūkumai toliau trukdo užtikrinti sutarčių vykdymą ir neleidžia greitai išnagrinėti civilinių bei komercinių bylų. Paskelbtos kelios reformos opiausioms Kipro teisingumo sistemos problemoms, visų pirma susijusioms su pasenusiomis civilinio proceso taisyklėmis, teismų skaitmeninimu, susikaupusio didelio neišnagrinėtų bylų skaičiaus mažinimu ir teisėjų mokymosi visą gyvenimą galimybių stoka, spręsti, tačiau pažanga tebėra lėta; |
| --- | --- |

(27)

veiksminga teisingumo sistema tebėra vienas iš svarbiausių patrauklios, investicijoms ir verslui palankios ekonomikos veiksnių ir bus itin svarbi atsigavimo procese. Dideli teisingumo sistemos trūkumai toliau trukdo užtikrinti sutarčių vykdymą ir neleidžia greitai išnagrinėti civilinių bei komercinių bylų. Paskelbtos kelios reformos opiausioms Kipro teisingumo sistemos problemoms, visų pirma susijusioms su pasenusiomis civilinio proceso taisyklėmis, teismų skaitmeninimu, susikaupusio didelio neišnagrinėtų bylų skaičiaus mažinimu ir teisėjų mokymosi visą gyvenimą galimybių stoka, spręsti, tačiau pažanga tebėra lėta;

| (28) | viešojo administravimo atsparumo ir veiksmingumo didinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą ekonomikos gaivinimo po COVID-19 pandemijos priemonių įgyvendinimą Kipre. Siekiant pašalinti nuoseklaus įgyvendinimo, investicijų ir paslaugų teikimo šalyje kliūtis, būtina gerinti centrinės ir vietos valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir vietos lygmeniu spręsti susiskaidymo ir neveiksmingumo problemas. Viešojo administravimo skaitmeninimo skatinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti šio sektoriaus veiklos tęstinumą, taip pat nuolatinę ir veiksmingą piliečių ir įmonių prieigą prie viešųjų paslaugų; |
| --- | --- |

(28)

viešojo administravimo atsparumo ir veiksmingumo didinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą ekonomikos gaivinimo po COVID-19 pandemijos priemonių įgyvendinimą Kipre. Siekiant pašalinti nuoseklaus įgyvendinimo, investicijų ir paslaugų teikimo šalyje kliūtis, būtina gerinti centrinės ir vietos valdžios institucijų veiklos koordinavimą ir vietos lygmeniu spręsti susiskaidymo ir neveiksmingumo problemas. Viešojo administravimo skaitmeninimo skatinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti šio sektoriaus veiklos tęstinumą, taip pat nuolatinę ir veiksmingą piliečių ir įmonių prieigą prie viešųjų paslaugų;

| (29) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(29)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (30) | siekiant įveikti COVID-19 krizę ir paremti ekonomiką, labai svarbu užtikrinti bendrą bankų sistemos patikimumą ir valdyti finansinio stabilumo riziką. Nors pastaraisiais metais bankų sektoriaus stabilumas labai padidėjo, pandemija bankams kelia sunkumų, nes didėja kredito rizika ir daromas spaudimas pelningumui bei kapitalizacijai. Pažeidžiamumas ir problemos kyla dėl pernelyg įsiskolinusio privačiojo sektoriaus ir didelio neveiksnių paskolų kiekio, dėl kurių ribojama kreditinės paramos aprėptis. Kipro bankų sektoriaus neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis euro zonoje yra antras pagal dydį. Todėl pastangos mažinti neveiksnias paskolas išlieka prioritetu, visų pirma mažinant ankstesnių laikotarpių neveiksnių paskolų, kurių grąžinimo terminas buvo gerokai pradelstas dar iki COVID-19 krizės pradžios, skaičių. Kad šis tikslas būtų pasiektas, labai svarbu daryti pažangą, susijusią su valstybės valdoma turto valdymo bendrove (KEDIPES), be kita ko, kiek tai susiję su jos organizaciniu modeliu ir strategija. Sistema ESTIA tinkamai siekiama remti ir apsaugoti pažeidžiamus skolininkus, tačiau išlieka labai svarbu išlaikyti pusiausvyrą tarp šio tikslo ir mokėjimo kultūros gerinimo. Šiuo atžvilgiu griežtesnis reikalavimų vykdymo užtikrinimas ir skatinimas naudoti nemokumo sistemą padėtų užtikrinti tvarų blogų paskolų restruktūrizavimą. Be to, tebėra svarbu sumažinti vėlavimą išduodant nuosavybės teisių dokumentus įgyvendinant struktūrinį sprendimą, kuriuo siekiama pašalinti nekilnojamojo turto sandorių sistemos (t. y. nuosavybės teisių dokumentų išdavimo ir šių teisių perleidimo) trūkumus; |
| --- | --- |

(30)

siekiant įveikti COVID-19 krizę ir paremti ekonomiką, labai svarbu užtikrinti bendrą bankų sistemos patikimumą ir valdyti finansinio stabilumo riziką. Nors pastaraisiais metais bankų sektoriaus stabilumas labai padidėjo, pandemija bankams kelia sunkumų, nes didėja kredito rizika ir daromas spaudimas pelningumui bei kapitalizacijai. Pažeidžiamumas ir problemos kyla dėl pernelyg įsiskolinusio privačiojo sektoriaus ir didelio neveiksnių paskolų kiekio, dėl kurių ribojama kreditinės paramos aprėptis. Kipro bankų sektoriaus neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis euro zonoje yra antras pagal dydį. Todėl pastangos mažinti neveiksnias paskolas išlieka prioritetu, visų pirma mažinant ankstesnių laikotarpių neveiksnių paskolų, kurių grąžinimo terminas buvo gerokai pradelstas dar iki COVID-19 krizės pradžios, skaičių. Kad šis tikslas būtų pasiektas, labai svarbu daryti pažangą, susijusią su valstybės valdoma turto valdymo bendrove (KEDIPES), be kita ko, kiek tai susiję su jos organizaciniu modeliu ir strategija. Sistema ESTIA tinkamai siekiama remti ir apsaugoti pažeidžiamus skolininkus, tačiau išlieka labai svarbu išlaikyti pusiausvyrą tarp šio tikslo ir mokėjimo kultūros gerinimo. Šiuo atžvilgiu griežtesnis reikalavimų vykdymo užtikrinimas ir skatinimas naudoti nemokumo sistemą padėtų užtikrinti tvarų blogų paskolų restruktūrizavimą. Be to, tebėra svarbu sumažinti vėlavimą išduodant nuosavybės teisių dokumentus įgyvendinant struktūrinį sprendimą, kuriuo siekiama pašalinti nekilnojamojo turto sandorių sistemos (t. y. nuosavybės teisių dokumentų išdavimo ir šių teisių perleidimo) trūkumus;

| (31) | tolesnės pastangos stiprinti korupcijos prevencijos ir baudimo už ją sistemą yra labai svarbios siekiant užtikrinti atsigavimą po COVID-19 krizės ir veiksmingą, atskaitingą ir skaidrų lėšų ir išteklių skyrimą ir paskirstymą. Nors kovos su korupcija veiksmų planas jau įgyvendinamas, tebelaukiama, kol bus priimtos pagrindinės priemonės ir teisės aktai, visų pirma įstatymų dėl skaidresnio viešųjų sprendimų priėmimo, nepriklausomos kovos su korupcija institucijos įsteigimo, pranešimo apie korupciją ir informatorių apsaugos projektai. Vis dar neužbaigtos derinti nuostatos, susijusios su Teisės tarnybos funkcijų atskyrimu ir įdarbinimo procedūromis; |
| --- | --- |

(31)

tolesnės pastangos stiprinti korupcijos prevencijos ir baudimo už ją sistemą yra labai svarbios siekiant užtikrinti atsigavimą po COVID-19 krizės ir veiksmingą, atskaitingą ir skaidrų lėšų ir išteklių skyrimą ir paskirstymą. Nors kovos su korupcija veiksmų planas jau įgyvendinamas, tebelaukiama, kol bus priimtos pagrindinės priemonės ir teisės aktai, visų pirma įstatymų dėl skaidresnio viešųjų sprendimų priėmimo, nepriklausomos kovos su korupcija institucijos įsteigimo, pranešimo apie korupciją ir informatorių apsaugos projektai. Vis dar neužbaigtos derinti nuostatos, susijusios su Teisės tarnybos funkcijų atskyrimu ir įdarbinimo procedūromis;

| (32) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindamas, kad 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos būtų visapusiškai įgyvendintas, Kipras prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(32)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindamas, kad 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos būtų visapusiškai įgyvendintas, Kipras prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (33) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Kipras turėtų užtikrinti, kad jo politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdamas į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(33)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Kipras turėtų užtikrinti, kad jo politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdamas į euro grupės politines gaires;

| (34) | 2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kipras ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(34)

2020 m. Europos semestro kontekste Komisija atliko išsamią Kipro ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Kipras ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Kipro politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (35) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (36) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(36)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Kiprui 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pajėgumą užtikrinti kokybiškas ir įperkamas paslaugas, be kita ko, gerinant sveikatos priežiūros darbuotojų darbo sąlygas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tinkamai pakeisti pajamas ir suteikti galimybę visiems naudotis socialine apsauga. Stiprinti valstybines užimtumo tarnybas, skatinti sudaryti lanksčias darbo sąlygas ir gerinti švietimo ir mokymo atitiktį darbo rinkos poreikiams. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti tinkamas galimybes gauti finansavimą ir užsitikrinti likvidumą, ypač MVĮ. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, atliekų tvarkymą ir vandentvarką, darnųjį transportą, skaitmeninimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paspartinti veiksmus, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su mokesčių sistemos ypatumais, dėl kurių fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti agresyvų mokesčių planavimą. Didinti teismų sistemos ir viešojo sektoriaus veiksmingumą ir skaitmeninimą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 80.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/89

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Latvijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Latvijos stabilumo programos

(2020/C 282/14)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Latvija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Latvijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Latvijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Latvijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Latvijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Latvijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Latvijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Latvija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Latvija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Latvijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Latvijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Latvija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Latvija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,2 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 9,4 % BVP 2020 m. Numatoma, kad, jei politika nesikeis, 2021 m. deficitas sumažės iki 5,0 % BVP, o iki 2023 m. – iki 2,7 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. iki 36,9 % BVP sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. pasieks aukščiausią tašką – apie 53 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,2 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 9,4 % BVP 2020 m. Numatoma, kad, jei politika nesikeis, 2021 m. deficitas sumažės iki 5,0 % BVP, o iki 2023 m. – iki 2,7 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. iki 36,9 % BVP sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. pasieks aukščiausią tašką – apie 53 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Latvija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 3,0 % BVP. Priemonės apima galimybes atidėti mokesčius iki trejų metų, išplėstą valstybės apmokamo laikinojo nedarbingumo draudimą, paramą konkretiems sektoriams ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūrai. Be to, Latvija patvirtino likvidumo paramą įmonėms, teikiamą 3,2 % BVP vertės garantijomis ir paskolomis. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Latvija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Latvija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 3,0 % BVP. Priemonės apima galimybes atidėti mokesčius iki trejų metų, išplėstą valstybės apmokamo laikinojo nedarbingumo draudimą, paramą konkretiems sektoriams ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūrai. Be to, Latvija patvirtino likvidumo paramą įmonėms, teikiamą 3,2 % BVP vertės garantijomis ir paskolomis. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Latvija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Latvijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –7,3 % BVP 2020 m. ir –4,5 % BVP 2021 m. Šie rodikliai atspindi iš esmės panašų skatinamųjų priemonių poveikį, kaip ir 2020 m. stabilumo programoje, tačiau numatoma, kad užimtumas mažės ne taip stipriai, ir daroma prielaida, kad išlaidų srities automatinių stabilizavimo priemonių poveikis taip pat bus mažesnis. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Latvijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –7,3 % BVP 2020 m. ir –4,5 % BVP 2021 m. Šie rodikliai atspindi iš esmės panašų skatinamųjų priemonių poveikį, kaip ir 2020 m. stabilumo programoje, tačiau numatoma, kad užimtumas mažės ne taip stipriai, ir daroma prielaida, kad išlaidų srities automatinių stabilizavimo priemonių poveikis taip pat bus mažesnis. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Latvijos numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Latvijos numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | 2020 m. kovo 13 d. Latvija paskelbė nepaprastąją padėtį ir pratęsė jos galiojimą iki 2020 m. birželio 9 d. Vyriausybė apribojo asmenų judėjimą per Latvijos sieną oro, geležinkelių ir jūrų transportu, uždarė mokyklas ir universitetus, kartu užtikrinant nuotolinį mokymąsi, uždraudė visus viešus renginius, įgyvendino socialinių kontaktų ribojimo priemones, apribojo prekybos veiklą savaitgaliais ir skatino skaitmenines viešąsias paslaugas. Atsižvelgdamos į pagerėjusią epidemiologinę padėtį, valdžios institucijos nuo 2020 m. gegužės 12 d. sušvelnino nacionalinius apribojimus ir susitarė 2020 m. gegužės 15 d. vėl atverti sienas su Lietuva ir Estija. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,6 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 8,3 %. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonominė veikla sumažės 7 %: dėl mažėjančios užsienio paklausos ir didėjančio neapibrėžtumo labiausiai nukentės investicijos ir eksportas. Numatoma, kad užimtumas sumažės 2,5 %, atsižvelgiant į tai, kad neigiamą poveikį užimtumui gerokai sušvelnins Vyriausybės subsidijuojamo darbuotojų išleidimo nemokamų atostogų schema ir darbo užmokesčio subsidijos į eksportą orientuotuose sektoriuose. Reaguodama į COVID-19 krizę Latvija parengė išsamias fiskalinės ir ekonominės politikos reagavimo priemones. Valdžios institucijos taikė trijų krypčių reagavimo priemones: 1) paramą darbuotojams; 2) paramą įmonėms ir 3) paramą labiausiai nukentėjusiems ekonomikos sektoriams. Darbo politikos priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti užimtumą ir sustiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemą, apima, be kita ko, darbo užmokesčio subsidijas, kurių dydis siekia iki 75 % asmens darbo užmokesčio (neatskaičius mokesčių), laikinojo nedarbingumo draudimą, jei darbuotojui diagnozuojamas COVID-19 arba jis yra karantine, ir nedarbo išmokų mokėjimo išplėtimą. Parama įmonėms, susiduriančioms su laikinais sunkumais, siekta užtikrinti perspektyvių įmonių likvidumą ir greitai padidinti gyvybiškai svarbių prekių ir paslaugų pasiūlą; |
| --- | --- |

(16)

2020 m. kovo 13 d. Latvija paskelbė nepaprastąją padėtį ir pratęsė jos galiojimą iki 2020 m. birželio 9 d. Vyriausybė apribojo asmenų judėjimą per Latvijos sieną oro, geležinkelių ir jūrų transportu, uždarė mokyklas ir universitetus, kartu užtikrinant nuotolinį mokymąsi, uždraudė visus viešus renginius, įgyvendino socialinių kontaktų ribojimo priemones, apribojo prekybos veiklą savaitgaliais ir skatino skaitmenines viešąsias paslaugas. Atsižvelgdamos į pagerėjusią epidemiologinę padėtį, valdžios institucijos nuo 2020 m. gegužės 12 d. sušvelnino nacionalinius apribojimus ir susitarė 2020 m. gegužės 15 d. vėl atverti sienas su Lietuva ir Estija. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,6 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės iki 8,3 %. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonominė veikla sumažės 7 %: dėl mažėjančios užsienio paklausos ir didėjančio neapibrėžtumo labiausiai nukentės investicijos ir eksportas. Numatoma, kad užimtumas sumažės 2,5 %, atsižvelgiant į tai, kad neigiamą poveikį užimtumui gerokai sušvelnins Vyriausybės subsidijuojamo darbuotojų išleidimo nemokamų atostogų schema ir darbo užmokesčio subsidijos į eksportą orientuotuose sektoriuose. Reaguodama į COVID-19 krizę Latvija parengė išsamias fiskalinės ir ekonominės politikos reagavimo priemones. Valdžios institucijos taikė trijų krypčių reagavimo priemones: 1) paramą darbuotojams; 2) paramą įmonėms ir 3) paramą labiausiai nukentėjusiems ekonomikos sektoriams. Darbo politikos priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti užimtumą ir sustiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemą, apima, be kita ko, darbo užmokesčio subsidijas, kurių dydis siekia iki 75 % asmens darbo užmokesčio (neatskaičius mokesčių), laikinojo nedarbingumo draudimą, jei darbuotojui diagnozuojamas COVID-19 arba jis yra karantine, ir nedarbo išmokų mokėjimo išplėtimą. Parama įmonėms, susiduriančioms su laikinais sunkumais, siekta užtikrinti perspektyvių įmonių likvidumą ir greitai padidinti gyvybiškai svarbių prekių ir paslaugų pasiūlą;

| (17) | dėl COVID-19 pandemijos reikėjo imtis precedento neturinčių priemonių ligos plitimui suvaldyti ir jos poveikiui sumažinti. Dėl jos padidėjo Latvijos sveikatos sistemos struktūriniai trūkumai, tiesiogiai susiję su ribotais jos turimais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais ir lėtu reformų vykdymo tempu. Menkas viešasis finansavimas daro poveikį galimybėms gauti kokybiškas ir įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir sveikatos sistemos veiksmingumui. Tai lemia didelius asmenų nurodytus nepatenkintus sveikatos priežiūros poreikius, didelius mokėjimus savo lėšomis, ypač pažeidžiamų grupių atveju, taip pat nelygias galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kita svarbi prastų sveikatos priežiūros rezultatų priežastis – nesveikas gyvenimo būdas. Be to, sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas yra sunkiai išsprendžiama problema ir trikdo sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Siekiant padidinti sveikatos priežiūros veiksmingumą ir kokybę, labai svarbu paspartinti reformas, kurios tebėra ankstyvame vykdymo etape, įskaitant veiksmingų prevencijos priemonių įgyvendinimą, pirminės sveikatos priežiūros stiprinimą, ligoninių sektoriaus racionalizavimą ir tikslingą kokybės valdymą. Šių reformų poveikio mastas ir galimybės pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus taip pat labai priklauso nuo sveikatos priežiūrai skiriamo viešojo finansavimo. Kad būtų įmanoma valdyti panašias krizes ateityje, svarbu užtikrinti investicijas į veiksmingas ir tinkamai ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią infekcinių ligų plitimui, jį suvaldyti ir sušvelninti, taip pat suvaldyti jų poveikį sveikatos priežiūros sistemos veiklos rezultatams. Investicijomis galėtų būti siekiama suteikti sveikatos priežiūrai būtiną įrangą, patikimas e. sveikatos paslaugas, infrastruktūrą ir žmogiškuosius išteklius ir užtikrinti gebėjimą kartu su COVID-19 pacientų priežiūros paslaugomis teikti visas įprastines sveikatos priežiūros paslaugas, kurios turėtų būti teikiamos; |
| --- | --- |

(17)

dėl COVID-19 pandemijos reikėjo imtis precedento neturinčių priemonių ligos plitimui suvaldyti ir jos poveikiui sumažinti. Dėl jos padidėjo Latvijos sveikatos sistemos struktūriniai trūkumai, tiesiogiai susiję su ribotais jos turimais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais ir lėtu reformų vykdymo tempu. Menkas viešasis finansavimas daro poveikį galimybėms gauti kokybiškas ir įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir sveikatos sistemos veiksmingumui. Tai lemia didelius asmenų nurodytus nepatenkintus sveikatos priežiūros poreikius, didelius mokėjimus savo lėšomis, ypač pažeidžiamų grupių atveju, taip pat nelygias galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kita svarbi prastų sveikatos priežiūros rezultatų priežastis – nesveikas gyvenimo būdas. Be to, sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas yra sunkiai išsprendžiama problema ir trikdo sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Siekiant padidinti sveikatos priežiūros veiksmingumą ir kokybę, labai svarbu paspartinti reformas, kurios tebėra ankstyvame vykdymo etape, įskaitant veiksmingų prevencijos priemonių įgyvendinimą, pirminės sveikatos priežiūros stiprinimą, ligoninių sektoriaus racionalizavimą ir tikslingą kokybės valdymą. Šių reformų poveikio mastas ir galimybės pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus taip pat labai priklauso nuo sveikatos priežiūrai skiriamo viešojo finansavimo. Kad būtų įmanoma valdyti panašias krizes ateityje, svarbu užtikrinti investicijas į veiksmingas ir tinkamai ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią infekcinių ligų plitimui, jį suvaldyti ir sušvelninti, taip pat suvaldyti jų poveikį sveikatos priežiūros sistemos veiklos rezultatams. Investicijomis galėtų būti siekiama suteikti sveikatos priežiūrai būtiną įrangą, patikimas e. sveikatos paslaugas, infrastruktūrą ir žmogiškuosius išteklius ir užtikrinti gebėjimą kartu su COVID-19 pacientų priežiūros paslaugomis teikti visas įprastines sveikatos priežiūros paslaugas, kurios turėtų būti teikiamos;

| (18) | Latvija ėmėsi priemonių, kuriomis siekiama išplėsti darbuotojų pajamų rėmimą ir išvengti darbuotojų atleidimo iš darbo nepaprastosios padėties metu. Tačiau paramos aprėptis ir pakankamumas yra riboti, daugiausia dėl to, kad ji teikiama remiantis socialinėmis įmokomis ir griežtais tinkamumo kriterijais. Pagal schemą taip pat neleidžiama dalinė prastova. Laipsniškesnis perėjimas nuo pajamų rėmimo prie darbo pajamų užtikrinimo sudarytų sąlygas didesniam darbo rinkos lankstumui prastovų laikotarpiu ir ekonomikos atsigavimo laikotarpiu. Reikia toliau stengtis gerinti visiems skirtos minimalios socialinės apsaugos sistemos pakankamumą, jos taikymo trukmę ir aprėptį. Tačiau šias pastangas varžo mažos mokestinės pajamos (išreikštos BVP dalimi). Nepaisant nedidelio pagerėjimo, garantuotų minimalių pajamų, minimalių pensijų ir pajamų rėmimo neįgaliesiems adekvatumas tebėra menkas. Latvija įvedė pagalbos bedarbiams išmoką pažeidžiamiausiems asmenims, tačiau bedarbiai susiduria su didele skurdo rizika, ypač kai nedarbas trunka ilgą laiką. Esama socialinės apsaugos, įskaitant nedarbo draudimą, užtikrinimo savarankiškai dirbantiems asmenims ir netipiniams darbuotojams spragų ir jos galėtų būti pašalintos. Nors nedeklaruojamo darbo ir atlyginimų vokeliuose dalis mažėja, jie tebėra plačiai paplitę, o tai silpnina paveiktų darbuotojų socialinę apsaugą ir didina profesinę riziką. Tikėtina, kad pažeidžiamiausių grupių asmenims bus sunkiausia vėl susirasti darbą. Užimtumo, švietimo, sveikatos bei socialinių paslaugų integracija ir socialinių paslaugų teikimas tebėra menki. Labai prastas būsto sąlygas turinčių asmenų ir perpildytuose būstuose gyvenančių asmenų dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, o socialinių būstų yra nedaug; |
| --- | --- |

(18)

Latvija ėmėsi priemonių, kuriomis siekiama išplėsti darbuotojų pajamų rėmimą ir išvengti darbuotojų atleidimo iš darbo nepaprastosios padėties metu. Tačiau paramos aprėptis ir pakankamumas yra riboti, daugiausia dėl to, kad ji teikiama remiantis socialinėmis įmokomis ir griežtais tinkamumo kriterijais. Pagal schemą taip pat neleidžiama dalinė prastova. Laipsniškesnis perėjimas nuo pajamų rėmimo prie darbo pajamų užtikrinimo sudarytų sąlygas didesniam darbo rinkos lankstumui prastovų laikotarpiu ir ekonomikos atsigavimo laikotarpiu. Reikia toliau stengtis gerinti visiems skirtos minimalios socialinės apsaugos sistemos pakankamumą, jos taikymo trukmę ir aprėptį. Tačiau šias pastangas varžo mažos mokestinės pajamos (išreikštos BVP dalimi). Nepaisant nedidelio pagerėjimo, garantuotų minimalių pajamų, minimalių pensijų ir pajamų rėmimo neįgaliesiems adekvatumas tebėra menkas. Latvija įvedė pagalbos bedarbiams išmoką pažeidžiamiausiems asmenims, tačiau bedarbiai susiduria su didele skurdo rizika, ypač kai nedarbas trunka ilgą laiką. Esama socialinės apsaugos, įskaitant nedarbo draudimą, užtikrinimo savarankiškai dirbantiems asmenims ir netipiniams darbuotojams spragų ir jos galėtų būti pašalintos. Nors nedeklaruojamo darbo ir atlyginimų vokeliuose dalis mažėja, jie tebėra plačiai paplitę, o tai silpnina paveiktų darbuotojų socialinę apsaugą ir didina profesinę riziką. Tikėtina, kad pažeidžiamiausių grupių asmenims bus sunkiausia vėl susirasti darbą. Užimtumo, švietimo, sveikatos bei socialinių paslaugų integracija ir socialinių paslaugų teikimas tebėra menki. Labai prastas būsto sąlygas turinčių asmenų ir perpildytuose būstuose gyvenančių asmenų dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, o socialinių būstų yra nedaug;

| (19) | mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikiama parama, kuria siekiama padėti joms greitai plėtoti lankstaus darbo ir nuotolinio darbo pajėgumus, gali labai padėti sušvelninti krizės poveikį. Ypač didelį susirūpinimą kelia žemas užsiregistravimo valstybinėse užimtumo tarnybose ir bedarbių naudojimosi aktyviomis darbo rinkos priemonėmis lygis. Reikia stiprinti ir pritaikyti aktyvių darbo rinkos priemonių įgyvendinimą ir sudėtį, kad būtų sutrumpinti nedarbo laikotarpiai ir palengvintas grįžimas į darbą. Siekiant padidinti darbo jėgos atsparumą ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, dar svarbiau suteikti asmenims reikiamų įgūdžių. Darbo rinkai reikalingų įgūdžių didesniam asmenų skaičiui galėtų suteikti veiksmingos ir lengvai prieinamos suaugusiųjų mokymo, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo priemonės kartu su teikiamomis socialinėmis paslaugomis ir judumo parama. Taip pat reikia gerinti skaitmeninius įgūdžius, nes bazinius arba aukštesnius nei baziniai skaitmeninius įgūdžius turi tik 43 % latvių. COVID-19 pandemija taip pat atskleidė, kad reikia stiprinti kokybišką skaitmeninį švietimą ir mokymą ir užtikrinti vienodas galimybes visiems besimokantiems asmenims. Taip pat svarbu stiprinti socialinių partnerių pajėgumus, kad būtų užtikrintas jų prasmingas ir savalaikis dalyvavimas įgyvendinant reagavimo į COVID-19 krizę ir ekonomikos gaivinimo priemones; |
| --- | --- |

(19)

mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikiama parama, kuria siekiama padėti joms greitai plėtoti lankstaus darbo ir nuotolinio darbo pajėgumus, gali labai padėti sušvelninti krizės poveikį. Ypač didelį susirūpinimą kelia žemas užsiregistravimo valstybinėse užimtumo tarnybose ir bedarbių naudojimosi aktyviomis darbo rinkos priemonėmis lygis. Reikia stiprinti ir pritaikyti aktyvių darbo rinkos priemonių įgyvendinimą ir sudėtį, kad būtų sutrumpinti nedarbo laikotarpiai ir palengvintas grįžimas į darbą. Siekiant padidinti darbo jėgos atsparumą ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, dar svarbiau suteikti asmenims reikiamų įgūdžių. Darbo rinkai reikalingų įgūdžių didesniam asmenų skaičiui galėtų suteikti veiksmingos ir lengvai prieinamos suaugusiųjų mokymo, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo priemonės kartu su teikiamomis socialinėmis paslaugomis ir judumo parama. Taip pat reikia gerinti skaitmeninius įgūdžius, nes bazinius arba aukštesnius nei baziniai skaitmeninius įgūdžius turi tik 43 % latvių. COVID-19 pandemija taip pat atskleidė, kad reikia stiprinti kokybišką skaitmeninį švietimą ir mokymą ir užtikrinti vienodas galimybes visiems besimokantiems asmenims. Taip pat svarbu stiprinti socialinių partnerių pajėgumus, kad būtų užtikrintas jų prasmingas ir savalaikis dalyvavimas įgyvendinant reagavimo į COVID-19 krizę ir ekonomikos gaivinimo priemones;

| (20) | per nacionalinę plėtros instituciją „Altum“ buvo greitai parengta ir pradėta įgyvendinti didelė likvidumo paramos schema. Ji padėjo restruktūrizuoti įmonių paskolų grąžinimo tvarkaraščius ir suteikė likvidumo paramą naujomis paskolomis. Be to, dauguma bankų paskolų yra restruktūrizuojamos be valstybės garantijų. Tačiau tinkamumo gauti valstybės garantijas sąlygos yra gana griežtos. Todėl kyla rizika, kad mažesnės įmonės, kurių finansinė būklė yra silpnesnė arba kurios laiku nesumoka mokesčių, negaus paramos. Restoranams ir viešbučiams, vienam iš labiausiai per šią krizę nukentėjusių sektorių, dėl užtikrinimo priemonių trūkumo ir silpnos finansinės būklės sunku pasinaudoti likvidumo užtikrinimo galimybėmis. Taip pat svarbu išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą |
| --- | --- |

(20)

per nacionalinę plėtros instituciją „Altum“ buvo greitai parengta ir pradėta įgyvendinti didelė likvidumo paramos schema. Ji padėjo restruktūrizuoti įmonių paskolų grąžinimo tvarkaraščius ir suteikė likvidumo paramą naujomis paskolomis. Be to, dauguma bankų paskolų yra restruktūrizuojamos be valstybės garantijų. Tačiau tinkamumo gauti valstybės garantijas sąlygos yra gana griežtos. Todėl kyla rizika, kad mažesnės įmonės, kurių finansinė būklė yra silpnesnė arba kurios laiku nesumoka mokesčių, negaus paramos. Restoranams ir viešbučiams, vienam iš labiausiai per šią krizę nukentėjusių sektorių, dėl užtikrinimo priemonių trūkumo ir silpnos finansinės būklės sunku pasinaudoti likvidumo užtikrinimo galimybėmis. Taip pat svarbu išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą

| (21) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama šalies skaitmeninė transformacija ir žalioji pertvarka, reikėtų atsižvelgti į didelius regioninius skirtumus. Dauguma Latvijos miestų turi puikią skaitmeninę infrastruktūrą, tačiau kaimo vietovėse fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimo, ypač vietinėmis (galutinės grandies) linijomis, aprėptis yra menka. Nuolatinės ir intensyvesnės pastangos diegti labai didelės spartos plačiajuostį ryšį padės toliau gerinti skaitmeninę infrastruktūrą. Kad būtų įveikti iššūkiai, kylantys siekiant pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, reikia investicijų ekonomikai įvairinti bei modernizuoti ir jos konkurencingumui padidinti, be kita ko, didinant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei žmogiškąjį kapitalą, taip pat socialinėms ir ekonominėms pertvarkos sąnaudoms sumažinti. Latvijos aplinkos tvarumas grindžiamas pažanga didinant energijos vartojimo efektyvumą, įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, visų pirma transporto ir pastatų sektoriuose, ir įtraukiant aplinkos tvarumo aspektus į kitus ekonomikos sektorius, visų pirma žemės ūkio ir miškininkystės sektorius. Pagerinus įvairiarūšio transporto infrastruktūrą Rygoje ir jos apylinkėse, būtų sudarytos palankesnės sąlygos darbo jėgos judumui ir apribotas didėjantis lengvųjų automobilių suvartojamas energijos kiekis. Be to, projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra pagrindiniai Latvijos investicijų prioritetai, kuriais siekiama padidinti Latvijos saugumą ir integraciją į Sąjungos vidaus rinką. Tolesnės investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, visų pirma vėjo energiją, ir priemonės, kuriomis skatinama pereiti prie gerokai didesnį perdirbimo lygį užtikrinančios žiedinės ekonomikos, taip pat gali pagerinti tiek aplinkos, tiek ekonominius rezultatus ir padėti pasiekti klimato kaitos švelninimo tikslus. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Latvijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. programavimas. Tai suteiktų Latvijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(21)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama šalies skaitmeninė transformacija ir žalioji pertvarka, reikėtų atsižvelgti į didelius regioninius skirtumus. Dauguma Latvijos miestų turi puikią skaitmeninę infrastruktūrą, tačiau kaimo vietovėse fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimo, ypač vietinėmis (galutinės grandies) linijomis, aprėptis yra menka. Nuolatinės ir intensyvesnės pastangos diegti labai didelės spartos plačiajuostį ryšį padės toliau gerinti skaitmeninę infrastruktūrą. Kad būtų įveikti iššūkiai, kylantys siekiant pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, reikia investicijų ekonomikai įvairinti bei modernizuoti ir jos konkurencingumui padidinti, be kita ko, didinant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei žmogiškąjį kapitalą, taip pat socialinėms ir ekonominėms pertvarkos sąnaudoms sumažinti. Latvijos aplinkos tvarumas grindžiamas pažanga didinant energijos vartojimo efektyvumą, įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, visų pirma transporto ir pastatų sektoriuose, ir įtraukiant aplinkos tvarumo aspektus į kitus ekonomikos sektorius, visų pirma žemės ūkio ir miškininkystės sektorius. Pagerinus įvairiarūšio transporto infrastruktūrą Rygoje ir jos apylinkėse, būtų sudarytos palankesnės sąlygos darbo jėgos judumui ir apribotas didėjantis lengvųjų automobilių suvartojamas energijos kiekis. Be to, projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra pagrindiniai Latvijos investicijų prioritetai, kuriais siekiama padidinti Latvijos saugumą ir integraciją į Sąjungos vidaus rinką. Tolesnės investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją, visų pirma vėjo energiją, ir priemonės, kuriomis skatinama pereiti prie gerokai didesnį perdirbimo lygį užtikrinančios žiedinės ekonomikos, taip pat gali pagerinti tiek aplinkos, tiek ekonominius rezultatus ir padėti pasiekti klimato kaitos švelninimo tikslus. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Latvijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. programavimas. Tai suteiktų Latvijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (22) | Latvija gerokai sumažino rizikingų pinigų srautą savo bankuose ir pertvarkė savo kovos su pinigų plovimu sistemą. Visų pirma Latvija uždraudė teikti paslaugas priedangos įmonėms nerezidentėms ir iš dalies pakeitė keletą įstatymų. Sustiprinti pagrindinių priežiūros, finansinės žvalgybos ir teisėsaugos institucijų gebėjimai ir pajėgumai. Nors finansų įstaigų priežiūra buvo gerokai sugriežtinta, pagerinus rizikos vertinimą ji galėtų tapti tikslingesnė ir veiksmingesnė. Be to, nors teisėsaugos institucijų gebėjimai ir bendradarbiavimas pagerėjo, jų gebėjimai tirti pinigų plovimo bylas ir vykdyti su šia veikla susijusį baudžiamąjį persekiojimą galėtų būti dar labiau sustiprinti; |
| --- | --- |

(22)

Latvija gerokai sumažino rizikingų pinigų srautą savo bankuose ir pertvarkė savo kovos su pinigų plovimu sistemą. Visų pirma Latvija uždraudė teikti paslaugas priedangos įmonėms nerezidentėms ir iš dalies pakeitė keletą įstatymų. Sustiprinti pagrindinių priežiūros, finansinės žvalgybos ir teisėsaugos institucijų gebėjimai ir pajėgumai. Nors finansų įstaigų priežiūra buvo gerokai sugriežtinta, pagerinus rizikos vertinimą ji galėtų tapti tikslingesnė ir veiksmingesnė. Be to, nors teisėsaugos institucijų gebėjimai ir bendradarbiavimas pagerėjo, jų gebėjimai tirti pinigų plovimo bylas ir vykdyti su šia veikla susijusį baudžiamąjį persekiojimą galėtų būti dar labiau sustiprinti;

| (23) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(23)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (24) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Latvija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(24)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Latvija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (25) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Latvija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(25)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Latvija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (26) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(26)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Latvijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Latvija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Latvijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (27) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Latvijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą ir prieinamumą, be kita ko, suteikiant papildomų žmogiškųjų ir finansinių išteklių. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teikti pakankamą paramą labiausiai nuo krizės nukentėjusių asmenų grupių pajamoms ir stiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemą. Švelninti krizės poveikį užimtumui, be kita ko, taikant lanksčias darbo sąlygas ir aktyvias darbo rinkos priemones ir gerinant įgūdžius. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti, kad įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, būtų suteikta galimybė gauti likvidumo paramą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į mokslinius tyrimus ir inovacijas, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą ir skaitmeninę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Toliau tobulinti kovos su pinigų plovimu sistemą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 86.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/95

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Lietuvos nacionalinės reformų darbotvarkės su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lietuvos stabilumo programos

(2020/C 282/15)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lietuva nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Lietuvai skirta ataskaita. Joje įvertinta Lietuvos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Lietuvos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Lietuvai skirta ataskaita. Joje įvertinta Lietuvos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Lietuvos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Lietuva raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Lietuva raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Lietuvos sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Lietuvoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Lietuvos sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Lietuvoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę Lietuva pateikė 2020 m. gegužės 15 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę Lietuva pateikė 2020 m. gegužės 15 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Lietuvai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 11,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 36,3 % BVP 2019 m. padidėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 50,6 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 11,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 36,3 % BVP 2019 m. padidėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 50,6 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Lietuva ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 6,8 % BVP. Šios priemonės apima mokesčių atidėjimą, papildomą finansavimą medicinos atsargoms pirkti, subsidijas darbo vietoms išlaikyti ir išmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir darbuotojams, nukentėjusiems nuo COVID-19 pandemijos. Kadangi Komisijos atlikta kai kurių priemonių struktūros ir įgyvendinimo analizė rodo palyginti nedidelį galimą panaudojimą, Komisija darė prielaidą, kad Vyriausybės priemonių poveikis viešiesiems finansams bus mažesnis. Be to, Lietuva paskelbė apie diskrecines priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės reaguoti į krizę, be kita ko, teikiant likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 3,8 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (2,9 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Lietuva, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Lietuva ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 6,8 % BVP. Šios priemonės apima mokesčių atidėjimą, papildomą finansavimą medicinos atsargoms pirkti, subsidijas darbo vietoms išlaikyti ir išmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir darbuotojams, nukentėjusiems nuo COVID-19 pandemijos. Kadangi Komisijos atlikta kai kurių priemonių struktūros ir įgyvendinimo analizė rodo palyginti nedidelį galimą panaudojimą, Komisija darė prielaidą, kad Vyriausybės priemonių poveikis viešiesiems finansams bus mažesnis. Be to, Lietuva paskelbė apie diskrecines priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės reaguoti į krizę, be kita ko, teikiant likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 3,8 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (2,9 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Lietuva, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Lietuvos valdžios sektoriaus balansas sudarys -6,9 % BVP 2020 m. ir -2,7 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Lietuvos valdžios sektoriaus balansas sudarys -6,9 % BVP 2020 m. ir -2,7 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Lietuvos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Lietuvos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad Lietuvos BVP sumažės 8 %, o 2021 m. turėtų greitai atsigauti 7,5 %. Siekdama reaguoti į COVID-19 protrūkį ir sušvelninti ekonominius padarinius, kovo 16 d. Lietuva paskelbė Ekonomikos skatinimo ir koronaviruso (COVID-19) plitimo sukeltų pasekmių mažinimo priemonių planą. Planui numatyta skirti 2,5 mlrd. EUR, arba 6,3 % šalies BVP, įskaitant iki 500 mln. EUR sumą, arba 1,3 % BVP, sveikatos sistemai būtiniems ištekliams užtikrinti. Dar 500 mln. EUR skirta darbo vietoms ir gyventojų pajamoms apsaugoti. 500 mln. EUR padidintas valstybės garantijų fondų limitas, taip pat ekonomikai skatinti patvirtinta iki 500 mln. EUR vertės papildomų valstybės garantijų. Balandžio mėn. Komisija patvirtino kelias Lietuvos parengtas pagalbos schemas, skirtas Lietuvos ekonomikai remti per COVID-19 protrūkį. Tų schemų tikslas – padėti patenkinti skubius įmonių apyvartinio kapitalo poreikius ir tęsti veiklą per pandemiją ir po jos. Be to, Lietuvos bankas sušvelnino kai kuriuos kapitalo reikalavimus, kad komerciniai bankai galėtų padidinti skolinimą realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

(16)

pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad Lietuvos BVP sumažės 8 %, o 2021 m. turėtų greitai atsigauti 7,5 %. Siekdama reaguoti į COVID-19 protrūkį ir sušvelninti ekonominius padarinius, kovo 16 d. Lietuva paskelbė Ekonomikos skatinimo ir koronaviruso (COVID-19) plitimo sukeltų pasekmių mažinimo priemonių planą. Planui numatyta skirti 2,5 mlrd. EUR, arba 6,3 % šalies BVP, įskaitant iki 500 mln. EUR sumą, arba 1,3 % BVP, sveikatos sistemai būtiniems ištekliams užtikrinti. Dar 500 mln. EUR skirta darbo vietoms ir gyventojų pajamoms apsaugoti. 500 mln. EUR padidintas valstybės garantijų fondų limitas, taip pat ekonomikai skatinti patvirtinta iki 500 mln. EUR vertės papildomų valstybės garantijų. Balandžio mėn. Komisija patvirtino kelias Lietuvos parengtas pagalbos schemas, skirtas Lietuvos ekonomikai remti per COVID-19 protrūkį. Tų schemų tikslas – padėti patenkinti skubius įmonių apyvartinio kapitalo poreikius ir tęsti veiklą per pandemiją ir po jos. Be to, Lietuvos bankas sušvelnino kai kuriuos kapitalo reikalavimus, kad komerciniai bankai galėtų padidinti skolinimą realiajai ekonomikai;

| (17) | iš dalies dėl sveikatos sistemos, kuri nepakankamai finansuojama, neoptimalaus efektyvumo Lietuvos sveikatos rezultatai ilgą laiką atsilieka nuo kitų valstybių narių. Dėl dabartinės pandemijos sistema patiria papildomą spaudimą ir dar labiau išryškėjo struktūriniai iššūkiai, be kita ko, lėta pažanga gerinant paslaugų kokybę, nepakankamas investavimas į pirminę sveikatos priežiūrą ir nepadaryta pažanga pritaikant ligoninių tinklą, kad jis taptų efektyvesnis ir labiau atitiktų poreikius. COVID-19 krizė taip pat atskleidžia sveikatos netolygumus, susijusius su darbo jėgos trūkumu ir geografine paslaugų ir jų poreikių neatitiktimi. Lietuva turi sutelkti išteklius, kurių reikia siekiant įveikti dabartinę krizę, ir ateityje padidinti savo sveikatos sistemų atsparumą. Nors skubiais veiksmais daugiausia dėmesio skiriama pajėgumų, susijusių su sveikatos priežiūros darbuotojais ir būtiniausiais medicinos reikmenimis bei įranga, stiprinimui siekiant gelbėti gyvybes pandemijos metu, reikėtų padidinti ilgalaikes investicijas, kuriomis siekiama sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą, kad ji galėtų nuolat vykdyti veiklą, atnaujinti optimalų veikimą ir pasirengti naujiems sukrėtimams. Todėl reikės skirti pakankamai išteklių sveikatos sistemos prieinamumui, efektyvumui ir kokybei gerinti, kad ji galėtų geriau reaguoti į dažnėjančių lėtinių sveikatos sutrikimų, senėjimo ir įsisenėjusių sveikatos netolygumų iššūkius. Šiuo atžvilgiu itin svarbi pirminė sveikatos priežiūra ir e. sveikatos plėtotė. Be to, Lietuva turėtų užtikrinti, kad pastaruoju metu pagerėjęs sveikatos priežiūros įperkamumas nepablogėtų. Galiausiai būsimam atsparumui užtikrinti taip pat reikės didinti sistemos gebėjimą keisti nesveiką gyvenseną (tai vienas iš kitų svarbių veiksnių, lemiančių prastus sveikatos rezultatus Lietuvoje) ir dėti daugiau pastangų, kad ilgalaikės priežiūros sektorius pasirengtų įveikti visuomenės senėjimo iššūkį; |
| --- | --- |

(17)

iš dalies dėl sveikatos sistemos, kuri nepakankamai finansuojama, neoptimalaus efektyvumo Lietuvos sveikatos rezultatai ilgą laiką atsilieka nuo kitų valstybių narių. Dėl dabartinės pandemijos sistema patiria papildomą spaudimą ir dar labiau išryškėjo struktūriniai iššūkiai, be kita ko, lėta pažanga gerinant paslaugų kokybę, nepakankamas investavimas į pirminę sveikatos priežiūrą ir nepadaryta pažanga pritaikant ligoninių tinklą, kad jis taptų efektyvesnis ir labiau atitiktų poreikius. COVID-19 krizė taip pat atskleidžia sveikatos netolygumus, susijusius su darbo jėgos trūkumu ir geografine paslaugų ir jų poreikių neatitiktimi. Lietuva turi sutelkti išteklius, kurių reikia siekiant įveikti dabartinę krizę, ir ateityje padidinti savo sveikatos sistemų atsparumą. Nors skubiais veiksmais daugiausia dėmesio skiriama pajėgumų, susijusių su sveikatos priežiūros darbuotojais ir būtiniausiais medicinos reikmenimis bei įranga, stiprinimui siekiant gelbėti gyvybes pandemijos metu, reikėtų padidinti ilgalaikes investicijas, kuriomis siekiama sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą, kad ji galėtų nuolat vykdyti veiklą, atnaujinti optimalų veikimą ir pasirengti naujiems sukrėtimams. Todėl reikės skirti pakankamai išteklių sveikatos sistemos prieinamumui, efektyvumui ir kokybei gerinti, kad ji galėtų geriau reaguoti į dažnėjančių lėtinių sveikatos sutrikimų, senėjimo ir įsisenėjusių sveikatos netolygumų iššūkius. Šiuo atžvilgiu itin svarbi pirminė sveikatos priežiūra ir e. sveikatos plėtotė. Be to, Lietuva turėtų užtikrinti, kad pastaruoju metu pagerėjęs sveikatos priežiūros įperkamumas nepablogėtų. Galiausiai būsimam atsparumui užtikrinti taip pat reikės didinti sistemos gebėjimą keisti nesveiką gyvenseną (tai vienas iš kitų svarbių veiksnių, lemiančių prastus sveikatos rezultatus Lietuvoje) ir dėti daugiau pastangų, kad ilgalaikės priežiūros sektorius pasirengtų įveikti visuomenės senėjimo iššūkį;

| (18) | prieš COVID-19 pandemiją dalyvavimas darbo rinkoje buvo aktyvus, o nedarbo lygis žemas, tačiau dėl krizės kilo naujų iššūkių. Pasinaudodama Sąjungos finansavimu, Lietuva įgyvendino sutrumpinto darbo laiko tvarką, kad sumažintų pandemijos pasekmes užimtumui, ir nustatė tam tikras kitas priemones, kad sušvelnintų neigiamą poveikį įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Prieš krizę aktyvios darbo rinkos politikos (ADRP) priemonių aprėptis mažėjo, o dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi programose lygis išliko žemas. Tačiau siekiant padėti bedarbiams kuo greičiau grįžti į darbo rinką ir veiksmingą paramą teikti tvariai po atsigavimo etapo pabaigos, reikės didinti ADRP priemonių ir kitų priemonių, skirtų darbo jėgos perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, aprėptį ir jas pakankamai finansuoti. Siekiant užtikrinti prasmingą ir nepavėluotą socialinių partnerių dalyvavimą rengiant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, svarbu stiprinti jų gebėjimus; |
| --- | --- |

(18)

prieš COVID-19 pandemiją dalyvavimas darbo rinkoje buvo aktyvus, o nedarbo lygis žemas, tačiau dėl krizės kilo naujų iššūkių. Pasinaudodama Sąjungos finansavimu, Lietuva įgyvendino sutrumpinto darbo laiko tvarką, kad sumažintų pandemijos pasekmes užimtumui, ir nustatė tam tikras kitas priemones, kad sušvelnintų neigiamą poveikį įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Prieš krizę aktyvios darbo rinkos politikos (ADRP) priemonių aprėptis mažėjo, o dalyvavimo suaugusiųjų mokymosi programose lygis išliko žemas. Tačiau siekiant padėti bedarbiams kuo greičiau grįžti į darbo rinką ir veiksmingą paramą teikti tvariai po atsigavimo etapo pabaigos, reikės didinti ADRP priemonių ir kitų priemonių, skirtų darbo jėgos perkvalifikavimui ir kvalifikacijos kėlimui, aprėptį ir jas pakankamai finansuoti. Siekiant užtikrinti prasmingą ir nepavėluotą socialinių partnerių dalyvavimą rengiant išėjimo iš krizės ir atsigavimo procesą, svarbu stiprinti jų gebėjimus;

| (19) | nors prieš krizę imtasi veiksmų skurdo ir socialinės atskirties rizikai mažinti, pavyzdžiui, padidinus universalias išmokas vaikui ir pensijas, skurdo ir pajamų nelygybės rodikliai tebėra tarp didžiausių Sąjungoje. Lietuvos viešosios išlaidos socialinei apsaugai yra palyginti mažos, o socialinių pervedimų poveikis skurdo mažinimui yra nedidelis ir socialinių rodiklių suvestinėje, kuria grindžiamas Europos socialinių teisių ramstis, vertinamas kaip kritinis. Šalies galimybes finansuoti viešąsias gėrybes bei paslaugas ir mažinti skurdą bei pajamų nelygybę riboja mažas mokesčių ir socialinių išmokų sistemos progresyvumas ir perskirstymo pajėgumas. Tikėtina, kad neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir namų ūkių pajamoms dar labiau paaštrins šias problemas vidutinės trukmės laikotarpiu. Gali prireikti laikinų priemonių, pavyzdžiui, peržiūrėti tinkamumo gauti išmokas kriterijus, kai kurių išmokų dydžius ir jų mokėjimo trukmę, kad nuo pandemijos labiausiai nukentėjusių asmenų padėtis neblogėtų. Minimalios socialinės apsaugos sistema turėtų būti išplėsta, kad būtų remiamos visos grupės, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, netipinius darbuotojus ir pažeidžiamiausius asmenis. Reikia stiprinti pagrindinių socialinių paslaugų teikimą ir aprūpinimą socialiniu būstu, kad būtų remiami tie, kam reikia paramos; |
| --- | --- |

(19)

nors prieš krizę imtasi veiksmų skurdo ir socialinės atskirties rizikai mažinti, pavyzdžiui, padidinus universalias išmokas vaikui ir pensijas, skurdo ir pajamų nelygybės rodikliai tebėra tarp didžiausių Sąjungoje. Lietuvos viešosios išlaidos socialinei apsaugai yra palyginti mažos, o socialinių pervedimų poveikis skurdo mažinimui yra nedidelis ir socialinių rodiklių suvestinėje, kuria grindžiamas Europos socialinių teisių ramstis, vertinamas kaip kritinis. Šalies galimybes finansuoti viešąsias gėrybes bei paslaugas ir mažinti skurdą bei pajamų nelygybę riboja mažas mokesčių ir socialinių išmokų sistemos progresyvumas ir perskirstymo pajėgumas. Tikėtina, kad neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis užimtumui ir namų ūkių pajamoms dar labiau paaštrins šias problemas vidutinės trukmės laikotarpiu. Gali prireikti laikinų priemonių, pavyzdžiui, peržiūrėti tinkamumo gauti išmokas kriterijus, kai kurių išmokų dydžius ir jų mokėjimo trukmę, kad nuo pandemijos labiausiai nukentėjusių asmenų padėtis neblogėtų. Minimalios socialinės apsaugos sistema turėtų būti išplėsta, kad būtų remiamos visos grupės, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, netipinius darbuotojus ir pažeidžiamiausius asmenis. Reikia stiprinti pagrindinių socialinių paslaugų teikimą ir aprūpinimą socialiniu būstu, kad būtų remiami tie, kam reikia paramos;

| (20) | viešojo sektoriaus paskolomis ir garantijomis įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), teikiama likvidumo parama buvo itin svarbi, tačiau tarpininkai turi veiksmingai ir greitai ją paskirstyti įmonėms, o paskolų teikimo sąlygose turi būti atsižvelgta į krizę. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti konkrečios paramos, pavyzdžiui, užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į tas įmones. Reikėtų toliau stengtis mažinti bereikalingą reglamentavimo ir administracinę naštą ir teikti efektyvias skaitmenines viešąsias paslaugas piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

(20)

viešojo sektoriaus paskolomis ir garantijomis įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), teikiama likvidumo parama buvo itin svarbi, tačiau tarpininkai turi veiksmingai ir greitai ją paskirstyti įmonėms, o paskolų teikimo sąlygose turi būti atsižvelgta į krizę. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti konkrečios paramos, pavyzdžiui, užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į tas įmones. Reikėtų toliau stengtis mažinti bereikalingą reglamentavimo ir administracinę naštą ir teikti efektyvias skaitmenines viešąsias paslaugas piliečiams ir įmonėms;

| (21) | Lietuva turėtų užtikrinti, kad jos priemonės, kuriomis skatinamas ekonomikos atsigavimas, būtų orientuotos į ateitį ir palengvintų skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, o šiose srityse yra tam tikrų įveiktinų iššūkių. Kalbant apie skaitmeninę pertvarką, skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemesnis už Sąjungos vidurkį: MVĮ nurodė patyrusios didelių sunkumų užpildyti laisvas IRT darbo vietas. Nors šviesolaidinio ryšio diegimo tiek miesto, tiek kaimo vietovėse rodikliai viršija Sąjungos vidurkį, fiksuotojo plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis yra labai maža, o tarp miestų ir kaimo vietovių tebėra didelių skirtumų; |
| --- | --- |

(21)

Lietuva turėtų užtikrinti, kad jos priemonės, kuriomis skatinamas ekonomikos atsigavimas, būtų orientuotos į ateitį ir palengvintų skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, o šiose srityse yra tam tikrų įveiktinų iššūkių. Kalbant apie skaitmeninę pertvarką, skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemesnis už Sąjungos vidurkį: MVĮ nurodė patyrusios didelių sunkumų užpildyti laisvas IRT darbo vietas. Nors šviesolaidinio ryšio diegimo tiek miesto, tiek kaimo vietovėse rodikliai viršija Sąjungos vidurkį, fiksuotojo plačiajuosčio ryšio aprėptis ir skverbtis yra labai maža, o tarp miestų ir kaimo vietovių tebėra didelių skirtumų;

| (22) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kalbant apie žaliąją pertvarką, visas Lietuvoje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nuo 2010 m. beveik nepakito. Lietuvos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o žiedinio (pakartotinio) medžiagų naudojimo lygis yra gerokai žemesnis už Sąjungos vidurkį. Pagal Lietuvos nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro labai padėtų pastatų energinio naudingumo didinimas pasinaudojant energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimais, šilumos tiekimo sistemų modernizavimas ir didesnio transporto sektoriaus darnumo užtikrinimas. Tikslinės viešosios ir privačiosios investicijos, kuriomis siekiama spręsti šias problemas, ir kitos investicijos, darančios didelį poveikį aplinkai ir sveikatai, gali skatinti ekonomikos augimą bei atsparumą ir padėti užtikrinti tvarų atsigavimą po krizės. Jau suplanuotos investicijos, pavyzdžiui, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse, leidžia greitai nustatyti, kurių projektų įgyvendinimas galėtų būti paankstintas ir kurie prisidėtų prie ekonomikos atsigavimo. Vidutinės trukmės laikotarpio atsigavimo priemonių rengimo darbas gali būti grindžiamas valstybių narių nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, bendro intereso projektų sąrašu ir infrastruktūros plėtojimo planais. Be to, projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra pagrindiniai Lietuvos investicijų prioritetai, kuriais siekiama padidinti Lietuvos saugumą ir integraciją į Sąjungos vidaus rinką. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Lietuvai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Lietuvai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(22)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kalbant apie žaliąją pertvarką, visas Lietuvoje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nuo 2010 m. beveik nepakito. Lietuvos išteklių našumo rodiklis yra vienas mažiausių Sąjungoje, o žiedinio (pakartotinio) medžiagų naudojimo lygis yra gerokai žemesnis už Sąjungos vidurkį. Pagal Lietuvos nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro labai padėtų pastatų energinio naudingumo didinimas pasinaudojant energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimais, šilumos tiekimo sistemų modernizavimas ir didesnio transporto sektoriaus darnumo užtikrinimas. Tikslinės viešosios ir privačiosios investicijos, kuriomis siekiama spręsti šias problemas, ir kitos investicijos, darančios didelį poveikį aplinkai ir sveikatai, gali skatinti ekonomikos augimą bei atsparumą ir padėti užtikrinti tvarų atsigavimą po krizės. Jau suplanuotos investicijos, pavyzdžiui, pastatų renovacijos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityse, leidžia greitai nustatyti, kurių projektų įgyvendinimas galėtų būti paankstintas ir kurie prisidėtų prie ekonomikos atsigavimo. Vidutinės trukmės laikotarpio atsigavimo priemonių rengimo darbas gali būti grindžiamas valstybių narių nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais, bendro intereso projektų sąrašu ir infrastruktūros plėtojimo planais. Be to, projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra pagrindiniai Lietuvos investicijų prioritetai, kuriais siekiama padidinti Lietuvos saugumą ir integraciją į Sąjungos vidaus rinką. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Lietuvai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Lietuvai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (23) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(23)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (24) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Lietuva prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(24)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Lietuva prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (25) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Lietuva turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(25)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Lietuva turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (26) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(26)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Lietuvos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Lietuva ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lietuvos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (27) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lietuvai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, sutelkiant pakankamą finansavimą ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų ir būtiniausių medicinos reikmenų trūkumo problemą. Gerinti sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumą ir kokybę. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui. Didinti ADRP priemonių finansavimą bei aprėptį ir skatinti įgūdžių ugdymą. Užtikrinti minimalios socialinės apsaugos sistemos aprėptį bei pakankamumą ir padidinti mokesčių bei socialinių išmokų sistemos veiksmingumą apsaugant nuo skurdo. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Remti įmonių, visų pirma MVĮ ir į eksportą orientuotų sektorių, likvidumą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į itin didelio pralaidumo plačiajuosčio ryšio aprėptį ir skverbtį, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą ir darnųjį transportą. Skatinti technologines inovacijas MVĮ. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 91.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/101

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Liuksemburgo nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Liuksemburgo stabilumo programos

(2020/C 282/16)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Liuksemburgas nenurodytas kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Liuksemburgui skirta ataskaita. Joje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Liuksemburgo pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Liuksemburgui skirta ataskaita. Joje įvertinta Liuksemburgo pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Liuksemburgo pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Liuksemburgas raginamas visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Liuksemburgas raginamas visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Liuksemburgas pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2020 m. nacionalinę reformų programą Liuksemburgas pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (10) | šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu Liuksemburgui taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (11) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,2 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 22,1 % BVP 2019 m. padidėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 28,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(11)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,2 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 22,1 % BVP 2019 m. padidėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 28,7 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (12) | reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Liuksemburgas ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 5,5 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, paramą sunkumų patiriančioms įmonėms, grąžintiną ir negrąžintiną paramą, be kita ko, savarankiškai dirbantiems asmenims, ir sutrumpinto darbo laiko tvarką, be kita ko, tarpvalstybiniams darbuotojams. Be to, Liuksemburgas paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima mokesčių atidėjimą, paskolas laikinų finansinių sunkumų patiriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir garantijas. Priešingai, nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos vertinimu, paketo poveikis yra mažesnis, nes mokesčių atidėjimo ir grąžintinų paskolų teikimo ji nelaiko diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui. Vis dėlto valdžios institucijos mano, kad tiesioginių mokesčių atidėjimas galiausiai turėtų dalinį poveikį biudžetui, ir jis įtrauktas į pirmiau minėtą 5,5 % BVP sumą. Be to, dalis sumos, susijusios su sutrumpinto darbo laiko sistemomis, yra laikoma automatinių stabilizavimo priemonių veikimo dalimi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Liuksemburgas, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

reaguodamas į COVID-19 pandemiją ir laikydamasis suderinto Sąjungos požiūrio, Liuksemburgas ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 5,5 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, paramą sunkumų patiriančioms įmonėms, grąžintiną ir negrąžintiną paramą, be kita ko, savarankiškai dirbantiems asmenims, ir sutrumpinto darbo laiko tvarką, be kita ko, tarpvalstybiniams darbuotojams. Be to, Liuksemburgas paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima mokesčių atidėjimą, paskolas laikinų finansinių sunkumų patiriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir garantijas. Priešingai, nei nurodyta 2020 m. stabilumo programoje, Komisijos vertinimu, paketo poveikis yra mažesnis, nes mokesčių atidėjimo ir grąžintinų paskolų teikimo ji nelaiko diskrecinėmis priemonėmis, turinčiomis poveikį biudžetui. Vis dėlto valdžios institucijos mano, kad tiesioginių mokesčių atidėjimas galiausiai turėtų dalinį poveikį biudžetui, ir jis įtrauktas į pirmiau minėtą 5,5 % BVP sumą. Be to, dalis sumos, susijusios su sutrumpinto darbo laiko sistemomis, yra laikoma automatinių stabilizavimo priemonių veikimo dalimi. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Liuksemburgas, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (13) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Liuksemburgo valdžios sektoriaus balansas sudarys 4,8 % BVP deficitą 2020 m. ir 0,1 % BVP perteklių 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP. Palyginti su Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2020 m. stabilumo programa pagrįsta atsargesnėmis tiek pajamų, tiek išlaidų prielaidomis; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Liuksemburgo valdžios sektoriaus balansas sudarys 4,8 % BVP deficitą 2020 m. ir 0,1 % BVP perteklių 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP. Palyginti su Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2020 m. stabilumo programa pagrįsta atsargesnėmis tiek pajamų, tiek išlaidų prielaidomis;

| (14) | dėl 2020 m. Liuksemburgo planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(14)

dėl 2020 m. Liuksemburgo planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (15) | Liuksemburgo sveikatos sistema yra viena iš geriausiai veikiančių Sąjungoje. Tačiau kadangi 49 % gydytojų ir 62 % sveikatos priežiūros darbuotojų yra užsieniečiai, sistemos kritinio pažeidžiamumo riba gerokai viršijama (pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rodiklį). Šiomis aplinkybėmis poveikį Liuksemburgo sveikatos sistemai gali daryti vienašaliai kaimyninių šalių sprendimai, priimti krizės metu. Liuksemburgas per rekordiškai trumpą laiką turėjo imtis trumpalaikių priemonių, kad susidūręs su COVID-19 krize padidintų savo sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, pavyzdžiui, mobilizuoti medicinos infrastruktūrą ir įrengti laikiną ligoninės priestatą, taip pat apgyvendinti Liuksemburge tarpvalstybinius sveikatos priežiūros darbuotojus ir jų šeimas; |
| --- | --- |

(15)

Liuksemburgo sveikatos sistema yra viena iš geriausiai veikiančių Sąjungoje. Tačiau kadangi 49 % gydytojų ir 62 % sveikatos priežiūros darbuotojų yra užsieniečiai, sistemos kritinio pažeidžiamumo riba gerokai viršijama (pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rodiklį). Šiomis aplinkybėmis poveikį Liuksemburgo sveikatos sistemai gali daryti vienašaliai kaimyninių šalių sprendimai, priimti krizės metu. Liuksemburgas per rekordiškai trumpą laiką turėjo imtis trumpalaikių priemonių, kad susidūręs su COVID-19 krize padidintų savo sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, pavyzdžiui, mobilizuoti medicinos infrastruktūrą ir įrengti laikiną ligoninės priestatą, taip pat apgyvendinti Liuksemburge tarpvalstybinius sveikatos priežiūros darbuotojus ir jų šeimas;

| (16) | numatoma, kad, be pastaraisiais metais augančio sveikatos priežiūros darbuotojų laisvų darbo vietų skaičiaus, sveikatos sistemai ateityje kils daugiau iššūkių. Konkretūs iššūkiai – tai numatomas sveikatos priežiūros paslaugų poreikio didėjimas didėjant senėjančios visuomenės daliai ir numatomas 59–69 % medicinos darbuotojų išėjimas į pensiją per ateinančius 15 metų. Įgūdžių derinimo inovacijos ir profesinių vaidmenų, užduočių pasidalijimo ir pakeitimo kaita atliks svarbų vaidmenį užtikrinant, kad sveikatos sektorius išliktų patraukli darbo vieta. Apskritai dar yra galimybių gerinti sveikatos sistemos valdymą, įskaitant bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, ir Vyriausybė neseniai pradėjo reikšmingą šios srities reformą. Nors Liuksemburgo skaitmeninė infrastruktūra jau ir taip pažangi, vis dar dedamos pastangos įgyvendinti e. sveikatos sprendimus, pavyzdžiui, skaitmeninius atlyginimo paslaugų teikėjams sprendimus. Liuksemburgas daug dėmesio skyrė tokioms skaitmeninėms technologijoms kaip superkompiuterija, dirbtinis intelektas, blokų grandinės technologija ir didieji duomenys, ir turi galimybių pasinaudodamas šiais pajėgumais ir bendradarbiaudamas Sąjungos lygmeniu daug prisidėti prie mokslinių tyrimų, kuriais siekiama neutralizuoti virusą, sukėlusį COVID-19 pandemiją, bei sumažinti užsikrėtimo atvejų skaičių. Liuksemburgas taip pat nustatė naują paramos schemą, skirtą kovos su COVID-19 produktų mokslinių tyrimų ir plėtros investiciniams projektams, kurie yra būtini siekiant veiksmingai suvaldyti dabartinę COVID-19 pandemiją, kuriant veiksmingus gydymo būdus ir vakcinas; |
| --- | --- |

(16)

numatoma, kad, be pastaraisiais metais augančio sveikatos priežiūros darbuotojų laisvų darbo vietų skaičiaus, sveikatos sistemai ateityje kils daugiau iššūkių. Konkretūs iššūkiai – tai numatomas sveikatos priežiūros paslaugų poreikio didėjimas didėjant senėjančios visuomenės daliai ir numatomas 59–69 % medicinos darbuotojų išėjimas į pensiją per ateinančius 15 metų. Įgūdžių derinimo inovacijos ir profesinių vaidmenų, užduočių pasidalijimo ir pakeitimo kaita atliks svarbų vaidmenį užtikrinant, kad sveikatos sektorius išliktų patraukli darbo vieta. Apskritai dar yra galimybių gerinti sveikatos sistemos valdymą, įskaitant bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, ir Vyriausybė neseniai pradėjo reikšmingą šios srities reformą. Nors Liuksemburgo skaitmeninė infrastruktūra jau ir taip pažangi, vis dar dedamos pastangos įgyvendinti e. sveikatos sprendimus, pavyzdžiui, skaitmeninius atlyginimo paslaugų teikėjams sprendimus. Liuksemburgas daug dėmesio skyrė tokioms skaitmeninėms technologijoms kaip superkompiuterija, dirbtinis intelektas, blokų grandinės technologija ir didieji duomenys, ir turi galimybių pasinaudodamas šiais pajėgumais ir bendradarbiaudamas Sąjungos lygmeniu daug prisidėti prie mokslinių tyrimų, kuriais siekiama neutralizuoti virusą, sukėlusį COVID-19 pandemiją, bei sumažinti užsikrėtimo atvejų skaičių. Liuksemburgas taip pat nustatė naują paramos schemą, skirtą kovos su COVID-19 produktų mokslinių tyrimų ir plėtros investiciniams projektams, kurie yra būtini siekiant veiksmingai suvaldyti dabartinę COVID-19 pandemiją, kuriant veiksmingus gydymo būdus ir vakcinas;

| (17) | Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 6,4 %, o 2021 m. sumažės iki 6,1 %. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų priemonių, skirtų darbo vietoms išsaugoti, visų pirma susijusių su sutrumpintu darbo laiku (pranc. chômage partiel). Tačiau atsižvelgiant į tai, kad dėl naujos minimalių pajamų sistemos (pranc. revenu d’inclusion sociale, REVIS) jau padidėjo valstybinės užimtumo tarnybos užregistruotų bedarbių skaičius, nes nuo 2019 m. sausio mėn. įvestas privalomas reikalavimas registruoti šios tarnybos paramos gavėjus, ypatingą dėmesį reikėtų skirti labiau pažeidžiamoms grupėms, kaip antai vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojams. Tie labiau pažeidžiami žmonės labiausiai nukentės nuo dėl COVID-19 krizės padidėjusios konkurencijos darbo rinkoje. Kiti nuo krizės galintys nukentėti pažeidžiami asmenys yra laikini darbuotojai, taip pat žemos kvalifikacijos darbuotojai apskritai. Kaip nustatyta ankstesniais metais Liuksemburgui skirtose rekomendacijose, žemas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis tebėra struktūrinė Liuksemburgo problema, taip pat daranti poveikį ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui. Dabartinėmis aplinkybėmis vyresnio amžiaus darbuotojams kyla dar didesnė rizika būti atleistiems iš darbo dėl COVID-19 krizės; dabar labiau nei kada nors anksčiau būtina didinti jų gebėjimą prisitaikyti, kad galėtų dirbti kitus darbus ir kituose sektoriuose, be kita ko, keliant jų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuojant. Liuksemburgo socialinės įtraukties rezultatai artimi Sąjungos vidurkiui, tačiau nelygybės ir dirbančiųjų skurdo rodikliai pastaraisiais metais prastėjo, o studentų galimybėms ir toliau įtakos turi jų socioekonominė padėtis. Šiomis aplinkybėmis visų pirma reikėtų remti labiau pažeidžiamas grupes, siekiant sumažinti socialinį COVID-19 krizės poveikį; |
| --- | --- |

(17)

Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 6,4 %, o 2021 m. sumažės iki 6,1 %. Liuksemburgas ėmėsi tam tikrų priemonių, skirtų darbo vietoms išsaugoti, visų pirma susijusių su sutrumpintu darbo laiku (pranc. chômage partiel). Tačiau atsižvelgiant į tai, kad dėl naujos minimalių pajamų sistemos (pranc. revenu d’inclusion sociale, REVIS) jau padidėjo valstybinės užimtumo tarnybos užregistruotų bedarbių skaičius, nes nuo 2019 m. sausio mėn. įvestas privalomas reikalavimas registruoti šios tarnybos paramos gavėjus, ypatingą dėmesį reikėtų skirti labiau pažeidžiamoms grupėms, kaip antai vyresnio amžiaus ir žemos kvalifikacijos darbuotojams. Tie labiau pažeidžiami žmonės labiausiai nukentės nuo dėl COVID-19 krizės padidėjusios konkurencijos darbo rinkoje. Kiti nuo krizės galintys nukentėti pažeidžiami asmenys yra laikini darbuotojai, taip pat žemos kvalifikacijos darbuotojai apskritai. Kaip nustatyta ankstesniais metais Liuksemburgui skirtose rekomendacijose, žemas vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygis tebėra struktūrinė Liuksemburgo problema, taip pat daranti poveikį ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui. Dabartinėmis aplinkybėmis vyresnio amžiaus darbuotojams kyla dar didesnė rizika būti atleistiems iš darbo dėl COVID-19 krizės; dabar labiau nei kada nors anksčiau būtina didinti jų gebėjimą prisitaikyti, kad galėtų dirbti kitus darbus ir kituose sektoriuose, be kita ko, keliant jų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuojant. Liuksemburgo socialinės įtraukties rezultatai artimi Sąjungos vidurkiui, tačiau nelygybės ir dirbančiųjų skurdo rodikliai pastaraisiais metais prastėjo, o studentų galimybėms ir toliau įtakos turi jų socioekonominė padėtis. Šiomis aplinkybėmis visų pirma reikėtų remti labiau pažeidžiamas grupes, siekiant sumažinti socialinį COVID-19 krizės poveikį;

| (18) | Liuksemburgas į savo 2020 m. kovo 25 d. pateiktą stabilizavimo planą įtraukė tam tikrų priemonių, siekdamas per COVID-19 krizę paremti įmones, visų pirma MVĮ, be kita ko, savarankiškai dirbančius asmenis ir labai mažas įmones. Vienas iš labiausiai nukentėjusių sektorių yra mažmeninė prekyba: dėl drastiško paklausos sumažėjimo ir dabar taikomų priemonių daugelis įmonių iš viso negali veikti arba apribojo savo veiklą. Mažmeninės prekybos atsigavimą po COVID-19 krizės paskatintų reguliavimo lankstumas. Be to, būtų naudinga remti MVĮ joms diegiant veiklos tęstinumą užtikrinančias skaitmenines technologijas, tokias kaip e. prekyba. Tinkamas priemones reikėtų išlaikyti per visą atsigavimo laikotarpį, laipsniškai ir lanksčiai jų atsisakant ir nustatant labiausiai nukentėjusius sektorius, kad būtų galima parengti konkrečius paramos planus, suteikiančius galimybę tiems sektoriams atsigavimo etapu mažinti atsilikimą. Įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Po sunkiausio COVID-19 krizės etapo siekiant paremti MVĮ pertvarką ir naujų MVĮ kūrimą augimą skatinančiuose sektoriuose, Liuksemburgo nemokumo sistemos reforma gali padėti įmonėms gauti antrą galimybę, jei bankrotas joms gresia ne dėl jų pačių kaltės; |
| --- | --- |

(18)

Liuksemburgas į savo 2020 m. kovo 25 d. pateiktą stabilizavimo planą įtraukė tam tikrų priemonių, siekdamas per COVID-19 krizę paremti įmones, visų pirma MVĮ, be kita ko, savarankiškai dirbančius asmenis ir labai mažas įmones. Vienas iš labiausiai nukentėjusių sektorių yra mažmeninė prekyba: dėl drastiško paklausos sumažėjimo ir dabar taikomų priemonių daugelis įmonių iš viso negali veikti arba apribojo savo veiklą. Mažmeninės prekybos atsigavimą po COVID-19 krizės paskatintų reguliavimo lankstumas. Be to, būtų naudinga remti MVĮ joms diegiant veiklos tęstinumą užtikrinančias skaitmenines technologijas, tokias kaip e. prekyba. Tinkamas priemones reikėtų išlaikyti per visą atsigavimo laikotarpį, laipsniškai ir lanksčiai jų atsisakant ir nustatant labiausiai nukentėjusius sektorius, kad būtų galima parengti konkrečius paramos planus, suteikiančius galimybę tiems sektoriams atsigavimo etapu mažinti atsilikimą. Įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Po sunkiausio COVID-19 krizės etapo siekiant paremti MVĮ pertvarką ir naujų MVĮ kūrimą augimą skatinančiuose sektoriuose, Liuksemburgo nemokumo sistemos reforma gali padėti įmonėms gauti antrą galimybę, jei bankrotas joms gresia ne dėl jų pačių kaltės;

| (19) | siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų, ypač skaitmeniniame ir žaliajame sektoriuose. Liuksemburgas jau ėmėsi iniciatyvų skaitmeninimui ir inovacijoms skatinti, tačiau technologijų integracijos verslo sektoriuje ir privačiųjų investicijų, taip pat viešųjų paslaugų skaitmeninimo lygis tebėra žemas, turint omenyje didelio potencialo aplinką ir šalies užmojį pereiti prie duomenimis grindžiamos ekonomikos. Siekiant paremti MVĮ ir paskatinti našumą bei konkurencingumą, bus labai svarbu investuoti į skaitmeninimą, pažangius skaitmeninius įgūdžius ir inovacijas. Atsigavimą taip pat reikėtų toliau remti trumpuoju laikotarpiu sparčiau vykdant plataus užmojo žaliąsias investicijas. Pagrindiniai sektoriai galėtų būti, visų pirma, darnusis transportas, įskaitant geležinkelius, darni statyba, ypač kiek tai susiję su pastatų (ir esamų, ir naujų) energiniu naudingumu ir atsinaujinančiąja energija. Visa tai padėtų suteikti tvirtą paskatą žaliajai ekonomikai ir padėtų Liuksemburgui priartėti prie 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų, taip pat parengti dirvą poveikio klimatui neutralumo užtikrinimui. Ir toliau būtina nustatyti investicinius poreikius ir ieškoti investicijų finansavimo šaltinių, be kita ko, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį ekonomikai ir viešiesiems finansams. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Liuksemburgui turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Liuksemburgui galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(19)

siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų, ypač skaitmeniniame ir žaliajame sektoriuose. Liuksemburgas jau ėmėsi iniciatyvų skaitmeninimui ir inovacijoms skatinti, tačiau technologijų integracijos verslo sektoriuje ir privačiųjų investicijų, taip pat viešųjų paslaugų skaitmeninimo lygis tebėra žemas, turint omenyje didelio potencialo aplinką ir šalies užmojį pereiti prie duomenimis grindžiamos ekonomikos. Siekiant paremti MVĮ ir paskatinti našumą bei konkurencingumą, bus labai svarbu investuoti į skaitmeninimą, pažangius skaitmeninius įgūdžius ir inovacijas. Atsigavimą taip pat reikėtų toliau remti trumpuoju laikotarpiu sparčiau vykdant plataus užmojo žaliąsias investicijas. Pagrindiniai sektoriai galėtų būti, visų pirma, darnusis transportas, įskaitant geležinkelius, darni statyba, ypač kiek tai susiję su pastatų (ir esamų, ir naujų) energiniu naudingumu ir atsinaujinančiąja energija. Visa tai padėtų suteikti tvirtą paskatą žaliajai ekonomikai ir padėtų Liuksemburgui priartėti prie 2030 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo, energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos tikslų, taip pat parengti dirvą poveikio klimatui neutralumo užtikrinimui. Ir toliau būtina nustatyti investicinius poreikius ir ieškoti investicijų finansavimo šaltinių, be kita ko, atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos poveikį ekonomikai ir viešiesiems finansams. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Liuksemburgui turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Liuksemburgui galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (20) | atsižvelgiant į didelius tiesioginių užsienio investicijų srautus ir sudėtingas teisines struktūras, kuriose dalyvauja užsienio rėmėjai, Liuksemburgui kyla didelė pinigų plovimo rizika. Ši rizika, visų pirma susijusi su specialistais, teikiančiais paslaugas įmonėms ir patikos fondams arba investicines paslaugas, atspindėta ir nacionaliniame rizikos vertinime. Dėl trūkumų, kurių atsiranda šiems specialistams taikant kovos su pinigų plovimu sistemą, parengiamos neadekvačios rizikos analizės, o pranešimo apie įtartiną veiklą lygis yra žemas. Šių specialistų priežiūros intensyvumas yra nepakankamas šiems trūkumams ištaisyti. Buvo sudarytas nacionalinis įmonių tikrųjų savininkų registras, kad būtų apribotas slaptumas ir nustatyti tikrieji savininkai. Ilgainiui reikia stebėti teikiamos informacijos kokybę ir registro veiksmingumą; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į didelius tiesioginių užsienio investicijų srautus ir sudėtingas teisines struktūras, kuriose dalyvauja užsienio rėmėjai, Liuksemburgui kyla didelė pinigų plovimo rizika. Ši rizika, visų pirma susijusi su specialistais, teikiančiais paslaugas įmonėms ir patikos fondams arba investicines paslaugas, atspindėta ir nacionaliniame rizikos vertinime. Dėl trūkumų, kurių atsiranda šiems specialistams taikant kovos su pinigų plovimu sistemą, parengiamos neadekvačios rizikos analizės, o pranešimo apie įtartiną veiklą lygis yra žemas. Šių specialistų priežiūros intensyvumas yra nepakankamas šiems trūkumams ištaisyti. Buvo sudarytas nacionalinis įmonių tikrųjų savininkų registras, kad būtų apribotas slaptumas ir nustatyti tikrieji savininkai. Ilgainiui reikia stebėti teikiamos informacijos kokybę ir registro veiksmingumą;

| (21) | kova su agresyviu mokesčių planavimu tebėra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Liuksemburgas ėmėsi priemonių kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, įgyvendindamas anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, tačiau turint omenyje aukštą dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų, kaip BVP dalies, lygį galima daryti prielaidą, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Dauguma tiesioginių užsienio investicijų tenka specialiosios paskirties subjektams. Kadangi palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos Sąjungos rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, o dividendų mokėjimai išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami tam tikromis aplinkybėmis, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Liuksemburgas pateikė teisės akto projektą, pagal kurį numatyta neatskaityti palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų jurisdikciją turintiems subjektams, įtrauktiems į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų Sąjungos sąrašą, laikydamasis įsipareigojimo tų jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu nustatyti apsaugos priemones; |
| --- | --- |

(21)

kova su agresyviu mokesčių planavimu tebėra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, kaip pripažinta 2020 m. rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Liuksemburgas ėmėsi priemonių kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, įgyvendindamas anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, tačiau turint omenyje aukštą dividendų, palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų, kaip BVP dalies, lygį galima daryti prielaidą, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Dauguma tiesioginių užsienio investicijų tenka specialiosios paskirties subjektams. Kadangi palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos Sąjungos rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, o dividendų mokėjimai išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami tam tikromis aplinkybėmis, tie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Liuksemburgas pateikė teisės akto projektą, pagal kurį numatyta neatskaityti palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų jurisdikciją turintiems subjektams, įtrauktiems į mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų Sąjungos sąrašą, laikydamasis įsipareigojimo tų jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu nustatyti apsaugos priemones;

| (22) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(22)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (23) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindamas, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Liuksemburgas prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(23)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindamas, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Liuksemburgas prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (24) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Liuksemburgas turėtų užtikrinti, kad jo politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdamas į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(24)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Liuksemburgas turėtų užtikrinti, kad jo politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdamas į euro grupės politines gaires;

| (25) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(25)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Liuksemburgo ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Liuksemburgas ėmėsi atsižvelgdamas į ankstesniais metais jam skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Liuksemburgo politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (26) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Liuksemburgui 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą užtikrinant, kad būtų pakankamai sveikatos priežiūros darbuotojų. Sparčiau įgyvendinti reformas, skirtas sveikatos sistemos ir e. sveikatos valdymui gerinti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui, ypatingą dėmesį skiriant žmonėms, kurių padėtis darbo rinkoje sudėtinga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos priemonės, kuriomis remiamas įmonių, visų pirma MVĮ ir savarankiškai dirbančių asmenų, likvidumas. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darnųjį transportą ir pastatus, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, taip prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Skatinti inovacijas ir skaitmeninimą, visų pirma verslo sektoriuje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo priežiūrą ir vykdymą, kiek tai susiję su specialistais, kurie teikia paslaugas įmonėms ir patikos fondams, taip pat investicines paslaugas. Aktyviau imtis veiksmų, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su mokesčių sistemos aspektais, dėl kurių sudaromos palankesnės sąlygos agresyviai planuoti mokesčius, visų pirma pasinaudojant mokėjimais į užsienį. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 97.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/107

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Vengrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Vengrijos konvergencijos programos

(2020/C 282/17)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vengrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Vengrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vengrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vengrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Vengrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Vengrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Vengrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vengrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Vengrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtingose teritorijose, visų pirma regionuose, kuriuose nepakankamai finansuojamas pagrindinis turtas arba kurie labai priklauso nuo sektorių, kuriuose su klientais reikia bendrauti tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad teritorinė nelygybė Vengrijoje didės, o tai dar labiau sustiprins dabartinę skirtumų tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtingose teritorijose, visų pirma regionuose, kuriuose nepakankamai finansuojamas pagrindinis turtas arba kurie labai priklauso nuo sektorių, kuriuose su klientais reikia bendrauti tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad teritorinė nelygybė Vengrijoje didės, o tai dar labiau sustiprins dabartinę skirtumų tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Vengrija pateikė 2020 m. gegužės 5 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 4 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Vengrija pateikė 2020 m. gegužės 5 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 4 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Vengrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2019 m. birželio 14 d. Taryba rekomendavo Vengrijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalus augimas neviršytų 3,3 % – tai atitiktų 1,0 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m., taip pat 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Vengrijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą; |
| --- | --- |

(12)

2019 m. birželio 14 d. Taryba rekomendavo Vengrijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalus augimas neviršytų 3,3 % – tai atitiktų 1,0 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m., taip pat 2018 ir 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Vengrijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą;

| (13) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 2,0 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 3,8 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,7 % BVP, o iki 2024 m. palaipsniui pasieks 1,0 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 66,3 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 72,6 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, visų pirma susijusia su didesnėmis, nei prognozuota, išlaidomis (tai atitinka ankstesnes išlaidų padidėjimo metų pabaigoje tendencijas), taip pat su galimai mažesnėmis, nei prognozuota, pajamomis, nes atrodo, kad projekcija paremta prielaida, kad pajamos augs; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad nominalusis balansas nuo 2019 m. buvusio 2,0 % BVP deficito blogės ir 2020 m. virs 3,8 % BVP deficitu. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 2,7 % BVP, o iki 2024 m. palaipsniui pasieks 1,0 % BVP. Pagal 2020 m. konvergencijos programą numatoma, kad iki 66,3 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 72,6 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, visų pirma susijusia su didesnėmis, nei prognozuota, išlaidomis (tai atitinka ankstesnes išlaidų padidėjimo metų pabaigoje tendencijas), taip pat su galimai mažesnėmis, nei prognozuota, pajamomis, nes atrodo, kad projekcija paremta prielaida, kad pajamos augs;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vengrija laiku patvirtino biudžeto priemones, kad padidintų sveikatos sistemos intensyvios priežiūros pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims bei sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 2,8 % BVP ir yra visiškai finansuojamos perskirstant biudžeto išlaidas, panaudojant rezervus ir įvedant naujus mokesčius. Tos priemonės apima darbo rinkos rėmimo priemones, įmonėms taikomas mokesčių lengvatas ir skubios medicininės pagalbos išlaidas. Paskelbta apie papildomas priemones ekonomikos atsigavimui remti (1,4 % BVP) ir darbo rinkai remti (0,4 % BVP), tačiau jos dar nepatikslintos. Be to, Vengrija patvirtino priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 1,5 % BVP; Valdžios institucijos rengia papildomas priemones, kurios sudarytų 0,3 % BVP. Tos priemonės apima kredito garantijų programas ir Vyriausybės garantuojamas paskolas. 2020 m. konvergencijos programose nurodytas bendras fiskalinių priemonių poveikis biudžetui skiriasi nuo Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodyto poveikio biudžetui, nes Komisija įvertino ir atsižvelgė tik į tas priemones, kurios buvo pakankamai apibūdintos. Apskritai priemonės, kurias patvirtino Vengrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visų paskelbtų neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių išsamus apibūdinimas ir patvirtinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Vengrija laiku patvirtino biudžeto priemones, kad padidintų sveikatos sistemos intensyvios priežiūros pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims bei sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės 2020 m. sudaro 2,8 % BVP ir yra visiškai finansuojamos perskirstant biudžeto išlaidas, panaudojant rezervus ir įvedant naujus mokesčius. Tos priemonės apima darbo rinkos rėmimo priemones, įmonėms taikomas mokesčių lengvatas ir skubios medicininės pagalbos išlaidas. Paskelbta apie papildomas priemones ekonomikos atsigavimui remti (1,4 % BVP) ir darbo rinkai remti (0,4 % BVP), tačiau jos dar nepatikslintos. Be to, Vengrija patvirtino priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 1,5 % BVP; Valdžios institucijos rengia papildomas priemones, kurios sudarytų 0,3 % BVP. Tos priemonės apima kredito garantijų programas ir Vyriausybės garantuojamas paskolas. 2020 m. konvergencijos programose nurodytas bendras fiskalinių priemonių poveikis biudžetui skiriasi nuo Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje nurodyto poveikio biudžetui, nes Komisija įvertino ir atsižvelgė tik į tas priemones, kurios buvo pakankamai apibūdintos. Apskritai priemonės, kurias patvirtino Vengrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visų paskelbtų neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių išsamus apibūdinimas ir patvirtinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vengrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -5,2 % BVP 2020 m. ir -4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 75,0 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Vengrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -5,2 % BVP 2020 m. ir -4,0 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 75,0 % BVP;

| (16) | 2019 m. birželio 14 d. pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba nustatė, kad 2018 m. Vengrijoje pastebėtas didelis nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2019 m. birželio 14 d. Taryba paskelbė rekomendaciją (8), kurioje Vengrijai rekomendavo imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 % 2019 m. ir 4,7 % 2020 m. – tai atitiktų 1,0 % ir 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. 2019 m. gruodžio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/2172 (9), kuriame nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į 2019 m. birželio 14 d. rekomendaciją, ir 2019 m. gruodžio 5 d. pateikė patikslintą rekomendaciją (10). 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendacijoje Taryba paprašė Vengrijos imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,7 % – tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą 2020 m. Remiantis bendru Komisijos vertinimu ir atsižvelgiant į tai, kad 2020 m. pradėta taikyti bendroji išlyga, kuri leidžia laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, laikoma, kad Vengrija ėmėsi veiksmingų priemonių reaguodama į 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendaciją; |
| --- | --- |

(16)

2019 m. birželio 14 d. pagal Sutarties 121 straipsnio 4 dalį Taryba nustatė, kad 2018 m. Vengrijoje pastebėtas didelis nukrypimas nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Atsižvelgdama į nustatytą didelį nukrypimą, 2019 m. birželio 14 d. Taryba paskelbė rekomendaciją (8), kurioje Vengrijai rekomendavo imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 % 2019 m. ir 4,7 % 2020 m. – tai atitiktų 1,0 % ir 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. 2019 m. gruodžio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2019/2172 (9), kuriame nustatė, kad Vengrija nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgta į 2019 m. birželio 14 d. rekomendaciją, ir 2019 m. gruodžio 5 d. pateikė patikslintą rekomendaciją (10). 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendacijoje Taryba paprašė Vengrijos imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad 2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 4,7 % – tai atitiktų 0,75 % BVP metinį struktūrinį koregavimą 2020 m. Remiantis bendru Komisijos vertinimu ir atsižvelgiant į tai, kad 2020 m. pradėta taikyti bendroji išlyga, kuri leidžia laikinai nukrypti nuo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, laikoma, kad Vengrija ėmėsi veiksmingų priemonių reaguodama į 2019 m. gruodžio 5 d. rekomendaciją;

| (17) | dėl 2020 m. Vengrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(17)

dėl 2020 m. Vengrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (18) | 2020 m. kovo 11 d. Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį. Kovo 12 d. buvo uždarytos sienos keliautojams, išskyrus grįžtančius piliečius ir Europos ekonominės erdvės gyventojus, taip pat reguliariai į darbą anapus sienos vykstančius asmenis. Prekių tranzitas tebebuvo leidžiamas. 2020 m. kovo 16 d. buvo uždarytos vaikų ikimokyklinio ugdymo įstaigos, mokyklos ir universitetai, o mokymas pradėtas vykdyti internetu. Nuo 2020 m. kovo 17 d. nebūtinų prekių parduotuvės turėjo užsidaryti 15 val., o restoranai galėjo teikti tik maistą išsinešti. 2020 m. kovo 28 d. įvestas dalinis karantinas – tai reiškia, kad žmonės gali išvykti iš savo gyvenamosios vietos tik dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, laikydamiesi tinkamo atstumo nuo kitų žmonių. Prieš COVID-19 protrūkį Vengrijos ekonomika po kelerius metus trukusio didelio augimo palaipsniui lėtino tempą. Realusis BVP 2019 m. padidėjo 4,9 %. Prasidėjus viruso protrūkiui gana greitai buvo imtasi priemonių jo plitimui suvaldyti, o oficialių užsikrėtimo atvejų skaičius iki šiol yra nedidelis. Tačiau tikėtina, kad pasaulinis nuosmukis ypač stipriai paveiks eksportą, nes čia dominuoja itin cikliškos pramonės šakos, pavyzdžiui, automobilių pramonė. Taip pat tikėtina, kad dėl kelionių apribojimų neigiamą poveikį patirs turizmo ir transporto paslaugos. Apskritai numatoma, kad nuo kovo mėn. prasidės didelis ekonomikos nuosmukis, o tada nuo antrojo pusmečio numatomas laipsniškas ekonomikos atsigavimas, nes daroma prielaida, kad viruso plitimo valdymo priemonės bus palaipsniui atšaukiamos. Dėl darbo rinkos lankstumo gali sparčiai didėti nedarbas. 2020 m. ekonominės veiklos rezultatai priklausys nuo izoliavimo laikotarpio trukmės ir nuo ekonominės politikos reagavimo priemonių. 2020 m. Komisijos pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės 7 %, o 2021 m. išaugs 6 %; |
| --- | --- |

(18)

2020 m. kovo 11 d. Vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį. Kovo 12 d. buvo uždarytos sienos keliautojams, išskyrus grįžtančius piliečius ir Europos ekonominės erdvės gyventojus, taip pat reguliariai į darbą anapus sienos vykstančius asmenis. Prekių tranzitas tebebuvo leidžiamas. 2020 m. kovo 16 d. buvo uždarytos vaikų ikimokyklinio ugdymo įstaigos, mokyklos ir universitetai, o mokymas pradėtas vykdyti internetu. Nuo 2020 m. kovo 17 d. nebūtinų prekių parduotuvės turėjo užsidaryti 15 val., o restoranai galėjo teikti tik maistą išsinešti. 2020 m. kovo 28 d. įvestas dalinis karantinas – tai reiškia, kad žmonės gali išvykti iš savo gyvenamosios vietos tik dėl tinkamai pagrįstų priežasčių, laikydamiesi tinkamo atstumo nuo kitų žmonių. Prieš COVID-19 protrūkį Vengrijos ekonomika po kelerius metus trukusio didelio augimo palaipsniui lėtino tempą. Realusis BVP 2019 m. padidėjo 4,9 %. Prasidėjus viruso protrūkiui gana greitai buvo imtasi priemonių jo plitimui suvaldyti, o oficialių užsikrėtimo atvejų skaičius iki šiol yra nedidelis. Tačiau tikėtina, kad pasaulinis nuosmukis ypač stipriai paveiks eksportą, nes čia dominuoja itin cikliškos pramonės šakos, pavyzdžiui, automobilių pramonė. Taip pat tikėtina, kad dėl kelionių apribojimų neigiamą poveikį patirs turizmo ir transporto paslaugos. Apskritai numatoma, kad nuo kovo mėn. prasidės didelis ekonomikos nuosmukis, o tada nuo antrojo pusmečio numatomas laipsniškas ekonomikos atsigavimas, nes daroma prielaida, kad viruso plitimo valdymo priemonės bus palaipsniui atšaukiamos. Dėl darbo rinkos lankstumo gali sparčiai didėti nedarbas. 2020 m. ekonominės veiklos rezultatai priklausys nuo izoliavimo laikotarpio trukmės ir nuo ekonominės politikos reagavimo priemonių. 2020 m. Komisijos pavasario prognozėje numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės 7 %, o 2021 m. išaugs 6 %;

| (19) | nuo kovo mėn. vidurio Vyriausybė keliais etapais paskelbė įvairių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti COVID-19 krizės socialinį ir ekonominį poveikį. Centrinis bankas patvirtino priemones, kuriomis siekiama užtikrinti finansų sektoriaus likvidumą. Kitos namų ūkiams ir įmonėms skirtos likvidumo didinimo priemonės apima: a) įmonių ir namų ūkių paskolų ir finansinės nuomos įmokų mokėjimo moratoriumą iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir b) vartojimo kreditų palūkanų normos apribojimą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kitos priemonės, daugiausia skirtos tokiems labiausiai nuo krizės nukentėjusiems sektoriams kaip turizmo ir paslaugų sektoriai, apima laikiną mokesčių sumažinimą ir atleidimą nuo mokesčių, investicijų subsidijas, infrastruktūros plėtrą, subsidijuojamas ir garantuojamas paskolas ir kapitalo programas. Siekdama išsaugoti darbo vietas, Vyriausybė pradėjo taikyti dviejų rūšių darbo rinkos priemones. Pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką tam tikromis sąlygomis 3 mėnesius kompensuojama iki 70 % prarasto darbo užmokesčio, o mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojams skirta speciali darbo užmokesčio subsidija. Vyriausybė vienu ketvirčiu paankstino seniau numatytą socialinio draudimo įmokų sumažinimą ir paskelbė apie vienkartinį priedą prie atlyginimo sveikatos priežiūros sektoriuje. Apskritai, nors fiskalinėmis priemonėmis siekiama remti įmones ir išsaugoti darbo vietas, jų taikymo sritis ir aprėptis, palyginti su daugumos kitų valstybių narių taikomomis priemonėmis, tebėra nedidelė. Be to, jas planuojama finansuoti perskirstant lėšas tarp biudžeto skyrių ir vėl padidinant mokesčius, todėl tikėtina, kad jų poveikis, žvelgiant iš makroekonominio stabilizavimo perspektyvos, bus ribotas; |
| --- | --- |

(19)

nuo kovo mėn. vidurio Vyriausybė keliais etapais paskelbė įvairių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti COVID-19 krizės socialinį ir ekonominį poveikį. Centrinis bankas patvirtino priemones, kuriomis siekiama užtikrinti finansų sektoriaus likvidumą. Kitos namų ūkiams ir įmonėms skirtos likvidumo didinimo priemonės apima: a) įmonių ir namų ūkių paskolų ir finansinės nuomos įmokų mokėjimo moratoriumą iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir b) vartojimo kreditų palūkanų normos apribojimą. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Kitos priemonės, daugiausia skirtos tokiems labiausiai nuo krizės nukentėjusiems sektoriams kaip turizmo ir paslaugų sektoriai, apima laikiną mokesčių sumažinimą ir atleidimą nuo mokesčių, investicijų subsidijas, infrastruktūros plėtrą, subsidijuojamas ir garantuojamas paskolas ir kapitalo programas. Siekdama išsaugoti darbo vietas, Vyriausybė pradėjo taikyti dviejų rūšių darbo rinkos priemones. Pagal sutrumpinto darbo laiko tvarką tam tikromis sąlygomis 3 mėnesius kompensuojama iki 70 % prarasto darbo užmokesčio, o mokslinių tyrimų ir plėtros darbuotojams skirta speciali darbo užmokesčio subsidija. Vyriausybė vienu ketvirčiu paankstino seniau numatytą socialinio draudimo įmokų sumažinimą ir paskelbė apie vienkartinį priedą prie atlyginimo sveikatos priežiūros sektoriuje. Apskritai, nors fiskalinėmis priemonėmis siekiama remti įmones ir išsaugoti darbo vietas, jų taikymo sritis ir aprėptis, palyginti su daugumos kitų valstybių narių taikomomis priemonėmis, tebėra nedidelė. Be to, jas planuojama finansuoti perskirstant lėšas tarp biudžeto skyrių ir vėl padidinant mokesčius, todėl tikėtina, kad jų poveikis, žvelgiant iš makroekonominio stabilizavimo perspektyvos, bus ribotas;

| (20) | sveikatos rezultatai įvairiais aspektais išliko prastesni nei daugumoje valstybių narių, o tai visų pirma rodo, kad rizikos veiksniai labai paplitę tarp gyventojų ir sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos ne itin veiksmingai. Su sveikatos priežiūra susijusių viešųjų išlaidų dalis Vengrijoje buvo gerokai mažesnė už Sąjungos vidurkį. Nors nepatenkintų medicininių poreikių yra nedaug, vengrų, kurie išlaidas padengia iš savo lėšų, skaičius viršija Sąjungos vidurkį ir tokie asmenys vis dažniau priversti naudotis privačiomis sveikatos priežiūros paslaugomis. Tai didina riziką, kad Vengrijos namų ūkiai patirs finansinių sunkumų, ir turi pasekmių socialinei lygybei ir sveikatos rezultatams. Norint racionalizuoti sveikatos priežiūros sistemos išteklių panaudojimą, sudaryti vienodesnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir pagerinti priežiūros kokybę, būtinos papildomos investicijos ir visapusiškos reformos. Prevencinės ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugos yra nepakankamai finansuojamos, o potencialas gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę, didinti prieinamumą ir ekonominį efektyvumą tebėra nepakankamai išnaudojamas. Nors valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, kad sumažintų didelį Vengrijos sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą, regioniniai sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymo skirtumai vis dar trukdo gauti priežiūros paslaugas kai kuriose vietovėse, o kai kurios pažeidžiamos grupės, pavyzdžiui, marginalizuoti romai, taip pat neįgalieji, susiduria su ypatingomis kliūtimis. Dėl COVID-19 pandemijos stipriai išaugus sveikatos priežiūros paslaugų paklausai, reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų galima pradėti spręsti šias struktūrines problemas ir padidinti Vengrijos sveikatos priežiūros sistemos atsparumą; |
| --- | --- |

(20)

sveikatos rezultatai įvairiais aspektais išliko prastesni nei daugumoje valstybių narių, o tai visų pirma rodo, kad rizikos veiksniai labai paplitę tarp gyventojų ir sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos ne itin veiksmingai. Su sveikatos priežiūra susijusių viešųjų išlaidų dalis Vengrijoje buvo gerokai mažesnė už Sąjungos vidurkį. Nors nepatenkintų medicininių poreikių yra nedaug, vengrų, kurie išlaidas padengia iš savo lėšų, skaičius viršija Sąjungos vidurkį ir tokie asmenys vis dažniau priversti naudotis privačiomis sveikatos priežiūros paslaugomis. Tai didina riziką, kad Vengrijos namų ūkiai patirs finansinių sunkumų, ir turi pasekmių socialinei lygybei ir sveikatos rezultatams. Norint racionalizuoti sveikatos priežiūros sistemos išteklių panaudojimą, sudaryti vienodesnes sąlygas naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir pagerinti priežiūros kokybę, būtinos papildomos investicijos ir visapusiškos reformos. Prevencinės ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugos yra nepakankamai finansuojamos, o potencialas gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę, didinti prieinamumą ir ekonominį efektyvumą tebėra nepakankamai išnaudojamas. Nors valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, kad sumažintų didelį Vengrijos sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą, regioniniai sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymo skirtumai vis dar trukdo gauti priežiūros paslaugas kai kuriose vietovėse, o kai kurios pažeidžiamos grupės, pavyzdžiui, marginalizuoti romai, taip pat neįgalieji, susiduria su ypatingomis kliūtimis. Dėl COVID-19 pandemijos stipriai išaugus sveikatos priežiūros paslaugų paklausai, reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų galima pradėti spręsti šias struktūrines problemas ir padidinti Vengrijos sveikatos priežiūros sistemos atsparumą;

| (21) | socialinės ir ekonominės protrūkio pasekmės gali būti didelės, o 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai priimti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas, poveikį dar reikia įvertinti. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 6,1 %. Stipriai nuo krizės nukentėję sektoriai sudaro didelę Vengrijos ekonomikos dalį – juose pagal itin lanksčias darbo sutartis dirba žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai. Iki 2020 m. pradžios, sparčiai augant ekonomikai, bendras užimtumo lygis didėjo, tačiau ne visų grupių vienodai. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, užimtumo skirtumai tarp įgūdžių grupių ir tarp vyrų bei moterų tebėra dideli, o pastarąjį skirtumą iš dalies lėmė ribota kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla. Nepaisant to, kad viešųjų darbų sistemos, nepadėjusios dalyviams rasti darbo pirminėje darbo rinkoje, mastas buvo sumažintas, jis tebebuvo didelis. Dar yra galimybių stiprinti ir kitas politikos kryptis, siekiant veiksmingai padėti bedarbiams arba ekonomiškai neaktyviems žmonėms rasti darbą arba suteikti jiems galimybę mokytis, kad tos politikos kryptys būtų tikslingesnės. Bedarbio pašalpų mokėjimo trukmė yra trumpiausia Sąjungoje (ne ilgiau kaip 3 mėn.) ir netgi palankiomis ekonominėmis sąlygomis ji buvo gerokai trumpesnė nei laikas, kurio vidutiniškai reikia darbui susirasti. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus socialinės apsaugos sistemos ir priemonės turi apsaugoti tuos, kuriems gresia pavojus netekti darbo, taip pat savarankiškai dirbančius asmenis ir bedarbius. Sutrumpinto darbo laiko sistemos, pagal kurias darbuotojai iš valstybės gauna pajamų paramą už nedirbtas valandas, yra geras būdas apsaugoti užimtumą. Pandemijos metu sutrumpinto darbo laiko sistemos yra veiksmingiausios, jei jų administravimas yra paprastas ir greitas, o jos taikomos ne tik tam tikriems sektoriams ar įmonių rūšims; |
| --- | --- |

(21)

socialinės ir ekonominės protrūkio pasekmės gali būti didelės, o 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai priimti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas, poveikį dar reikia įvertinti. Pagal Komisijos prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7,0 %, o 2021 m. sumažės iki 6,1 %. Stipriai nuo krizės nukentėję sektoriai sudaro didelę Vengrijos ekonomikos dalį – juose pagal itin lanksčias darbo sutartis dirba žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojai. Iki 2020 m. pradžios, sparčiai augant ekonomikai, bendras užimtumo lygis didėjo, tačiau ne visų grupių vienodai. Palyginti su Sąjungos vidurkiu, užimtumo skirtumai tarp įgūdžių grupių ir tarp vyrų bei moterų tebėra dideli, o pastarąjį skirtumą iš dalies lėmė ribota kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūla. Nepaisant to, kad viešųjų darbų sistemos, nepadėjusios dalyviams rasti darbo pirminėje darbo rinkoje, mastas buvo sumažintas, jis tebebuvo didelis. Dar yra galimybių stiprinti ir kitas politikos kryptis, siekiant veiksmingai padėti bedarbiams arba ekonomiškai neaktyviems žmonėms rasti darbą arba suteikti jiems galimybę mokytis, kad tos politikos kryptys būtų tikslingesnės. Bedarbio pašalpų mokėjimo trukmė yra trumpiausia Sąjungoje (ne ilgiau kaip 3 mėn.) ir netgi palankiomis ekonominėmis sąlygomis ji buvo gerokai trumpesnė nei laikas, kurio vidutiniškai reikia darbui susirasti. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus socialinės apsaugos sistemos ir priemonės turi apsaugoti tuos, kuriems gresia pavojus netekti darbo, taip pat savarankiškai dirbančius asmenis ir bedarbius. Sutrumpinto darbo laiko sistemos, pagal kurias darbuotojai iš valstybės gauna pajamų paramą už nedirbtas valandas, yra geras būdas apsaugoti užimtumą. Pandemijos metu sutrumpinto darbo laiko sistemos yra veiksmingiausios, jei jų administravimas yra paprastas ir greitas, o jos taikomos ne tik tam tikriems sektoriams ar įmonių rūšims;

| (22) | nors bendri Vengrijos skurdo rodikliai prieš krizę pagerėjo, nuosmukio metu ši tendencija gali greitai pasikeisti. Pajamų nelygybė per pastarąjį dešimtmetį išaugo, iš dalies dėl mokesčių ir išmokų sistemos pokyčių. NET prieš COVID-19 protrūkį tiek materialinio nepritekliaus, tiek materialinio ir socialinio nepritekliaus rodiklis buvo labai aukštas, ypač namų ūkiuose, kuriuose yra keletas vaikų, ir romų bendruomenėje. Socialinei nuomai skirtų municipalinių butų ir finansinės paramos nuomotojams trūkumas trukdo judumui. Minimalių pajamų išmoka iš esmės nesikeitė nuo 2012 m. ir yra viena mažiausių Sąjungoje. Tikėtina, kad pandemija labiausiai paveiks pažeidžiamas grupes, kurios neturi galimybių naudotis priežiūros ir pagrindinėmis paslaugomis ir gyvena perpildytuose namų ūkiuose. Atsigaunant ekonomikai reikės imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamas minėtų grupių aktyvumas darbo rinkoje ir integracija į ją. Dar prieš krizę švietimo rezultatai buvo prastesni už Sąjungos vidurkį ir jiems didelės įtakos turėjo mokinių socialinė ir ekonominė padėtis. Mokyklos nebaigusių asmenų, ypač romų, skaičius buvo didelis. Pažeidžiamoms grupėms menkai dalyvaujant kokybiško švietimo sistemoje neišnaudojama galimybė didinti žmogiškąjį kapitalą ir socialinę sanglaudą. Mokytojų darbo užmokestis yra vienas mažiausių Sąjungoje. Mažas aukštųjų mokyklų studentų skaičius neatitinka didelės aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausos. Netikėtas perėjimas prie nuotolinio mokymosi greičiausiai nelygybę dar labiau padidins. Iš kasmetinių nacionalinių kompetencijos testų rezultatų matyti, kad dėl skaitmeninių priemonių trūkumo skaitmeninis švietimas negali pasiekti daug mokinių. Palankių sąlygų neturintys moksleiviai taip pat patiria neigiamą nuotolinio mokymosi poveikį dėl perpildytų namų ūkių ir menko tėvų išsilavinimo. Pastarojo meto ir dabartinės investicijos į švietimo skaitmeninimą yra svarbios ir jas reikia tęsti; |
| --- | --- |

(22)

nors bendri Vengrijos skurdo rodikliai prieš krizę pagerėjo, nuosmukio metu ši tendencija gali greitai pasikeisti. Pajamų nelygybė per pastarąjį dešimtmetį išaugo, iš dalies dėl mokesčių ir išmokų sistemos pokyčių. NET prieš COVID-19 protrūkį tiek materialinio nepritekliaus, tiek materialinio ir socialinio nepritekliaus rodiklis buvo labai aukštas, ypač namų ūkiuose, kuriuose yra keletas vaikų, ir romų bendruomenėje. Socialinei nuomai skirtų municipalinių butų ir finansinės paramos nuomotojams trūkumas trukdo judumui. Minimalių pajamų išmoka iš esmės nesikeitė nuo 2012 m. ir yra viena mažiausių Sąjungoje. Tikėtina, kad pandemija labiausiai paveiks pažeidžiamas grupes, kurios neturi galimybių naudotis priežiūros ir pagrindinėmis paslaugomis ir gyvena perpildytuose namų ūkiuose. Atsigaunant ekonomikai reikės imtis priemonių, kuriomis būtų skatinamas minėtų grupių aktyvumas darbo rinkoje ir integracija į ją. Dar prieš krizę švietimo rezultatai buvo prastesni už Sąjungos vidurkį ir jiems didelės įtakos turėjo mokinių socialinė ir ekonominė padėtis. Mokyklos nebaigusių asmenų, ypač romų, skaičius buvo didelis. Pažeidžiamoms grupėms menkai dalyvaujant kokybiško švietimo sistemoje neišnaudojama galimybė didinti žmogiškąjį kapitalą ir socialinę sanglaudą. Mokytojų darbo užmokestis yra vienas mažiausių Sąjungoje. Mažas aukštųjų mokyklų studentų skaičius neatitinka didelės aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausos. Netikėtas perėjimas prie nuotolinio mokymosi greičiausiai nelygybę dar labiau padidins. Iš kasmetinių nacionalinių kompetencijos testų rezultatų matyti, kad dėl skaitmeninių priemonių trūkumo skaitmeninis švietimas negali pasiekti daug mokinių. Palankių sąlygų neturintys moksleiviai taip pat patiria neigiamą nuotolinio mokymosi poveikį dėl perpildytų namų ūkių ir menko tėvų išsilavinimo. Pastarojo meto ir dabartinės investicijos į švietimo skaitmeninimą yra svarbios ir jas reikia tęsti;

| (23) | per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje vidaus rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Vengrija yra nedidelė atviros ekonomikos šalis ir per jos sienas intensyviai vykdomas prekių vežimas. Be to, daug vengrų dirba užsienyje ir kiekvieną savaitę vykdami į darbą kerta sienas. Vengrijai taip pat gali prireikti sezoninių pasienio darbuotojų žemės ūkyje. Šiuo metu galiojantys kelionių apribojimai gali trukdyti prekių ir darbuotojų judėjimui, tačiau juos būtų galima sušvelninti pasienyje įrengiant žaliuosius koridorius; |
| --- | --- |

(23)

per COVID-19 krizę itin svarbu užtikrinti ypatingos svarbos infrastruktūros veikimą ir laisvą prekių judėjimą visoje vidaus rinkoje ir bendradarbiaujant su kaimyninėmis šalimis stebėti tiekimo grandines ir užtikrinti tinkamą jų veikimą. Vengrija yra nedidelė atviros ekonomikos šalis ir per jos sienas intensyviai vykdomas prekių vežimas. Be to, daug vengrų dirba užsienyje ir kiekvieną savaitę vykdami į darbą kerta sienas. Vengrijai taip pat gali prireikti sezoninių pasienio darbuotojų žemės ūkyje. Šiuo metu galiojantys kelionių apribojimai gali trukdyti prekių ir darbuotojų judėjimui, tačiau juos būtų galima sušvelninti pasienyje įrengiant žaliuosius koridorius;

| (24) | mažmeninė prekyba yra vienas iš labiausiai paveiktų paslaugų sektorių – dėl taikomų priemonių daugelis įmonių iš viso negalėjo veikti arba labai apribojo savo veiklą. Po COVID-19 krizės mažmeninei prekybai atsigauti padėtų reguliavimo lankstumas. Vengrijoje yra daugiausia reglamentuojamųjų profesijų Sąjungoje. Profesinėms paslaugoms teks svarbus vaidmuo išbrendant iš krizės ir atsigaunant po jos. Todėl labai svarbu užtikrinti galimybes be kliūčių įgyti profesiją ir užsiimti profesine veikla, supaprastinant reglamentavimo sistemas ir susijusias administracines procedūras; tai ypač aktualu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei labai mažoms įmonėms, įskaitant pavienius specialistus, kurie ypač nukentėjo nuo krizės. Labai svarbu įmonėms teikti likvidumo paramą paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, o tarpininkai turi veiksmingai ir greitai įgyvendinti likvidumo paramos paskirstymą įmonėms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Neseniai įsteigtiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pavyzdžiui, paskatų rizikos kapitalo fondams padidinti savo investicijas į šias įmones. Šios paramos priemonės taip pat padės išvengti skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo; |
| --- | --- |

(24)

mažmeninė prekyba yra vienas iš labiausiai paveiktų paslaugų sektorių – dėl taikomų priemonių daugelis įmonių iš viso negalėjo veikti arba labai apribojo savo veiklą. Po COVID-19 krizės mažmeninei prekybai atsigauti padėtų reguliavimo lankstumas. Vengrijoje yra daugiausia reglamentuojamųjų profesijų Sąjungoje. Profesinėms paslaugoms teks svarbus vaidmuo išbrendant iš krizės ir atsigaunant po jos. Todėl labai svarbu užtikrinti galimybes be kliūčių įgyti profesiją ir užsiimti profesine veikla, supaprastinant reglamentavimo sistemas ir susijusias administracines procedūras; tai ypač aktualu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei labai mažoms įmonėms, įskaitant pavienius specialistus, kurie ypač nukentėjo nuo krizės. Labai svarbu įmonėms teikti likvidumo paramą paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, o tarpininkai turi veiksmingai ir greitai įgyvendinti likvidumo paramos paskirstymą įmonėms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Neseniai įsteigtiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pavyzdžiui, paskatų rizikos kapitalo fondams padidinti savo investicijas į šias įmones. Šios paramos priemonės taip pat padės išvengti skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo;

| (25) | moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbus ilgalaikio augimo ir konkurencingumo veiksnys. Vengrija yra laikoma vidutine novatore. Didelė kliūtis inovacijoms yra aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumas. Išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) didėja lėtai ir daugiausia pinigų skiria verslo sektorius, kuris gauna didžiausią Sąjungos viešąją paramą. Tačiau per pastarąjį dešimtmetį MTP išlaidos viešajame sektoriuje sumažėjo. Investicijos į novatoriškas MVĮ, taip pat įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus atstovų bendradarbiavimo stiprinimas didina šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, kurių prireikė kilus COVID-19 krizei. Investicijos į viešuosius mokslinius tyrimus ir inovacijas bei moksliniams tyrimams palanki aplinka yra būtinos ekonomikai atsigauti; |
| --- | --- |

(25)

moksliniai tyrimai ir inovacijos yra itin svarbus ilgalaikio augimo ir konkurencingumo veiksnys. Vengrija yra laikoma vidutine novatore. Didelė kliūtis inovacijoms yra aukštos kvalifikacijos darbuotojų trūkumas. Išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP) didėja lėtai ir daugiausia pinigų skiria verslo sektorius, kuris gauna didžiausią Sąjungos viešąją paramą. Tačiau per pastarąjį dešimtmetį MTP išlaidos viešajame sektoriuje sumažėjo. Investicijos į novatoriškas MVĮ, taip pat įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus atstovų bendradarbiavimo stiprinimas didina šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, kurių prireikė kilus COVID-19 krizei. Investicijos į viešuosius mokslinius tyrimus ir inovacijas bei moksliniams tyrimams palanki aplinka yra būtinos ekonomikai atsigauti;

| (26) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Vengrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos investicijos, kurių reikia siekiant spręsti su klimato kaita ir energetikos pertvarka susijusias problemas. Kartu su investicijomis į skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką, jos užtikrins, kad šaliai atsigavus po krizės jos ekonomika taptų tvaresnė ir atsparesnė. Šiuo metu gyvenamųjų namų sektoriuje energijos vartojimo efektyvumas yra mažas, o tai taip pat prisideda prie oro taršos. Nuolatiniai oro kokybės standartų pažeidimai turi skaudžių pasekmių sveikatai ir aplinkai. Tarp pagrindinių oro taršos šaltinių – gyventojų deginamas kietasis kuras, žemės ūkis ir transporto sektoriuje išmetami teršalai. Tik 1 % bendrojo vidaus energijos suvartojimo sudaro mažai anglies dioksido išskiriantys atsinaujinantieji ištekliai, o labai tarši biomasė sudaro apie 10 %. Palyginti su mažu pradiniu skaičiumi, saulės energijos įrenginių sparčiai daugėja. Pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, siekdama ilgam laikui neutralizuoti poveikį klimatui, Vengrija ketina labiau pasikliauti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais – daugiausia saulės energija. Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis energetikos politika gali paskatinti aplinkos požiūriu tvarų augimą ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Iki COVID-19 pandemijos protrūkio vis didesnį susirūpinimą kėlė kelių spūstys, darančios neigiamą poveikį ekonomikai ir didinančios išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bei oro taršą. Transporto poveikį aplinkai taip pat padėtų sušvelninti plačiau naudojamos nuotolinio darbo galimybės ir patrauklesnės viešojo transporto sistemos. Žiedinė ekonomika tebėra pradiniame etape, komunalinių atliekų perdirbimas yra nepakankamai išplėtotas, o ekonominės priemonės nesuteikia pakankamai paskatų. Atliekų šalinimas sąvartynuose tebėra pagrindinis atliekų tvarkymo metodas. Susirūpinimą ir toliau kelia vandens kokybė ir tiekimas. Pagal skaitmeninius įgūdžius ir įmonių bei viešųjų tarnybų naudojimąsi skaitmeninėmis technologijomis vengrai vis dar atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. Reikėtų toliau dėti pastangas, kad piliečiams ir įmonėms būtų teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vengrijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vengrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(26)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Vengrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos investicijos, kurių reikia siekiant spręsti su klimato kaita ir energetikos pertvarka susijusias problemas. Kartu su investicijomis į skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką, jos užtikrins, kad šaliai atsigavus po krizės jos ekonomika taptų tvaresnė ir atsparesnė. Šiuo metu gyvenamųjų namų sektoriuje energijos vartojimo efektyvumas yra mažas, o tai taip pat prisideda prie oro taršos. Nuolatiniai oro kokybės standartų pažeidimai turi skaudžių pasekmių sveikatai ir aplinkai. Tarp pagrindinių oro taršos šaltinių – gyventojų deginamas kietasis kuras, žemės ūkis ir transporto sektoriuje išmetami teršalai. Tik 1 % bendrojo vidaus energijos suvartojimo sudaro mažai anglies dioksido išskiriantys atsinaujinantieji ištekliai, o labai tarši biomasė sudaro apie 10 %. Palyginti su mažu pradiniu skaičiumi, saulės energijos įrenginių sparčiai daugėja. Pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, siekdama ilgam laikui neutralizuoti poveikį klimatui, Vengrija ketina labiau pasikliauti atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais – daugiausia saulės energija. Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis energetikos politika gali paskatinti aplinkos požiūriu tvarų augimą ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Iki COVID-19 pandemijos protrūkio vis didesnį susirūpinimą kėlė kelių spūstys, darančios neigiamą poveikį ekonomikai ir didinančios išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bei oro taršą. Transporto poveikį aplinkai taip pat padėtų sušvelninti plačiau naudojamos nuotolinio darbo galimybės ir patrauklesnės viešojo transporto sistemos. Žiedinė ekonomika tebėra pradiniame etape, komunalinių atliekų perdirbimas yra nepakankamai išplėtotas, o ekonominės priemonės nesuteikia pakankamai paskatų. Atliekų šalinimas sąvartynuose tebėra pagrindinis atliekų tvarkymo metodas. Susirūpinimą ir toliau kelia vandens kokybė ir tiekimas. Pagal skaitmeninius įgūdžius ir įmonių bei viešųjų tarnybų naudojimąsi skaitmeninėmis technologijomis vengrai vis dar atsilieka nuo Sąjungos vidurkio. Reikėtų toliau dėti pastangas, kad piliečiams ir įmonėms būtų teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Vengrijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Vengrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (27) | 2020 m. kovo 11 d. paskelbtos nepaprastosios padėties trukmė nėra iš anksto nustatyta ir Vyriausybė turi veiksmų laisvę ją pratęsti arba atšaukti. Konkrečios priemonės, kurių ėmėsi Vyriausybė, bus taikomos tol, kol bus atšaukta nepaprastoji padėtis. 2020 m. kovo 30 d. Vengrijos Parlamentas priėmė naują įstatymą, kuriuo Vyriausybei leidžiama dekretu atidėti bet kokio įstatymo taikymą. Turint omenyje bendrą plačių įgaliojimų ir aiškios jų termino pabaigos nebuvimo poveikį, atrodo, kad nepaprastosios padėties metu suteikti įgaliojimai yra platesni nei kitose valstybėse narėse. Kai kurios neatidėliotinos priemonės, kurių imtasi pasinaudojant tais įgaliojimais, kelia abejonių dėl jų būtinumo bei proporcingumo ir trikdo verslo veiklą bei reguliavimo aplinkos stabilumą. Tokios priemonės apima leidimą nukrypti nuo darbo teisės aktų, karinių ryšių palaikymo pareigūnų siuntimą į strategines įmones ir valstybės priežiūros taikymą į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms. 2020 m. gegužės 26 d. Vyriausybė Vengrijos parlamentui pateikė įstatymo projektą, kuriuo ji būtų raginama atšaukti nepaprastąją padėtį ir kuriuo, pasibaigus nepaprastajai padėčiai, būtų atšauktas 2020 m. kovo 30 d. įstatymas. Pagal pagrindinį įstatymą sprendimas atšaukti nepaprastąją padėtį išlieka Vyriausybės prerogatyva. Užtikrinant veiksmingą atitinkamų neatidėliotinų priemonių priežiūrą labai svarbus būtų ir teismų nepriklausomumo stiprinimas; |
| --- | --- |

(27)

2020 m. kovo 11 d. paskelbtos nepaprastosios padėties trukmė nėra iš anksto nustatyta ir Vyriausybė turi veiksmų laisvę ją pratęsti arba atšaukti. Konkrečios priemonės, kurių ėmėsi Vyriausybė, bus taikomos tol, kol bus atšaukta nepaprastoji padėtis. 2020 m. kovo 30 d. Vengrijos Parlamentas priėmė naują įstatymą, kuriuo Vyriausybei leidžiama dekretu atidėti bet kokio įstatymo taikymą. Turint omenyje bendrą plačių įgaliojimų ir aiškios jų termino pabaigos nebuvimo poveikį, atrodo, kad nepaprastosios padėties metu suteikti įgaliojimai yra platesni nei kitose valstybėse narėse. Kai kurios neatidėliotinos priemonės, kurių imtasi pasinaudojant tais įgaliojimais, kelia abejonių dėl jų būtinumo bei proporcingumo ir trikdo verslo veiklą bei reguliavimo aplinkos stabilumą. Tokios priemonės apima leidimą nukrypti nuo darbo teisės aktų, karinių ryšių palaikymo pareigūnų siuntimą į strategines įmones ir valstybės priežiūros taikymą į biržos sąrašus įtrauktoms bendrovėms. 2020 m. gegužės 26 d. Vyriausybė Vengrijos parlamentui pateikė įstatymo projektą, kuriuo ji būtų raginama atšaukti nepaprastąją padėtį ir kuriuo, pasibaigus nepaprastajai padėčiai, būtų atšauktas 2020 m. kovo 30 d. įstatymas. Pagal pagrindinį įstatymą sprendimas atšaukti nepaprastąją padėtį išlieka Vyriausybės prerogatyva. Užtikrinant veiksmingą atitinkamų neatidėliotinų priemonių priežiūrą labai svarbus būtų ir teismų nepriklausomumo stiprinimas;

| (28) | pastaraisiais metais socialinių partnerių dalyvavimas politikos iniciatyvose ir jas įgyvendinant buvo nepakankamas, dėl to pablogėjo politikos formavimo kokybė bei nuspėjamumas ir padidėjo politinių klaidų tikimybė. Konsultacijos ir poveikio vertinimai buvo nuolat ignoruojami taikant specialias teisėkūros procedūras, pavyzdžiui, atskiri nariai teikdavo teisės aktų projektus ir būdavo taikomos skubios procedūros. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas dar labiau susilpnėjo dėl dabartinės valdymo priimant Vyriausybės dekretus sistemos, visų pirma dėl 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai taikyti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas; |
| --- | --- |

(28)

pastaraisiais metais socialinių partnerių dalyvavimas politikos iniciatyvose ir jas įgyvendinant buvo nepakankamas, dėl to pablogėjo politikos formavimo kokybė bei nuspėjamumas ir padidėjo politinių klaidų tikimybė. Konsultacijos ir poveikio vertinimai buvo nuolat ignoruojami taikant specialias teisėkūros procedūras, pavyzdžiui, atskiri nariai teikdavo teisės aktų projektus ir būdavo taikomos skubios procedūros. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas dar labiau susilpnėjo dėl dabartinės valdymo priimant Vyriausybės dekretus sistemos, visų pirma dėl 2020 m. kovo 18 d. Vyriausybės nutarimo, kuriuo leidžiama dvišališkai taikyti nuo Darbo kodekso leidžiančias nukrypti nuostatas;

| (29) | didelį susirūpinimą tebekelia nepakankama konkurencija viešųjų pirkimų srityje, nes platesnis rinkos atvėrimas konkurencijai yra svarbus sprendimas siekiant įveikti krizę, atgaivinti smulkiojo verslo sektorių ir padėti ekonomikai atsigauti. Nepaisant naujų teisės aktų pakeitimų ir viešųjų pirkimų skaitmeninimo, beveik pusė visų viešųjų konkursų baigiasi vieno pasiūlymo procedūra. Didelis vieno pasiūlymo konkursų skaičius mažina viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą. Viešųjų pirkimų specializacija galėtų padėti gerinti atitiktį Sąjungos taisyklėms ir sudaryti sąlygas strateginiams viešiesiems pirkimams. Per pastaraisiais metais Komisijos vykdytus viešųjų pirkimų, susijusių su Sąjungos bendrai finansuotais projektais, auditus buvo nustatyti sisteminiai trūkumai ir išryškėjo viešųjų pirkimų kontrolės sistemos silpnosios pusės. 2019 m. Komisija dėl šių trūkumų Vengrijai nurodė atlikti apie 1 mlrd. EUR dydžio finansinių pataisų; |
| --- | --- |

(29)

didelį susirūpinimą tebekelia nepakankama konkurencija viešųjų pirkimų srityje, nes platesnis rinkos atvėrimas konkurencijai yra svarbus sprendimas siekiant įveikti krizę, atgaivinti smulkiojo verslo sektorių ir padėti ekonomikai atsigauti. Nepaisant naujų teisės aktų pakeitimų ir viešųjų pirkimų skaitmeninimo, beveik pusė visų viešųjų konkursų baigiasi vieno pasiūlymo procedūra. Didelis vieno pasiūlymo konkursų skaičius mažina viešųjų pirkimų sistemos efektyvumą. Viešųjų pirkimų specializacija galėtų padėti gerinti atitiktį Sąjungos taisyklėms ir sudaryti sąlygas strateginiams viešiesiems pirkimams. Per pastaraisiais metais Komisijos vykdytus viešųjų pirkimų, susijusių su Sąjungos bendrai finansuotais projektais, auditus buvo nustatyti sisteminiai trūkumai ir išryškėjo viešųjų pirkimų kontrolės sistemos silpnosios pusės. 2019 m. Komisija dėl šių trūkumų Vengrijai nurodė atlikti apie 1 mlrd. EUR dydžio finansinių pataisų;

| (30) | siekiant didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Vengrija ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemonių įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, tačiau tai, kad į lengvatinių mokesčių centrus pervedamoms pajamoms ji netaiko išskaičiuojamųjų mokesčių, galėtų sudaryti sąlygas išvežti pelną iš Sąjungos nesumokėjus teisingos mokesčių dalies. Nors 2013–2017 m. į lengvatinius mokesčių centrus pervedamų pajamų, kaip antai autorinių atlyginimų, palūkanų ir dividendų, srautai buvo palyginti maži, Vengrijoje užfiksuotas nestabilus ir palyginti didelis kapitalo įplaukų ir išvežimo per specialiosios paskirties subjektus srautas, o tai rodo galimą pažeidžiamumą dėl agresyvaus mokesčių planavimo praktikos; |
| --- | --- |

(30)

siekiant didinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Vengrija ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu priemonių įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, tačiau tai, kad į lengvatinių mokesčių centrus pervedamoms pajamoms ji netaiko išskaičiuojamųjų mokesčių, galėtų sudaryti sąlygas išvežti pelną iš Sąjungos nesumokėjus teisingos mokesčių dalies. Nors 2013–2017 m. į lengvatinius mokesčių centrus pervedamų pajamų, kaip antai autorinių atlyginimų, palūkanų ir dividendų, srautai buvo palyginti maži, Vengrijoje užfiksuotas nestabilus ir palyginti didelis kapitalo įplaukų ir išvežimo per specialiosios paskirties subjektus srautas, o tai rodo galimą pažeidžiamumą dėl agresyvaus mokesčių planavimo praktikos;

| (31) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat buvo aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(31)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat buvo aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (32) | dar prieš krizę susirūpinimą kėlė korupcija, prieiga prie viešosios informacijos ir žiniasklaidos laisvė. Įvedus nepaprastąją padėtį, situacija šiose srityse gali dar pablogėti, nes susilpnėjo kontrolės mechanizmai. Tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas Vengrijoje yra ne tokie veiksmingi kaip kitose valstybėse narėse. Trūksta ryžtingų sistemingų veiksmų, kad aukšto rango pareigūnai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn už korupciją. Susirūpinimą vis dar kelia atsakomybė už sprendimus baigti tyrimus, nes nėra veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima užginčyti prokuratūros sprendimus netraukti baudžiamojon atsakomybėn už įtariamą nusikalstamą veiką. Kovoti su korupcija ir toliau trukdo prieigos prie informacijos apribojimai. Prieigą prie viešosios informacijos atgrasanti praktika gali sulaikyti piliečius ir nevyriausybines organizacijas nuo naudojimosi savo konstitucinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

(32)

dar prieš krizę susirūpinimą kėlė korupcija, prieiga prie viešosios informacijos ir žiniasklaidos laisvė. Įvedus nepaprastąją padėtį, situacija šiose srityse gali dar pablogėti, nes susilpnėjo kontrolės mechanizmai. Tyrimai ir baudžiamasis persekiojimas Vengrijoje yra ne tokie veiksmingi kaip kitose valstybėse narėse. Trūksta ryžtingų sistemingų veiksmų, kad aukšto rango pareigūnai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn už korupciją. Susirūpinimą vis dar kelia atsakomybė už sprendimus baigti tyrimus, nes nėra veiksmingų priemonių, kuriomis būtų galima užginčyti prokuratūros sprendimus netraukti baudžiamojon atsakomybėn už įtariamą nusikalstamą veiką. Kovoti su korupcija ir toliau trukdo prieigos prie informacijos apribojimai. Prieigą prie viešosios informacijos atgrasanti praktika gali sulaikyti piliečius ir nevyriausybines organizacijas nuo naudojimosi savo konstitucinėmis teisėmis;

| (33) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vengrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(33)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Vengrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (34) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(34)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Vengrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Vengrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Vengrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (35) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(35)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Vengrijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Spręsti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą ir užtikrinti tinkamą ypatingos svarbos medicinos produktų tiekimą ir infrastruktūrą, kad būtų padidintas sveikatos priežiūros sistemos atsparumas. Didinti galimybes naudotis kokybiškomis prevencinės ir pirminės priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apsaugoti užimtumą, plačiau taikant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir vykdant veiksmingą aktyvią darbo rinkos politiką, ir pailginti bedarbio pašalpų mokėjimo trukmę. Didinti socialinės paramos adekvatumą ir užtikrinti, kad visi turėtų galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir gauti kokybišką išsilavinimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti likvidumo paramą MVĮ. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, tvarų transportą, vandens ir atliekų tvarkymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat mokykloms skirtą skaitmeninę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užtikrinti, kad visos neatidėliotinos priemonės būtų griežtai proporcingos, ribotos trukmės ir atitiktų Europos bei tarptautinius standartus ir jomis nebūtų trikdoma verslo veikla ir reglamentavimo aplinkos stabilumas. Užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą politikos formavimo procese. Didinti konkurenciją viešųjų pirkimų srityje. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stiprinti mokesčių sistemą, kad būtų išvengta agresyvaus mokesčių planavimo rizikos. |
| --- | --- |

5.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 101.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  2019 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje (OL C 210, 2019 6 21, p. 4).

8

(9)  OL L 329, 2019 12 19, p. 91.

9

(10)  2019 m. gruodžio 5 d. Tarybos rekomendacija ištaisyti pastebėtą didelį nukrypimą nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, Vengrijoje (OL C 420, 2019 12 13, p. 1).

10

(11)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

11

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/116

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Maltos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Maltos stabilumo programos

(2020/C 282/18)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Maltai skirta ataskaita. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Maltos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Maltai skirta ataskaita. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Maltos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Malta raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Malta raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Malta pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. gegužės 2 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

2020 m. nacionalinę reformų programą Malta pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. gegužės 2 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (10) | šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu Maltai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (11) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,6 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 43,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 54,5 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(11)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 7,5 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 3,6 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 43,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 54,5 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (12) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Malta ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,1 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio priedus sunkumų patiriančių sektorių darbuotojams, sveikatos priežiūros pajėgumų didinimą, taip pat su COVID-19 susijusias socialines priemones. Be to, Malta paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Remiantis 2020 m. stabilumo programoje pateiktu vertinimu, valstybės garantijos leis bankams pritraukti įmonėms skirtų naujų paskolų, kurių portfelis gali siekti iki 6,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas. 2020 m. stabilumo programoje taip pat patvirtinamas anksčiau paskelbtas gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, pridėtinės vertės mokesčio ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Malta, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Malta ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,1 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio priedus sunkumų patiriančių sektorių darbuotojams, sveikatos priežiūros pajėgumų didinimą, taip pat su COVID-19 susijusias socialines priemones. Be to, Malta paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Remiantis 2020 m. stabilumo programoje pateiktu vertinimu, valstybės garantijos leis bankams pritraukti įmonėms skirtų naujų paskolų, kurių portfelis gali siekti iki 6,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas. 2020 m. stabilumo programoje taip pat patvirtinamas anksčiau paskelbtas gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, pridėtinės vertės mokesčio ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Malta, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (13) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Maltos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –2,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Maltos valdžios sektoriaus balansas sudarys –6,7 % BVP 2020 m. ir –2,5 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (14) | dėl 2020 m. Maltos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(14)

dėl 2020 m. Maltos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (15) | reaguodama į COVID-19 pandemiją, Malta ėmėsi viruso plitimo valdymo priemonių – organizavo veiksmingą informavimo sveikatos klausimais kampaniją, ėmėsi fizinio izoliavimo ir karantino priemonių, taip pat stebėsenos, plataus masto testavimo ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo veiksmų. Maltos valdžios institucijos taip pat dėjo pastangas ligoninių (be kita ko, tų, kuriose turėjo būti įrengti intensyvios priežiūros skyriai) pajėgumui padidinti. Asmeninių apsaugos priemonių (AAP) tiesioginis įsigijimas vykdomas nacionaliniu lygmeniu. Be to, Malta prisijungė prie Sąjungos vykdomo AAP, laboratorinių reagentų, testų ir dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų bendro viešojo pirkimo. Malta aktyviai stebi su vaistais ir veikliosiomis medžiagomis susijusią padėtį, kad galėtų nustatyti ir numatyti bet kokį galimą jų trūkumą ir skubiai imtis taisomųjų veiksmų, ypač tuo atveju, jei šalys, kurios paprastai tiekia vaistus ar veikliąsias medžiagas, uždarytų sienas. 2020 m. gegužės 12 d. Komisija patvirtino 11,5 mln. EUR vertės schemą, skirtą kovai su COVID-19 reikalingų produktų, įskaitant tokias medicinos priemones kaip vakcinos, ligoninių ir medicinos reikmenys, įskaitant dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus, apsauginiai drabužiai bei priemonės, gamybai remti. Taip pat buvo veiksmingai organizuotas medicinos darbuotojų perskirstymas ir perkvalifikavimas. Įvairias pareigas reguliavimo institucijose ir ministerijose užimančių visuomenės sveikatos specialistų veikla buvo visiškai perorientuota, jie buvo perkelti teikti pagalbą reaguojant į šią pandemiją; |
| --- | --- |

(15)

reaguodama į COVID-19 pandemiją, Malta ėmėsi viruso plitimo valdymo priemonių – organizavo veiksmingą informavimo sveikatos klausimais kampaniją, ėmėsi fizinio izoliavimo ir karantino priemonių, taip pat stebėsenos, plataus masto testavimo ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo veiksmų. Maltos valdžios institucijos taip pat dėjo pastangas ligoninių (be kita ko, tų, kuriose turėjo būti įrengti intensyvios priežiūros skyriai) pajėgumui padidinti. Asmeninių apsaugos priemonių (AAP) tiesioginis įsigijimas vykdomas nacionaliniu lygmeniu. Be to, Malta prisijungė prie Sąjungos vykdomo AAP, laboratorinių reagentų, testų ir dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų bendro viešojo pirkimo. Malta aktyviai stebi su vaistais ir veikliosiomis medžiagomis susijusią padėtį, kad galėtų nustatyti ir numatyti bet kokį galimą jų trūkumą ir skubiai imtis taisomųjų veiksmų, ypač tuo atveju, jei šalys, kurios paprastai tiekia vaistus ar veikliąsias medžiagas, uždarytų sienas. 2020 m. gegužės 12 d. Komisija patvirtino 11,5 mln. EUR vertės schemą, skirtą kovai su COVID-19 reikalingų produktų, įskaitant tokias medicinos priemones kaip vakcinos, ligoninių ir medicinos reikmenys, įskaitant dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatus, apsauginiai drabužiai bei priemonės, gamybai remti. Taip pat buvo veiksmingai organizuotas medicinos darbuotojų perskirstymas ir perkvalifikavimas. Įvairias pareigas reguliavimo institucijose ir ministerijose užimančių visuomenės sveikatos specialistų veikla buvo visiškai perorientuota, jie buvo perkelti teikti pagalbą reaguojant į šią pandemiją;

| (16) | Maltos Vyriausybė rėmė įmones – skyrė finansinę paramą nuotoliniam darbui ir subsidijas privalomam darbuotojų karantinavimui. Be to, Vyriausybė įmonėms (taip pat ir savarankiškai dirbantiems asmenims) teikė garantijas ir atidėjo mokesčių mokėjimą. Įmonių, kurios veikia tokiuose nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusiuose sektoriuose kaip mažmeninės ir didmeninės prekybos, turizmo, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriai, arba sektoriuose, kurių veikla laikinai sustabdyta visuomenės sveikatos priežiūros inspektoriaus įsakymu, visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės teisę gauti atlygį, neviršijantį penkių darbo dienų darbo užmokesčio per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Mažiau nukentėjusiuose sektoriuose dirbantys darbuotojai turi teisę į vienos ar dviejų darbo dienų užmokestį per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Vyriausybė taip pat pranešė apie paramą neįgaliesiems, vaikų turinčioms šeimoms, kuriose abu tėvai yra dirbantys, tačiau nė vienas iš jų negali dirbti nuotoliniu būdu, dėl dabartinės krizės darbą praradusiems darbuotojams ir nuomojamame būste gyvenantiems bedarbiams asmenims. Galiausiai Vyriausybė finansuos iki 2,5 procentinių punktų banko paskolų, kurias yra paėmusios nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusios įmonės, palūkanų normų; |
| --- | --- |

(16)

Maltos Vyriausybė rėmė įmones – skyrė finansinę paramą nuotoliniam darbui ir subsidijas privalomam darbuotojų karantinavimui. Be to, Vyriausybė įmonėms (taip pat ir savarankiškai dirbantiems asmenims) teikė garantijas ir atidėjo mokesčių mokėjimą. Įmonių, kurios veikia tokiuose nuo COVID-19 pandemijos smarkiai nukentėjusiuose sektoriuose kaip mažmeninės ir didmeninės prekybos, turizmo, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriai, arba sektoriuose, kurių veikla laikinai sustabdyta visuomenės sveikatos priežiūros inspektoriaus įsakymu, visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės teisę gauti atlygį, neviršijantį penkių darbo dienų darbo užmokesčio per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Mažiau nukentėjusiuose sektoriuose dirbantys darbuotojai turi teisę į vienos ar dviejų darbo dienų užmokestį per savaitę, apskaičiuojamą pagal 800 EUR dydžio mėnesinį darbo užmokestį. Vyriausybė taip pat pranešė apie paramą neįgaliesiems, vaikų turinčioms šeimoms, kuriose abu tėvai yra dirbantys, tačiau nė vienas iš jų negali dirbti nuotoliniu būdu, dėl dabartinės krizės darbą praradusiems darbuotojams ir nuomojamame būste gyvenantiems bedarbiams asmenims. Galiausiai Vyriausybė finansuos iki 2,5 procentinių punktų banko paskolų, kurias yra paėmusios nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusios įmonės, palūkanų normų;

| (17) | Maltos sveikatos sistema duoda gerų sveikatos priežiūros rezultatų. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos Maltos visuomenės sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Šios sistemos atsparumą galėtų padidinti pastangos gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą veiksmingai reaguoti į tokias pandemijos krizes kaip COVID-19. Ypač reikia stebėti šiuos aspektus: a) intensyviosios ir ilgalaikės priežiūros srityse slaugytojais dirba vis daugiau migrantų, taip pat pastebima privačių bendrosios praktikos gydytojų senėjimo tendencija; b) patiriama sunkumų siekiant apsirūpinti naujais ir pažangiais vaistais; c) daug išlaidų, susijusių su pirmine bei ambulatorine sveikatos priežiūra ir tam tikrais vaistais, dengia patys pacientai; ir d) ambulatorinės priežiūros specialistų konsultacijų laukiančių asmenų skaičius nuolat yra didelis, o pastaruoju metu jis dar labiau auga. Be to, svarbiu prioritetu išlieka uždavinys paslaugų teikimą perkelti iš ligoninių į pirminės sveikatos priežiūros lygmenį; |
| --- | --- |

(17)

Maltos sveikatos sistema duoda gerų sveikatos priežiūros rezultatų. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos Maltos visuomenės sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Šios sistemos atsparumą galėtų padidinti pastangos gerinti sveikatos priežiūros sistemos pajėgumą veiksmingai reaguoti į tokias pandemijos krizes kaip COVID-19. Ypač reikia stebėti šiuos aspektus: a) intensyviosios ir ilgalaikės priežiūros srityse slaugytojais dirba vis daugiau migrantų, taip pat pastebima privačių bendrosios praktikos gydytojų senėjimo tendencija; b) patiriama sunkumų siekiant apsirūpinti naujais ir pažangiais vaistais; c) daug išlaidų, susijusių su pirmine bei ambulatorine sveikatos priežiūra ir tam tikrais vaistais, dengia patys pacientai; ir d) ambulatorinės priežiūros specialistų konsultacijų laukiančių asmenų skaičius nuolat yra didelis, o pastaruoju metu jis dar labiau auga. Be to, svarbiu prioritetu išlieka uždavinys paslaugų teikimą perkelti iš ligoninių į pirminės sveikatos priežiūros lygmenį;

| (18) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,9 %, o 2021 m. sumažės iki 4,4 %. Siekdama sušvelninti rimtas krizės pasekmes užimtumui, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais Malta ėmėsi neatidėliotinų priemonių, kuriomis sudaromos palankios sąlygos dirbti sutrumpintą darbo dieną užuot atleidus darbuotojus. Darbo vietoms apsaugoti pereinant prie ekonomikos gaivinimo, sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų pravartu patvirtinti ilgesniam laikui. Labai svarbu, kad visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, būtų užtikrinta tinkama parama ir galimybė naudotis socialinės apsaugos sistema, numatant galimai ilgesnę nedarbo laikotarpio trukmę. Maltos socialinės apsaugos sistema taip pat turi užtikrinti, kad tinkama parama būtų teikiama užsienio darbuotojams ieškant kito darbo, kai įmanoma, išsaugant leidimus dirbti ir galimybę naudotis kitomis socialinėmis paslaugomis. Palyginti didelę dirbančiųjų dalį sudaro žemos kvalifikacijos suaugusieji, o jų skaičius dar labiau auga dėl didelio mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus. Gali būti, kad dėl dabartinės krizės įgūdžių trūkumas vienuose sektoriuose dar labiau padidės, o kituose iškils naujų įgūdžių poreikis. Dėl šios priežasties dar svarbesnis tampa įgūdžių nustatymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, ypač kalbant apie skaitmeninius ir ekologiškus įgūdžius. Pastaruoju metu Malta padarė pažangą švietimo ir mokymo srityje, tačiau tebėra didelių iššūkių, pavyzdžiui, daug mokinių neturi pakankamų pagrindinių įgūdžių; |
| --- | --- |

(18)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, nedarbas 2020 m. išaugs iki 5,9 %, o 2021 m. sumažės iki 4,4 %. Siekdama sušvelninti rimtas krizės pasekmes užimtumui, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais Malta ėmėsi neatidėliotinų priemonių, kuriomis sudaromos palankios sąlygos dirbti sutrumpintą darbo dieną užuot atleidus darbuotojus. Darbo vietoms apsaugoti pereinant prie ekonomikos gaivinimo, sutrumpinto darbo laiko tvarką būtų pravartu patvirtinti ilgesniam laikui. Labai svarbu, kad visiems darbuotojams, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, būtų užtikrinta tinkama parama ir galimybė naudotis socialinės apsaugos sistema, numatant galimai ilgesnę nedarbo laikotarpio trukmę. Maltos socialinės apsaugos sistema taip pat turi užtikrinti, kad tinkama parama būtų teikiama užsienio darbuotojams ieškant kito darbo, kai įmanoma, išsaugant leidimus dirbti ir galimybę naudotis kitomis socialinėmis paslaugomis. Palyginti didelę dirbančiųjų dalį sudaro žemos kvalifikacijos suaugusieji, o jų skaičius dar labiau auga dėl didelio mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus. Gali būti, kad dėl dabartinės krizės įgūdžių trūkumas vienuose sektoriuose dar labiau padidės, o kituose iškils naujų įgūdžių poreikis. Dėl šios priežasties dar svarbesnis tampa įgūdžių nustatymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, ypač kalbant apie skaitmeninius ir ekologiškus įgūdžius. Pastaruoju metu Malta padarė pažangą švietimo ir mokymo srityje, tačiau tebėra didelių iššūkių, pavyzdžiui, daug mokinių neturi pakankamų pagrindinių įgūdžių;

| (19) | dėl COVID-19 krizės Maltai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms. Labai svarbu užtikrinti nenutrūkstamą kredito srautą ir galimybę gauti finansavimą, ypač labiausiai paveiktuose sektoriuose veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekiant veiksmingai įgyvendinti likvidumo priemones, svarbus vaidmuo tenka bankų sistemai, kuri teikia paskolas ir nukreipia valstybės garantijas, atsisakydama iki krizės taikytos konservatyvios skolinimo praktikos. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(19)

dėl COVID-19 krizės Maltai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms. Labai svarbu užtikrinti nenutrūkstamą kredito srautą ir galimybę gauti finansavimą, ypač labiausiai paveiktuose sektoriuose veikiančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekiant veiksmingai įgyvendinti likvidumo priemones, svarbus vaidmuo tenka bankų sistemai, kuri teikia paskolas ir nukreipia valstybės garantijas, atsisakydama iki krizės taikytos konservatyvios skolinimo praktikos. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (20) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos atsigavimui remti – tai galimybė nukreipti Maltos ekonomiką tvaresne linkme. Maltos perėjimui prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Šalies nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos, kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kitą neigiamą išorinį poveikį aplinkai, visų pirma statybų ir transporto sektoriuose, gali padėti siekti dviejų tikslų – ekonomikos gaivinimo ir tvarumo. Remiant esamų pastatų renovaciją ir įgyvendinant tikslines mokymo programas bus padedama gerinti pastatų energinį naudingumą. Tolesnės investicijos į darnųjį transportą gali užtikrinti perspektyvių naudojimosi asmeniniais automobiliais alternatyvų. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, kurie nurodyti 2020 m. šalies ataskaitos D priede, Maltai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Maltai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(20)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Investicijos atsigavimui remti – tai galimybė nukreipti Maltos ekonomiką tvaresne linkme. Maltos perėjimui prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ilgą laikotarpį reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Šalies nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos, kuriomis siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kitą neigiamą išorinį poveikį aplinkai, visų pirma statybų ir transporto sektoriuose, gali padėti siekti dviejų tikslų – ekonomikos gaivinimo ir tvarumo. Remiant esamų pastatų renovaciją ir įgyvendinant tikslines mokymo programas bus padedama gerinti pastatų energinį naudingumą. Tolesnės investicijos į darnųjį transportą gali užtikrinti perspektyvių naudojimosi asmeniniais automobiliais alternatyvų. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, kurie nurodyti 2020 m. šalies ataskaitos D priede, Maltai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Maltai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (21) | skiriant daugiau dėmesio moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir geresniam jų diegimui verslo aplinkoje bus remiamas Maltos žinių ekonomikos modelio tvarumas. Malta parengė piliečiams ir įmonėms skirtas e. valdžios paslaugas, be kita ko, įvairias mobiliąsias programėles. Tačiau visuomenė šiomis paslaugomis vis dar mažai naudojasi. Siekiant palengvinti ekonomikos skaitmeninę transformaciją, svarbu skatinti piliečius ir įmones naudotis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

(21)

skiriant daugiau dėmesio moksliniams tyrimams ir inovacijoms ir geresniam jų diegimui verslo aplinkoje bus remiamas Maltos žinių ekonomikos modelio tvarumas. Malta parengė piliečiams ir įmonėms skirtas e. valdžios paslaugas, be kita ko, įvairias mobiliąsias programėles. Tačiau visuomenė šiomis paslaugomis vis dar mažai naudojasi. Siekiant palengvinti ekonomikos skaitmeninę transformaciją, svarbu skatinti piliečius ir įmones naudotis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

| (22) | Maltos perėjimas prie paslaugų sektoriaus, kuris orientuotas į tarptautinę rinką, specializacija nuotolinių lošimų bei virtualiojo turto srityse, pilietybės ir leidimo gyventi šalyje suteikimo investuotojams programos prisideda prie ekonomikos augimo, tačiau kartu šaliai kelia pinigų plovimo pavojų, kurį vis dar reikia mažinti. Siekiant užkirsti kelią šiam pavojui ir su juo kovoti, imtasi veiksmų kovos su pinigų plovimo priežiūros institucijos vaidmeniui stiprinti. Be to, buvo stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis kompetentingomis institucijomis. Tačiau Maltos finansinių paslaugų institucijos praktika priežiūros paslaugoms teikti samdyti privačius konsultantus kelia susirūpinimą. Būtina toliau šalinti pinigų plovimo atvejų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už šį nusikaltimą trūkumus. Pagerinus nacionalinę finansų įmonių, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką ir kurios turi Maltos išduotą veiklos licenciją, priežiūrą, būtų sustiprinta bendra valdymo sistema. Draudimo sektoriuje itin svarbus vietos ir išorės priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Taip pat yra galimybių patobulinti trečiųjų valstybių bankų filialų priežiūrą, į riziką orientuotą požiūrį ir bankų rizikos valdymo tvarkos tinkamumo vertinimą; |
| --- | --- |

(22)

Maltos perėjimas prie paslaugų sektoriaus, kuris orientuotas į tarptautinę rinką, specializacija nuotolinių lošimų bei virtualiojo turto srityse, pilietybės ir leidimo gyventi šalyje suteikimo investuotojams programos prisideda prie ekonomikos augimo, tačiau kartu šaliai kelia pinigų plovimo pavojų, kurį vis dar reikia mažinti. Siekiant užkirsti kelią šiam pavojui ir su juo kovoti, imtasi veiksmų kovos su pinigų plovimo priežiūros institucijos vaidmeniui stiprinti. Be to, buvo stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis kompetentingomis institucijomis. Tačiau Maltos finansinių paslaugų institucijos praktika priežiūros paslaugoms teikti samdyti privačius konsultantus kelia susirūpinimą. Būtina toliau šalinti pinigų plovimo atvejų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už šį nusikaltimą trūkumus. Pagerinus nacionalinę finansų įmonių, kurių veikla orientuota į tarptautinę rinką ir kurios turi Maltos išduotą veiklos licenciją, priežiūrą, būtų sustiprinta bendra valdymo sistema. Draudimo sektoriuje itin svarbus vietos ir išorės priežiūros institucijų bendradarbiavimas. Taip pat yra galimybių patobulinti trečiųjų valstybių bankų filialų priežiūrą, į riziką orientuotą požiūrį ir bankų rizikos valdymo tvarkos tinkamumo vertinimą;

| (23) | siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas, tačiau dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsisteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir dėl pilietybės bei leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, pagal kurias net nėra reikalaujama, kad fizinis asmuo būtų Maltos rezidentas mokesčių tikslais, kyla ir įmonių, ir asmenų dvigubo neapmokestinimo rizika; |
| --- | --- |

(23)

siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą, ir toliau yra labai svarbu kovoti su agresyviu mokesčių planavimu. Mokesčių mokėtojų agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų Sąjungos teisės aktus. Malta ėmėsi kovos su agresyviu mokesčių planavimu veiksmų įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas, tačiau dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsisteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir dėl pilietybės bei leidimo gyventi suteikimo investuotojams programų, pagal kurias net nėra reikalaujama, kad fizinis asmuo būtų Maltos rezidentas mokesčių tikslais, kyla ir įmonių, ir asmenų dvigubo neapmokestinimo rizika;

| (24) | Malta taip pat patiria iššūkių siekdama sustiprinti savo institucinius kovos su korupcija pajėgumus. Malta pranešė apie reformas, kurių tikslas – sugriežtinti korupcijos atvejų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą; ji konsultuojasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su Venecijos komisija, dėl teisminių institucijų reformos. Siekiant užbaigti visas šias reformas ir užtikrinti jų veiksmingumą būtina priimti konkrečias priemones; |
| --- | --- |

(24)

Malta taip pat patiria iššūkių siekdama sustiprinti savo institucinius kovos su korupcija pajėgumus. Malta pranešė apie reformas, kurių tikslas – sugriežtinti korupcijos atvejų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą; ji konsultuojasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma su Venecijos komisija, dėl teisminių institucijų reformos. Siekiant užbaigti visas šias reformas ir užtikrinti jų veiksmingumą būtina priimti konkrečias priemones;

| (25) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(25)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (26) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Malta prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(26)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Malta prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (27) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Malta turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(27)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Malta turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (28) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(28)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Maltos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Malta ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Maltos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (29) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Maltai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą sprendžiant problemas, susijusias su sveikatos priežiūros darbuotojų ir svarbių medicinos reikmenų trūkumu, taip pat su pirmine sveikatos priežiūra. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įtvirtinti sutrumpinto darbo laiko tvarką ir visiems darbuotojams užtikrinti tinkamą apsaugą nedarbo atveju. Gerinti švietimo ir įgūdžių ugdymo kokybę ir įtraukumą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą likvidumo paramos, skirtos nukentėjusioms įmonėms, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis, įgyvendinimą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, darnųjį transportą, atliekų tvarkymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Siekiant padidinti teismų nepriklausomumą, užbaigti reformas, kuriomis siekiama pašalinti dabartinius institucinių gebėjimų ir valdymo trūkumus. Toliau dėti pastangas tinkamai įvertinti ir mažinti pinigų plovimo pavojus ir užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimą. Paspartinti veiksmus, kuriais siekiama spręsti problemas, susijusias su mokesčių sistemos ypatumais, dėl kurių fiziniams asmenims ir tarptautinėms įmonėms sudaromos palankesnės sąlygos vykdyti agresyvų mokesčių planavimą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 107.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/122

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Nyderlandų stabilumo programos

(2020/C 282/19)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Nyderlandai nurodyti kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Nyderlandams skirta ataskaita. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma disbalanso šaltiniai – didelė susikaupusi privačiojo sektoriaus skola ir didelis einamosios sąskaitos perteklius; tai turi tarpvalstybinių pasekmių; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Nyderlandams skirta ataskaita. Joje įvertinta Nyderlandų pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Nyderlandų pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma disbalanso šaltiniai – didelė susikaupusi privačiojo sektoriaus skola ir didelis einamosios sąskaitos perteklius; tai turi tarpvalstybinių pasekmių;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Nyderlandai raginami visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Nyderlandai raginami visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | Nyderlandai pateikė savo 2020 m. nacionalinę reformų programą 2020 m. balandžio 28 d., o savo 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(9)

Nyderlandai pateikė savo 2020 m. nacionalinę reformų programą 2020 m. balandžio 28 d., o savo 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 29 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (10) | šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(10)

šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (11) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2020 m. Prognozuojama, kad 2023 m. perteklius sumažės iki 0,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. dar labiau sumažės iki 46,3 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, nebeatrodo realus, be to, 2020 m. stabilumo programoje neatsižvelgiama į didelį priemonių, kurias Nyderlandai paskelbė reaguodami į COVID-19 pandemiją, skaičių. Biudžeto projekcijos buvo atnaujintos Pavasario biudžeto memorandume (7). Pavasario biudžeto memorandume numatomas valdžios sektoriaus nominaliojo balanso pablogėjimas iki 11,8 % BVP deficito 2020 m., o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. turėtų padidėti iki 65,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(11)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 0,1 % BVP pertekliaus 2020 m. Prognozuojama, kad 2023 m. perteklius sumažės iki 0,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48,6 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. dar labiau sumažės iki 46,3 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, nebeatrodo realus, be to, 2020 m. stabilumo programoje neatsižvelgiama į didelį priemonių, kurias Nyderlandai paskelbė reaguodami į COVID-19 pandemiją, skaičių. Biudžeto projekcijos buvo atnaujintos Pavasario biudžeto memorandume (7). Pavasario biudžeto memorandume numatomas valdžios sektoriaus nominaliojo balanso pablogėjimas iki 11,8 % BVP deficito 2020 m., o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. turėtų padidėti iki 65,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (12) | reaguodami į COVID-19 pandemiją ir laikydamiesi suderinto Sąjungos požiūrio, Nyderlandai ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą ir Pavasario biudžeto memorandumą tos biudžetinės priemonės sudaro 2,7 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams, savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomųjų darbuotojų pajamų rėmimą. Be to, Nyderlandai paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės apima įmonių pelno mokesčių atidėjimus (4,6–5,9 % BVP) ir paskolų garantijas (1,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Nyderlandai, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(12)

reaguodami į COVID-19 pandemiją ir laikydamiesi suderinto Sąjungos požiūrio, Nyderlandai ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą ir Pavasario biudžeto memorandumą tos biudžetinės priemonės sudaro 2,7 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų gerinimą, neatidėliotiną pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams, savarankiškai dirbančių asmenų ir samdomųjų darbuotojų pajamų rėmimą. Be to, Nyderlandai paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės apima įmonių pelno mokesčių atidėjimus (4,6–5,9 % BVP) ir paskolų garantijas (1,8 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Nyderlandai, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (13) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Nyderlandų valdžios sektoriaus biudžeto balansas sudarys -6,3 % BVP 2020 m. ir -3,5 % BVP 2021 m. 5,5 procentinių punktų skirtumą tarp Pavasario biudžeto memorandumo prognozės ir Komisijos prognozės lemia skirtinga mokesčių atidėjimo apskaita (4,6–5,9 % BVP); Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje mokesčių atidėjimas neapskaitomas kaip pajamų mažėjimas 2020 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 62,1 % BVP, o 2021 m. –57,6 % BVP; |
| --- | --- |

(13)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Nyderlandų valdžios sektoriaus biudžeto balansas sudarys -6,3 % BVP 2020 m. ir -3,5 % BVP 2021 m. 5,5 procentinių punktų skirtumą tarp Pavasario biudžeto memorandumo prognozės ir Komisijos prognozės lemia skirtinga mokesčių atidėjimo apskaita (4,6–5,9 % BVP); Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje mokesčių atidėjimas neapskaitomas kaip pajamų mažėjimas 2020 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2020 m. pasieks 62,1 % BVP, o 2021 m. –57,6 % BVP;

| (14) | dėl 2020 m. Nyderlandų numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(14)

dėl 2020 m. Nyderlandų numatomo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (15) | pastaruosius šešerius metus vykęs spartus Nyderlandų ekonomikos augimas dėl COVID-19 pandemijos staiga sustojo. Šiais metais Nyderlandų ekonomika turėtų patirti didžiausią susitraukimą per visą pokarinę šalies istoriją. Prognozuojant, kad antrąjį ketvirtį prasidės ekonominės veiklos sąstingis, numatoma, kad šiais metais labai sumažės visi paklausos komponentai, išskyrus valdžios sektoriaus vartojimą. 2021 m. ekonomika greičiausiai atsigaus už augimo tendenciją gerokai greitesniu tempu, o tai rodys, kad laipsniškai grįžtama prie įprastos ekonominės veiklos ir atsigauna labai žemą lygį pasiekusi vidaus paklausa ir pasaulinė prekyba. Vis dėlto tikėtina, kad veiklos lygiai nesieks 2019 m. lygių. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbas 2020 m. padidės iki 5,9 %, iš esmės dėl privalomo įmonių uždarymo ir staigaus bendro ekonominės veiklos sumažėjimo, tačiau 2021 m. jis vėl sumažės iki 5,3 %. Užimtumo apsaugos priemonės, visų pirma laikina neatidėliotina tarpinė priemonė, skirta darbo vietoms išlaikyti, ir papildomas savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimas turėtų padėti sumažinti prarastų darbo vietų skaičių. Vis dėlto tikėtina, kad per ateinančius mėnesius padėtis darbo rinkoje sparčiai blogės, nes stipriai paveiktų sektorių įmonės neišvengiamai atleis darbuotojus, visų pirma dirbančius pagal lanksčias ir terminuotas darbo sutartis; |
| --- | --- |

(15)

pastaruosius šešerius metus vykęs spartus Nyderlandų ekonomikos augimas dėl COVID-19 pandemijos staiga sustojo. Šiais metais Nyderlandų ekonomika turėtų patirti didžiausią susitraukimą per visą pokarinę šalies istoriją. Prognozuojant, kad antrąjį ketvirtį prasidės ekonominės veiklos sąstingis, numatoma, kad šiais metais labai sumažės visi paklausos komponentai, išskyrus valdžios sektoriaus vartojimą. 2021 m. ekonomika greičiausiai atsigaus už augimo tendenciją gerokai greitesniu tempu, o tai rodys, kad laipsniškai grįžtama prie įprastos ekonominės veiklos ir atsigauna labai žemą lygį pasiekusi vidaus paklausa ir pasaulinė prekyba. Vis dėlto tikėtina, kad veiklos lygiai nesieks 2019 m. lygių. Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad nedarbas 2020 m. padidės iki 5,9 %, iš esmės dėl privalomo įmonių uždarymo ir staigaus bendro ekonominės veiklos sumažėjimo, tačiau 2021 m. jis vėl sumažės iki 5,3 %. Užimtumo apsaugos priemonės, visų pirma laikina neatidėliotina tarpinė priemonė, skirta darbo vietoms išlaikyti, ir papildomas savarankiškai dirbančių asmenų pajamų rėmimas turėtų padėti sumažinti prarastų darbo vietų skaičių. Vis dėlto tikėtina, kad per ateinančius mėnesius padėtis darbo rinkoje sparčiai blogės, nes stipriai paveiktų sektorių įmonės neišvengiamai atleis darbuotojus, visų pirma dirbančius pagal lanksčias ir terminuotas darbo sutartis;

| (16) | reaguodama į staigius ekonominius padarinius ir paklausos išnykimą tam tikruose sektoriuose, Vyriausybė priėmė išsamų neatidėliotinų priemonių rinkinį, kad padėtų išvengti struktūrinės žalos ekonomikai. Šis tvirtas politinis atsakas skiriamas labiausiai COVID-19 krizės paveiktoms sritims ir jame daugiausia dėmesio skiriama užimtumo apsaugai ir namų ūkių perkamajai galiai, tiesioginei finansinei kompensacijai, skiriamai smarkiai nukentėjusiems pramonės sektoriams, taip pat mokesčių atidėjimui ir paskolų garantijoms privačiojo sektoriaus kredito srautui remti. Tai turėtų užkirsti kelią laikinų likvidumo problemų peraugimui į nemokumo problemas. Be to, sušvelninti nuosmukį turėtų padėti automatinės stabilizavimo priemonės. Centrinis bankas taip pat sumažino didžiausių bankų sisteminius kapitalo rezervus ir atideda priemonę, kuria įvedama hipotekos rizikos koeficientų apatinė riba, taip atlaisvinant bankų kapitalą ir užtikrinant galimybę bankams stipriai padidinti skolinimą namų ūkiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

(16)

reaguodama į staigius ekonominius padarinius ir paklausos išnykimą tam tikruose sektoriuose, Vyriausybė priėmė išsamų neatidėliotinų priemonių rinkinį, kad padėtų išvengti struktūrinės žalos ekonomikai. Šis tvirtas politinis atsakas skiriamas labiausiai COVID-19 krizės paveiktoms sritims ir jame daugiausia dėmesio skiriama užimtumo apsaugai ir namų ūkių perkamajai galiai, tiesioginei finansinei kompensacijai, skiriamai smarkiai nukentėjusiems pramonės sektoriams, taip pat mokesčių atidėjimui ir paskolų garantijoms privačiojo sektoriaus kredito srautui remti. Tai turėtų užkirsti kelią laikinų likvidumo problemų peraugimui į nemokumo problemas. Be to, sušvelninti nuosmukį turėtų padėti automatinės stabilizavimo priemonės. Centrinis bankas taip pat sumažino didžiausių bankų sisteminius kapitalo rezervus ir atideda priemonę, kuria įvedama hipotekos rizikos koeficientų apatinė riba, taip atlaisvinant bankų kapitalą ir užtikrinant galimybę bankams stipriai padidinti skolinimą namų ūkiams ir įmonėms;

| (17) | sveikatos sistema veikia palyginti gerai – vykdoma bendra gyventojų sveikatos priežiūra ir užtikrinamos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Nedelsiant reaguodami į COVID-19 krizę, Nyderlandai, be kita ko, įdiegė kontrolės strategiją, į kurią įtrauktos plačiosios visuomenės sveikatos priežiūros priemonės, ir priėmė pritaikytas sveikatos priežiūros finansavimo priemones. Vis dėlto prasidėjusi OVID-19 pandemija tapo sveikatos sistemos atsparumo išbandymu. Šiuo atžvilgiu išryškėjo įsisenėjusios problemos. Siekiant padidinti darbo jėgos pajėgumus reikėtų spręsti esamo darbuotojų, visų pirma slaugytojų ir pirminės sveikatos priežiūros srities darbuotojų, trūkumo problemą. Bendras sveikatos sistemų valdymas ir jų pajėgumai užtikrinti, kad integruotos paslaugos būtų teikiamos visose priežiūros grandyse, galėtų būti pagerinti dar veiksmingiau valdant duomenis ir įdiegiant daugiau e. sveikatos priemonių. Todėl COVID-19 pandemija išryškino poreikį toliau didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms sprendžiant šias struktūrines problemas; |
| --- | --- |

(17)

sveikatos sistema veikia palyginti gerai – vykdoma bendra gyventojų sveikatos priežiūra ir užtikrinamos galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Nedelsiant reaguodami į COVID-19 krizę, Nyderlandai, be kita ko, įdiegė kontrolės strategiją, į kurią įtrauktos plačiosios visuomenės sveikatos priežiūros priemonės, ir priėmė pritaikytas sveikatos priežiūros finansavimo priemones. Vis dėlto prasidėjusi OVID-19 pandemija tapo sveikatos sistemos atsparumo išbandymu. Šiuo atžvilgiu išryškėjo įsisenėjusios problemos. Siekiant padidinti darbo jėgos pajėgumus reikėtų spręsti esamo darbuotojų, visų pirma slaugytojų ir pirminės sveikatos priežiūros srities darbuotojų, trūkumo problemą. Bendras sveikatos sistemų valdymas ir jų pajėgumai užtikrinti, kad integruotos paslaugos būtų teikiamos visose priežiūros grandyse, galėtų būti pagerinti dar veiksmingiau valdant duomenis ir įdiegiant daugiau e. sveikatos priemonių. Todėl COVID-19 pandemija išryškino poreikį toliau didinti sveikatos sistemos atsparumą ir pasirengimą krizėms sprendžiant šias struktūrines problemas;

| (18) | 2019 m. ir 2020 m. pradžioje padėtis darbo rinkoje toliau gerėjo ir darbo rinka iš esmės veikė gerai, tačiau per COVID-19 krizę ekonomikos augimas sumažėjo, o dėl to, tikėtina, labai padaugės bedarbių. Siekiant apsaugoti asmenų darbo vietas bei pragyvenimo šaltinius ir kuo labiau sumažinti poveikį savarankiškai dirbantiems asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei didelėms įmonėms, buvo imtasi įvairių precedento neturinčių ekonominių priemonių. Siekiant išsaugoti darbo vietas, darbdaviai, kurie mano, kad dėl COVID-19 krizės praras ne mažiau nei 20 % pajamų, gali kreiptis dėl išmokos (sudarančios iki 90 % įmonės darbo užmokesčio išlaidų, priklausomai nuo apyvartos nuostolių), kuri sudarytų sąlygas trijų mėnesių laikotarpiu mokėti darbuotojams darbo užmokestį; šis laikotarpis pratęstas dar keturiais mėnesiais. Savarankiškai dirbantys asmenys galės pasinaudoti pagreitinta procedūra, pagal kurią jie galės kreiptis dėl papildomo pajamų rėmimo neviršijant minimalios socialinės išmokos sumos. Ši parama, skirta jų pragyvenimo išlaidoms padengti, bus mokama trijų mėnesių laikotarpiu; šis laikotarpis taip pat pratęstas keturiais mėnesiais; |
| --- | --- |

(18)

2019 m. ir 2020 m. pradžioje padėtis darbo rinkoje toliau gerėjo ir darbo rinka iš esmės veikė gerai, tačiau per COVID-19 krizę ekonomikos augimas sumažėjo, o dėl to, tikėtina, labai padaugės bedarbių. Siekiant apsaugoti asmenų darbo vietas bei pragyvenimo šaltinius ir kuo labiau sumažinti poveikį savarankiškai dirbantiems asmenims, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei didelėms įmonėms, buvo imtasi įvairių precedento neturinčių ekonominių priemonių. Siekiant išsaugoti darbo vietas, darbdaviai, kurie mano, kad dėl COVID-19 krizės praras ne mažiau nei 20 % pajamų, gali kreiptis dėl išmokos (sudarančios iki 90 % įmonės darbo užmokesčio išlaidų, priklausomai nuo apyvartos nuostolių), kuri sudarytų sąlygas trijų mėnesių laikotarpiu mokėti darbuotojams darbo užmokestį; šis laikotarpis pratęstas dar keturiais mėnesiais. Savarankiškai dirbantys asmenys galės pasinaudoti pagreitinta procedūra, pagal kurią jie galės kreiptis dėl papildomo pajamų rėmimo neviršijant minimalios socialinės išmokos sumos. Ši parama, skirta jų pragyvenimo išlaidoms padengti, bus mokama trijų mėnesių laikotarpiu; šis laikotarpis taip pat pratęstas keturiais mėnesiais;

| (19) | pagal ekonomikos gaivinimo strategiją reikėtų švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį tiems, kurie labiausiai nukentėjo. Nepaisant įvairių priemonių, kurių buvo imtasi darbo vietoms išsaugoti, mažiau palankią padėtį darbo rinkoje užimantys ir (arba) pažeidžiamoje socialinėje padėtyje esantys asmenys nukentėjo labiausiai. Nedarbas išaugo, ypač kalbant apie pagal lanksčias darbo sutartis dirbančius asmenis – jaunimą, laikinuosius ir migrantų kilmės darbuotojus. Be to, per COVID-19 krizę išryškėjo didelės problemos, susijusios su savarankiškai dirbančių asmenų galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga – jie dažniausiai neturi pakankamo (arba jokio) sveikatos, invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo; |
| --- | --- |

(19)

pagal ekonomikos gaivinimo strategiją reikėtų švelninti COVID-19 krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį tiems, kurie labiausiai nukentėjo. Nepaisant įvairių priemonių, kurių buvo imtasi darbo vietoms išsaugoti, mažiau palankią padėtį darbo rinkoje užimantys ir (arba) pažeidžiamoje socialinėje padėtyje esantys asmenys nukentėjo labiausiai. Nedarbas išaugo, ypač kalbant apie pagal lanksčias darbo sutartis dirbančius asmenis – jaunimą, laikinuosius ir migrantų kilmės darbuotojus. Be to, per COVID-19 krizę išryškėjo didelės problemos, susijusios su savarankiškai dirbančių asmenų galimybėmis naudotis tinkama socialine apsauga – jie dažniausiai neturi pakankamo (arba jokio) sveikatos, invalidumo, nedarbo ir senatvės draudimo;

| (20) | itin svarbi buvo likvidumo parama įmonėms, visų pirma MVĮ, teikiama paskolų ir garantijų forma. Likvidumo paramą įmonėms turi veiksmingai ir greitai skirstyti tarpininkai, kad šios įmonės išliktų atsparios. Dar labiau pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti konkrečios paramos, pavyzdžiui, užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į šias įmones. Taip galėtų būti išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Kaip leidžiama pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (8) ir laikantis joje nustatytų sąlygų, turėtų būti užtikrinta parama visų įmonių (9), ne tik tų, kurios atitinka Komisijos pateiktą MVĮ apibrėžtį, nuosavam arba kvazinuosavam kapitalui. Be to, turėtų būti toliau stengiamasi užtikrinti asmenims ir įmonėms galimybes naudotis veiksmingomis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

(20)

itin svarbi buvo likvidumo parama įmonėms, visų pirma MVĮ, teikiama paskolų ir garantijų forma. Likvidumo paramą įmonėms turi veiksmingai ir greitai skirstyti tarpininkai, kad šios įmonės išliktų atsparios. Dar labiau pagerinti MVĮ pinigų srautus padėtų mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimo atidėjimas ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas. Naujiems startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti konkrečios paramos, pavyzdžiui, užtikrinant, kad akcinio kapitalo dalių nuosavybė priklausytų viešosioms įstaigoms, ir nustatant paskatas rizikos kapitalo fondams didinti investicijas į šias įmones. Taip galėtų būti išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Kaip leidžiama pagal Laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti reaguojant į dabartinį COVID-19 protrūkį, sistemą (8) ir laikantis joje nustatytų sąlygų, turėtų būti užtikrinta parama visų įmonių (9), ne tik tų, kurios atitinka Komisijos pateiktą MVĮ apibrėžtį, nuosavam arba kvazinuosavam kapitalui. Be to, turėtų būti toliau stengiamasi užtikrinti asmenims ir įmonėms galimybes naudotis veiksmingomis skaitmeninėmis viešosiomis paslaugomis;

| (21) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tiksliniai politikos veiksmai, įskaitant investicijas į sektorius, turinčius geriausių perspektyvų padidinti platesnės ekonomikos augimo potencialą, gali padėti išspręsti šios COVID-19 krizės paspartintas problemas. Visų pirma, investicijos į MTP, įtvirtintos į tikslus orientuotų pagrindinių sektorių ir inovacijų politikoje (10), taip pat į žmogiškąjį kapitalą gali padėti remti ilgalaikį našumo augimą ir išlaikyti didelį inovacinį pajėgumą. Tai ypač aktualu startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir novatoriškoms MVĮ, kurie yra itin svarbūs siekiant didinti konkurencingumą ir kurti darbo vietas. Investicijomis į iniciatyvas, įtrauktas į Nyderlandų klimato susitarimą ir Nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, skirtas klimato kaitos problemoms spręsti ir energetikos pertvarkai skatinti, galima iš esmės prisidėti prie platesnių visuomeninių tikslų, įskaitant poreikį užtikrinti tvarų ir efektyviai išteklius naudojantį ekonomikos augimą. Galiausiai reikia investuoti į naujų namų statybą siekiant sumažinti dabartinį būstų trūkumą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Nyderlandams turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Nyderlandams galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(21)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Tiksliniai politikos veiksmai, įskaitant investicijas į sektorius, turinčius geriausių perspektyvų padidinti platesnės ekonomikos augimo potencialą, gali padėti išspręsti šios COVID-19 krizės paspartintas problemas. Visų pirma, investicijos į MTP, įtvirtintos į tikslus orientuotų pagrindinių sektorių ir inovacijų politikoje (10), taip pat į žmogiškąjį kapitalą gali padėti remti ilgalaikį našumo augimą ir išlaikyti didelį inovacinį pajėgumą. Tai ypač aktualu startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms ir novatoriškoms MVĮ, kurie yra itin svarbūs siekiant didinti konkurencingumą ir kurti darbo vietas. Investicijomis į iniciatyvas, įtrauktas į Nyderlandų klimato susitarimą ir Nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, skirtas klimato kaitos problemoms spręsti ir energetikos pertvarkai skatinti, galima iš esmės prisidėti prie platesnių visuomeninių tikslų, įskaitant poreikį užtikrinti tvarų ir efektyviai išteklius naudojantį ekonomikos augimą. Galiausiai reikia investuoti į naujų namų statybą siekiant sumažinti dabartinį būstų trūkumą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Nyderlandams turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Nyderlandams galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (22) | techniniai bei skaitmeniniai įgūdžiai ir kvalifikuoti specialistai yra labai svarbūs Nyderlandų ekonomikos pajėgumui diegti inovacijas ir tvariam bei įtraukiam našumo augimui. Investicijos į pagrindinius ir (arba) skaitmeninius įgūdžius, švietimą ir mokymą, įskaitant visiems suteikiamas galimybes kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, taip pat yra itin svarbios siekiant gerinti galimybes įsidarbinti, visų pirma stiprinti darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų (įskaitant migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius) įsidarbinamumą, kartu skatinant lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį; |
| --- | --- |

(22)

techniniai bei skaitmeniniai įgūdžiai ir kvalifikuoti specialistai yra labai svarbūs Nyderlandų ekonomikos pajėgumui diegti inovacijas ir tvariam bei įtraukiam našumo augimui. Investicijos į pagrindinius ir (arba) skaitmeninius įgūdžius, švietimą ir mokymą, įskaitant visiems suteikiamas galimybes kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti, taip pat yra itin svarbios siekiant gerinti galimybes įsidarbinti, visų pirma stiprinti darbo rinkos nuošalyje esančių asmenų (įskaitant migrantų kilmės asmenis ir neįgaliuosius) įsidarbinamumą, kartu skatinant lygias galimybes ir aktyvią įtrauktį;

| (23) | Nors Nyderlandai ėmėsi priemonių kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo praktika įgyvendindami anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, didžiulis per Nyderlandus atliekamų dividendų, autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų mastas rodo, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Didelė tiesioginių užsienio investicijų dalis tenka specialiosios paskirties įmonėms. Kadangi autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos Sąjungos rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tokie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Nuo 2021 m. sausio 1 d. bus pradėta įgyvendinti neseniai priimta reforma dėl sąlyginio mokesčių išskaičiavimo iš autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų tais atvejais, kai nustatomas piktnaudžiavimas arba mokėjimai siunčiami į mažus mokesčius taikančias šalis arba į šalis, įtrauktas į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų Sąjungos sąrašą – tai yra teigiamas žingsnis mažinant agresyvų mokesčių planavimą. Šios reformos veiksmingumą reikėtų atidžiai stebėti; |
| --- | --- |

(23)

Nors Nyderlandai ėmėsi priemonių kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo praktika įgyvendindami anksčiau sutartas tarptautines ir europines iniciatyvas, didžiulis per Nyderlandus atliekamų dividendų, autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų mastas rodo, kad agresyviu mokesčių planavimu užsiimančios bendrovės naudojasi šalies mokesčių taisyklėmis. Didelė tiesioginių užsienio investicijų dalis tenka specialiosios paskirties įmonėms. Kadangi autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimai į užsienį (t. y. mokėjimai, kuriuos Sąjungos rezidentai atlieka trečiųjų valstybių rezidentams) išskaičiuojamaisiais mokesčiais neapmokestinami, tokie mokėjimai, jei jie nėra apmokestinami gavėjo šalyje, gali būti neapmokestinami iš viso. Nuo 2021 m. sausio 1 d. bus pradėta įgyvendinti neseniai priimta reforma dėl sąlyginio mokesčių išskaičiavimo iš autorinių atlyginimų ir palūkanų mokėjimų tais atvejais, kai nustatomas piktnaudžiavimas arba mokėjimai siunčiami į mažus mokesčius taikančias šalis arba į šalis, įtrauktas į nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų Sąjungos sąrašą – tai yra teigiamas žingsnis mažinant agresyvų mokesčių planavimą. Šios reformos veiksmingumą reikėtų atidžiai stebėti;

| (24) | kelios Nyderlandų finansų įstaigos neseniai dalyvavo pinigų plovimo operacijose. Šie atvejai išryškino poreikį, nepaisant pastarojo meto pastangų, toliau stiprinti finansų įstaigų priežiūrą, tirti pinigų plovimo atvejus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos. Be finansų sektoriaus, Nyderlandų ekonomikos atvirumas užsienio tiesioginėms investicijoms ir sudėtingos šalies teisinės struktūros taip pat kelia didelę pinigų plovimo riziką. Patikos ir įmonių paslaugų teikėjai bei mokesčių konsultantai retai praneša apie neįprastus sandorius, nors tai neatitinka su jais siejamos didelės rizikos, todėl reikia vykdyti atitinkamą priežiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad yra daugybė sudėtingų teisinių struktūrų, gerai veikiantis tikrosios nuosavybės registras yra itin svarbus užtikrinant, kad tokie subjektai negalėtų šiomis struktūromis piktnaudžiauti, tačiau toks registras dar nesukurtas; |
| --- | --- |

(24)

kelios Nyderlandų finansų įstaigos neseniai dalyvavo pinigų plovimo operacijose. Šie atvejai išryškino poreikį, nepaisant pastarojo meto pastangų, toliau stiprinti finansų įstaigų priežiūrą, tirti pinigų plovimo atvejus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos. Be finansų sektoriaus, Nyderlandų ekonomikos atvirumas užsienio tiesioginėms investicijoms ir sudėtingos šalies teisinės struktūros taip pat kelia didelę pinigų plovimo riziką. Patikos ir įmonių paslaugų teikėjai bei mokesčių konsultantai retai praneša apie neįprastus sandorius, nors tai neatitinka su jais siejamos didelės rizikos, todėl reikia vykdyti atitinkamą priežiūrą. Atsižvelgiant į tai, kad yra daugybė sudėtingų teisinių struktūrų, gerai veikiantis tikrosios nuosavybės registras yra itin svarbus užtikrinant, kad tokie subjektai negalėtų šiomis struktūromis piktnaudžiauti, tačiau toks registras dar nesukurtas;

| (25) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(25)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (26) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindami, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Nyderlandai prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(26)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindami, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Nyderlandai prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (27) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad jų politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdami į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(27)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Nyderlandai turėtų užtikrinti, kad jų politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdami į euro grupės politines gaires;

| (28) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais jiems skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(28)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę, taip pat veiksmus, kurių Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais jiems skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (29) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(29)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (11) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (30) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos 3 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(30)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos 3 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Nyderlandams 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, be kita ko, šalinant esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir spartinant atitinkamų e. sveikatos priemonių diegimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mažinti COVID-19 poveikį užimtumui bei socialinį poveikį ir skatinti tinkamą savarankiškai dirbančių asmenų socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, tvarią infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, taip pat į tikslus orientuotus mokslinius tyrimus ir inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Imtis veiksmų, kad būtų visiškai pašalintos mokesčių sistemos spragos, palengvinančios agresyvų mokesčių planavimą, ypač kalbant apie mokėjimus į užsienį, visų pirma įgyvendinant priimtas priemones ir užtikrinant jų veiksmingumą. Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo priežiūrą ir vykdymą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 112.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  2020 m. biudžeto memorandumas (oland. Voorjaarsnota 2020), kurį 2020 m. balandžio 25 d. antriesiems rūmams svarstyti pateikė finansų ministras F. Hoekstra.

7

Voorjaarsnota 2020

(8)  OL C 91I, 2020 3 20, p. 1.

8

(9)  Įskaitant startuolius ir veiklą plečiančias įmones, kurių verslo modeliai yra konkurencingi, tačiau kurių pinigų srautus neigiamai paveikė COVID-19 pandemija.

9

(10)  Remiantis šiuo nauju politikos principu siekiama dar labiau skatinti investicijas į MTP, kad būtų pasiekti ilgalaikiai tikslai, susiję su pagrindiniais visuomenės uždaviniais, suskirstytais į keturias tikslų grupes: i) energetikos pertvarkos ir tvarumo; ii) žemės ūkio, vandens ir maisto; iii) sveikatos bei priežiūros ir iv) saugumo. Ši politika laikoma vienu iš svarbiausių prioritetų didinant konkurencingumą ir sprendžiant visuomenės uždavinius (Ekonomikos reikalų ministerija (EZK) (2018 m.), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, Rijksoverheid, Haga);

10

Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

Rijksoverheid

(11)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

11

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/129

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Austrijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Austrijos stabilumo programos

(2020/C 282/20)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Austrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Austrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Austrijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Austrijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad konkrečiai sveikatos sektoriuje reikia patikimų pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad konkrečiai sveikatos sektoriuje reikia patikimų pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Austrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Austrija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, tikėtina, kad socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai įvairiuose regionuose bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai tarp Austrijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, tikėtina, kad socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai įvairiuose regionuose bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai tarp Austrijos regionų didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Austrija pateikė 2020 m. balandžio 14 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Austrija pateikė 2020 m. balandžio 14 d., o 2020 m. stabilumo programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programos techniniame atnaujinime Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 70,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 81,4 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programos techniniame atnaujinime Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 8,0 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,9 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 70,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 81,4 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Austrija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,0 % BVP. Tos priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, skubią pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms ir sutrumpinto darbo laiko tvarką. Be to, Austrija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,0 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą (2,6 % BVP) ir paskolų garantijas (2,4 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Austrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Austrija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 5,0 % BVP. Tos priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą, skubią pagalbą sunkumų patiriančioms įmonėms ir sutrumpinto darbo laiko tvarką. Be to, Austrija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,0 % BVP. Tos priemonės apima gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atidėjimą (2,6 % BVP) ir paskolų garantijas (2,4 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Austrija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Austrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -6,1 % BVP 2020 m. ir -1,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 78,8 % BVP, o 2021 m. –75,8 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Austrijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -6,1 % BVP 2020 m. ir -1,9 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 78,8 % BVP, o 2021 m. –75,8 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Austrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Austrijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | siekdama suvaldyti COVID-19 plitimą Austrijos Vyriausybė ėmėsi beprecedenčių priemonių. Ji įvedė griežtą karantiną, nustatė socialinių kontaktų ribojimo taisykles ir skyrė daug lėšų sveikatos sistemai, kad būtų įsigyta įrangos ir reikmenų, sustiprinti laboratorijų pajėgumai ir padidintas gebėjimas apsirūpinti personalu. Pirminės sveikatos priežiūros įstaigos patyrė ypatingą spaudimą, nes beprecedenčiu mastu išaugo nuotolinių konsultacijų, gydytojų konsultacijų ir vizitų į namus poreikis. Staigus COVID-19 protrūkis stipriai paveikė Austrijos ekonomiką. Nacionalinės ir tarptautinės viruso plitimo valdymo priemonės sutrikdė tiek paklausą, tiek pasiūlą ir lėmė plataus masto nuosmukį. Todėl prognozuojama, kad 2020 m. BVP sumažės 5,5 %, t. y. daugiau nei per 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę. Kadangi naujų užsikrėtimo atvejų skaičius palyginti sparčiai mažėjo, Austrija buvo viena iš pirmųjų valstybių narių, kurios paskelbė švelninančios viruso plitimo valdymo priemones – apie tai ji paskelbė balandžio mėn. viduryje. Siekdama išvengti ilgalaikių ekonominių nuostolių ir sušvelninti krizės poveikį užimtumui bei jos socialinį poveikį, Vyriausybė patvirtino išsamų priemonių rinkinį Austrijos ekonomikai remti (apie 10 % BVP). Į šį rinkinį įtraukta sutrumpinto darbo laiko tvarka (vok. Kurzarbeit), pagal kurią darbo laiko sutrumpinimas konkretų laikotarpį gali siekti vidutiniškai iki 90 %, o darbdaviams kompensuojama 80–90 % paskutinių darbuotojo grynųjų pajamų priklausomai nuo paskutinių bendrųjų pajamų. Išsamiu įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims skirtų priemonių rinkiniu siekiama laikinai išvengti likvidumo problemų ir teikiama tiesioginė parama, visų pirma labai nukentėjusioms įmonėms ir sektoriams, ypač daug dėmesio skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Tai tokios priemonės kaip pervedimai, likvidumo parama paskolomis, garantijomis, kapitalo injekcijomis ir mokesčių atidėjimu. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(16)

siekdama suvaldyti COVID-19 plitimą Austrijos Vyriausybė ėmėsi beprecedenčių priemonių. Ji įvedė griežtą karantiną, nustatė socialinių kontaktų ribojimo taisykles ir skyrė daug lėšų sveikatos sistemai, kad būtų įsigyta įrangos ir reikmenų, sustiprinti laboratorijų pajėgumai ir padidintas gebėjimas apsirūpinti personalu. Pirminės sveikatos priežiūros įstaigos patyrė ypatingą spaudimą, nes beprecedenčiu mastu išaugo nuotolinių konsultacijų, gydytojų konsultacijų ir vizitų į namus poreikis. Staigus COVID-19 protrūkis stipriai paveikė Austrijos ekonomiką. Nacionalinės ir tarptautinės viruso plitimo valdymo priemonės sutrikdė tiek paklausą, tiek pasiūlą ir lėmė plataus masto nuosmukį. Todėl prognozuojama, kad 2020 m. BVP sumažės 5,5 %, t. y. daugiau nei per 2008–2009 m. ekonomikos ir finansų krizę. Kadangi naujų užsikrėtimo atvejų skaičius palyginti sparčiai mažėjo, Austrija buvo viena iš pirmųjų valstybių narių, kurios paskelbė švelninančios viruso plitimo valdymo priemones – apie tai ji paskelbė balandžio mėn. viduryje. Siekdama išvengti ilgalaikių ekonominių nuostolių ir sušvelninti krizės poveikį užimtumui bei jos socialinį poveikį, Vyriausybė patvirtino išsamų priemonių rinkinį Austrijos ekonomikai remti (apie 10 % BVP). Į šį rinkinį įtraukta sutrumpinto darbo laiko tvarka (vok. Kurzarbeit), pagal kurią darbo laiko sutrumpinimas konkretų laikotarpį gali siekti vidutiniškai iki 90 %, o darbdaviams kompensuojama 80–90 % paskutinių darbuotojo grynųjų pajamų priklausomai nuo paskutinių bendrųjų pajamų. Išsamiu įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims skirtų priemonių rinkiniu siekiama laikinai išvengti likvidumo problemų ir teikiama tiesioginė parama, visų pirma labai nukentėjusioms įmonėms ir sektoriams, ypač daug dėmesio skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Tai tokios priemonės kaip pervedimai, likvidumo parama paskolomis, garantijomis, kapitalo injekcijomis ir mokesčių atidėjimu. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (17) | kol kas Austrijos sveikatos sistema su COVID 19 pandemija kovoja sėkmingai. Dar labiau visuomenės sveikatą pagerintų pirminės ir ambulatorinės sveikatos priežiūros paslaugų išplėtimas, skiriant dėmesį sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai. Išlaikant aukštos kokybės standartus, išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas veiksmingiau vykdant viešuosius pirkimus ir siūlant generinius vaistus. Be to, Austrijos ilgalaikės priežiūros sistema susiduria su struktūriniais ir fiskaliniais iššūkiais, kurių visapusiškai įveikti kol kas nepavyksta. Sistema teikia palyginti aukštos kokybės paslaugas, tačiau jai kyla apsirūpinimo personalu problemų, kurios dar labiau išryškėjo ir tapo akivaizdžios per dabartinę krizę. Ilgalaikės priežiūros sektorius labai priklauso nuo darbuotojų iš kitų valstybių narių teikiamos priežiūros, todėl kyla būtinybė užtikrinti laisvą tarpvalstybinių darbuotojų judėjimą. Be to, slaugos darbuotojų darbo patrauklumą padėtų padidinti pakankamas darbo užmokestis; |
| --- | --- |

(17)

kol kas Austrijos sveikatos sistema su COVID 19 pandemija kovoja sėkmingai. Dar labiau visuomenės sveikatą pagerintų pirminės ir ambulatorinės sveikatos priežiūros paslaugų išplėtimas, skiriant dėmesį sveikatingumo skatinimui ir ligų prevencijai. Išlaikant aukštos kokybės standartus, išlaidų veiksmingumas galėtų būti padidintas veiksmingiau vykdant viešuosius pirkimus ir siūlant generinius vaistus. Be to, Austrijos ilgalaikės priežiūros sistema susiduria su struktūriniais ir fiskaliniais iššūkiais, kurių visapusiškai įveikti kol kas nepavyksta. Sistema teikia palyginti aukštos kokybės paslaugas, tačiau jai kyla apsirūpinimo personalu problemų, kurios dar labiau išryškėjo ir tapo akivaizdžios per dabartinę krizę. Ilgalaikės priežiūros sektorius labai priklauso nuo darbuotojų iš kitų valstybių narių teikiamos priežiūros, todėl kyla būtinybė užtikrinti laisvą tarpvalstybinių darbuotojų judėjimą. Be to, slaugos darbuotojų darbo patrauklumą padėtų padidinti pakankamas darbo užmokestis;

| (18) | svarbų vaidmenį remiant namų ūkius ir įmones COVID-19 plitimo valdymo laikotarpiu atlieka mokesčių politika, taip pat ji bus itin svarbi skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės. Austrijos mokesčių bazei būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, o galimybė gauti pajamų iš su turtu ir aplinkosauga susijusių mokesčių iš esmės vis dar neišnaudojama, be to, galėtų būti padidintas vartojimo mokesčių veiksmingumas. Mokesčių reformos galėtų padėti mokesčių bazę perorientuoti į šaltinius, mažiau neigiamai veikiančius integracinį ir tvarų augimą, ir taip padėti tvirtus pagrindus ekonomikos atsigavimui. Visų pirma, nepakankamai apmokestinamas alkoholis ir tabakas, tarša ir išteklių eikvojimas, todėl prarandama galimybė formuoti elgseną ir gauti pajamų. Tai, kad energijos mokesčiai yra netolygūs ir apskritai maži, mažina jų, kaip aplinkai palankaus vartojimo skatinimo politikos priemonės, produktyvumą ir veiksmingumą. Visų pirma nuoseklus išmetamo CO2 kiekio apmokestinimas padidintų klimatui nekenkiančių energijos šaltinių konkurencingumą ir suteiktų fiskalinio manevravimo galimybių mažinti didesnį iškraipomąjį poveikį turinčius mokesčius. Didesni su CO2 susiję energijos mokesčiai padėtų internalizuoti socialines taršos išlaidas, paskatintų vartotojus labiau kliautis atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais, o investuotojus – investuoti į klimatui nekenkiančias technologijas. Galiausiai platesnis su turtu susijusių mokesčių taikymas galėtų padidinti mokesčių sistemos teisingumą, ypač atsižvelgiant į nuolat didelę Austrijos turtinę nelygybę. Visų pirma periodiniai nekilnojamojo turto ir paveldėjimo mokesčiai, kaip paaiškėjo, yra palyginti palankūs ekonomikos augimui ir progresiniai, todėl, siekiant gauti mokestinių pajamų viešiesiems finansams atkurti, nereikėtų jų pamiršti; |
| --- | --- |

(18)

svarbų vaidmenį remiant namų ūkius ir įmones COVID-19 plitimo valdymo laikotarpiu atlieka mokesčių politika, taip pat ji bus itin svarbi skatinant ekonomikos atsigavimą po COVID-19 krizės. Austrijos mokesčių bazei būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, o galimybė gauti pajamų iš su turtu ir aplinkosauga susijusių mokesčių iš esmės vis dar neišnaudojama, be to, galėtų būti padidintas vartojimo mokesčių veiksmingumas. Mokesčių reformos galėtų padėti mokesčių bazę perorientuoti į šaltinius, mažiau neigiamai veikiančius integracinį ir tvarų augimą, ir taip padėti tvirtus pagrindus ekonomikos atsigavimui. Visų pirma, nepakankamai apmokestinamas alkoholis ir tabakas, tarša ir išteklių eikvojimas, todėl prarandama galimybė formuoti elgseną ir gauti pajamų. Tai, kad energijos mokesčiai yra netolygūs ir apskritai maži, mažina jų, kaip aplinkai palankaus vartojimo skatinimo politikos priemonės, produktyvumą ir veiksmingumą. Visų pirma nuoseklus išmetamo CO2 kiekio apmokestinimas padidintų klimatui nekenkiančių energijos šaltinių konkurencingumą ir suteiktų fiskalinio manevravimo galimybių mažinti didesnį iškraipomąjį poveikį turinčius mokesčius. Didesni su CO2 susiję energijos mokesčiai padėtų internalizuoti socialines taršos išlaidas, paskatintų vartotojus labiau kliautis atsinaujinančiaisiais energijos šaltiniais, o investuotojus – investuoti į klimatui nekenkiančias technologijas. Galiausiai platesnis su turtu susijusių mokesčių taikymas galėtų padidinti mokesčių sistemos teisingumą, ypač atsižvelgiant į nuolat didelę Austrijos turtinę nelygybę. Visų pirma periodiniai nekilnojamojo turto ir paveldėjimo mokesčiai, kaip paaiškėjo, yra palyginti palankūs ekonomikos augimui ir progresiniai, todėl, siekiant gauti mokestinių pajamų viešiesiems finansams atkurti, nereikėtų jų pamiršti;

| (19) | nors Austrijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, dėl aprėpties spragų COVID-19 krizės sąlygomis pažeidžiamų grupių pajamų apsauga gali būti nepakankama, todėl gali prireikti papildomų priemonių. Jaunimo nedarbas auga, o skurdo rizika ypač gresia bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, nestandartinių užimtumo formų darbuotojams ir užsienyje gimusiems asmenims. Labai svarbios išliks aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pagal kurias siūlomos mokymosi visą gyvenimą ir kvalifikacijos kėlimo galimybės. Aplinkybės, kuriomis mokymasis turi vykti nuotoliniu būdu, daro ypač didelį poveikį palankių sąlygų neturintiems studentams, įskaitant neįgalius studentus. Apie 10 % jaunesnių nei 15 metų amžiaus mokinių neturi prieigos prie virtualiosios mokymo aplinkos, todėl reaguodama į COVID-19 krizę Austrijos Vyriausybė ėmėsi poveikio švelninimo priemonių – aprūpino rizikos grupei priskiriamus mokinius kompiuteriais. Vis dėlto kyla pavojus, kad didės išsimokslinimo nelygybė, susijusi su socialinėmis bei ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme. Ekonomikos gaivinimo strategija, kuria gerinamos galimybės naudotis įtraukiu geros kokybės ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra (o jie, kaip įrodyta, gerina nepalankią socialinę padėtį), suteiktų socialinės bei ekonominės naudos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais ir galimybių moterims užtikrintai patekti į darbo rinką. Prieš krizę bendras moterų užimtumo lygis buvo aukštas, tačiau beveik pusė iš jų dirbo ne visą darbo laiką (dėl trumpo mokyklų ir vaikų priežiūros įstaigų darbo laiko), todėl nekoreguotas vyrų ir moterų pajamų skirtumas yra reikšmingas; |
| --- | --- |

(19)

nors Austrijos rezultatai Europos socialinių teisių ramstį pagrindžiančioje socialinių rodiklių suvestinėje buvo geri, dėl aprėpties spragų COVID-19 krizės sąlygomis pažeidžiamų grupių pajamų apsauga gali būti nepakankama, todėl gali prireikti papildomų priemonių. Jaunimo nedarbas auga, o skurdo rizika ypač gresia bedarbiams, ilgalaikiams bedarbiams, nestandartinių užimtumo formų darbuotojams ir užsienyje gimusiems asmenims. Labai svarbios išliks aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, pagal kurias siūlomos mokymosi visą gyvenimą ir kvalifikacijos kėlimo galimybės. Aplinkybės, kuriomis mokymasis turi vykti nuotoliniu būdu, daro ypač didelį poveikį palankių sąlygų neturintiems studentams, įskaitant neįgalius studentus. Apie 10 % jaunesnių nei 15 metų amžiaus mokinių neturi prieigos prie virtualiosios mokymo aplinkos, todėl reaguodama į COVID-19 krizę Austrijos Vyriausybė ėmėsi poveikio švelninimo priemonių – aprūpino rizikos grupei priskiriamus mokinius kompiuteriais. Vis dėlto kyla pavojus, kad didės išsimokslinimo nelygybė, susijusi su socialinėmis bei ekonominėmis sąlygomis ir migrantų kilme. Ekonomikos gaivinimo strategija, kuria gerinamos galimybės naudotis įtraukiu geros kokybės ankstyvuoju ugdymu ir priežiūra (o jie, kaip įrodyta, gerina nepalankią socialinę padėtį), suteiktų socialinės bei ekonominės naudos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais ir galimybių moterims užtikrintai patekti į darbo rinką. Prieš krizę bendras moterų užimtumo lygis buvo aukštas, tačiau beveik pusė iš jų dirbo ne visą darbo laiką (dėl trumpo mokyklų ir vaikų priežiūros įstaigų darbo laiko), todėl nekoreguotas vyrų ir moterų pajamų skirtumas yra reikšmingas;

| (20) | COVID-19 paramos priemonių veiksmingumas lengvinant stipriai nukentėjusių įmonių gyvavimą, išsaugant verslo aplinką ir užkertant kelią nemokumui priklauso nuo to, ar valdžios institucijos ir tarpininkai jas įgyvendins skubiai ir nebiurokratiškai. Startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., teikiamos viešosioms institucijoms įsigyjant jų akcinio kapitalo dalis, o rizikos kapitalo fondus skatinant didinti investicijas į tokias įmones. Taip būtų sustiprintos įmonės, kurios yra itin svarbios ekonomikos atsigavimui, ir kartu būtų išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Be finansavimo paramos, stipriai nukentėjusioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia palankios verslo aplinkos. Dėl administracinės naštos ir intensyvaus reguliavimo įmonės patiria išlaidų, kurias padengti joms dabar sunkiau nei bet kada. Veiksmais, kuriais mažinama bereikalinga našta ir teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos, galima veiksmingai suteikti įmonėms skubią ir realią pagalbą, neapkraunant mokesčių mokėtojų. Nemokumo sistemą reikėtų perorientuoti į prevenciją, tačiau taip pat į skubų restruktūrizavimą ir antrosios galimybės suteikimą. Tokie ginčų sprendimo tinklai kaip SOLVIT padeda įmonėms sutrikus vidaus rinkai, todėl jiems reikia pakankamų išteklių; |
| --- | --- |

(20)

COVID-19 paramos priemonių veiksmingumas lengvinant stipriai nukentėjusių įmonių gyvavimą, išsaugant verslo aplinką ir užkertant kelią nemokumui priklauso nuo to, ar valdžios institucijos ir tarpininkai jas įgyvendins skubiai ir nebiurokratiškai. Startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gali prireikti specialios paramos, pvz., teikiamos viešosioms institucijoms įsigyjant jų akcinio kapitalo dalis, o rizikos kapitalo fondus skatinant didinti investicijas į tokias įmones. Taip būtų sustiprintos įmonės, kurios yra itin svarbios ekonomikos atsigavimui, ir kartu būtų išvengta skubaus strategiškai svarbių Europos įmonių pardavimo. Be finansavimo paramos, stipriai nukentėjusioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia palankios verslo aplinkos. Dėl administracinės naštos ir intensyvaus reguliavimo įmonės patiria išlaidų, kurias padengti joms dabar sunkiau nei bet kada. Veiksmais, kuriais mažinama bereikalinga našta ir teikiamos veiksmingos skaitmeninės viešosios paslaugos, galima veiksmingai suteikti įmonėms skubią ir realią pagalbą, neapkraunant mokesčių mokėtojų. Nemokumo sistemą reikėtų perorientuoti į prevenciją, tačiau taip pat į skubų restruktūrizavimą ir antrosios galimybės suteikimą. Tokie ginčų sprendimo tinklai kaip SOLVIT padeda įmonėms sutrikus vidaus rinkai, todėl jiems reikia pakankamų išteklių;

| (21) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Į inovacijas, skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką nukreiptos investicijos bus pačios veiksmingiausios, nes padidins našumą ir užtikrins tvarų konkurencingumą. Austrijos moksliniai tyrimai ir plėtra yra vieni iš intensyviausių Sąjungoje, tačiau, kai kalbama apie inovacijų rezultatus, šalis atsilieka nuo inovacijų lyderių. Dabar, kai daugelio įmonių moksliniams tyrimams skiriami biudžetai patiria spaudimą, dar svarbiau Austrijos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą paversti pažangiuoju mokslu ir moderniausiomis inovacijomis, išlaikyti viešųjų investicijų į fundamentinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus lygį ir užtikrinti veiklą plečiančių inovatyvių įmonių nuosavo kapitalo finansavimą. Atveriant ekonomiką ir rengiantis naujam įprastam gyvenimui po COVID-19 izoliavimo ir toliau itin svarbus vaidmuo tenka skaitmeninimui. Menka skaitmeninių technologijų ir verslo modelių sklaida tarp mažesnių įmonių trukdo didinti našumą. Nors Austrijos skaitmeniniai įgūdžiai apskritai geresni nei ES vidurkis, informatikos studijas baigia nepakankamai studentų, todėl šios specialybės darbuotojų trūksta. Augant, pavyzdžiui, e. prekybos, darbo iš namų ir e. valdžios paslaugų mastui prireiks didesnių investicijų į infrastruktūrą (be kita ko, 5G ir plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse), įrangą ir įgūdžius; |
| --- | --- |

(21)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Į inovacijas, skaitmeninimą ir žaliąją pertvarką nukreiptos investicijos bus pačios veiksmingiausios, nes padidins našumą ir užtikrins tvarų konkurencingumą. Austrijos moksliniai tyrimai ir plėtra yra vieni iš intensyviausių Sąjungoje, tačiau, kai kalbama apie inovacijų rezultatus, šalis atsilieka nuo inovacijų lyderių. Dabar, kai daugelio įmonių moksliniams tyrimams skiriami biudžetai patiria spaudimą, dar svarbiau Austrijos mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą paversti pažangiuoju mokslu ir moderniausiomis inovacijomis, išlaikyti viešųjų investicijų į fundamentinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus lygį ir užtikrinti veiklą plečiančių inovatyvių įmonių nuosavo kapitalo finansavimą. Atveriant ekonomiką ir rengiantis naujam įprastam gyvenimui po COVID-19 izoliavimo ir toliau itin svarbus vaidmuo tenka skaitmeninimui. Menka skaitmeninių technologijų ir verslo modelių sklaida tarp mažesnių įmonių trukdo didinti našumą. Nors Austrijos skaitmeniniai įgūdžiai apskritai geresni nei ES vidurkis, informatikos studijas baigia nepakankamai studentų, todėl šios specialybės darbuotojų trūksta. Augant, pavyzdžiui, e. prekybos, darbo iš namų ir e. valdžios paslaugų mastui prireiks didesnių investicijų į infrastruktūrą (be kita ko, 5G ir plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse), įrangą ir įgūdžius;

| (22) | Kad Austrija taptų neutralaus poveikio klimatui ekonomika, ilgą laiką reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Austrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodyti dideli sunkumai siekiant jos 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Vienas iš svarbiausių būsimo ekonomikos augimo veiksnių – didesnis išteklių našumas, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Siekiant laikytis oro kokybės standartų ir įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus, būtina mažinti su transportu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį. Pradiniame etape sutelkus ir įgyvendinus naujas investicijas žaliajai pertvarkai remti bus lengviau kurti naujas žaliąsias darbo vietas ir suteikti postūmį ekonomikai, kai bus nutrauktas COVID-19 krizės valdymo režimas. Investicijos į ekologines inovacijas paskatintų našumo augimą ir kartu sumažintų Austrijos ekologinį pėdsaką. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Austrijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Austrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(22)

Kad Austrija taptų neutralaus poveikio klimatui ekonomika, ilgą laiką reikės didelių privačiųjų ir viešųjų investicijų. Austrijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodyti dideli sunkumai siekiant jos 2030 m. tikslo, susijusio su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, neįtrauktu į Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Vienas iš svarbiausių būsimo ekonomikos augimo veiksnių – didesnis išteklių našumas, kartu kuo labiau sumažinant poveikį aplinkai. Siekiant laikytis oro kokybės standartų ir įgyvendinti su klimatu susijusius tikslus, būtina mažinti su transportu susijusių išmetamųjų teršalų kiekį. Pradiniame etape sutelkus ir įgyvendinus naujas investicijas žaliajai pertvarkai remti bus lengviau kurti naujas žaliąsias darbo vietas ir suteikti postūmį ekonomikai, kai bus nutrauktas COVID-19 krizės valdymo režimas. Investicijos į ekologines inovacijas paskatintų našumo augimą ir kartu sumažintų Austrijos ekologinį pėdsaką. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Austrijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Austrijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (23) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(23)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (24) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Austrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(24)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Austrija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (25) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Austrija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(25)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Austrija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (26) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(26)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Austrija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Austrijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (27) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Austrijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą gerinant visuomenės sveikatą ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užtikrinti vienodas galimybes gauti išsilavinimą ir plėsti skaitmeninį mokymąsi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą likvidumo ir paramos priemonių, visų pirma skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įgyvendinimą ir mažinti administracinę bei reglamentavimo naštą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į fundamentinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus, taip pat inovacijas, darnųjį transportą, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Didinti mokesčių bazės efektyvuną ir užtikrinti, kad ja būtų labiau remiamas integracinis ir tvarus augimas. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 117.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/135

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Lenkijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Lenkijos konvergencijos programos

(2020/C 282/21)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Lenkija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Lenkijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Lenkijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Lenkijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Lenkijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Lenkijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Lenkija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Lenkija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Lenkijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad teritoriniai skirtumai Lenkijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę Lenkija pateikė 2020 m. balandžio 29 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų darbotvarkę Lenkija pateikė 2020 m. balandžio 29 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 30 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Lenkijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Lenkijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 4,2 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 m. bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Lenkijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Lenkijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 4,2 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendras Komisijos vertinimas patvirtina, kad 2019 m. ir 2018 m. bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Lenkijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo;

| (13) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad iki 46,0 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 55,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,7 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad iki 46,0 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 55,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Lenkija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudaro 3,2 % BVP ir apima išmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal nestandartines darbo sutartis dirbantiems asmenims, įmonių atleidimą nuo socialinių įmokų mokėjimo (jas turės sumokėti valstybė) ir tam tikroms įmonėms skiriamas darbo užmokesčio subsidijas. Be to, Lenkija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms, pavyzdžiui, paskolų garantijas įmonėms. Konvergencijos programoje numatytų biudžeto priemonių fiskalinis poveikis skiriasi daugiausia dėl įmonėms suteiktų paskolų vertinimo. Kaip ir valdžios institucijų pranešimai, Komisijos 2020 m. pavasario prognozė grindžiama prielaida, kad apie 23⁄4 procentinio punkto BVP sudarančios paskolos bus konvertuotos į subsidijas ir 2020 m. įrašytos kaip išlaidos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Lenkija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Lenkija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudaro 3,2 % BVP ir apima išmokas savarankiškai dirbantiems asmenims ir pagal nestandartines darbo sutartis dirbantiems asmenims, įmonių atleidimą nuo socialinių įmokų mokėjimo (jas turės sumokėti valstybė) ir tam tikroms įmonėms skiriamas darbo užmokesčio subsidijas. Be to, Lenkija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms, pavyzdžiui, paskolų garantijas įmonėms. Konvergencijos programoje numatytų biudžeto priemonių fiskalinis poveikis skiriasi daugiausia dėl įmonėms suteiktų paskolų vertinimo. Kaip ir valdžios institucijų pranešimai, Komisijos 2020 m. pavasario prognozė grindžiama prielaida, kad apie 23⁄4 procentinio punkto BVP sudarančios paskolos bus konvertuotos į subsidijas ir 2020 m. įrašytos kaip išlaidos. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Lenkija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Lenkijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -9,5 % BVP 2020 m. ir -3,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Lenkijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -9,5 % BVP 2020 m. ir -3,8 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (16) | dėl 2020 m. Lenkijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(16)

dėl 2020 m. Lenkijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (17) | dėl COVID-19 protrūkio Lenkija pateko į naują socialinę ir ekonominę padėtį. Pirmą kartą per beveik tris dešimtmečius 2020 m. prognozuojamas nuosmukis. Remiantis Vyriausybės pateiktais duomenimis, pandemijos poveikis gyventojų sveikatai buvo palyginti nedidelis, be kita ko, dėl ankstyvo precedento neturinčių priemonių, pavyzdžiui, griežto karantino ir socialinių kontaktų ribojimo, priėmimo. Iki šiol stipriausių neigiamų padarinių pastebėta paslaugų sektoriuje (įskaitant transporto, mažmeninės bei didmeninės prekybos ir laisvalaikio paslaugas), taip pat gamybos sektoriuje dėl tiekimo grandinių pertrūkių. Siekdama kompensuoti ekonominį taikomų apribojimų poveikį, Vyriausybė pradėjo taikyti priemonių rinkinį, kurio vertė sudaro apie 9 % Lenkijos BVP (deficitą didinančios ir likvidumo priemonės kartu) ir kuris apima Sąjungos finansavimą. Paramą teikia ir Lenkijos nacionalinis bankas, siūlydamas likvidumo užtikrinimo priemones. Vyriausybės parama sutelkta į ekonomikos stabilizavimą trumpuoju laikotarpiu remiant darbuotojų pajamas, teikiant finansavimą įmonėms, kurių pajamos sumažėjo, didinant sveikatos sektoriaus atsparumą ir gebėjimą reaguoti ir stiprinant finansų sistemą. Ji taip pat apima investicinę programą, skirtą ekonomikos gaivinimui vidutinės trukmės laikotarpiu remti. Visuomenė daro didelį spaudimą, kad būtų imtasi atsakomųjų politikos priemonių, be kita ko, atleista nuo socialinio draudimo įmokų, mokamos išmokos įmonių, kurios sustabdo savo veiklą, darbuotojams, o labai mažoms įmonėms suteikta galimybė gauti paskolas. Numatoma, kad dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. BVP sumažės 4,3 %, o 2021 m. turėtų atsigauti 4,1 %; |
| --- | --- |

(17)

dėl COVID-19 protrūkio Lenkija pateko į naują socialinę ir ekonominę padėtį. Pirmą kartą per beveik tris dešimtmečius 2020 m. prognozuojamas nuosmukis. Remiantis Vyriausybės pateiktais duomenimis, pandemijos poveikis gyventojų sveikatai buvo palyginti nedidelis, be kita ko, dėl ankstyvo precedento neturinčių priemonių, pavyzdžiui, griežto karantino ir socialinių kontaktų ribojimo, priėmimo. Iki šiol stipriausių neigiamų padarinių pastebėta paslaugų sektoriuje (įskaitant transporto, mažmeninės bei didmeninės prekybos ir laisvalaikio paslaugas), taip pat gamybos sektoriuje dėl tiekimo grandinių pertrūkių. Siekdama kompensuoti ekonominį taikomų apribojimų poveikį, Vyriausybė pradėjo taikyti priemonių rinkinį, kurio vertė sudaro apie 9 % Lenkijos BVP (deficitą didinančios ir likvidumo priemonės kartu) ir kuris apima Sąjungos finansavimą. Paramą teikia ir Lenkijos nacionalinis bankas, siūlydamas likvidumo užtikrinimo priemones. Vyriausybės parama sutelkta į ekonomikos stabilizavimą trumpuoju laikotarpiu remiant darbuotojų pajamas, teikiant finansavimą įmonėms, kurių pajamos sumažėjo, didinant sveikatos sektoriaus atsparumą ir gebėjimą reaguoti ir stiprinant finansų sistemą. Ji taip pat apima investicinę programą, skirtą ekonomikos gaivinimui vidutinės trukmės laikotarpiu remti. Visuomenė daro didelį spaudimą, kad būtų imtasi atsakomųjų politikos priemonių, be kita ko, atleista nuo socialinio draudimo įmokų, mokamos išmokos įmonių, kurios sustabdo savo veiklą, darbuotojams, o labai mažoms įmonėms suteikta galimybė gauti paskolas. Numatoma, kad dėl COVID-19 pandemijos 2020 m. BVP sumažės 4,3 %, o 2021 m. turėtų atsigauti 4,1 %;

| (18) | dėl COVID-19 pandemijos sveikatos sistemoje prireikė taikyti precedento neturinčias priemones. Buvo patirta daug išlaidų, pavyzdžiui, perkant su sveikatos priežiūra susijusią įrangą ir reikmenis, didinant ligoninių bei laboratorijų pajėgumus ir stiprinant gebėjimą aprūpinti darbuotojais. Taip pat reikia skirti papildomų išteklių, kad būtų kompensuotos kitos sveikatos priežiūros paslaugos ir investicijos, kurios buvo atidėtos arba perskirstytos. Prieš COVID-19 protrūkį viešosios išlaidos sveikatos sistemoje sudarė 4,8 % BVP, t. y. mažiau nei 2018 m. Sąjungos vidurkis (7 % BVP). Tai, kartu su neoptimaliu lėšų paskirstymu, kliudo sveikatos sistemos veiklai ir galimybėms ja naudotis. 2018 m. Lenkijos gyventojų, nurodžiusių, kad jų sveikatos patikrinimo poreikiai nebuvo patenkinti, dalis sudarė 4,2 %, o tai yra gerokai daugiau nei 2 % Sąjungos lygmeniu. Dirbančių gydytojų ir slaugytojų skaičius, palyginti su gyventojų skaičiumi, vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje, o sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymas šalyje yra netolygus. Visuomenės sveikata, e. sveikata ir pirminė sveikatos priežiūra, kurios yra labai svarbios siekiant pagerinti prevenciją ir padidinti prieinamumą bei sustiprinti sistemos atsparumą būsimoms problemoms, tebėra nepakankamai išvystytos. Nuo pandemijos nukentėjo ilgalaikės priežiūros įstaigos, nes didelė jų gyventojų dalis priklauso didelės rizikos grupei; |
| --- | --- |

(18)

dėl COVID-19 pandemijos sveikatos sistemoje prireikė taikyti precedento neturinčias priemones. Buvo patirta daug išlaidų, pavyzdžiui, perkant su sveikatos priežiūra susijusią įrangą ir reikmenis, didinant ligoninių bei laboratorijų pajėgumus ir stiprinant gebėjimą aprūpinti darbuotojais. Taip pat reikia skirti papildomų išteklių, kad būtų kompensuotos kitos sveikatos priežiūros paslaugos ir investicijos, kurios buvo atidėtos arba perskirstytos. Prieš COVID-19 protrūkį viešosios išlaidos sveikatos sistemoje sudarė 4,8 % BVP, t. y. mažiau nei 2018 m. Sąjungos vidurkis (7 % BVP). Tai, kartu su neoptimaliu lėšų paskirstymu, kliudo sveikatos sistemos veiklai ir galimybėms ja naudotis. 2018 m. Lenkijos gyventojų, nurodžiusių, kad jų sveikatos patikrinimo poreikiai nebuvo patenkinti, dalis sudarė 4,2 %, o tai yra gerokai daugiau nei 2 % Sąjungos lygmeniu. Dirbančių gydytojų ir slaugytojų skaičius, palyginti su gyventojų skaičiumi, vis dar yra vienas mažiausių Sąjungoje, o sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymas šalyje yra netolygus. Visuomenės sveikata, e. sveikata ir pirminė sveikatos priežiūra, kurios yra labai svarbios siekiant pagerinti prevenciją ir padidinti prieinamumą bei sustiprinti sistemos atsparumą būsimoms problemoms, tebėra nepakankamai išvystytos. Nuo pandemijos nukentėjo ilgalaikės priežiūros įstaigos, nes didelė jų gyventojų dalis priklauso didelės rizikos grupei;

| (19) | COVID-19 pandemija turės didelį poveikį darbo rinkai ir pakeis pastaraisiais metais vyravusios nedarbo mažėjimo tendencijos kryptį. Nedarbo lygis turėtų išaugti nuo 3,3 % 2019 m. iki apie 7,5 % 2020 m., o 2021 m. šiek tiek sumažėti iki 5,3 %. Šis trumpalaikis poveikis vidutinės trukmės laikotarpiu gali tapti labiau struktūrinis, ypač pažeidžiamų grupių atžvilgiu. Laikinai taikoma sutrumpinto darbo laiko tvarka galėtų būti veiksminga priemonė darbo vietoms išlaikyti, nes esama pakankamai paskatų, kad įmonės ją taikytų. Tuo pačiu metu, nepaisant teigiamų pokyčių prieš COVID-19 krizę, kai kurių grupių, ypač moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir juos prižiūrinčių asmenų, dalyvavimas darbo rinkoje išliko menkas. Sumažinti darbo jėgos trūkumą padėjo migracija iš Sąjungai nepriklausančių šalių, tačiau dėl apribojimų, atsiradusių dėl sienų kontrolės, gali būti sunku užtikrinti tolesnį darbuotojų migrantų srautą į šalį. Todėl lanksčių darbo sąlygų, įskaitant nuotolinį darbą ir lankstaus darbo laiko tvarką, taikymo, visų pirma pagal neterminuotas darbo sutartis dirbantiems darbuotojams, skatinimas gali padėti reaguoti į krizę ir padėti grupėms, kurių aktyvumo lygis yra mažesnis, rasti nuolatinį darbą. Tai taip pat padidintų darbo rinkos atsparumą būsimiems nuosmukiams; |
| --- | --- |

(19)

COVID-19 pandemija turės didelį poveikį darbo rinkai ir pakeis pastaraisiais metais vyravusios nedarbo mažėjimo tendencijos kryptį. Nedarbo lygis turėtų išaugti nuo 3,3 % 2019 m. iki apie 7,5 % 2020 m., o 2021 m. šiek tiek sumažėti iki 5,3 %. Šis trumpalaikis poveikis vidutinės trukmės laikotarpiu gali tapti labiau struktūrinis, ypač pažeidžiamų grupių atžvilgiu. Laikinai taikoma sutrumpinto darbo laiko tvarka galėtų būti veiksminga priemonė darbo vietoms išlaikyti, nes esama pakankamai paskatų, kad įmonės ją taikytų. Tuo pačiu metu, nepaisant teigiamų pokyčių prieš COVID-19 krizę, kai kurių grupių, ypač moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus žmonių, neįgaliųjų ir juos prižiūrinčių asmenų, dalyvavimas darbo rinkoje išliko menkas. Sumažinti darbo jėgos trūkumą padėjo migracija iš Sąjungai nepriklausančių šalių, tačiau dėl apribojimų, atsiradusių dėl sienų kontrolės, gali būti sunku užtikrinti tolesnį darbuotojų migrantų srautą į šalį. Todėl lanksčių darbo sąlygų, įskaitant nuotolinį darbą ir lankstaus darbo laiko tvarką, taikymo, visų pirma pagal neterminuotas darbo sutartis dirbantiems darbuotojams, skatinimas gali padėti reaguoti į krizę ir padėti grupėms, kurių aktyvumo lygis yra mažesnis, rasti nuolatinį darbą. Tai taip pat padidintų darbo rinkos atsparumą būsimiems nuosmukiams;

| (20) | siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį poveikį, sustiprinti socialinę sanglaudą ir remti ekonomikos atsigavimą, reikalingos plataus masto apsaugos priemonės. Pastaraisiais metais Lenkija pradėjo vykdyti plataus masto socialinių pervedimų programą, apimančią visuotinę išmoką vaikui ir papildomą vienkartinę išmoką, kasmet mokėtiną pensininkams; jos vertė – beveik 2,5 % BVP per metus. Šiomis priemonėmis suteikiama galimybių tikslingiau didinti socialinę apsaugą. Tuo pačiu metu mažiausias pajamas gaunantiems asmenims socialinių išmokų išmokama nedaug. Itin didelis skurdas, apie kurį pranešta 2019 m. atlikus namų ūkių biudžeto tyrimą, labiausiai padidėjo tarp asmenų ar šeimų, gyvenančių iš išmokų (išskyrus pensijas ir invalidumo pensijas), o tai rodo socialinės apsaugos sistemos trūkumus. Be to, ne visų rūšių darbo sutartys suteikia galimybę naudotis socialine apsauga, pavyzdžiui, pakankamomis bedarbio pašalpomis, motinystės išmokomis, ligos ir invalidumo išmokomis. Dėl to kai kurie darbuotojai, kuriems taikomos neatidėliotinos priemonės, tampa pažeidžiamesni ir jiems gresia skurdas. Be to, minimalių pajamų išmokų lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį; |
| --- | --- |

(20)

siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos socialinį poveikį, sustiprinti socialinę sanglaudą ir remti ekonomikos atsigavimą, reikalingos plataus masto apsaugos priemonės. Pastaraisiais metais Lenkija pradėjo vykdyti plataus masto socialinių pervedimų programą, apimančią visuotinę išmoką vaikui ir papildomą vienkartinę išmoką, kasmet mokėtiną pensininkams; jos vertė – beveik 2,5 % BVP per metus. Šiomis priemonėmis suteikiama galimybių tikslingiau didinti socialinę apsaugą. Tuo pačiu metu mažiausias pajamas gaunantiems asmenims socialinių išmokų išmokama nedaug. Itin didelis skurdas, apie kurį pranešta 2019 m. atlikus namų ūkių biudžeto tyrimą, labiausiai padidėjo tarp asmenų ar šeimų, gyvenančių iš išmokų (išskyrus pensijas ir invalidumo pensijas), o tai rodo socialinės apsaugos sistemos trūkumus. Be to, ne visų rūšių darbo sutartys suteikia galimybę naudotis socialine apsauga, pavyzdžiui, pakankamomis bedarbio pašalpomis, motinystės išmokomis, ligos ir invalidumo išmokomis. Dėl to kai kurie darbuotojai, kuriems taikomos neatidėliotinos priemonės, tampa pažeidžiamesni ir jiems gresia skurdas. Be to, minimalių pajamų išmokų lygis yra mažesnis už Sąjungos vidurkį;

| (21) | staiga sustabdžius pamokas visais švietimo lygmenimis švietimo sistemai kilo sunkumų užtikrinant nuotolinį mokymąsi. Norint užkirsti kelią nelygybės didėjimui, labai svarbu užtikrinti, kad visi besimokantys asmenys, ypač palankių sąlygų neturintys asmenys, galėtų mokytis nuotoliniu būdu. Tačiau 2018 m. beveik 330 000 mokinių namų ūkiai neturėjo kompiuterio su prieiga prie interneto. Didelei daliai mokytojų trūksta skaitmeninio mokymo įgūdžių. Be to, daugeliui tėvų sunku padėti vaikams naudotis skaitmeniniu mokymusi ir mokytis namuose. Kai kurios iš šių problemų būtų išspręstos ir kokybė būtų užtikrinta, jei būtų toliau taikomos priemonės, kuriomis mokyklos ir mokytojai būtų aprūpinti skaitmenine infrastruktūra ir internetine mokymo medžiaga. COVID-19 krizė išryškino bendrą struktūrinį iššūkį, susijusį su skaitmeninių įgūdžių įgijimu, nes beveik pusė suaugusiųjų neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, o bendras suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi procese yra gerokai mažesnis nei Sąjungos vidurkis. Pastarojo meto profesinio mokymo reformos nepakankamai paskatino darbdavius jame dalyvauti, o mokymosi darbo vietoje galimybės tebėra nepakankamai išnaudojamos. Atsirandantis mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti mokytojo profesijos patrauklumą; |
| --- | --- |

(21)

staiga sustabdžius pamokas visais švietimo lygmenimis švietimo sistemai kilo sunkumų užtikrinant nuotolinį mokymąsi. Norint užkirsti kelią nelygybės didėjimui, labai svarbu užtikrinti, kad visi besimokantys asmenys, ypač palankių sąlygų neturintys asmenys, galėtų mokytis nuotoliniu būdu. Tačiau 2018 m. beveik 330 000 mokinių namų ūkiai neturėjo kompiuterio su prieiga prie interneto. Didelei daliai mokytojų trūksta skaitmeninio mokymo įgūdžių. Be to, daugeliui tėvų sunku padėti vaikams naudotis skaitmeniniu mokymusi ir mokytis namuose. Kai kurios iš šių problemų būtų išspręstos ir kokybė būtų užtikrinta, jei būtų toliau taikomos priemonės, kuriomis mokyklos ir mokytojai būtų aprūpinti skaitmenine infrastruktūra ir internetine mokymo medžiaga. COVID-19 krizė išryškino bendrą struktūrinį iššūkį, susijusį su skaitmeninių įgūdžių įgijimu, nes beveik pusė suaugusiųjų neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, o bendras suaugusiųjų dalyvavimas mokymosi procese yra gerokai mažesnis nei Sąjungos vidurkis. Pastarojo meto profesinio mokymo reformos nepakankamai paskatino darbdavius jame dalyvauti, o mokymosi darbo vietoje galimybės tebėra nepakankamai išnaudojamos. Atsirandantis mokytojų trūkumas rodo, kad reikia didinti mokytojo profesijos patrauklumą;

| (22) | COVID-19 protrūkis labai paveikė įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir labai mažų įmonių, darbo sąlygas. Siūlyti dirbti nuotolinio darbo sąlygomis yra sudėtinga ir tik dešimtadalyje Lenkijos įmonių skaitmeninimas yra pakankamai pažengęs, kad jos galėtų greitai prisitaikyti prie naujų sąlygų. Viena iš pagrindinių MVĮ skaitmeninimo kliūčių yra žemas savininkų, vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis. Norint užtikrinti viešųjų paslaugų teikimą ir kontroliuoti krizei stebėti ir valdyti reikalingas priemones, labai svarbu, kad viešojo administravimo srityje būtų naudojamos skaitmeninės technologijos. Be to, dėl veiksmingų skaitmeninių viešųjų paslaugų mažėja bereikalinga reglamentavimo ir administracinė našta, o tai gali būti itin svarbu ekonomikos atsigavimo etapu; |
| --- | --- |

(22)

COVID-19 protrūkis labai paveikė įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir labai mažų įmonių, darbo sąlygas. Siūlyti dirbti nuotolinio darbo sąlygomis yra sudėtinga ir tik dešimtadalyje Lenkijos įmonių skaitmeninimas yra pakankamai pažengęs, kad jos galėtų greitai prisitaikyti prie naujų sąlygų. Viena iš pagrindinių MVĮ skaitmeninimo kliūčių yra žemas savininkų, vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis. Norint užtikrinti viešųjų paslaugų teikimą ir kontroliuoti krizei stebėti ir valdyti reikalingas priemones, labai svarbu, kad viešojo administravimo srityje būtų naudojamos skaitmeninės technologijos. Be to, dėl veiksmingų skaitmeninių viešųjų paslaugų mažėja bereikalinga reglamentavimo ir administracinė našta, o tai gali būti itin svarbu ekonomikos atsigavimo etapu;

| (23) | siekdama sušvelninti COVID-19 krizės poveikį, Lenkijos Vyriausybė nukentėjusioms įmonėms pasiūlė didelę likvidumo paramą garantijų, paskolų ir sąlyginių dotacijų forma, daugiausia orientuodamasi į MVĮ ir labai mažas įmones. Vyriausybės priemones remia Lenkijos nacionalinis bankas, be kita ko, taikydamas iždo obligacijų pirkimo antrinėje rinkoje programą ir labai sumažintas palūkanų normas. Veiksmingas ir greitas tų priemonių įgyvendinimas ir veiksmingas tarpininkų vykdomas jų paskirstymas yra labai svarbūs siekiant padėti verslo sektoriui tęsti veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir stebėti finansų sistemos stabilumą. Pagerinti nukentėjusių įmonių pinigų srautus taip pat padėtų galimybė atidėti mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimą ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas; |
| --- | --- |

(23)

siekdama sušvelninti COVID-19 krizės poveikį, Lenkijos Vyriausybė nukentėjusioms įmonėms pasiūlė didelę likvidumo paramą garantijų, paskolų ir sąlyginių dotacijų forma, daugiausia orientuodamasi į MVĮ ir labai mažas įmones. Vyriausybės priemones remia Lenkijos nacionalinis bankas, be kita ko, taikydamas iždo obligacijų pirkimo antrinėje rinkoje programą ir labai sumažintas palūkanų normas. Veiksmingas ir greitas tų priemonių įgyvendinimas ir veiksmingas tarpininkų vykdomas jų paskirstymas yra labai svarbūs siekiant padėti verslo sektoriui tęsti veiklą ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir stebėti finansų sistemos stabilumą. Pagerinti nukentėjusių įmonių pinigų srautus taip pat padėtų galimybė atidėti mokesčių bei socialinių įmokų mokėjimą ir viešojo sektoriaus institucijų sutartinių mokėjimų paspartinimas;

| (24) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Lenkijos ekonomika išskiria daug anglies dioksido, o oro kokybė šalyje yra viena prasčiausių Sąjungoje, ir tai kelia didelį susirūpinimą dėl aplinkos ir sveikatos. Todėl labai svarbu laiku planuoti ir priimti plataus užmojo priemones, kuriomis siekiama pereiti prie švarios energijos pagal Europos žaliąjį kursą ir nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Nors šviesolaidinio ryšio diegimo rodiklis Lenkijoje viršija Sąjungos vidurkį ir ankstesniais metais padaryta didelė pažanga didinant itin spartaus ir judriojo plačiajuosčio ryšio skverbtį, Lenkija dar nėra pasiekusi savo nustatytų sujungiamumo tikslų. Ekonomikos atsigavimą taip pat būtų galima paremti didelėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą, kad būtų pagerintas susisiekimas tarp periferinių vietovių ir ekonominės veiklos centrų. Kad užtikrintų ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, Lenkija vis labiau pasikliaus mokslu ir inovacijomis. Bendrosios išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai, palyginti su BVP, tebėra mažesnės už Sąjungos vidurkį ir, nepaisant akivaizdžios pažangos daugelyje šalies inovacijų ekosistemos politikos priemonių derinio komponentų, mokslo ir verslo subjektų bendradarbiavimas tebėra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Lenkijai stiprinti inovacijas. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Lenkijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Lenkijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(24)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Lenkijos ekonomika išskiria daug anglies dioksido, o oro kokybė šalyje yra viena prasčiausių Sąjungoje, ir tai kelia didelį susirūpinimą dėl aplinkos ir sveikatos. Todėl labai svarbu laiku planuoti ir priimti plataus užmojo priemones, kuriomis siekiama pereiti prie švarios energijos pagal Europos žaliąjį kursą ir nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Nors šviesolaidinio ryšio diegimo rodiklis Lenkijoje viršija Sąjungos vidurkį ir ankstesniais metais padaryta didelė pažanga didinant itin spartaus ir judriojo plačiajuosčio ryšio skverbtį, Lenkija dar nėra pasiekusi savo nustatytų sujungiamumo tikslų. Ekonomikos atsigavimą taip pat būtų galima paremti didelėmis investicijomis į darniojo transporto infrastruktūrą, kad būtų pagerintas susisiekimas tarp periferinių vietovių ir ekonominės veiklos centrų. Kad užtikrintų ilgalaikį tvarų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, Lenkija vis labiau pasikliaus mokslu ir inovacijomis. Bendrosios išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai, palyginti su BVP, tebėra mažesnės už Sąjungos vidurkį ir, nepaisant akivaizdžios pažangos daugelyje šalies inovacijų ekosistemos politikos priemonių derinio komponentų, mokslo ir verslo subjektų bendradarbiavimas tebėra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių Lenkijai stiprinti inovacijas. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Lenkijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Lenkijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (25) | stabiliai ir nuspėjamai verslo aplinka ir palankiai investavimo aplinkai tenka svarbus vaidmuo ekonomikos atsigavimo po pandemijos procese. Šiuo atžvilgiu esminiai elementai yra teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė. Teisinis tikrumas, įskaitant galimybę kreiptis į nepriklausomus teismus, ir pasitikėjimas reglamentavimo politikos ir institucijų kokybe bei nuspėjamumu taip pat yra itin svarbūs vidaus rinkos veikimo ir Lenkijos padėties Europos tiekimo grandinėse po pandemijos užtikrinimo veiksniai. Be Komisijos ne kartą pareikšto susirūpinimo dėl teisinės valstybės principo laikymosi Lenkijoje, kuris jau ne kartą buvo nagrinėtas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimuose, dar didesnį susirūpinimą kelia pastarojo meto įvykiai, susiję su Lenkijos ir Sąjungos teisinės sistemos veikimu; |
| --- | --- |

(25)

stabiliai ir nuspėjamai verslo aplinka ir palankiai investavimo aplinkai tenka svarbus vaidmuo ekonomikos atsigavimo po pandemijos procese. Šiuo atžvilgiu esminiai elementai yra teisingumo sistemos nepriklausomumas, veiksmingumas ir kokybė. Teisinis tikrumas, įskaitant galimybę kreiptis į nepriklausomus teismus, ir pasitikėjimas reglamentavimo politikos ir institucijų kokybe bei nuspėjamumu taip pat yra itin svarbūs vidaus rinkos veikimo ir Lenkijos padėties Europos tiekimo grandinėse po pandemijos užtikrinimo veiksniai. Be Komisijos ne kartą pareikšto susirūpinimo dėl teisinės valstybės principo laikymosi Lenkijoje, kuris jau ne kartą buvo nagrinėtas Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimuose, dar didesnį susirūpinimą kelia pastarojo meto įvykiai, susiję su Lenkijos ir Sąjungos teisinės sistemos veikimu;

| (26) | tvaraus ekonomikos augimo ir privačiųjų investicijų pagrindas yra tvirta ir stabili reglamentavimo aplinka. Tinkamų viešų konsultacijų ir konsultacijų su socialiniais partneriais trūkumas daro neigiamą poveikį verslo aplinkos stabilumui ir tvirtumui, taip pat teisės aktų kokybei. Viešos konsultacijos dėl Ministrų Tarybos pasiūlytų įstatymų projektų tapo privalomos, tačiau jos arba nevyksta, arba nėra privalomos dėl pasiūlymų, pateiktų alternatyviais būdais, pavyzdžiui, kai pasiūlymą pateikia Parlamento nariai. Šis nenuoseklumas toliau lemia prastesnę priimamų teisės aktų kokybę. Be to, pablogėjo socialinio dialogo kokybė, visų pirma dėl to, kad politikos formavimo procese konsultacijos nevyko arba jos buvo labai trumpos. Užtikrinant, kad konsultacijoms būtų skiriama pakankamai laiko, geriau atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomones dėl įstatymų ir politikos dokumentų ir kuo labiau sumažinant įstatymų, dėl kurių konsultuotis nebūtina, skaičių, suaktyvėtų socialinių partnerių dalyvavimas ir pagerėtų teisėkūros kokybė. Institucinė trišalio socialinio dialogo struktūra yra Socialinio dialogo taryba. Tačiau 2020 m. balandžio mėn. priimtos teisinės nuostatos silpnina socialinių partnerių savarankiškumą Socialinio dialogo taryboje, o tai gali dar labiau sumažinti socialinio dialogo veiksmingumą šalyje; |
| --- | --- |

(26)

tvaraus ekonomikos augimo ir privačiųjų investicijų pagrindas yra tvirta ir stabili reglamentavimo aplinka. Tinkamų viešų konsultacijų ir konsultacijų su socialiniais partneriais trūkumas daro neigiamą poveikį verslo aplinkos stabilumui ir tvirtumui, taip pat teisės aktų kokybei. Viešos konsultacijos dėl Ministrų Tarybos pasiūlytų įstatymų projektų tapo privalomos, tačiau jos arba nevyksta, arba nėra privalomos dėl pasiūlymų, pateiktų alternatyviais būdais, pavyzdžiui, kai pasiūlymą pateikia Parlamento nariai. Šis nenuoseklumas toliau lemia prastesnę priimamų teisės aktų kokybę. Be to, pablogėjo socialinio dialogo kokybė, visų pirma dėl to, kad politikos formavimo procese konsultacijos nevyko arba jos buvo labai trumpos. Užtikrinant, kad konsultacijoms būtų skiriama pakankamai laiko, geriau atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomones dėl įstatymų ir politikos dokumentų ir kuo labiau sumažinant įstatymų, dėl kurių konsultuotis nebūtina, skaičių, suaktyvėtų socialinių partnerių dalyvavimas ir pagerėtų teisėkūros kokybė. Institucinė trišalio socialinio dialogo struktūra yra Socialinio dialogo taryba. Tačiau 2020 m. balandžio mėn. priimtos teisinės nuostatos silpnina socialinių partnerių savarankiškumą Socialinio dialogo taryboje, o tai gali dar labiau sumažinti socialinio dialogo veiksmingumą šalyje;

| (27) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(27)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (28) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Lenkija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(28)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Lenkija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (29) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(29)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Lenkijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Lenkija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Lenkijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (30) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(30)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Lenkijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, prieinamumą ir veiksmingumą, be kita ko, suteikiant pakankamai išteklių ir spartinant e. sveikatos paslaugų diegimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mažinti krizės poveikį užimtumui, visų pirma sudarant geresnes sąlygas taikyti lanksčią sutrumpinto darbo laiko tvarką. Tikslingiau skirstyti socialines išmokas ir užtikrinti galimybes jas gauti tiems, kam jų reikia. Gerinti skaitmeninius įgūdžius. Toliau skatinti įmonių ir viešojo administravimo skaitmeninę transformaciją. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toliau dėti pastangas, kad įmonėms būtų užtikrintos galimybės gauti finansavimą ir užtikrinti likvidumą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į skaitmeninę infrastruktūrą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir naudojimą, taip pat į darnųjį transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gerinti investavimo aplinką, visų pirma užtikrinant teismų nepriklausomumą. Užtikrinti veiksmingas viešas konsultacijas ir socialinių partnerių dalyvavimą politikos formavimo procese. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 123.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų bedarbio pašalpoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

8

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/142

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Portugalijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Portugalijos stabilumo programos

(2020/C 282/22)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Portugalija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Portugalijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Portugalijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma dėl susikaupusių didelių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelės privačiojo ir valstybės sektorių skolos ir didelės neveiksnių paskolų dalies atsiranda pažeidžiamumas mažo našumo augimo sąlygomis; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Portugalijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Portugalijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Portugalijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Portugalijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma dėl susikaupusių didelių grynųjų išorės įsipareigojimų, didelės privačiojo ir valstybės sektorių skolos ir didelės neveiksnių paskolų dalies atsiranda pažeidžiamumas mažo našumo augimo sąlygomis;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Portugalija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Portugalija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Portugalijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, pvz., Algarvėje ir atokiausiuose Madeiros ir Azorų salų regionuose, socialiniai ir ekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Portugalijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Portugalijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo, pvz., Algarvėje ir atokiausiuose Madeiros ir Azorų salų regionuose, socialiniai ir ekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai ir teritoriniai skirtumai Portugalijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. gegužės 16 d. Portugalija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. gegužės 16 d. Portugalija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Portugalijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 0,7 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Portugalijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Portugalijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Portugalijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 0,7 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Portugalijai taikomą procedūrą dėl didelio nukrypimo;

| (12) | į 2020 m. stabilumo programą Vyriausybė neįtraukė makroekonominio scenarijaus ir bent 2020 m. valdžios sektoriaus balanso, taip pat skolos santykio su BVP planų. Tačiau 2020 m. stabilumo programoje apskaičiuota, kad kiekvienas 30 darbo dienų laikotarpis (t. y. maždaug 1,5 kalendorinio mėnesio), kuriuo taikomos izoliavimo priemonės, gali turėti vidutiniškai 6,5 % punkto neigiamą poveikį metiniam BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, susijusia su staiga išaugusiais viešaisiais neapibrėžtaisiais kai kurių valstybinių įmonių įsipareigojimais ir privačiajam sektoriui skirtomis su COVID-19 susijusiomis priemonėmis. Tai papildo anksčiau pagal sutartis prisiimtus neapibrėžtuosius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(12)

į 2020 m. stabilumo programą Vyriausybė neįtraukė makroekonominio scenarijaus ir bent 2020 m. valdžios sektoriaus balanso, taip pat skolos santykio su BVP planų. Tačiau 2020 m. stabilumo programoje apskaičiuota, kad kiekvienas 30 darbo dienų laikotarpis (t. y. maždaug 1,5 kalendorinio mėnesio), kuriuo taikomos izoliavimo priemonės, gali turėti vidutiniškai 6,5 % punkto neigiamą poveikį metiniam BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Biudžeto projekcijos grindžiamos rizika, susijusia su staiga išaugusiais viešaisiais neapibrėžtaisiais kai kurių valstybinių įmonių įsipareigojimais ir privačiajam sektoriui skirtomis su COVID-19 susijusiomis priemonėmis. Tai papildo anksčiau pagal sutartis prisiimtus neapibrėžtuosius įsipareigojimus;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Portugalija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. 2020 m. stabilumo programoje šių priemonių poveikis biudžetui vertinamas kas mėnesį arba kasmet, nepateikiant prognozuojamų 2020 m. metinių suvestinių duomenų. Priemonės, be kita ko, apima vienkartinę specialią paramą įmonių verslo veiklai atnaujinti (508,0 mln. EUR, arba 0,3 % BVP), supaprastintą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo (atleidimo iš darbo) schemą (373,3 mln. EUR, arba 0,2 % BVP per vieną taikymo mėnesį) ir per sveikatos sistemą vykdomą asmeninių apsaugos priemonių pirkimą (0,1 % BVP per vieną taikymo mėnesį) (8). Komisija apskaičiavo, kad dėl šių priemonių 2020 m. bendros tiesioginės biudžeto išlaidos gali sudaryti maždaug 2,5 % BVP. Be to, Portugalija paskelbė apie priemones, kurios, nors įprastai ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 25,1 mlrd. EUR arba 12,5 % BVP. Tos priemonės apima pridėtinės vertės, gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, taip pat socialinių įmokų mokėjimo (7,9 mlrd. EUR, arba 3,9 % BVP) atidėjimą ir valstybės garantuojamas kredito linijas bei kitas panašias iniciatyvas (4,0 mlrd. EUR, arba 2,0 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Portugalija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Portugalija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. 2020 m. stabilumo programoje šių priemonių poveikis biudžetui vertinamas kas mėnesį arba kasmet, nepateikiant prognozuojamų 2020 m. metinių suvestinių duomenų. Priemonės, be kita ko, apima vienkartinę specialią paramą įmonių verslo veiklai atnaujinti (508,0 mln. EUR, arba 0,3 % BVP), supaprastintą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo (atleidimo iš darbo) schemą (373,3 mln. EUR, arba 0,2 % BVP per vieną taikymo mėnesį) ir per sveikatos sistemą vykdomą asmeninių apsaugos priemonių pirkimą (0,1 % BVP per vieną taikymo mėnesį) (8). Komisija apskaičiavo, kad dėl šių priemonių 2020 m. bendros tiesioginės biudžeto išlaidos gali sudaryti maždaug 2,5 % BVP. Be to, Portugalija paskelbė apie priemones, kurios, nors įprastai ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms ir namų ūkiams; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 25,1 mlrd. EUR arba 12,5 % BVP. Tos priemonės apima pridėtinės vertės, gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių, taip pat socialinių įmokų mokėjimo (7,9 mlrd. EUR, arba 3,9 % BVP) atidėjimą ir valstybės garantuojamas kredito linijas bei kitas panašias iniciatyvas (4,0 mlrd. EUR, arba 2,0 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Portugalija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,5 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. pasieks aukščiausią tašką – 131,6 % BVP, o po to 2021 m. sumažės iki 124,4 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Portugalijos valdžios sektoriaus deficitas sudarys 6,5 % BVP 2020 m. ir 1,8 % BVP 2021 m. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. pasieks aukščiausią tašką – 131,6 % BVP, o po to 2021 m. sumažės iki 124,4 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė Portugalijai skirtą pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė Portugalijai skirtą pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | dėl 2020 m. kovo mėn. pradžioje Portugalijoje kilusios COVID-19 pandemijos jos sveikatos sistema patyrė didelį spaudimą. Vyriausybė greitai įgyvendino įvairias griežtas viruso plitimo valdymo priemones: 2020 m. kovo 18 d. paskelbė konstitucinę nepaprastąją padėtį iki 2020 m. gegužės 2 d., kad kuo labiau apribotų ligos plitimą ir mirusiųjų skaičių. Portugalija ėmėsi priemonių, kad sustiprintų sveikatos sistemos reagavimo pajėgumus, išlygintų užsikrėtimo atvejų kreivę, taigi, neperpildytų ligoninių. Nacionalinės ir pasaulinės viruso plitimo valdymo priemonės labai apribojo daugelio sektorių ekonominę veiklą, ypač smarkiai pakenkė turizmui ir susijusiai veiklai, o Portugalijos, ypač jos labai mažų, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), socialinės ir ekonominės perspektyvos pablogėjo. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonomika susitrauks 6,8 %, o 2021 m. atsigaus 5,8 %; |
| --- | --- |

(16)

dėl 2020 m. kovo mėn. pradžioje Portugalijoje kilusios COVID-19 pandemijos jos sveikatos sistema patyrė didelį spaudimą. Vyriausybė greitai įgyvendino įvairias griežtas viruso plitimo valdymo priemones: 2020 m. kovo 18 d. paskelbė konstitucinę nepaprastąją padėtį iki 2020 m. gegužės 2 d., kad kuo labiau apribotų ligos plitimą ir mirusiųjų skaičių. Portugalija ėmėsi priemonių, kad sustiprintų sveikatos sistemos reagavimo pajėgumus, išlygintų užsikrėtimo atvejų kreivę, taigi, neperpildytų ligoninių. Nacionalinės ir pasaulinės viruso plitimo valdymo priemonės labai apribojo daugelio sektorių ekonominę veiklą, ypač smarkiai pakenkė turizmui ir susijusiai veiklai, o Portugalijos, ypač jos labai mažų, taip pat mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), socialinės ir ekonominės perspektyvos pablogėjo. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonomika susitrauks 6,8 %, o 2021 m. atsigaus 5,8 %;

| (17) | siekiant sušvelninti tiesioginį COVID-19 pandemijos poveikį žmonių sveikatai, patiriamos didelės plataus masto sveikatos sistemos išlaidos. Reikia investicijų, kad būtų padidintas sveikatos sistemos atsparumas, apsirūpinta įranga, produktais ir infrastruktūra, būtinais reagavimo į krizę pajėgumams stiprinti, įskaitant intensyviąją priežiūrą, testavimą, technologinius ir taikomuosius medicininius mokslinius tyrimus, ir užtikrinta visuotinė galimybė gauti paslaugas, be kita ko, už miestų ribų ir atokiausiuose Madeiros bei Azorų salų regionuose. COVID-19 protrūkio pradžioje buvo planuojama palaipsniui pradėti taikyti naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir gerokai padidinti metinius biudžetus. Stabilus to plano įgyvendinimas dabartinėmis aplinkybėmis galėtų padėti sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą. COVID-19 atskleidė Portugalijos ilgalaikės priežiūros įstaigų pažeidžiamumą, nes jose užsikrėtimo rodikliai yra didesni. Nors per pastarąjį dešimtmetį pagerėjo ilgalaikės priežiūros teritorinė aprėptis, bendras paslaugų prienamumo lygis visuose šalies regionuose yra žemas. Tuo pačiu metu, dar prieš COVID-19 pandemijos protrūkį, buvo prognozuojama, kad sveikatos priežiūros išlaidos, išreikštos procentine BVP dalimi, ilguoju laikotarpiu gerokai padidės. Siekiant įveikti dabartinę krizę ir spręsti su visuomenės senėjimu susijusias problemas, būtina toliau dėti pastangas gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros veiksmingumą ir pajėgumus; |
| --- | --- |

(17)

siekiant sušvelninti tiesioginį COVID-19 pandemijos poveikį žmonių sveikatai, patiriamos didelės plataus masto sveikatos sistemos išlaidos. Reikia investicijų, kad būtų padidintas sveikatos sistemos atsparumas, apsirūpinta įranga, produktais ir infrastruktūra, būtinais reagavimo į krizę pajėgumams stiprinti, įskaitant intensyviąją priežiūrą, testavimą, technologinius ir taikomuosius medicininius mokslinius tyrimus, ir užtikrinta visuotinė galimybė gauti paslaugas, be kita ko, už miestų ribų ir atokiausiuose Madeiros bei Azorų salų regionuose. COVID-19 protrūkio pradžioje buvo planuojama palaipsniui pradėti taikyti naują valstybinių ligoninių valdymo modelį ir gerokai padidinti metinius biudžetus. Stabilus to plano įgyvendinimas dabartinėmis aplinkybėmis galėtų padėti sustiprinti sveikatos sistemos atsparumą. COVID-19 atskleidė Portugalijos ilgalaikės priežiūros įstaigų pažeidžiamumą, nes jose užsikrėtimo rodikliai yra didesni. Nors per pastarąjį dešimtmetį pagerėjo ilgalaikės priežiūros teritorinė aprėptis, bendras paslaugų prienamumo lygis visuose šalies regionuose yra žemas. Tuo pačiu metu, dar prieš COVID-19 pandemijos protrūkį, buvo prognozuojama, kad sveikatos priežiūros išlaidos, išreikštos procentine BVP dalimi, ilguoju laikotarpiu gerokai padidės. Siekiant įveikti dabartinę krizę ir spręsti su visuomenės senėjimu susijusias problemas, būtina toliau dėti pastangas gerinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros veiksmingumą ir pajėgumus;

| (18) | nuo 2014 m. darbo rinkoje nuolatos vyko teigiamų pokyčių, bet dabar dėl pandemijos Portugalija susidurs su ypatingomis užimtumo problemomis. Pagal Komisijos prognozę aktyvių gyventojų nedarbas 2020 m. turėtų išaugti iki 9,7 %, o 2021 m. sumažėti iki 7,4 % (palyginti su 6,5 % 2019 m.). Siekdama remti užimtumą ir mažinti darbo vietų praradimo riziką, Portugalija supaprastino ir pritaikė esamą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo schemą. Tikslingai naudojant Sąjungos ir nacionalines programas būtų galima išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą, ypač kiek tai susiję su MVĮ. Ekonomikos gaivinimo etapu individualizuota tikslinė aktyvi darbo rinkos politika, visų pirma kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, atliks lemiamą vaidmenį užtikrinant, kad darbuotojai būtų pasirengę dirbti. Darbdavių, švietimo ir mokymo įstaigų bei valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant skatinti įdarbinimo lygio augimą; |
| --- | --- |

(18)

nuo 2014 m. darbo rinkoje nuolatos vyko teigiamų pokyčių, bet dabar dėl pandemijos Portugalija susidurs su ypatingomis užimtumo problemomis. Pagal Komisijos prognozę aktyvių gyventojų nedarbas 2020 m. turėtų išaugti iki 9,7 %, o 2021 m. sumažėti iki 7,4 % (palyginti su 6,5 % 2019 m.). Siekdama remti užimtumą ir mažinti darbo vietų praradimo riziką, Portugalija supaprastino ir pritaikė esamą darbo laikino nutraukimo arba darbo laiko sutrumpinimo schemą. Tikslingai naudojant Sąjungos ir nacionalines programas būtų galima išsaugoti darbo vietas ir ekonominę veiklą, ypač kiek tai susiję su MVĮ. Ekonomikos gaivinimo etapu individualizuota tikslinė aktyvi darbo rinkos politika, visų pirma kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, atliks lemiamą vaidmenį užtikrinant, kad darbuotojai būtų pasirengę dirbti. Darbdavių, švietimo ir mokymo įstaigų bei valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimas bus labai svarbus siekiant skatinti įdarbinimo lygio augimą;

| (19) | dėl COVID-19 pandemijos reikia imtis socialinio poveikio mažinimo ir pažeidžiamoje padėtyje esančių žmonių apsaugos priemonių, kad nelygybė nedidėtų. Jos, be kita ko, apima bedarbio pašalpų sistemas ir labiausiai nukentėjusių darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir netipinius darbuotojus, pajamų rėmimą, galimybę naudotis paslaugomis ir priemones, kuriomis skatinama reintegracija į darbo rinką. Skubiai ir koordinuotai švelninti socialinius krizės padarinius galėtų padėti nacionalinio nenumatytų socialinių atvejų plano įgyvendinimas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Teigiamą poveikį pajamų paskirstymui turėjo politikos pokyčiai, kuriais siekiama sustabdyti socialinių pervedimų veiksmingumo mažėjimą pastaraisiais metais, pvz., minimalių pajamų padidinimas, vyresnio amžiaus asmenims skirtas solidarumo priedas, pensijos ir išmokos šeimai. Nepaisant to, dėl socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis Portugalijoje 2018 m. sumažėjo tik 23,8 %, t. y. gerokai mažiau nei Sąjungos vidurkis (34 %). Be to, minimalių pajamų sistemos adekvatumas yra vienas iš mažiausių Sąjungoje, o gaunamos pajamos sudaro tik 40 % nacionalinę skurdo ribą atitinkančių pajamų; |
| --- | --- |

(19)

dėl COVID-19 pandemijos reikia imtis socialinio poveikio mažinimo ir pažeidžiamoje padėtyje esančių žmonių apsaugos priemonių, kad nelygybė nedidėtų. Jos, be kita ko, apima bedarbio pašalpų sistemas ir labiausiai nukentėjusių darbuotojų, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis ir netipinius darbuotojus, pajamų rėmimą, galimybę naudotis paslaugomis ir priemones, kuriomis skatinama reintegracija į darbo rinką. Skubiai ir koordinuotai švelninti socialinius krizės padarinius galėtų padėti nacionalinio nenumatytų socialinių atvejų plano įgyvendinimas bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. Teigiamą poveikį pajamų paskirstymui turėjo politikos pokyčiai, kuriais siekiama sustabdyti socialinių pervedimų veiksmingumo mažėjimą pastaraisiais metais, pvz., minimalių pajamų padidinimas, vyresnio amžiaus asmenims skirtas solidarumo priedas, pensijos ir išmokos šeimai. Nepaisant to, dėl socialinių pervedimų (išskyrus pensijas) gyventojų, kuriems gresia skurdas, dalis Portugalijoje 2018 m. sumažėjo tik 23,8 %, t. y. gerokai mažiau nei Sąjungos vidurkis (34 %). Be to, minimalių pajamų sistemos adekvatumas yra vienas iš mažiausių Sąjungoje, o gaunamos pajamos sudaro tik 40 % nacionalinę skurdo ribą atitinkančių pajamų;

| (20) | dėl COVID-19 pandemijos priėmus būtinas socialinių kontaktų ribojimo priemones, labai išaugo poreikis naudotis skaitmeninėmis technologijomis siekiant toliau užtikrinti galimybę įgyti išsilavinimą, mokytis ir vykdyti verslo veiklą. Portugalijos mokyklos ir mokymo centrai buvo uždaryti ir tradicinis, asmeninis mokymasis buvo sutrikdytas ir pakeistas siūlomu nuotoliniu mokymusi. Apie 6 % namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto, dėl to nukenčia maždaug 50 000 moksleivių – prieiga prie interneto ir telekomunikacijų tinklo aprėptis miesto ir kaimo vietovėse labai skiriasi. Studentai iš geresnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių šeimų gali geriau susidoroti su iššūkiais, kylančiais dėl nuotolinio mokymosi. Be to, Portugalijoje labai trūksta skaitmeninių įgūdžių. 2019 m. 48 % gyventojų neturėjo pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, iš jų apie 26 % neturėjo jokių skaitmeninių įgūdžių, o asmenų, kurie niekada nesinaudojo internetu, yra dvigubai daugiau nei Sąjungos vidurkis. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia intensyviai rengti e. mokymo kursus ir dėti pastangas, kad nuo skaitmeninės atskirties kenčiantiems žmonėms būtų padedama įveikti kliūtis, trukdančias mokytis nuotoliniu būdu. Įmonėms įdiegus skaitmenines technologijas, kuriomis būtų siūlomos alternatyvios darbo sąlygos ir skaitmeninės paslaugos, būtų užtikrintas įmonių, kurių paslaugos gali būti teikiamos internetu, veiklos tęstinumas ir taip sušvelnintas apribojimų kai kuriuose sektoriuose poveikis. Tai ypač aktualu Portugalijoje, kurios ekonomikai daugiausia būdingos tradiciniuose sektoriuose susitelkusios labai mažos įmonės. Vienas iš pagrindinių veiksnių, trukdančių skaitmeninti MVĮ, yra skaitmeninių žinių atotrūkis, kurį lemia apskritai žemas vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis; |
| --- | --- |

(20)

dėl COVID-19 pandemijos priėmus būtinas socialinių kontaktų ribojimo priemones, labai išaugo poreikis naudotis skaitmeninėmis technologijomis siekiant toliau užtikrinti galimybę įgyti išsilavinimą, mokytis ir vykdyti verslo veiklą. Portugalijos mokyklos ir mokymo centrai buvo uždaryti ir tradicinis, asmeninis mokymasis buvo sutrikdytas ir pakeistas siūlomu nuotoliniu mokymusi. Apie 6 % namų ūkių vis dar neturi prieigos prie interneto, dėl to nukenčia maždaug 50 000 moksleivių – prieiga prie interneto ir telekomunikacijų tinklo aprėptis miesto ir kaimo vietovėse labai skiriasi. Studentai iš geresnes socialines ir ekonomines sąlygas turinčių šeimų gali geriau susidoroti su iššūkiais, kylančiais dėl nuotolinio mokymosi. Be to, Portugalijoje labai trūksta skaitmeninių įgūdžių. 2019 m. 48 % gyventojų neturėjo pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, iš jų apie 26 % neturėjo jokių skaitmeninių įgūdžių, o asmenų, kurie niekada nesinaudojo internetu, yra dvigubai daugiau nei Sąjungos vidurkis. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia intensyviai rengti e. mokymo kursus ir dėti pastangas, kad nuo skaitmeninės atskirties kenčiantiems žmonėms būtų padedama įveikti kliūtis, trukdančias mokytis nuotoliniu būdu. Įmonėms įdiegus skaitmenines technologijas, kuriomis būtų siūlomos alternatyvios darbo sąlygos ir skaitmeninės paslaugos, būtų užtikrintas įmonių, kurių paslaugos gali būti teikiamos internetu, veiklos tęstinumas ir taip sušvelnintas apribojimų kai kuriuose sektoriuose poveikis. Tai ypač aktualu Portugalijoje, kurios ekonomikai daugiausia būdingos tradiciniuose sektoriuose susitelkusios labai mažos įmonės. Vienas iš pagrindinių veiksnių, trukdančių skaitmeninti MVĮ, yra skaitmeninių žinių atotrūkis, kurį lemia apskritai žemas vadovų ir darbuotojų skaitmeninio raštingumo lygis;

| (21) | siekdama užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, ir sudaryti sąlygas įmonėms išgyventi sukrėtimą ir išlikti konkurencingoms, Portugalija priėmė priemonių rinkinį, kurio tikslas – remti perspektyvias įmones, visų pirma MVĮ, kurias paveikė socialinių kontaktų ribojimo priemonių taikymas, o dėl jo buvo apribota veikla ir sumažėjo vidaus bei pasaulinė paklausa. Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama likvidumo paramos teikimui, be kita ko, teikiant valstybės ir viešųjų finansų įstaigų finansuojamas garantijas, tiesiogines subsidijas, taikant mokesčių atidėjimus, socialinių įmokų mažinimą ir atidėjimus, taip pat būsto nuomos atidėjimus ir viešą bankų paskolų namų ūkiams ir įmonėms moratoriumą. Visų pirma dėmesys skiriamas labiausiai nukentėjusiems sektoriams, įskaitant turizmo, apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektorius ir susijusią ekonominę veiklą, taip pat gamybos ir eksportuojančioms įmonėms. Svarbu, kad tokias priemones laiku ir veiksmingai įgyvendintų viešosios institucijos ir privatūs tarpininkai. Šiomis aplinkybėmis Portugalijos Vyriausybė supaprastino naudojimosi kredito linijomis procesą, t. y. dokumentus, kuriuos turi pateikti įmonės. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir į ekonomikos finansavimo sąlygas. Papildomais politikos veiksmais siekiama remti verslumą ir savarankiškai dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

(21)

siekdama užkirsti kelią bankrotams, kurių galima išvengti, ir sudaryti sąlygas įmonėms išgyventi sukrėtimą ir išlikti konkurencingoms, Portugalija priėmė priemonių rinkinį, kurio tikslas – remti perspektyvias įmones, visų pirma MVĮ, kurias paveikė socialinių kontaktų ribojimo priemonių taikymas, o dėl jo buvo apribota veikla ir sumažėjo vidaus bei pasaulinė paklausa. Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama likvidumo paramos teikimui, be kita ko, teikiant valstybės ir viešųjų finansų įstaigų finansuojamas garantijas, tiesiogines subsidijas, taikant mokesčių atidėjimus, socialinių įmokų mažinimą ir atidėjimus, taip pat būsto nuomos atidėjimus ir viešą bankų paskolų namų ūkiams ir įmonėms moratoriumą. Visų pirma dėmesys skiriamas labiausiai nukentėjusiems sektoriams, įskaitant turizmo, apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektorius ir susijusią ekonominę veiklą, taip pat gamybos ir eksportuojančioms įmonėms. Svarbu, kad tokias priemones laiku ir veiksmingai įgyvendintų viešosios institucijos ir privatūs tarpininkai. Šiomis aplinkybėmis Portugalijos Vyriausybė supaprastino naudojimosi kredito linijomis procesą, t. y. dokumentus, kuriuos turi pateikti įmonės. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą ir į ekonomikos finansavimo sąlygas. Papildomais politikos veiksmais siekiama remti verslumą ir savarankiškai dirbančius asmenis;

| (22) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Augimą skatinančios investicijos, kuriomis remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninimas, junglumas ir žalioji pertvarka, padės atgaivinti Portugalijos ekonomiką ir nukreipti ją ilgalaikio tvaraus augimo keliu. Investicijomis į transporto infrastruktūrą būtų galima pagerinti padėtį Portugalijos periferijoje, visų pirma panaikinant geležinkelio jungčių su Ispanija spragas ir sudarant sąlygas išnaudoti nepakankamai išnaudojamas Portugalijos uostų galimybes. Portugalijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia vykdant su klimato kaita susijusią pertvarką ir energetikos pertvarką. Dar yra daug neišnaudotų galimybių padidinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti įmonių suvartojamos energijos kiekį. Geresnis energijos tinklų sujungiamumas su Pirėnų pusiasaliu galėtų sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Investicijos taip pat gali padėti numatant neigiamą klimato kaitos poveikį, pavyzdžiui, potvynius ir miškų gaisrus, taip pat gerinant vandens bei atliekų tvarkymą ir plėtojant žiedinės ekonomikos potencialą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Portugalijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Portugalijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(22)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Augimą skatinančios investicijos, kuriomis remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninimas, junglumas ir žalioji pertvarka, padės atgaivinti Portugalijos ekonomiką ir nukreipti ją ilgalaikio tvaraus augimo keliu. Investicijomis į transporto infrastruktūrą būtų galima pagerinti padėtį Portugalijos periferijoje, visų pirma panaikinant geležinkelio jungčių su Ispanija spragas ir sudarant sąlygas išnaudoti nepakankamai išnaudojamas Portugalijos uostų galimybes. Portugalijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nurodytos svarbios investicijos, kurių reikia vykdant su klimato kaita susijusią pertvarką ir energetikos pertvarką. Dar yra daug neišnaudotų galimybių padidinti pastatų energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti įmonių suvartojamos energijos kiekį. Geresnis energijos tinklų sujungiamumas su Pirėnų pusiasaliu galėtų sudaryti sąlygas didesnei konkurencijai ir palengvinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą. Investicijos taip pat gali padėti numatant neigiamą klimato kaitos poveikį, pavyzdžiui, potvynius ir miškų gaisrus, taip pat gerinant vandens bei atliekų tvarkymą ir plėtojant žiedinės ekonomikos potencialą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Portugalijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Portugalijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (23) | pastaraisiais metais dėl toliau įgyvendinamų tam tikrų priemonių padidėjo Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas. Tačiau dėl pandemijos ir jos sukelto nuosmukio gali padaugėti bylinėjimosi atvejų, o tai galėtų paaštrinti likusias problemas, visų pirma susijusias su ilgais teismo procesais ir dideliu neišnagrinėtų bylų skaičiumi administraciniuose ir mokesčių teismuose. Didesnis teisingumo sistemos veiksmingumas ir atsparumas galėtų pagerinti verslo aplinką, visų pirma tai būtų naudinga šalies MVĮ ir investuotojams; |
| --- | --- |

(23)

pastaraisiais metais dėl toliau įgyvendinamų tam tikrų priemonių padidėjo Portugalijos teisingumo sistemos veiksmingumas. Tačiau dėl pandemijos ir jos sukelto nuosmukio gali padaugėti bylinėjimosi atvejų, o tai galėtų paaštrinti likusias problemas, visų pirma susijusias su ilgais teismo procesais ir dideliu neišnagrinėtų bylų skaičiumi administraciniuose ir mokesčių teismuose. Didesnis teisingumo sistemos veiksmingumas ir atsparumas galėtų pagerinti verslo aplinką, visų pirma tai būtų naudinga šalies MVĮ ir investuotojams;

| (24) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(24)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (25) | pastaraisiais metais padėtis Portugalijos bankų sistemoje apskritai ne kartą gerėjo. Pelningumo rodikliai pagerėjo dėl pastangų didinti sektoriaus efektyvumą ir sumažinti atidėjinius bei nuvertėjimą. Atsižvelgiant į padidėjusį pelningumą, bankų sistema toliau stiprino kapitalo pakankamumo rodiklius. Tačiau nuosavų lėšų lygis tebelieka žemesnis nei Sąjungos vidurkis. Neveiksnių paskolų santykis daugelį metų toliau mažėjo, tačiau tebėra dvigubai didesnis už Sąjungos santykį. Ekonomikoje, kurios įsiskolinimo lygis tebėra aukštas, pajamų formavimo pajėgumai tebėra iššūkis esant mažoms palūkanų normoms. Dėl COVID-19 krizės, žemų palūkanų normų aplinkos ir tam tikrų nuo naftos priklausomų šalių pozicijų bankų sektorius susidurs su sunkumais ir tai atsispindės teikiamų paskolų kredito kokybėje; |
| --- | --- |

(25)

pastaraisiais metais padėtis Portugalijos bankų sistemoje apskritai ne kartą gerėjo. Pelningumo rodikliai pagerėjo dėl pastangų didinti sektoriaus efektyvumą ir sumažinti atidėjinius bei nuvertėjimą. Atsižvelgiant į padidėjusį pelningumą, bankų sistema toliau stiprino kapitalo pakankamumo rodiklius. Tačiau nuosavų lėšų lygis tebelieka žemesnis nei Sąjungos vidurkis. Neveiksnių paskolų santykis daugelį metų toliau mažėjo, tačiau tebėra dvigubai didesnis už Sąjungos santykį. Ekonomikoje, kurios įsiskolinimo lygis tebėra aukštas, pajamų formavimo pajėgumai tebėra iššūkis esant mažoms palūkanų normoms. Dėl COVID-19 krizės, žemų palūkanų normų aplinkos ir tam tikrų nuo naftos priklausomų šalių pozicijų bankų sektorius susidurs su sunkumais ir tai atsispindės teikiamų paskolų kredito kokybėje;

| (26) | nustatyta, kad ilgai trunkantys nemokumo bylų procesai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių bankai negali greitai susidoroti su susikaupusiomis neveiksniomis paskolomis. Jie taip pat daro didelį poveikį šio turto kainodarai antrinėje rinkoje, nes rezultatai, nustatomi kaip mokėjimai kreditoriams, yra nepakankami. Iš neveiksnių paskolų suskirstymo ir toliau matyti, kad įmonių paskolų dalis vis dar didelė (sudaro apie du trečdalius), o tokioms paskoloms sunkiausia taikyti greitą ir standartizuotą metodą. Pastaraisiais metais padaryti keli tiek nemokumo, tiek civilinio vykdymo užtikrinimo proceso pakeitimai. Tolesni koregavimai, visų pirma susiję su nepagrįstu vėlavimu, padėtų ir kreditoriams, ir skolininkams, o pastariesiems būtų naudinga nauja pradžia; |
| --- | --- |

(26)

nustatyta, kad ilgai trunkantys nemokumo bylų procesai yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl kurių bankai negali greitai susidoroti su susikaupusiomis neveiksniomis paskolomis. Jie taip pat daro didelį poveikį šio turto kainodarai antrinėje rinkoje, nes rezultatai, nustatomi kaip mokėjimai kreditoriams, yra nepakankami. Iš neveiksnių paskolų suskirstymo ir toliau matyti, kad įmonių paskolų dalis vis dar didelė (sudaro apie du trečdalius), o tokioms paskoloms sunkiausia taikyti greitą ir standartizuotą metodą. Pastaraisiais metais padaryti keli tiek nemokumo, tiek civilinio vykdymo užtikrinimo proceso pakeitimai. Tolesni koregavimai, visų pirma susiję su nepagrįstu vėlavimu, padėtų ir kreditoriams, ir skolininkams, o pastariesiems būtų naudinga nauja pradžia;

| (27) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Portugalija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(27)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Portugalija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (28) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Portugalija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(28)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Portugalija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (29) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(29)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Portugalijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Portugalija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Portugalijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (30) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(30)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

| (31) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose, |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, kuriomis tiesiogiai mažinamas Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytas makroekonominis disbalansas, atspindėtos 1, 2, 3 ir 4 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Portugalijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Remti užimtumą ir teikti pirmenybę priemonėms, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas. Užtikrinti pakankamą ir veiksmingą socialinę apsaugą ir pajamų rėmimą. Remti skaitmeninių technologijų naudojimą siekiant užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybišką išsilavinimą ir mokymą ir didinti įmonių konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Įgyvendinti laikinas priemones, kurioms būtų siekiama užtikrinti įmonių, visų MVĮ, galimybes pasinaudoti likvidumo priemonėmis. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, geležinkelių infrastruktūrą ir inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Didinti administracinių ir mokesčių teismų veiksmingumą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 129.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

7

(8)  Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę, poveikis biudžetui 2020 m. išreikštas BVP procentine dalimi (200,4 mlrd. EUR).

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/149

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Rumunijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Rumunijos konvergencijos programos

(2020/C 282/23)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Rumunija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Rumunijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Rumunijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas siejamas su sąnaudų konkurencingumu ir didėjančiu einamosios sąskaitos deficitu ekspansinės fiskalinės politikos ir nenuspėjamos verslo aplinkos kontekste; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Rumunijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Rumunijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Rumunijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Rumunijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma pažeidžiamumas siejamas su sąnaudų konkurencingumu ir didėjančiu einamosios sąskaitos deficitu ekspansinės fiskalinės politikos ir nenuspėjamos verslo aplinkos kontekste;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Rumunija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Rumunija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl didelių investicijų ir darbo našumo atotrūkių ir skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Rumunijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Rumunijoje didės, o tai pakeis jau pastebimą nedidelio skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių mažėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl didelių investicijų ir darbo našumo atotrūkių ir skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Rumunijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Rumunijoje didės, o tai pakeis jau pastebimą nedidelio skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių mažėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Rumunija pateikė 2020 m. gegužės 8 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 14 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Rumunija pateikė 2020 m. gegužės 8 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 14 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Rumunijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto korekcinė dalis;

| (12) | 2020 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/509 (7), kuriuo padarė išvadą, kad Rumunijoje susidarė perviršinis deficitas, nes 2019 m. nebuvo laikomasi deficito kriterijaus. Ši išvada pagrįsta Vyriausybės atnaujintais fiskaliniais tikslais, kurie atspindėjo laikotarpio nuo metų pradžios biudžeto vykdymo duomenis. Pažeidimą patvirtino 2019 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatas –4,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP). Pažeidimą lėmė tai, kad dėl ekspansinės fiskalinės politikos, vykdytos nuo 2016 m. tvirto ekonomikos augimo laikotarpiu, fiskalinis disbalansas nuolat didėjo. Dėl sistemingų ir kartotinių nukrypimų nuo nacionalinių fiskalinių taisyklių tuo laikotarpiu tos taisyklės tapo iš esmės neveiksmingos. Be to, Rumunija vis nesiimdavo efektyvių veiksmų, kad reaguotų į Tarybos rekomendacijas, jai pateiktas procedūros dėl didelio nukrypimo kontekste. 2020 m. balandžio 3 d. Taryba paskelbė ir rekomendaciją (8), kuria siekiama užtikrinti, kad perviršinis valdžios sektoriaus deficitas Rumunijoje būtų panaikintas ne vėliau kaip 2022 m.; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. balandžio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/509 (7), kuriuo padarė išvadą, kad Rumunijoje susidarė perviršinis deficitas, nes 2019 m. nebuvo laikomasi deficito kriterijaus. Ši išvada pagrįsta Vyriausybės atnaujintais fiskaliniais tikslais, kurie atspindėjo laikotarpio nuo metų pradžios biudžeto vykdymo duomenis. Pažeidimą patvirtino 2019 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatas –4,3 % bendrojo vidaus produkto (BVP). Pažeidimą lėmė tai, kad dėl ekspansinės fiskalinės politikos, vykdytos nuo 2016 m. tvirto ekonomikos augimo laikotarpiu, fiskalinis disbalansas nuolat didėjo. Dėl sistemingų ir kartotinių nukrypimų nuo nacionalinių fiskalinių taisyklių tuo laikotarpiu tos taisyklės tapo iš esmės neveiksmingos. Be to, Rumunija vis nesiimdavo efektyvių veiksmų, kad reaguotų į Tarybos rekomendacijas, jai pateiktas procedūros dėl didelio nukrypimo kontekste. 2020 m. balandžio 3 d. Taryba paskelbė ir rekomendaciją (8), kuria siekiama užtikrinti, kad perviršinis valdžios sektoriaus deficitas Rumunijoje būtų panaikintas ne vėliau kaip 2022 m.;

| (13) | dėl didelio biudžeto deficito ir prognozuojamo didelio su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, visų pirma išlaidų pensijoms, padidėjimo pavojus ilgalaikiam Rumunijos viešųjų finansų tvarumui iškilo dar iki COVID-19 protrūkio. 2019 m. rugsėjo mėn. senatvės pensijos buvo padidintos 15 % ir, remiantis 2019 m. vasarą priimtu Pensijų įstatymu, 2020 m. rugsėjo mėn. turėtų būti padidintos 40 %, o 2021 m. rugsėjo mėn. – perskaičiuotos ir vėl padidintos. Todėl 2020–2022 m. laikotarpiu išlaidos pensijoms gerokai išaugtų. Riziką fiskaliniam tvarumui dar labiau didina COVID-19 pandemijos poveikis ekonominei veiklai ir fiskalinės pastangos, kurių reikia jam sušvelninti. Dėl ankstesnių fiskalinės politikos sprendimų Rumunijai liko nedaug fiskalinių rezervų COVID-19 protrūkio padariniams šalinti; |
| --- | --- |

(13)

dėl didelio biudžeto deficito ir prognozuojamo didelio su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų, visų pirma išlaidų pensijoms, padidėjimo pavojus ilgalaikiam Rumunijos viešųjų finansų tvarumui iškilo dar iki COVID-19 protrūkio. 2019 m. rugsėjo mėn. senatvės pensijos buvo padidintos 15 % ir, remiantis 2019 m. vasarą priimtu Pensijų įstatymu, 2020 m. rugsėjo mėn. turėtų būti padidintos 40 %, o 2021 m. rugsėjo mėn. – perskaičiuotos ir vėl padidintos. Todėl 2020–2022 m. laikotarpiu išlaidos pensijoms gerokai išaugtų. Riziką fiskaliniam tvarumui dar labiau didina COVID-19 pandemijos poveikis ekonominei veiklai ir fiskalinės pastangos, kurių reikia jam sušvelninti. Dėl ankstesnių fiskalinės politikos sprendimų Rumunijai liko nedaug fiskalinių rezervų COVID-19 protrūkio padariniams šalinti;

| (14) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 4,3 % BVP deficito 2019 m. iki 6,7 % BVP deficito 2020 m., o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, tikėtina, padidės nuo 35,2 % 2019 m. iki 40,9 % 2020 m. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Be to, biudžeto projekcijos grindžiamos tam tikra rizika, būtent – kai kurių pajamų apskaičiavimas, atrodo, neatitinka pagrindinių makroekonominių projekcijų, o kai kurių einamųjų išlaidų ribojimas, atrodo, grindžiamas programoje nenurodytomis fiskalinio konsolidavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(14)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 4,3 % BVP deficito 2019 m. iki 6,7 % BVP deficito 2020 m., o valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, tikėtina, padidės nuo 35,2 % 2019 m. iki 40,9 % 2020 m. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos. Be to, biudžeto projekcijos grindžiamos tam tikra rizika, būtent – kai kurių pajamų apskaičiavimas, atrodo, neatitinka pagrindinių makroekonominių projekcijų, o kai kurių einamųjų išlaidų ribojimas, atrodo, grindžiamas programoje nenurodytomis fiskalinio konsolidavimo priemonėmis;

| (15) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Rumunija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,2 % BVP. Priemonės apima techninio nedarbo išmokas samdomiesiems darbuotojams ir panašias išmokas kitų kategorijų darbuotojams, medicinos reikmenis ir kitas išlaidas, skirtas padėti kovoti su COVID-19, taip pat priemokas samdomiesiems darbuotojams sveikatos priežiūros sektoriuje, dirbantiems su COVID-19 užsikrėtusiais pacientais. Be to, Vyriausybė paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima mokesčių atidėjimą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) grąžinimo paspartinimą, paskolų garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), laikiną moratoriumą dėl banko paskolų dalinių įmokų mokėjimo atidėjimo namų ūkiams bei MVĮ ir nuomos bei komunalinių sąskaitų mokėjimo atidėjimą MVĮ. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Rumunijos Vyriausybė, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires; |
| --- | --- |

(15)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Rumunija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,2 % BVP. Priemonės apima techninio nedarbo išmokas samdomiesiems darbuotojams ir panašias išmokas kitų kategorijų darbuotojams, medicinos reikmenis ir kitas išlaidas, skirtas padėti kovoti su COVID-19, taip pat priemokas samdomiesiems darbuotojams sveikatos priežiūros sektoriuje, dirbantiems su COVID-19 užsikrėtusiais pacientais. Be to, Vyriausybė paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Tos priemonės apima mokesčių atidėjimą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) grąžinimo paspartinimą, paskolų garantijas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), laikiną moratoriumą dėl banko paskolų dalinių įmokų mokėjimo atidėjimo namų ūkiams bei MVĮ ir nuomos bei komunalinių sąskaitų mokėjimo atidėjimą MVĮ. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Rumunijos Vyriausybė, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires;

| (16) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Rumunijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –9,2 % BVP 2020 m. ir -11,4 % BVP 2021 m. Komisija prognozuoja, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. pasieks 46,2 %; |
| --- | --- |

(16)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Rumunijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –9,2 % BVP 2020 m. ir -11,4 % BVP 2021 m. Komisija prognozuoja, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. pasieks 46,2 %;

| (17) | 2020 m. kovo 16 d. Rumunija paskelbė nepaprastąją padėtį. Nuo 2020 m. kovo 25 d. visoms mokykloms ir parduotuvėms, išskyrus prekiaujančias būtiniausiais produktais, buvo nurodyta užsidaryti, ir įsigaliojo sienos kirtimo apribojimai. Judėjimas viešosiose zonose buvo leidžiamas tik ribotais atvejais, o vyresniems nei 65 metų amžiaus asmenims buvo taikomos dar griežtesnės priemonės. Rumunija taip pat uždraudė tarptautines keliones į tam tikras šalis ir keliuose miestuose įvedė griežtą karantiną. Tokia padėtis padarė žalą šalies gamybos sektoriui, nes izoliavimo priemonės turėjo itin neigiamą poveikį ekonominei veiklai. Pramonės sektoriuje keli gamintojai kovo mėn. antroje pusėje nutraukė gamybą, o tai turėjo didelį šalutinį poveikį svarbiems sektoriams, pavyzdžiui, automobilių pramonei. Panašių pokyčių pastebėta mažmeninės prekybos ir apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuose. Dėl bendro poveikio ekonomika 2020 m. patirs nuosmukį. Nepaprastoji padėtis atšaukta 2020 m. gegužės 14 d. ir Rumunija paskelbė laipsniškai įgyvendinsianti izoliavimo priemonių atšaukimo priemones. Nuo 2020 m. gegužės 15 d. pradėtos taikyti priemonės, susijusios su judėjimo miestuose suvaržymų palengvinimu, daliniu komercinės mažmeninės prekybos vietų atvėrimu ir privalomu apsauginių kaukių dėvėjimu uždarose viešosiose ir komercinėse erdvėse, viešajame transporte ir darbe. Kai kurie automobilių pramonės gamintojai 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje ir gegužės mėn. pradžioje palaipsniui atnaujino veiklą. Vyriausybė rengia tolesnes priemones, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką; |
| --- | --- |

(17)

2020 m. kovo 16 d. Rumunija paskelbė nepaprastąją padėtį. Nuo 2020 m. kovo 25 d. visoms mokykloms ir parduotuvėms, išskyrus prekiaujančias būtiniausiais produktais, buvo nurodyta užsidaryti, ir įsigaliojo sienos kirtimo apribojimai. Judėjimas viešosiose zonose buvo leidžiamas tik ribotais atvejais, o vyresniems nei 65 metų amžiaus asmenims buvo taikomos dar griežtesnės priemonės. Rumunija taip pat uždraudė tarptautines keliones į tam tikras šalis ir keliuose miestuose įvedė griežtą karantiną. Tokia padėtis padarė žalą šalies gamybos sektoriui, nes izoliavimo priemonės turėjo itin neigiamą poveikį ekonominei veiklai. Pramonės sektoriuje keli gamintojai kovo mėn. antroje pusėje nutraukė gamybą, o tai turėjo didelį šalutinį poveikį svarbiems sektoriams, pavyzdžiui, automobilių pramonei. Panašių pokyčių pastebėta mažmeninės prekybos ir apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuose. Dėl bendro poveikio ekonomika 2020 m. patirs nuosmukį. Nepaprastoji padėtis atšaukta 2020 m. gegužės 14 d. ir Rumunija paskelbė laipsniškai įgyvendinsianti izoliavimo priemonių atšaukimo priemones. Nuo 2020 m. gegužės 15 d. pradėtos taikyti priemonės, susijusios su judėjimo miestuose suvaržymų palengvinimu, daliniu komercinės mažmeninės prekybos vietų atvėrimu ir privalomu apsauginių kaukių dėvėjimu uždarose viešosiose ir komercinėse erdvėse, viešajame transporte ir darbe. Kai kurie automobilių pramonės gamintojai 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje ir gegužės mėn. pradžioje palaipsniui atnaujino veiklą. Vyriausybė rengia tolesnes priemones, kuriomis siekiama atgaivinti ekonomiką;

| (18) | dėl pandemijos sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Ši krizė sudavė didžiulį smūgį sistemai, kuri pasižymi struktūrinias trūkumais, pvz., nedidelėmis išlaidomis ir nevienodomis galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Šiame kontekste vienas iš pagrindinių uždavinių yra didinti sveikatos sistemos atsparumą ir jos pajėgumą reaguoti į sukrėtimus. Imdamasi neatidėliotino atsako veiksmų, Rumunija, be kita ko, įsigijo būtiniausių medicinos reikmenų ir įtraukė su COVID-19 susijusias medicinines išlaidas į neapdraustiesiems skirtą minimalių išmokų rinkinį. Sveikatos sistemos atsparumą mažina didelis sveikatos priežiūros darbuotojų, įskaitant šeimos gydytojus, trūkumas, taip pat pasenusi gydymo įstaigų infrastruktūra, medicinos reikmenų trūkumas, nepakankamas sveikatos priežiūros darbuotojų mokymas ir ribotas skirtingų sveikatos priežiūros lygmenų veiklos tęstinumas ir jų integracija. Pranešimų apie nepatenkintus medicininius poreikius skaičius didėjo dar prieš COVID-19 krizę, o galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, tikėtina, dar labiau sumažėjo. Pandemija taip pat atskleidė regioninius skirtumus ir tai, kad ne visos mažas pajamas gaunančios asmenų grupės ir ne visi vyresnio amžiaus žmonės gali pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis. Ilgainiui vis didesnį spaudimą sveikatos sistemos tvarumui darys tokie iššūkiai kaip visuomenės senėjimas ir migracija. Atsižvelgiant į COVID-19, ne mažiau svarbu spręsti struktūrinius klausimus, be kita ko, plėtoti profilaktinę ir ambulatorinę priežiūrą ir bendruomeninę globą taikant tikslingas viešosios politikos priemones. Rumunijos sveikatos sistemai stiprinti reikės ilgalaikių investicijų, užtikrinant, kad netrūktų sveikatos priežiūros darbuotojų ir įrangos, skatinant technologinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus ir didinant sveikatos priežiūros paslaugų aprėptį ir prieinamumą visiems piliečiams, taip pat ir ne miesto vietovėse, be kita ko, naudojantis e. sveikatos paslaugomis; |
| --- | --- |

(18)

dėl pandemijos sveikatos sistema patiria precedento neturintį spaudimą. Ši krizė sudavė didžiulį smūgį sistemai, kuri pasižymi struktūrinias trūkumais, pvz., nedidelėmis išlaidomis ir nevienodomis galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Šiame kontekste vienas iš pagrindinių uždavinių yra didinti sveikatos sistemos atsparumą ir jos pajėgumą reaguoti į sukrėtimus. Imdamasi neatidėliotino atsako veiksmų, Rumunija, be kita ko, įsigijo būtiniausių medicinos reikmenų ir įtraukė su COVID-19 susijusias medicinines išlaidas į neapdraustiesiems skirtą minimalių išmokų rinkinį. Sveikatos sistemos atsparumą mažina didelis sveikatos priežiūros darbuotojų, įskaitant šeimos gydytojus, trūkumas, taip pat pasenusi gydymo įstaigų infrastruktūra, medicinos reikmenų trūkumas, nepakankamas sveikatos priežiūros darbuotojų mokymas ir ribotas skirtingų sveikatos priežiūros lygmenų veiklos tęstinumas ir jų integracija. Pranešimų apie nepatenkintus medicininius poreikius skaičius didėjo dar prieš COVID-19 krizę, o galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, tikėtina, dar labiau sumažėjo. Pandemija taip pat atskleidė regioninius skirtumus ir tai, kad ne visos mažas pajamas gaunančios asmenų grupės ir ne visi vyresnio amžiaus žmonės gali pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis. Ilgainiui vis didesnį spaudimą sveikatos sistemos tvarumui darys tokie iššūkiai kaip visuomenės senėjimas ir migracija. Atsižvelgiant į COVID-19, ne mažiau svarbu spręsti struktūrinius klausimus, be kita ko, plėtoti profilaktinę ir ambulatorinę priežiūrą ir bendruomeninę globą taikant tikslingas viešosios politikos priemones. Rumunijos sveikatos sistemai stiprinti reikės ilgalaikių investicijų, užtikrinant, kad netrūktų sveikatos priežiūros darbuotojų ir įrangos, skatinant technologinius ir taikomuosius mokslinius tyrimus ir didinant sveikatos priežiūros paslaugų aprėptį ir prieinamumą visiems piliečiams, taip pat ir ne miesto vietovėse, be kita ko, naudojantis e. sveikatos paslaugomis;

| (19) | dėl spartaus ekonomikos augimo pastaraisiais metais pagerėjo socialinės sąlygos. 2019 m. bendrosios namų ūkių disponuojamosios pajamos padidėjo 5,7 %. Nors skurdo ir socialinės atskirties rizika nuolat mažėjo, ji buvo viena didžiausių Sąjungoje (2019 m. ji siekė 31,2 %). Tačiau dėl pandemijos poveikio ekonomikai socialinės sąlygos gali pablogėti. Tikėtina, kad skurdas ir socialinė atskirtis, įskaitant vaikų skurdą, dirbančiųjų skurdą ir pajamų nelygybę, didės, o pažeidžiamos grupės, pavyzdžiui, nestandartinių užimtumo formų darbuotojai, nedeklaruojami darbuotojai, savarankiškai dirbantys asmenys, romai, neįgalieji, vyresnio amžiaus žmonės ir benamiai, nukentės labiausiai. Socialinės apsaugos priemonių aprėptis ir adekvatumas bei mokesčių ir išmokų sistemos veiksmingumas perskirstant pajamas tebėra ribotas. Kaimo vietovėse ir neoficialiose gyvenvietėse gyvenantys vaikai turi ribotas galimybes gauti kokybiškas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, tinkamą mitybą, sveikatos priežiūros paslaugas ir būstą. Socialiniai pervedimai daro labai nedidelį poveikį skurdo mažinimui, o socialinis bazinis indeksas, kuriuo remiantis apskaičiuojama dauguma socialinių išmokų, nebuvo atnaujintas nuo 2008 m. Parama, kuria garantuojamos minimalios pajamos, yra viena iš neadekvačiausių Sąjungoje. Nors minimalių pajamų įtraukčiai didinti reforma buvo patvirtinta dar 2016 m., jos įgyvendinimas buvo dar kartą atidėtas iki 2021 m. Socialinių ir esminių paslaugų teikimas tebėra iš esmės nepakankamas, be kita ko, tokiose srityse kaip vanduo ir sanitarija, energetika ir būstas. Be to, teritorinis pasiskirstymas yra netolygus ir jam būdingi dideli skirtumai tarp kaimo ir miesto vietovių ir tarp regionų. Dėl to gali sumažėti pajėgumas sušvelninti pandemijos poveikį. Socialinės ekonomikos potencialas gerinti socialines sąlygas vis dar neišnaudotas; |
| --- | --- |

(19)

dėl spartaus ekonomikos augimo pastaraisiais metais pagerėjo socialinės sąlygos. 2019 m. bendrosios namų ūkių disponuojamosios pajamos padidėjo 5,7 %. Nors skurdo ir socialinės atskirties rizika nuolat mažėjo, ji buvo viena didžiausių Sąjungoje (2019 m. ji siekė 31,2 %). Tačiau dėl pandemijos poveikio ekonomikai socialinės sąlygos gali pablogėti. Tikėtina, kad skurdas ir socialinė atskirtis, įskaitant vaikų skurdą, dirbančiųjų skurdą ir pajamų nelygybę, didės, o pažeidžiamos grupės, pavyzdžiui, nestandartinių užimtumo formų darbuotojai, nedeklaruojami darbuotojai, savarankiškai dirbantys asmenys, romai, neįgalieji, vyresnio amžiaus žmonės ir benamiai, nukentės labiausiai. Socialinės apsaugos priemonių aprėptis ir adekvatumas bei mokesčių ir išmokų sistemos veiksmingumas perskirstant pajamas tebėra ribotas. Kaimo vietovėse ir neoficialiose gyvenvietėse gyvenantys vaikai turi ribotas galimybes gauti kokybiškas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, tinkamą mitybą, sveikatos priežiūros paslaugas ir būstą. Socialiniai pervedimai daro labai nedidelį poveikį skurdo mažinimui, o socialinis bazinis indeksas, kuriuo remiantis apskaičiuojama dauguma socialinių išmokų, nebuvo atnaujintas nuo 2008 m. Parama, kuria garantuojamos minimalios pajamos, yra viena iš neadekvačiausių Sąjungoje. Nors minimalių pajamų įtraukčiai didinti reforma buvo patvirtinta dar 2016 m., jos įgyvendinimas buvo dar kartą atidėtas iki 2021 m. Socialinių ir esminių paslaugų teikimas tebėra iš esmės nepakankamas, be kita ko, tokiose srityse kaip vanduo ir sanitarija, energetika ir būstas. Be to, teritorinis pasiskirstymas yra netolygus ir jam būdingi dideli skirtumai tarp kaimo ir miesto vietovių ir tarp regionų. Dėl to gali sumažėti pajėgumas sušvelninti pandemijos poveikį. Socialinės ekonomikos potencialas gerinti socialines sąlygas vis dar neišnaudotas;

| (20) | 2019 m. darbo rinkos pokyčiai išliko teigiami, tačiau skirtumai tarp regionų, kaimo ir miesto vietovių bei socialinių ir ekonominių grupių išlieka. Užregistruotas aukštas neaktyvumo lygis, ypač moterų, jaunimo, žemos kvalifikacijos darbuotojų, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių. Tikėtina, kad COVID-19 protrūkio kontekste dabartiniai iššūkiai dar labiau padidės, o nedarbas ir neaktyvumas sparčiai augs. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 6,5 %, o 2021 m. sumažės iki 5,4 %. Nedeklaruojamas darbas tebėra iššūkis, o jo neigiamas poveikis dabartinėmis aplinkybėmis gali dar labiau paaštrėti, taigi, ypač svarbu remti perėjimą prie deklaruojamo darbo. Todėl būtina laiku teikti specialiai pritaikytas paslaugas, kuriomis būtų tenkinami nuo krizės nukentėjusių pažeidžiamų grupių ir darbuotojų poreikiai. Siekiant stiprinti darbo rinkos atsparumą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, be neseniai inicijuotos techninio nedarbo schemos, itin svarbu, dalyvaujant socialiniams partneriams, plėsti galimybes paveiktiems darbuotojams naudotis sutrumpinto darbo laiko tvarka, skatinti jiems skirtas pajamų rėmimo priemones ir leisti jiems naudotis lanksčiomis darbo sąlygomis ir dirbti nuotoliniu būdu; |
| --- | --- |

(20)

2019 m. darbo rinkos pokyčiai išliko teigiami, tačiau skirtumai tarp regionų, kaimo ir miesto vietovių bei socialinių ir ekonominių grupių išlieka. Užregistruotas aukštas neaktyvumo lygis, ypač moterų, jaunimo, žemos kvalifikacijos darbuotojų, neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių. Tikėtina, kad COVID-19 protrūkio kontekste dabartiniai iššūkiai dar labiau padidės, o nedarbas ir neaktyvumas sparčiai augs. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 6,5 %, o 2021 m. sumažės iki 5,4 %. Nedeklaruojamas darbas tebėra iššūkis, o jo neigiamas poveikis dabartinėmis aplinkybėmis gali dar labiau paaštrėti, taigi, ypač svarbu remti perėjimą prie deklaruojamo darbo. Todėl būtina laiku teikti specialiai pritaikytas paslaugas, kuriomis būtų tenkinami nuo krizės nukentėjusių pažeidžiamų grupių ir darbuotojų poreikiai. Siekiant stiprinti darbo rinkos atsparumą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, be neseniai inicijuotos techninio nedarbo schemos, itin svarbu, dalyvaujant socialiniams partneriams, plėsti galimybes paveiktiems darbuotojams naudotis sutrumpinto darbo laiko tvarka, skatinti jiems skirtas pajamų rėmimo priemones ir leisti jiems naudotis lanksčiomis darbo sąlygomis ir dirbti nuotoliniu būdu;

| (21) | dėl nuolatinės įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, kuriuos lemia demografiniai pokyčiai ir nepakankama švietimo ir mokymo atitiktis darbo rinkos poreikiams, Rumunijos ekonomikos augimo potencialas buvo ribotas dar iki pandemijos. Suaugusiųjų, dalyvaujančių mokymosi veikloje, dalis (1,3 % 2019 m.) yra viena mažiausių Sąjungoje. Menkas dalyvavimas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje didina mokinių galimybių nelygybę. Švietimo sistemos nešališkumas, įtraukumas ir kokybė tebėra dideli iššūkiai ir šioje srityje reikalingos strateginės reformos. Nepaisant tam tikros ankstesniais metais padarytos pažangos, Rumunijoje švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų dalis yra didelė (15,3 % 2019 m.), kaip ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalis (14,7 %, t. y. šiek tiek daugiau nei 2018 m.). Vis dar nėra integruoto nacionalinio mechanizmo, skirto mokyklos nebaigimo problemai spręsti. Švietimo rezultatai, ypač kaimo ir ekonominį nepriteklių patiriančiose vietovėse, negerėja. Dalyvavimas aukštojo mokslo sistemoje yra menkas ir tebėra nepakankamai suderintas su darbo rinkos poreikiais. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius vis dar mažas. Rumunijos rezultatai pagal daugelį skaitmeninės ekonomikos ir socialinio indekso komponentų, įskaitant skaitmenines viešąsias paslaugas, visų gyventojų skaitmeninius įgūdžius ir įmonių skaitmeninimą, yra prasti. Pagrindinių skaitmeninių įgūdžių ir pagrindinių programinės įrangos naudojimo įgūdžių lygis yra vienas žemiausių Sąjungoje. Dėl nevienodos skaitmeninės infrastruktūros ir nepakankamų skaitmeninių įgūdžių perėjimas prie nuotolinio mokymosi dėl COVID-19 protrūkio kelia iššūkių švietimo ir mokymo įstaigoms, pedagogams ir moksleiviams bei studentams, visų pirma palankių sąlygų neturintiems moksleiviams bei studentams ir romams; |
| --- | --- |

(21)

dėl nuolatinės įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, kuriuos lemia demografiniai pokyčiai ir nepakankama švietimo ir mokymo atitiktis darbo rinkos poreikiams, Rumunijos ekonomikos augimo potencialas buvo ribotas dar iki pandemijos. Suaugusiųjų, dalyvaujančių mokymosi veikloje, dalis (1,3 % 2019 m.) yra viena mažiausių Sąjungoje. Menkas dalyvavimas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemoje didina mokinių galimybių nelygybę. Švietimo sistemos nešališkumas, įtraukumas ir kokybė tebėra dideli iššūkiai ir šioje srityje reikalingos strateginės reformos. Nepaisant tam tikros ankstesniais metais padarytos pažangos, Rumunijoje švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų dalis yra didelė (15,3 % 2019 m.), kaip ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo dalis (14,7 %, t. y. šiek tiek daugiau nei 2018 m.). Vis dar nėra integruoto nacionalinio mechanizmo, skirto mokyklos nebaigimo problemai spręsti. Švietimo rezultatai, ypač kaimo ir ekonominį nepriteklių patiriančiose vietovėse, negerėja. Dalyvavimas aukštojo mokslo sistemoje yra menkas ir tebėra nepakankamai suderintas su darbo rinkos poreikiais. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičius vis dar mažas. Rumunijos rezultatai pagal daugelį skaitmeninės ekonomikos ir socialinio indekso komponentų, įskaitant skaitmenines viešąsias paslaugas, visų gyventojų skaitmeninius įgūdžius ir įmonių skaitmeninimą, yra prasti. Pagrindinių skaitmeninių įgūdžių ir pagrindinių programinės įrangos naudojimo įgūdžių lygis yra vienas žemiausių Sąjungoje. Dėl nevienodos skaitmeninės infrastruktūros ir nepakankamų skaitmeninių įgūdžių perėjimas prie nuotolinio mokymosi dėl COVID-19 protrūkio kelia iššūkių švietimo ir mokymo įstaigoms, pedagogams ir moksleiviams bei studentams, visų pirma palankių sąlygų neturintiems moksleiviams bei studentams ir romams;

| (22) | dėl COVID-19 pandemijos ir su ja susijusių izoliavimo priemonių visoje šalyje sutriko tiekimo grandinės, įmonės turėjo sumažinti veiklos mastą arba net nutraukti veiklą, o žmonės negalėjo dirbti. Visų dydžių įmonėms, ypač MVĮ, didelį poveikį daro prekybos sutrikimai ir izoliavimo priemonių taikymas, jos patiria likvidumo suvaržymų ir joms kyla bankroto rizika. Vyriausybė patvirtino priemonių rinkinį, kuriuo derinama specialiai pritaikyta parama įmonėms ir visų paveiktų darbuotojų pajamų apsauga. Siekiant atsigauti po krizės, reikės papildomų išteklių, kad būtų galima toliau remti įmones ir namų ūkius. Ypatingą dėmesį reikės skirti paslaugų sektoriui, nes jis labiausiai nukentėjo, o kai kurie subsektoriai, tikėtina, susitrauks ilgesnį laikotarpį nei gamybos sektorius. Veiksmai, kurių Vyriausybė ėmėsi reaguodama į krizę, apima valstybės garantijų schemos („IMM Invest“), kurios finansinis paketas – 15 mlrd. Rumunijos lėjų (RON), sukūrimą siekiant suteikti valstybės garantijas MVĮ, kad šios galėtų sudaryti sutartis dėl beprocenčių paskolų investicijoms finansuoti ir apyvartiniam kapitalui teikti. Šios garantijos bus naudingos ir bankams – jie turi turėti pakankamai kapitalo ir būti pakankamai likvidūs, kad galėtų užtikrinti reikiamą kreditų srautą namų ūkiams ir įmonėms. Be to, dėl kol kas gana riboto bankų vaidmens teikiant kreditus įmonėms, ypač novatoriškoms MVĮ, vien paskolų garantijų gali nepakakti; |
| --- | --- |

(22)

dėl COVID-19 pandemijos ir su ja susijusių izoliavimo priemonių visoje šalyje sutriko tiekimo grandinės, įmonės turėjo sumažinti veiklos mastą arba net nutraukti veiklą, o žmonės negalėjo dirbti. Visų dydžių įmonėms, ypač MVĮ, didelį poveikį daro prekybos sutrikimai ir izoliavimo priemonių taikymas, jos patiria likvidumo suvaržymų ir joms kyla bankroto rizika. Vyriausybė patvirtino priemonių rinkinį, kuriuo derinama specialiai pritaikyta parama įmonėms ir visų paveiktų darbuotojų pajamų apsauga. Siekiant atsigauti po krizės, reikės papildomų išteklių, kad būtų galima toliau remti įmones ir namų ūkius. Ypatingą dėmesį reikės skirti paslaugų sektoriui, nes jis labiausiai nukentėjo, o kai kurie subsektoriai, tikėtina, susitrauks ilgesnį laikotarpį nei gamybos sektorius. Veiksmai, kurių Vyriausybė ėmėsi reaguodama į krizę, apima valstybės garantijų schemos („IMM Invest“), kurios finansinis paketas – 15 mlrd. Rumunijos lėjų (RON), sukūrimą siekiant suteikti valstybės garantijas MVĮ, kad šios galėtų sudaryti sutartis dėl beprocenčių paskolų investicijoms finansuoti ir apyvartiniam kapitalui teikti. Šios garantijos bus naudingos ir bankams – jie turi turėti pakankamai kapitalo ir būti pakankamai likvidūs, kad galėtų užtikrinti reikiamą kreditų srautą namų ūkiams ir įmonėms. Be to, dėl kol kas gana riboto bankų vaidmens teikiant kreditus įmonėms, ypač novatoriškoms MVĮ, vien paskolų garantijų gali nepakakti;

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Krizė dar aiškiau parodė, kad Rumunijai būtina atnaujinti viešosios infrastruktūros darbus tokiose srityse kaip darnusis transportas, švari energija ir aplinkosaugos bei skaitmeninių paslaugų infrastruktūra. Miesto transportas kenčia nuo prasto sektoriaus organizavimo ir vietos paslaugų teikėjų silpnų administracinių gebėjimų. Atliekų tvarkymo sistemai ir toliau būdinga tai, kad perdirbama labai nedaug komunalinių atliekų ir labai daug atliekų šalinama sąvartynuose. Įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą reikės investuoti į švarią energijos gamybą ir naudojimą, taip pat pertvarkyti regionus, kuriuose vyrauja viena pramonės šaka, ir taršos anglies dioksidu intensyvumu pasižyminčius regionus. Reikia dėti daugiau pastangų plečiant ir modernizuojant geriamojo vandens ir nuotekų infrastruktūrą. Dėl didelių struktūrinių trūkumų taip pat būtinos investicijos į oro stebėsenos tinklą. Be to, reikia modernizuoti visas skaitmenines viešąsias paslaugas, kurias teikiant dalijamasi informacija, be kita ko, socialinėje, švietimo ir sveikatos srityse, ir užtikrinti jų sąveikumą. Dideli regioniniai skirtumai ir mažas kai kurių sektorių našumas kenkia ilgalaikiam tvariam augimui. Ne mažiau svarbios yra investicijos, kuriomis skatinamas ekonomikos konkurencingumas remiant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, novatoriškas MVĮ ir integraciją į Sąjungos strategines vertės grandines. Įmonių investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą tebėra nedidelės ir apsiriboja keliais subsektoriais, kurie yra labai priklausomi nuo tiesioginių užsienio investicijų. Dėl moksliniams tyrimams ir plėtrai skiriamo vis mažesnio viešojo finansavimo mokslo ir technologijų kokybė yra prasta, o akademinės bendruomenės ir verslo ryšiai – silpni. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Rumunijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Rumunijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Krizė dar aiškiau parodė, kad Rumunijai būtina atnaujinti viešosios infrastruktūros darbus tokiose srityse kaip darnusis transportas, švari energija ir aplinkosaugos bei skaitmeninių paslaugų infrastruktūra. Miesto transportas kenčia nuo prasto sektoriaus organizavimo ir vietos paslaugų teikėjų silpnų administracinių gebėjimų. Atliekų tvarkymo sistemai ir toliau būdinga tai, kad perdirbama labai nedaug komunalinių atliekų ir labai daug atliekų šalinama sąvartynuose. Įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą reikės investuoti į švarią energijos gamybą ir naudojimą, taip pat pertvarkyti regionus, kuriuose vyrauja viena pramonės šaka, ir taršos anglies dioksidu intensyvumu pasižyminčius regionus. Reikia dėti daugiau pastangų plečiant ir modernizuojant geriamojo vandens ir nuotekų infrastruktūrą. Dėl didelių struktūrinių trūkumų taip pat būtinos investicijos į oro stebėsenos tinklą. Be to, reikia modernizuoti visas skaitmenines viešąsias paslaugas, kurias teikiant dalijamasi informacija, be kita ko, socialinėje, švietimo ir sveikatos srityse, ir užtikrinti jų sąveikumą. Dideli regioniniai skirtumai ir mažas kai kurių sektorių našumas kenkia ilgalaikiam tvariam augimui. Ne mažiau svarbios yra investicijos, kuriomis skatinamas ekonomikos konkurencingumas remiant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, novatoriškas MVĮ ir integraciją į Sąjungos strategines vertės grandines. Įmonių investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą tebėra nedidelės ir apsiriboja keliais subsektoriais, kurie yra labai priklausomi nuo tiesioginių užsienio investicijų. Dėl moksliniams tyrimams ir plėtrai skiriamo vis mažesnio viešojo finansavimo mokslo ir technologijų kokybė yra prasta, o akademinės bendruomenės ir verslo ryšiai – silpni. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Rumunijai galėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Rumunijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (24) | viešojo administravimo reforma vilkinama. Nėra veiksmingos strateginio ir biudžeto planavimo sistemos, o tai daro neigiamą poveikį šalies ilgalaikio vystymosi strateginei vizijai, prioritetinių veiksmų nustatymui ir politikos koordinavimui centriniu ir vietos lygmenimis. Sektoriams skirta strateginė programa yra fragmentiška ir kartais iš dalies sutampa, o veiksmams, kurių reikia imtis sektoriuose, neteikiama pirmenybė. Vyriausybės Generalinio sekretoriato strateginio valdymo vaidmuo vis dar nėra konsoliduotas. Didelė kompetencijos sričių ir išteklių fragmentacija toliau daro poveikį viešųjų paslaugų teikimui, ypač vietos lygmeniu ir skurdžiose bendruomenėse. Biurokratizmas ir nepakankamas pajėgumas teikti kokybiškas paslaugas, įskaitant skaitmenines paslaugas, daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač per krizę. Sudėtingos administracinės įmonių steigimo procedūros ir paslaugų teikėjams, įskaitant reglamentuojamųjų profesijų atstovus, taikomi reglamentavimo reikalavimai dar labiau trukdo rinkai plėstis. Sustiprintas Rumunijos rinkos priežiūros institucijų ir muitinės bendradarbiavimas gali padėti sumažinti reikalavimų neatitinkančių gaminių, importuojamų iš už Sąjungos ribų, kiekį. Dažni reorganizavimo atvejai ir pernelyg dažnai skiriami laikinieji vadovai mažina administracijos nepriklausomumą. Įgyvendinti valstybės valdomų įmonių bendrąjį valdymą tebėra sudėtinga; |
| --- | --- |

(24)

viešojo administravimo reforma vilkinama. Nėra veiksmingos strateginio ir biudžeto planavimo sistemos, o tai daro neigiamą poveikį šalies ilgalaikio vystymosi strateginei vizijai, prioritetinių veiksmų nustatymui ir politikos koordinavimui centriniu ir vietos lygmenimis. Sektoriams skirta strateginė programa yra fragmentiška ir kartais iš dalies sutampa, o veiksmams, kurių reikia imtis sektoriuose, neteikiama pirmenybė. Vyriausybės Generalinio sekretoriato strateginio valdymo vaidmuo vis dar nėra konsoliduotas. Didelė kompetencijos sričių ir išteklių fragmentacija toliau daro poveikį viešųjų paslaugų teikimui, ypač vietos lygmeniu ir skurdžiose bendruomenėse. Biurokratizmas ir nepakankamas pajėgumas teikti kokybiškas paslaugas, įskaitant skaitmenines paslaugas, daro neigiamą poveikį piliečiams ir įmonėms, ypač per krizę. Sudėtingos administracinės įmonių steigimo procedūros ir paslaugų teikėjams, įskaitant reglamentuojamųjų profesijų atstovus, taikomi reglamentavimo reikalavimai dar labiau trukdo rinkai plėstis. Sustiprintas Rumunijos rinkos priežiūros institucijų ir muitinės bendradarbiavimas gali padėti sumažinti reikalavimų neatitinkančių gaminių, importuojamų iš už Sąjungos ribų, kiekį. Dažni reorganizavimo atvejai ir pernelyg dažnai skiriami laikinieji vadovai mažina administracijos nepriklausomumą. Įgyvendinti valstybės valdomų įmonių bendrąjį valdymą tebėra sudėtinga;

| (25) | sprendimų priėmimo nuspėjamumas išlieka didelė problema. Prieš krizę buvo laikomasi tik maždaug trečdalio metinio Vyriausybės plano. Nepaprastųjų potvarkių priimama vis dar labai daug, todėl atsiranda netikrumas ir, tikėtina, tai trukdo investuoti. Pavyzdžiui, GEO 114/2018 turėjo didelių socialinių ir ekonominių padarinių keliems sektoriams, įskaitant finansų sektorių. Nors nuostatos, darančios neigiamą poveikį bankų sektoriui, buvo atšauktos, kai kurios priemonės, galinčios daryti poveikį ilgalaikiam antrosios pakopos pensijų fondų gyvybingumui, vis dar taikomos. Dideli iššūkiai tebėra viešųjų pirkimų teisės aktų nuspėjamumas ir stabilumas. Viešųjų pirkimų efektyvumas išlieka problema, kaip ir tam tikrų priemonių, visų pirma ex ante kontrolės supaprastinimo, tvarumas. Menka pažanga padaryta gerinant reglamentavimo poveikio vertinimų valdymą, kokybę ir veiksmingą naudojimą. Nėra institucinės kokybės kontrolės Vyriausybės lygmeniu struktūros, o galimybės steigti reglamentavimo poveikio vertinimo valdybą tebesvarstomos. Socialinis dialogas, ypač sektorių lygmeniu, tebeveikia ribotai, nors prasmingas ir nuolatinis socialinių partnerių dalyvavimas yra itin svarbus dabartinės krizės sąlygomis, norint sėkmingai įgyvendinti bet kokią išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją. Nustatyta institucinė konsultavimosi struktūra nėra tinkamai naudojama, kad jos veikimo rezultatais būtų galima remtis sprendimų priėmimo procese, o socialiniai partneriai pagal ją nepakankamai įtraukiami į reformų rengimą ir įgyvendinimą. Diskusijos dėl Socialinio dialogo įstatymo ir ekonomikos sektorių peržiūros pakeitimų vilkinamos. Vis dar neaišku, kokių veiksmų bus imtasi reaguojant į 2018 m. balandžio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos pateiktas rekomendacijas. Tai, kad nėra nuolatinio objektyvaus mechanizmo minimaliajam darbo užmokesčiui nustatyti, gali turėti neigiamos įtakos verslo aplinkai; |
| --- | --- |

(25)

sprendimų priėmimo nuspėjamumas išlieka didelė problema. Prieš krizę buvo laikomasi tik maždaug trečdalio metinio Vyriausybės plano. Nepaprastųjų potvarkių priimama vis dar labai daug, todėl atsiranda netikrumas ir, tikėtina, tai trukdo investuoti. Pavyzdžiui, GEO 114/2018 turėjo didelių socialinių ir ekonominių padarinių keliems sektoriams, įskaitant finansų sektorių. Nors nuostatos, darančios neigiamą poveikį bankų sektoriui, buvo atšauktos, kai kurios priemonės, galinčios daryti poveikį ilgalaikiam antrosios pakopos pensijų fondų gyvybingumui, vis dar taikomos. Dideli iššūkiai tebėra viešųjų pirkimų teisės aktų nuspėjamumas ir stabilumas. Viešųjų pirkimų efektyvumas išlieka problema, kaip ir tam tikrų priemonių, visų pirma ex ante kontrolės supaprastinimo, tvarumas. Menka pažanga padaryta gerinant reglamentavimo poveikio vertinimų valdymą, kokybę ir veiksmingą naudojimą. Nėra institucinės kokybės kontrolės Vyriausybės lygmeniu struktūros, o galimybės steigti reglamentavimo poveikio vertinimo valdybą tebesvarstomos. Socialinis dialogas, ypač sektorių lygmeniu, tebeveikia ribotai, nors prasmingas ir nuolatinis socialinių partnerių dalyvavimas yra itin svarbus dabartinės krizės sąlygomis, norint sėkmingai įgyvendinti bet kokią išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją. Nustatyta institucinė konsultavimosi struktūra nėra tinkamai naudojama, kad jos veikimo rezultatais būtų galima remtis sprendimų priėmimo procese, o socialiniai partneriai pagal ją nepakankamai įtraukiami į reformų rengimą ir įgyvendinimą. Diskusijos dėl Socialinio dialogo įstatymo ir ekonomikos sektorių peržiūros pakeitimų vilkinamos. Vis dar neaišku, kokių veiksmų bus imtasi reaguojant į 2018 m. balandžio mėn. Tarptautinės darbo organizacijos pateiktas rekomendacijas. Tai, kad nėra nuolatinio objektyvaus mechanizmo minimaliajam darbo užmokesčiui nustatyti, gali turėti neigiamos įtakos verslo aplinkai;

| (26) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(26)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (27) | po pastaraisiais metais patirtų kelių nuosmukių spaudimas bankų sektoriui sumažėjo, nes 2020 m. pradžioje buvo nutrauktos kelios priemonės, kurios praeityje kėlė susirūpinimą, įskaitant bankų mokestį. Prasidėjus dabartinei COVID-19 krizei bankų sektorius turėjo pakankamai kapitalo ir buvo pakankamai likvidus, o neveiksnių paskolų santykis sumažėjo ir nesiekia 5 %. Priemonės, kurias Vyriausybė priėmė siekdama remti namų ūkius ir įmones, visų pirma MVĮ, taip pat yra svarbios siekiant išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą ir bankų pajėgumą atlaikyti sukrėtimus. Komerciniai bankai taip pat ėmėsi veiksmų klientams paremti, pavyzdžiui, atidėjo pagrindinės paskolos sumos ir palūkanų mokėjimą, pratęsė kredito grąžinimo terminą, užtikrino pakankamai grynųjų pinigų bankomatuose ir sumažino mokesčius už internetines paslaugas. 2020 m. kovo 20 d. Rumunijos nacionalinis bankas sumažino pinigų politikos normą ir nuo tada pradėjo antrinėje rinkoje pirkti Vyriausybės vertybinius popierius, išreikštus RON, kad būtų užtikrintas sklandus realiosios ekonomikos ir viešojo sektoriaus finansavimas. Nepaisant priimtų priemonių, įskaitant priežiūros institucijų suteiktą prudencinį lankstumą, tikėtina, kad ateinančiais mėnesiais turto kokybė pablogės. Todėl prudencinių skolinimo standartų išlaikymas ir paramos pirmenybės tvarka teikimas perspektyviems skolininkams padės užtikrinti bankų sektoriaus turto kokybę. Be to, stabilios ir nuspėjamos reglamentavimo aplinkos užtikrinimas bankams yra svarbi išankstinė sąlyga siekiant išsaugoti jų aktyvų vaidmenį teikiant kreditus ekonomikai ir remiant ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

(27)

po pastaraisiais metais patirtų kelių nuosmukių spaudimas bankų sektoriui sumažėjo, nes 2020 m. pradžioje buvo nutrauktos kelios priemonės, kurios praeityje kėlė susirūpinimą, įskaitant bankų mokestį. Prasidėjus dabartinei COVID-19 krizei bankų sektorius turėjo pakankamai kapitalo ir buvo pakankamai likvidus, o neveiksnių paskolų santykis sumažėjo ir nesiekia 5 %. Priemonės, kurias Vyriausybė priėmė siekdama remti namų ūkius ir įmones, visų pirma MVĮ, taip pat yra svarbios siekiant išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą ir bankų pajėgumą atlaikyti sukrėtimus. Komerciniai bankai taip pat ėmėsi veiksmų klientams paremti, pavyzdžiui, atidėjo pagrindinės paskolos sumos ir palūkanų mokėjimą, pratęsė kredito grąžinimo terminą, užtikrino pakankamai grynųjų pinigų bankomatuose ir sumažino mokesčius už internetines paslaugas. 2020 m. kovo 20 d. Rumunijos nacionalinis bankas sumažino pinigų politikos normą ir nuo tada pradėjo antrinėje rinkoje pirkti Vyriausybės vertybinius popierius, išreikštus RON, kad būtų užtikrintas sklandus realiosios ekonomikos ir viešojo sektoriaus finansavimas. Nepaisant priimtų priemonių, įskaitant priežiūros institucijų suteiktą prudencinį lankstumą, tikėtina, kad ateinančiais mėnesiais turto kokybė pablogės. Todėl prudencinių skolinimo standartų išlaikymas ir paramos pirmenybės tvarka teikimas perspektyviems skolininkams padės užtikrinti bankų sektoriaus turto kokybę. Be to, stabilios ir nuspėjamos reglamentavimo aplinkos užtikrinimas bankams yra svarbi išankstinė sąlyga siekiant išsaugoti jų aktyvų vaidmenį teikiant kreditus ekonomikai ir remiant ekonomikos atsigavimą;

| (28) | dideli teisiniai pakeitimai ir politinis spaudimas teisminėms institucijoms 2017 m., 2018 m. ir didžiąją dalį 2019 m. turėjo įtakos teisingumo sistemos veiksmingumui, kokybei ir nepriklausomumui, taip pat jos pajėgumui tirti aukšto lygio korupcijos atvejus ir skirti už juos bausmes. Nors šiuo metu Vyriausybė remia veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią korupcijai ir skirti už ją bausmes, ir parodė norą atšaukti kai kurias iš prieštaringiausių priemonių, Rumunija dar nepadarė būtinų teisės aktų pakeitimų. Šie klausimai stebimi pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Pagal šį mechanizmą Komisija toliau stebi teismų reformą ir kovą su korupcija Rumunijoje. Todėl šios sritys neįtraukiamos į 2020 m. Rumunijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką; |
| --- | --- |

(28)

dideli teisiniai pakeitimai ir politinis spaudimas teisminėms institucijoms 2017 m., 2018 m. ir didžiąją dalį 2019 m. turėjo įtakos teisingumo sistemos veiksmingumui, kokybei ir nepriklausomumui, taip pat jos pajėgumui tirti aukšto lygio korupcijos atvejus ir skirti už juos bausmes. Nors šiuo metu Vyriausybė remia veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią korupcijai ir skirti už ją bausmes, ir parodė norą atšaukti kai kurias iš prieštaringiausių priemonių, Rumunija dar nepadarė būtinų teisės aktų pakeitimų. Šie klausimai stebimi pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Pagal šį mechanizmą Komisija toliau stebi teismų reformą ir kovą su korupcija Rumunijoje. Todėl šios sritys neįtraukiamos į 2020 m. Rumunijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką;

| (29) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Rumunija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(29)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Rumunija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (30) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(30)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Rumunijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Rumunija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Rumunijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (31) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (32) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos 4 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leistų koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, tiesiogiai susijusios su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį nustatytu makroekonominiu disbalansu, atspindėtos 4 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Rumunijai 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Vykdyti fiskalinę politiką vadovaujantis 2020 m. balandžio 3 d. Tarybos rekomendacija, kartu imantis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Vengti įgyvendinti nuolatines priemones, kurios keltų pavojų fiskaliniam tvarumui. Didinti sveikatos sistemos atsparumą, visų pirma, kiek tai susiję su sveikatos priežiūros darbuotojais ir medicinos reikmenimis, taip pat gerinti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą, plėsti socialinės apsaugos priemones ir suteikti galimybę visiems naudotis esminėmis paslaugomis. Mažinti COVID-19 krizės poveikį užimtumui plėtojant lankstaus darbo laiko tvarką ir aktyvumą skatinančias priemones. Ugdyti įgūdžius, plėsti skaitmeninį mokymąsi ir užtikrinti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti likvidumo paramą ekonomikai, siekiant suteikti naudos įmonėms ir namų ūkiams, ypač MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į darnųjį transportą, skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą bei vartojimą ir aplinkosaugos infrastruktūrą, be kita ko, anglių pramonės regionuose. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Gerinti viešojo administravimo kokybę bei veiksmingumą ir sprendimų priėmimo nuspėjamumą, be kita ko, tinkamai įtraukiant socialinius partnerius. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 135.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  2020 m. balandžio 3 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/509 dėl perviršinio deficito susidarymo Rumunijoje (OL L 110, 2020 4 8, p. 58).

7

(8)  2020 m. balandžio 3 d. Tarybos rekomendacija siekiant panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje (OL C 116, 2020 4 8, p. 1).

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/157

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Slovėnijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovėnijos stabilumo programos

(2020/C 282/24)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovėnija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovėnijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Slovėnijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovėnijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Slovėnijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Slovėnijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovėnija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovėnija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų ekonominės veiklos specializacijos ir koncentracijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Slovėnijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad jau pastebima skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies didėjimo tendencija dar labiau stiprės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų ekonominės veiklos specializacijos ir koncentracijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Slovėnijos regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad jau pastebima skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies didėjimo tendencija dar labiau stiprės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Slovėnija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Slovėnijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2018 m. liepos 13 d. priimtose Tarybos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (7) Taryba rekomendavo Slovėnijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (8) nominalus augimas neviršytų 3,1 % – tai atitiktų 0,65 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 m. ir 2018 m. bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. liepos 13 d. priimtose Tarybos konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose (7) Taryba rekomendavo Slovėnijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (8) nominalus augimas neviršytų 3,1 % – tai atitiktų 0,65 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Komisijos bendrame vertinime patvirtinama, kad 2019 m. ir 2018 m. bei 2019 m. (vertinant kartu) buvo labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal procedūrą dėl didelio nukrypimo;

| (13) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 8,1 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 66,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 82,4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,5 % BVP pertekliaus 2019 m. iki 8,1 % BVP deficito 2020 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 66,1 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 82,4 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovėnija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymą laikinai atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims (2,3 % BVP), didesnes sveikatos priežiūros išlaidas (0,5 % BVP), kompensacijas likusiems dirbti darbuotojams (0,4 % BVP), krizės metu mokamą priemoką viešojo sektoriaus darbuotojams (0,4 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,4 % BVP) ir finansinę pagalbą pažeidžiamoms grupėms (0,2 % BVP). Be to, Slovėnija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (4,8 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,2 % BVP) ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo (0,1 % BVP). Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovėnija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovėnija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 4,4 % BVP. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymą laikinai atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims (2,3 % BVP), didesnes sveikatos priežiūros išlaidas (0,5 % BVP), kompensacijas likusiems dirbti darbuotojams (0,4 % BVP), krizės metu mokamą priemoką viešojo sektoriaus darbuotojams (0,4 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,4 % BVP) ir finansinę pagalbą pažeidžiamoms grupėms (0,2 % BVP). Be to, Slovėnija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5,1 % BVP. Tos priemonės apima paskolų garantijas (4,8 % BVP), mokesčių atidėjimą (0,2 % BVP) ir savarankiškai dirbančių asmenų atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo (0,1 % BVP). Tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje laikoma, kad visi šie mokesčių atidėjimai yra likvidumo priemonės, kurios 2020 m. neturės neigiamo poveikio biudžetui. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovėnija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovėnijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,2 % BVP 2020 m. ir -2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 83,7 % BVP, o 2021 m. –79,9 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovėnijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -7,2 % BVP 2020 m. ir -2,1 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 83,7 % BVP, o 2021 m. –79,9 % BVP;

| (16) | dėl 2020 m. Slovėnijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(16)

dėl 2020 m. Slovėnijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (17) | 2020 m. kovo 12 d. Slovėnija, remdamasi Užkrečiamųjų ligų įstatymu, paskelbė COVID-19 epidemiją ir ėmėsi visuomenės sveikatos priemonių viruso plitimui suvaldyti. Šios priemonės apėmė visuomenės sveikatos, pirminės ir antrinės sveikatos priežiūros ir kitų tarnybų atitinkamų funkcijų koordinavimą, taip pat atitinkamo testavimo protokolo nustatymą. Be to, Slovėnija įvedė griežtas izoliavimo priemones, tačiau leido toliau dirbti maisto prekių parduotuvėms, vaistinėms, bankams, degalinėms ir pašto skyriams. Visuomenės sveikatos ir izoliavimo priemonės pirmosios viruso bangos metu (kovo–gegužės mėn.) padėjo Slovėnijai pasiekti, kad sunkiai sergančių ligonių skaičius neviršytų šalies sveikatos sistemos pajėgumo. Dėl izoliavimo priemonių taikymo daugelis įmonių laikinai užsidarė arba apribojo savo veiklą. Slovėnijos ekonomika yra atvira ir orientuota į eksportą, todėl tiekimo grandinės sutrikimai ir sumažėjusi pasaulinė produktų paklausa padarė itin stiprų poveikį jos augimui. Atsižvelgiant į netikrumą dėl ekonominės raidos, privačiajame sektoriuje atidedama daug investicinių sprendimų. Numatoma, kad labiausiai nukentės du pagrindiniai Slovėnijos sektoriai – transportas ir turizmas, kurių apyvarta 2020 m. sumažės 70 %, todėl 2020 m. prognozuojamas labai didelis BVP sumažėjimas; |
| --- | --- |

(17)

2020 m. kovo 12 d. Slovėnija, remdamasi Užkrečiamųjų ligų įstatymu, paskelbė COVID-19 epidemiją ir ėmėsi visuomenės sveikatos priemonių viruso plitimui suvaldyti. Šios priemonės apėmė visuomenės sveikatos, pirminės ir antrinės sveikatos priežiūros ir kitų tarnybų atitinkamų funkcijų koordinavimą, taip pat atitinkamo testavimo protokolo nustatymą. Be to, Slovėnija įvedė griežtas izoliavimo priemones, tačiau leido toliau dirbti maisto prekių parduotuvėms, vaistinėms, bankams, degalinėms ir pašto skyriams. Visuomenės sveikatos ir izoliavimo priemonės pirmosios viruso bangos metu (kovo–gegužės mėn.) padėjo Slovėnijai pasiekti, kad sunkiai sergančių ligonių skaičius neviršytų šalies sveikatos sistemos pajėgumo. Dėl izoliavimo priemonių taikymo daugelis įmonių laikinai užsidarė arba apribojo savo veiklą. Slovėnijos ekonomika yra atvira ir orientuota į eksportą, todėl tiekimo grandinės sutrikimai ir sumažėjusi pasaulinė produktų paklausa padarė itin stiprų poveikį jos augimui. Atsižvelgiant į netikrumą dėl ekonominės raidos, privačiajame sektoriuje atidedama daug investicinių sprendimų. Numatoma, kad labiausiai nukentės du pagrindiniai Slovėnijos sektoriai – transportas ir turizmas, kurių apyvarta 2020 m. sumažės 70 %, todėl 2020 m. prognozuojamas labai didelis BVP sumažėjimas;

| (18) | iki 2020 m. balandžio mėn. pabaigos Slovėnijos valdžios institucijos priėmė du priemonių paketus COVID-19 sukeltam sukrėtimui atsverti; tai buvo padaryta laikantis laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos, kurią Komisija patvirtino 2020 m. kovo 19 d. komunikate. Pirmasis švelninimo priemonių paketas, kurio vertė yra apie 3,1 mlrd. EUR (t. y. apie 6,4 % BVP), visų pirma orientuotas į darbo vietų ir socialiai pažeidžiamų grupių apsaugą. Valstybė dengia laikinai atleistų darbuotojų darbo užmokesčio kompensacijas, ligos išmokas ir socialinio draudimo įmokas, taip pat likusių dirbti darbuotojų pensijų draudimo įmokas. Siekiant sumažinti įmonių ir namų ūkių patiriamas likvidumo problemas, sudaroma galimybė paskolų aptarnavimo mokesčius atidėti iki 12 mėnesių. Antrasis paketas, kurio vertė yra apie 2 mlrd. EUR (t. y. apie 4,2 % BVP), daugiausia skirtas likvidumo pagalbai įmonėms teikti. Šis paketas apima bankų įgyvendinamą valstybės garantijų sistemą, pagal kurią stambioms įmonėms gali būti teikiamos paskolos, garantuojamos valstybės iki 70 % pagrindinės sumos, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) – paskolos, garantuojamos valstybės iki 80 % pagrindinės sumos. Atidedant mokesčių mokėjimą ir atleidžiant nuo socialinio draudimo įmokų, taip pat paspartinant valdžios institucijų sutartinius mokėjimus ketinama padėti švelninti įmonių patiriamas problemas, susijusias su likvidumu ir galimybe gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(18)

iki 2020 m. balandžio mėn. pabaigos Slovėnijos valdžios institucijos priėmė du priemonių paketus COVID-19 sukeltam sukrėtimui atsverti; tai buvo padaryta laikantis laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos, kurią Komisija patvirtino 2020 m. kovo 19 d. komunikate. Pirmasis švelninimo priemonių paketas, kurio vertė yra apie 3,1 mlrd. EUR (t. y. apie 6,4 % BVP), visų pirma orientuotas į darbo vietų ir socialiai pažeidžiamų grupių apsaugą. Valstybė dengia laikinai atleistų darbuotojų darbo užmokesčio kompensacijas, ligos išmokas ir socialinio draudimo įmokas, taip pat likusių dirbti darbuotojų pensijų draudimo įmokas. Siekiant sumažinti įmonių ir namų ūkių patiriamas likvidumo problemas, sudaroma galimybė paskolų aptarnavimo mokesčius atidėti iki 12 mėnesių. Antrasis paketas, kurio vertė yra apie 2 mlrd. EUR (t. y. apie 4,2 % BVP), daugiausia skirtas likvidumo pagalbai įmonėms teikti. Šis paketas apima bankų įgyvendinamą valstybės garantijų sistemą, pagal kurią stambioms įmonėms gali būti teikiamos paskolos, garantuojamos valstybės iki 70 % pagrindinės sumos, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) – paskolos, garantuojamos valstybės iki 80 % pagrindinės sumos. Atidedant mokesčių mokėjimą ir atleidžiant nuo socialinio draudimo įmokų, taip pat paspartinant valdžios institucijų sutartinius mokėjimus ketinama padėti švelninti įmonių patiriamas problemas, susijusias su likvidumu ir galimybe gauti finansavimą;

| (19) | prasidėjus COVID-19 krizei ėmė augti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, tad Slovėnija susidūrė su sunkumais užtikrindama pakankamą sveikatos priežiūros pajėgumą. Viruso protrūkis atskleidė struktūrines sveikatos sistemos problemas. Kaip vieną iš papildomų kliūčių kovojant su epidemija galima nurodyti palyginti žemą gydytojų išsidėstymo tankį. Todėl svarbu įdarbinti daugiau kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų, užtikrinti jiems tinkamas darbo sąlygas ir įdarbinti juos ten, kur jų labiausiai trūksta. Labai svarbu diegti veiksmingas diagnostikos, testavimo ir e. sveikatos priemones, kuriomis naudojantis būtų galima stebėti ligos eigą ir teikti telemedicinos paslaugas. Be to, siekiant padėti visuomenės sveikatos tarnyboms rinkti ir naudoti nuasmenintus duomenis, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, svarbu vykdyti tikslinius mokslinius tyrimus ir diegti inovacinius sprendimus. Krizė atskleidė būtinybę apsaugoti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų finansavimo pajėgumą; abiejų šių sistemų vis dar laukia struktūrinės reformos. Sušvelninti finansinių išteklių svyravimą ekonomikos ciklo metu padėtų laiku priimtas ir įgyvendintas naujas Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymas, kuriuo būtų išplėstas sveikatos sistemos finansavimo šaltinių spektras ir sudaryti finansiniai rezervai. Neturint ilgalaikės priežiūros įstatymo Slovėnijos pajėgumas kovoti su COVID-19 pandemija labiausiai paveiktose priežiūros įstaigose yra ribotas. Vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didesnė rizika sunkiai susirgti dėl viruso, todėl būtina toliau dėti dideles pastangas, kad būtų užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė, šias paslaugas tinkamai derinant su sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

(19)

prasidėjus COVID-19 krizei ėmė augti sveikatos priežiūros paslaugų paklausa, tad Slovėnija susidūrė su sunkumais užtikrindama pakankamą sveikatos priežiūros pajėgumą. Viruso protrūkis atskleidė struktūrines sveikatos sistemos problemas. Kaip vieną iš papildomų kliūčių kovojant su epidemija galima nurodyti palyginti žemą gydytojų išsidėstymo tankį. Todėl svarbu įdarbinti daugiau kvalifikuotų sveikatos priežiūros darbuotojų, užtikrinti jiems tinkamas darbo sąlygas ir įdarbinti juos ten, kur jų labiausiai trūksta. Labai svarbu diegti veiksmingas diagnostikos, testavimo ir e. sveikatos priemones, kuriomis naudojantis būtų galima stebėti ligos eigą ir teikti telemedicinos paslaugas. Be to, siekiant padėti visuomenės sveikatos tarnyboms rinkti ir naudoti nuasmenintus duomenis, kad jos galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus, svarbu vykdyti tikslinius mokslinius tyrimus ir diegti inovacinius sprendimus. Krizė atskleidė būtinybę apsaugoti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų finansavimo pajėgumą; abiejų šių sistemų vis dar laukia struktūrinės reformos. Sušvelninti finansinių išteklių svyravimą ekonomikos ciklo metu padėtų laiku priimtas ir įgyvendintas naujas Sveikatos priežiūros ir sveikatos draudimo įstatymas, kuriuo būtų išplėstas sveikatos sistemos finansavimo šaltinių spektras ir sudaryti finansiniai rezervai. Neturint ilgalaikės priežiūros įstatymo Slovėnijos pajėgumas kovoti su COVID-19 pandemija labiausiai paveiktose priežiūros įstaigose yra ribotas. Vyresnio amžiaus asmenims, neįgaliesiems ir lėtinėmis ligomis sergantiems asmenims kyla didesnė rizika sunkiai susirgti dėl viruso, todėl būtina toliau dėti dideles pastangas, kad būtų užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė, šias paslaugas tinkamai derinant su sveikatos priežiūros paslaugomis;

| (20) | dėl COVID-19 pandemijos sukeltos sveikatos ir ekonomikos krizės Slovėnijos darbo rinka ir socialinės apsaugos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7 %, o 2021 m. sumažės iki 5,1 %. Siekdama pažaboti spartų nedarbo augimą labiausiai nukentėjusiuose sektoriuose, Slovėnija parengė išsamų politikos atsaką, kuriuo derinamos prevencinės priemonės ir priemonės greitam darbuotojų grįžimui į darbo rinką palengvinti. Pagrindiniai politiniai sprendimai, priimami reaguojant į krizę pasikonsultavus su socialiniais partneriais, turėtų būti orientuoti į tvarų ir teisingą atsigavimą stiprinant dabartinę aktyvią darbo rinkos politiką ir darbo vietų išlaikymo programas, be kita ko, sutrumpinto darbo laiko tvarką, taip pat laikinai teikiant kitą paramą įmonėms, kaip antai darbo užmokesčio subsidijas ir atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo. Šios priemonės padėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant nestandartinių užimtumo formų darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, prarastų mažiau pajamų. Lanksčios darbo sąlygos, be kita ko, lankstumas, susijęs su darbo vieta (pvz., nuotolinio darbo nuostatos), darbo laiku (pvz., lankstaus darbo laiko nuostatos) ir darbo organizavimu (pvz., įmonės vidaus paslaugos), gali labai praversti išlaikant darbo vietas izoliavimo ir grįžimo prie įprastos ekonominės veiklos metu. Siekiant atgaivinti ekonomiką ir atlikti būtinus pakeitimus po COVID-19 krizės bus itin aktualu skatinti verslumą. Todėl ypač svarbu remti savarankiškai dirbančius asmenis – mažinti jiems tenkančią administracinę naštą ir švelninti nepalankią finansinę padėtį, palyginti su samdomais darbuotojais; |
| --- | --- |

(20)

dėl COVID-19 pandemijos sukeltos sveikatos ir ekonomikos krizės Slovėnijos darbo rinka ir socialinės apsaugos sistema patyrė precedento neturintį spaudimą. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 7 %, o 2021 m. sumažės iki 5,1 %. Siekdama pažaboti spartų nedarbo augimą labiausiai nukentėjusiuose sektoriuose, Slovėnija parengė išsamų politikos atsaką, kuriuo derinamos prevencinės priemonės ir priemonės greitam darbuotojų grįžimui į darbo rinką palengvinti. Pagrindiniai politiniai sprendimai, priimami reaguojant į krizę pasikonsultavus su socialiniais partneriais, turėtų būti orientuoti į tvarų ir teisingą atsigavimą stiprinant dabartinę aktyvią darbo rinkos politiką ir darbo vietų išlaikymo programas, be kita ko, sutrumpinto darbo laiko tvarką, taip pat laikinai teikiant kitą paramą įmonėms, kaip antai darbo užmokesčio subsidijas ir atleidimą nuo socialinio draudimo įmokų mokėjimo. Šios priemonės padėtų užtikrinti, kad visi darbuotojai, įskaitant nestandartinių užimtumo formų darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, prarastų mažiau pajamų. Lanksčios darbo sąlygos, be kita ko, lankstumas, susijęs su darbo vieta (pvz., nuotolinio darbo nuostatos), darbo laiku (pvz., lankstaus darbo laiko nuostatos) ir darbo organizavimu (pvz., įmonės vidaus paslaugos), gali labai praversti išlaikant darbo vietas izoliavimo ir grįžimo prie įprastos ekonominės veiklos metu. Siekiant atgaivinti ekonomiką ir atlikti būtinus pakeitimus po COVID-19 krizės bus itin aktualu skatinti verslumą. Todėl ypač svarbu remti savarankiškai dirbančius asmenis – mažinti jiems tenkančią administracinę naštą ir švelninti nepalankią finansinę padėtį, palyginti su samdomais darbuotojais;

| (21) | norint sušvelninti COVID-19 krizės socialinį poveikį būtina, kad Slovėnija toliau užtikrintų tinkamas socialines išmokas. Tuo tikslu reikės nuolat stebėti krizės poveikį skurdo lygiui. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas vyresnio amžiaus asmenims, ypač vyresnio amžiaus moterims, kurių skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygio rodikliai dar prieš krizę viršijo ES vidurkį. Dėl 2019 m. lapkričio mėn. Valstybės Susirinkimo priimto Pensijų įstatymo pakeitimo būsimiems pensininkams turėtų būti skiriamos adekvatesnės pensijos, tačiau dabartinių pensininkų, įskaitant esančius ties skurdo riba ar žemiau jos, padėtis dėl to pakeitimo nepagerės. Papildomą finansinę paramą skyrus priešakinėse gretose veikiančioms organizacijoms būtų užtikrinta, kad COVID-19 pandemija nedarytų neproporcingo poveikio asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir kad būtų tenkinami pagrindiniai šių asmenų poreikiai, kaip antai užtikrinamas kasdienis maitinimas ir sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

(21)

norint sušvelninti COVID-19 krizės socialinį poveikį būtina, kad Slovėnija toliau užtikrintų tinkamas socialines išmokas. Tuo tikslu reikės nuolat stebėti krizės poveikį skurdo lygiui. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas vyresnio amžiaus asmenims, ypač vyresnio amžiaus moterims, kurių skurdo ar socialinės atskirties rizikos lygio rodikliai dar prieš krizę viršijo ES vidurkį. Dėl 2019 m. lapkričio mėn. Valstybės Susirinkimo priimto Pensijų įstatymo pakeitimo būsimiems pensininkams turėtų būti skiriamos adekvatesnės pensijos, tačiau dabartinių pensininkų, įskaitant esančius ties skurdo riba ar žemiau jos, padėtis dėl to pakeitimo nepagerės. Papildomą finansinę paramą skyrus priešakinėse gretose veikiančioms organizacijoms būtų užtikrinta, kad COVID-19 pandemija nedarytų neproporcingo poveikio asmenims, kuriems gresia socialinė atskirtis, ir kad būtų tenkinami pagrindiniai šių asmenų poreikiai, kaip antai užtikrinamas kasdienis maitinimas ir sveikatos priežiūra;

| (22) | 2020 m. balandžio mėn. įmonėms buvo pradėtos taikyti likvidumo priemonės, tačiau vis dar esama gyvybingų įmonių, pavyzdžiui, mažesnių novatoriškų ir sparčiai augančių įmonių, kurios dar neturi pakankamos finansinės veiklos istorijos, kuri leistų bankams pateisinti kreditų suteikimą toms įmonėms. Tokioms šalims kaip Slovėnija, kurių akcijų rinkos yra nepakankamai išvystytos, gali prireikti gerinti galimybes gauti alternatyvų finansavimą, įskaitant nuosavo kapitalo finansavimo priemones (pvz., rizikos kapitalą). Pagal kitų valstybių narių planuojamų veiksmų pavyzdį naudodamasi esamomis nuosavo kapitalo priemonėmis Slovėnija pagalbai skirtas lėšas galėtų nukreipti įmonėms, kurios sėkmingai atsigauna po krizės, kaip antai novatoriškoms MVĮ, startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms. Taikant Sąjungos taisyklėse numatytas apsaugos priemones bus užtikrinama, kad tokios kapitalo injekcijos nedarytų neigiamo poveikio įmonių veiklos efektyvumui ar ekonominei konkurencijai; |
| --- | --- |

(22)

2020 m. balandžio mėn. įmonėms buvo pradėtos taikyti likvidumo priemonės, tačiau vis dar esama gyvybingų įmonių, pavyzdžiui, mažesnių novatoriškų ir sparčiai augančių įmonių, kurios dar neturi pakankamos finansinės veiklos istorijos, kuri leistų bankams pateisinti kreditų suteikimą toms įmonėms. Tokioms šalims kaip Slovėnija, kurių akcijų rinkos yra nepakankamai išvystytos, gali prireikti gerinti galimybes gauti alternatyvų finansavimą, įskaitant nuosavo kapitalo finansavimo priemones (pvz., rizikos kapitalą). Pagal kitų valstybių narių planuojamų veiksmų pavyzdį naudodamasi esamomis nuosavo kapitalo priemonėmis Slovėnija pagalbai skirtas lėšas galėtų nukreipti įmonėms, kurios sėkmingai atsigauna po krizės, kaip antai novatoriškoms MVĮ, startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms. Taikant Sąjungos taisyklėse numatytas apsaugos priemones bus užtikrinama, kad tokios kapitalo injekcijos nedarytų neigiamo poveikio įmonių veiklos efektyvumui ar ekonominei konkurencijai;

| (23) | dėl COVID-19 krizės itin nukentėjo šiaip jau gyvybingų įmonių ir namų ūkių pajėgumas apmokėti sąskaitas. Nesiėmus jokių veiksmų didelei daliai privačiojo sektoriaus grėstų nemokumas. Kaip vieną iš įmonėms skirtų likvidumo priemonių Slovėnijos Vyriausybė nustatė veiksnių banko paskolų, kurias turi paėmusios ne finansų bendrovės ir namų ūkiai, grąžinimo moratoriumą, kurio trukmė – 12 mėnesių. Šios ir kitų panašių priemonių naudingumą ir veiksmingumą būtina atidžiai vertinti ir stebėti. Be to, siekiant užtikrinti nuolatinį finansinį stabilumą, bet koks neigiamas šių priemonių poveikis turėtų būti skubiai ištaisomas; |
| --- | --- |

(23)

dėl COVID-19 krizės itin nukentėjo šiaip jau gyvybingų įmonių ir namų ūkių pajėgumas apmokėti sąskaitas. Nesiėmus jokių veiksmų didelei daliai privačiojo sektoriaus grėstų nemokumas. Kaip vieną iš įmonėms skirtų likvidumo priemonių Slovėnijos Vyriausybė nustatė veiksnių banko paskolų, kurias turi paėmusios ne finansų bendrovės ir namų ūkiai, grąžinimo moratoriumą, kurio trukmė – 12 mėnesių. Šios ir kitų panašių priemonių naudingumą ir veiksmingumą būtina atidžiai vertinti ir stebėti. Be to, siekiant užtikrinti nuolatinį finansinį stabilumą, bet koks neigiamas šių priemonių poveikis turėtų būti skubiai ištaisomas;

| (24) | sunkumų patiriančioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia ne tik likvidumo ir finansavimo, bet ir palankios verslo aplinkos. Siekiant patenkinti šį poreikį, būtina, be kita ko, sparčiai ir be biurokratinių kliūčių įgyvendinti su COVID-19 krize susijusias paramos priemones, tačiau vien to nepakanka. Dėl šalyje egzistuojančios didelės reguliavimo ir administracinės naštos susidaro išlaidos, kurių sunkumų prislėgtos įmonės šiuo sudėtingu laikmečiu tiesiog negali sau leisti. Biurokratizmo, susijusio su, pvz., leidimais, pareiga teikti ataskaitas ir mokesčių procedūromis, mažinimas – tai veiksmingas būdas skubiai ir svariai padėti įmonėms neapsunkinant nacionalinio biudžeto ir – netiesiogiai – mokesčių mokėtojų. Modernizavus taisykles, profesijų atstovai galės pasiūlyti daugiau ekonomiškai efektyvių ir novatoriškų paslaugų, kurių šiuo metu reikia įmonėms. Slovėnija parengė priemonių administracinei naštai mažinti, be kita ko, bendrąjį administracinį dokumentą ir poveikio MVĮ tyrimą. Šias priemones dabar galima naudoti kuo platesniu mastu, kad būtų skubiai teikiama pagalba. Dėl krizės taps dar sunkiau spręsti komercinius ginčus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už ekonominius nusikaltimus. Nemokumo sistema taip pat turės būti labiau orientuota į su krize susijusio bankroto atvejų prevenciją, greitą negyvybingų įmonių veiklos užbaigimą ir antrosios galimybės suteikimą susijusioms įmonėms; |
| --- | --- |

(24)

sunkumų patiriančioms įmonėms, ypač mažesnėms, reikia ne tik likvidumo ir finansavimo, bet ir palankios verslo aplinkos. Siekiant patenkinti šį poreikį, būtina, be kita ko, sparčiai ir be biurokratinių kliūčių įgyvendinti su COVID-19 krize susijusias paramos priemones, tačiau vien to nepakanka. Dėl šalyje egzistuojančios didelės reguliavimo ir administracinės naštos susidaro išlaidos, kurių sunkumų prislėgtos įmonės šiuo sudėtingu laikmečiu tiesiog negali sau leisti. Biurokratizmo, susijusio su, pvz., leidimais, pareiga teikti ataskaitas ir mokesčių procedūromis, mažinimas – tai veiksmingas būdas skubiai ir svariai padėti įmonėms neapsunkinant nacionalinio biudžeto ir – netiesiogiai – mokesčių mokėtojų. Modernizavus taisykles, profesijų atstovai galės pasiūlyti daugiau ekonomiškai efektyvių ir novatoriškų paslaugų, kurių šiuo metu reikia įmonėms. Slovėnija parengė priemonių administracinei naštai mažinti, be kita ko, bendrąjį administracinį dokumentą ir poveikio MVĮ tyrimą. Šias priemones dabar galima naudoti kuo platesniu mastu, kad būtų skubiai teikiama pagalba. Dėl krizės taps dar sunkiau spręsti komercinius ginčus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už ekonominius nusikaltimus. Nemokumo sistema taip pat turės būti labiau orientuota į su krize susijusio bankroto atvejų prevenciją, greitą negyvybingų įmonių veiklos užbaigimą ir antrosios galimybės suteikimą susijusioms įmonėms;

| (25) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip vieną iš tokių investicijų pavyzdžių galima paminėti žaliosios pertvarkos spartinimą įgyvendinant tvarius projektus, kaip antai susijusius su anglių kasybos ir elektros energijos gamybos naudojant anglį atsisakymu. Slovėnijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos į žaliąją pertvarką gali padėti trumpuoju laikotarpiu paskatinti ekonomikos atsigavimą ir duoti rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu po COVID-19 pandemijos. Tokios investicijos gali padėti padidinti šiuo metu mažą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią dalį, tobulinti energetikos infrastruktūrą, mažinti oro taršą, kuri Slovėnijos miesteliuose ir miestuose viršija ES vidurkį, stiprinti žiedinę ekonomiką, remti socialinį verslumą ir sparčiau riboti galimą poveikį regionams ir sektoriams, kuriems pertvarka daro didžiausią poveikį. Dabartinis išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas bus tik trumpalaikis pasiekimas, jeigu ekonomikos gaivinimo priemonių paketuose nebus skiriama pakankamai dėmesio investicijoms į švarią energiją ir klimato sritį – tokiu atveju Slovėnija atsiliktų įgyvendinama savo klimato srities tikslus. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Slovėnijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Slovėnijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu; |
| --- | --- |

(25)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Kaip vieną iš tokių investicijų pavyzdžių galima paminėti žaliosios pertvarkos spartinimą įgyvendinant tvarius projektus, kaip antai susijusius su anglių kasybos ir elektros energijos gamybos naudojant anglį atsisakymu. Slovėnijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane apibūdintos investicijos į žaliąją pertvarką gali padėti trumpuoju laikotarpiu paskatinti ekonomikos atsigavimą ir duoti rezultatų vidutinės trukmės laikotarpiu po COVID-19 pandemijos. Tokios investicijos gali padėti padidinti šiuo metu mažą atsinaujinantiesiems energijos ištekliams tenkančią dalį, tobulinti energetikos infrastruktūrą, mažinti oro taršą, kuri Slovėnijos miesteliuose ir miestuose viršija ES vidurkį, stiprinti žiedinę ekonomiką, remti socialinį verslumą ir sparčiau riboti galimą poveikį regionams ir sektoriams, kuriems pertvarka daro didžiausią poveikį. Dabartinis išmetamo teršalų kiekio sumažėjimas bus tik trumpalaikis pasiekimas, jeigu ekonomikos gaivinimo priemonių paketuose nebus skiriama pakankamai dėmesio investicijoms į švarią energiją ir klimato sritį – tokiu atveju Slovėnija atsiliktų įgyvendinama savo klimato srities tikslus. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Slovėnijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Slovėnijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

| (26) | siekiant tvarumo principu pagrįsto ekonomikos atsigavimo, reikės investicijų į tolesnę darniojo transporto plėtrą ir viešojo keleivinio transporto ir tvarių jungčių, visų pirma geležinkelių transporto srityje, rėmimą. Dėl COVID-19 krizės krovinių vežimo ir tranzito sektoriai susidūrė su papildomais sunkumais ir, nors Slovėnija ėmėsi būtinų veiksmų ir sudarė sąlygas prekių (visų pirma – būtinųjų) judėjimui, tie sunkumai neigiamai atsilieps šalies ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

(26)

siekiant tvarumo principu pagrįsto ekonomikos atsigavimo, reikės investicijų į tolesnę darniojo transporto plėtrą ir viešojo keleivinio transporto ir tvarių jungčių, visų pirma geležinkelių transporto srityje, rėmimą. Dėl COVID-19 krizės krovinių vežimo ir tranzito sektoriai susidūrė su papildomais sunkumais ir, nors Slovėnija ėmėsi būtinų veiksmų ir sudarė sąlygas prekių (visų pirma – būtinųjų) judėjimui, tie sunkumai neigiamai atsilieps šalies ekonomikos augimui;

| (27) | įgyvendinant išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją bus svarbu remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurie yra viena pagrindinių našumo ir ekonomikos augimo varomųjų jėgų. Dar iki krizės Slovėnija buvo vertinama tik kaip nuosaiki novatorė, o dėl to jai buvo sunkiau pasivyti pirmaujančias šalis. Verslo sektoriui tenka 75 % išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP). Dėl ekonomikos nuosmukio įmonių MTP ir inovacijoms vėl kyla pavojus. Palyginti žemi inovacijų rodikliai, ypač kalbant apie MVĮ inovacijas, lemia lėtą novatoriškų verslo procesų ir sprendimų, kurių poreikį diktuoja COVID-19 krizė, kūrimą ir sklaidą. Siekiant padėti novatoriškoms MVĮ (be kita ko, startuoliams), kurių veikla susijusi su atsirandančiomis technologijoms ir proveržio inovacijomis, plėsti gamybą, būtinos investicijos. Akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas daugiausia apsiriboja vidutinės klasės ir aukštųjų technologijų sektoriais. Mokslinių tyrimų organizacijų ir aukštojo mokslo institucijų įsteigtų žinių perdavimo biurų veiklos veiksmingumas labai skiriasi. Siekiant žinias sėkmingai pritaikyti inovacijoms kurti, šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatams gerinti ir ekonomikos augimui skatinti, būtina palaikyti akademinės bendruomenės ir verslo ryšius. Viešosios išlaidos MTP buvo nedidelės, dalį jų sudaro Sąjungos struktūrinių fondų lėšos. Siekiant atsigauti po šios krizės, moksliniai tyrimai ir inovacijos, be kita ko, technologiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, turės tapti prioritetine viešųjų investicijų sritimi; |
| --- | --- |

(27)

įgyvendinant išėjimo iš krizės ir ekonomikos gaivinimo strategiją bus svarbu remti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurie yra viena pagrindinių našumo ir ekonomikos augimo varomųjų jėgų. Dar iki krizės Slovėnija buvo vertinama tik kaip nuosaiki novatorė, o dėl to jai buvo sunkiau pasivyti pirmaujančias šalis. Verslo sektoriui tenka 75 % išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai (MTP). Dėl ekonomikos nuosmukio įmonių MTP ir inovacijoms vėl kyla pavojus. Palyginti žemi inovacijų rodikliai, ypač kalbant apie MVĮ inovacijas, lemia lėtą novatoriškų verslo procesų ir sprendimų, kurių poreikį diktuoja COVID-19 krizė, kūrimą ir sklaidą. Siekiant padėti novatoriškoms MVĮ (be kita ko, startuoliams), kurių veikla susijusi su atsirandančiomis technologijoms ir proveržio inovacijomis, plėsti gamybą, būtinos investicijos. Akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimas daugiausia apsiriboja vidutinės klasės ir aukštųjų technologijų sektoriais. Mokslinių tyrimų organizacijų ir aukštojo mokslo institucijų įsteigtų žinių perdavimo biurų veiklos veiksmingumas labai skiriasi. Siekiant žinias sėkmingai pritaikyti inovacijoms kurti, šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatams gerinti ir ekonomikos augimui skatinti, būtina palaikyti akademinės bendruomenės ir verslo ryšius. Viešosios išlaidos MTP buvo nedidelės, dalį jų sudaro Sąjungos struktūrinių fondų lėšos. Siekiant atsigauti po šios krizės, moksliniai tyrimai ir inovacijos, be kita ko, technologiniai ir taikomieji moksliniai tyrimai, turės tapti prioritetine viešųjų investicijų sritimi;

| (28) | skaitmeninė transformacija bus itin svarbus ekonomikos atsigavimo po COVID-19 krizės veiksnys. Šalies potencialą šioje srityje atskleidė tai, kad kai kurios Slovėnijos įmonės, prasidėjus krizei, sparčiai įdiegė nuotolinio darbo sistemas ir e. prekybos sprendimus. Aktyvesnis verslo modelių ir gamybos procesų skaitmeninimas padėtų į šiuos transformacijos procesus įtraukti daugiau ekonomikos sektorių. Siekdama remti skaitmeninimo procesą mažiau pažangiose, tradicinėse pramonės šakose, Slovėnija gali remtis sukauptomis žiniomis ir puikiais pajėgumais robotikos, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityse. Pakartotinai naudojant šiuo metu turimus įvairius viešojo sektoriaus duomenis būtų galima remti inovacijas ir didžiaisiais duomenimis grindžiamą ekonomiką. Patobulinus darbuotojų skaitmeninius įgūdžius būtų galima palyginti greitai padidinti jų įsidarbinimo galimybes ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Įdiegus patogias naudoti e. valdžios paslaugas ir skaitmenines viešąsias paslaugas būtų galima dar labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą. Nors jau dabar yra prieinamos įvairios internetinės viešosios paslaugos, siekiant, kad fiziniai asmenys ir įmonės jomis naudotųsi, reikės dėti pastangas didinti žmonių pasitikėjimą elektroninėmis operacijomis ir šių operacijų saugumą (pvz., diegti nacionalinę elektroninę tapatybės nustatymo priemonę, kibernetinio saugumo ir privatumo apsaugos priemones). Siekiant plėtoti pagrindines internetines socialines ir ekonomines paslaugas, būtinas spartus ir patikimas fiksuotasis ir judrusis plačiajuostis ryšys, be kita ko, kaimo vietovėse. 5G ryšio tinklo diegimo eigą lems tai, ar bus laiku paskirtas 5G spektras; |
| --- | --- |

(28)

skaitmeninė transformacija bus itin svarbus ekonomikos atsigavimo po COVID-19 krizės veiksnys. Šalies potencialą šioje srityje atskleidė tai, kad kai kurios Slovėnijos įmonės, prasidėjus krizei, sparčiai įdiegė nuotolinio darbo sistemas ir e. prekybos sprendimus. Aktyvesnis verslo modelių ir gamybos procesų skaitmeninimas padėtų į šiuos transformacijos procesus įtraukti daugiau ekonomikos sektorių. Siekdama remti skaitmeninimo procesą mažiau pažangiose, tradicinėse pramonės šakose, Slovėnija gali remtis sukauptomis žiniomis ir puikiais pajėgumais robotikos, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos srityse. Pakartotinai naudojant šiuo metu turimus įvairius viešojo sektoriaus duomenis būtų galima remti inovacijas ir didžiaisiais duomenimis grindžiamą ekonomiką. Patobulinus darbuotojų skaitmeninius įgūdžius būtų galima palyginti greitai padidinti jų įsidarbinimo galimybes ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo. Įdiegus patogias naudoti e. valdžios paslaugas ir skaitmenines viešąsias paslaugas būtų galima dar labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą. Nors jau dabar yra prieinamos įvairios internetinės viešosios paslaugos, siekiant, kad fiziniai asmenys ir įmonės jomis naudotųsi, reikės dėti pastangas didinti žmonių pasitikėjimą elektroninėmis operacijomis ir šių operacijų saugumą (pvz., diegti nacionalinę elektroninę tapatybės nustatymo priemonę, kibernetinio saugumo ir privatumo apsaugos priemones). Siekiant plėtoti pagrindines internetines socialines ir ekonomines paslaugas, būtinas spartus ir patikimas fiksuotasis ir judrusis plačiajuostis ryšys, be kita ko, kaimo vietovėse. 5G ryšio tinklo diegimo eigą lems tai, ar bus laiku paskirtas 5G spektras;

| (29) | dėl COVID-19 taikomo izoliavimo laikotarpiu įprastą visų lygių švietimo įstaigų pamokų tvarką pakeitė nuotolinis mokymasis. E. mokymuisi būtina tinkama skaitmeninė infrastruktūra ir mokomoji medžiaga, o mokytojai turi turėti būtinų įgūdžių ir gauti pagalbą veiksmingam mokymui užtikrinti. Visi besimokantys asmenys, visų pirma priklausantys pažeidžiamoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius ir kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, turi turėti tinkamas sąlygas dalyvauti nuotolinio mokymosi procese ir pakankamų skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų visapusiškai naudotis tokiu mokymosi būdu. Mokymo planuose ir programose skaitmeniniams įgūdžiams turėtų tekti svarbesnė vieta, visų pirma kad būtų pagerinti darbuotojų įgūdžiai. Tuomet būtų galima plačiau taikyti nuotolinio darbo tvarką ir naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, užtikrinti geresnę skaitmeninių įgūdžių atitiktį darbo rinkos reikalavimams ir tokių pažeidžiamų grupių, kaip vyresnio amžiaus ar kaimo vietovėse gyvenančių asmenų, įtrauktį; |
| --- | --- |

(29)

dėl COVID-19 taikomo izoliavimo laikotarpiu įprastą visų lygių švietimo įstaigų pamokų tvarką pakeitė nuotolinis mokymasis. E. mokymuisi būtina tinkama skaitmeninė infrastruktūra ir mokomoji medžiaga, o mokytojai turi turėti būtinų įgūdžių ir gauti pagalbą veiksmingam mokymui užtikrinti. Visi besimokantys asmenys, visų pirma priklausantys pažeidžiamoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius ir kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, turi turėti tinkamas sąlygas dalyvauti nuotolinio mokymosi procese ir pakankamų skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų visapusiškai naudotis tokiu mokymosi būdu. Mokymo planuose ir programose skaitmeniniams įgūdžiams turėtų tekti svarbesnė vieta, visų pirma kad būtų pagerinti darbuotojų įgūdžiai. Tuomet būtų galima plačiau taikyti nuotolinio darbo tvarką ir naudotis skaitmeninėmis paslaugomis, užtikrinti geresnę skaitmeninių įgūdžių atitiktį darbo rinkos reikalavimams ir tokių pažeidžiamų grupių, kaip vyresnio amžiaus ar kaimo vietovėse gyvenančių asmenų, įtrauktį;

| (30) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(30)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (31) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Slovėnija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(31)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Slovėnija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (32) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Slovėnija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(32)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Slovėnija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (33) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(33)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovėnijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovėnija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovėnijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (34) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(34)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (9) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Slovėnijai 2020 m ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemos atsparumą, be kita ko, užtikrinant tinkamą būtinųjų medicinos reikmenų tiekimą ir sprendžiant sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumo problemą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Švelninti socialinį COVID-19 krizės poveikį ir jos poveikį užimtumui, be kita ko, užtikrinant tinkamą pajamų pakeitimą ir socialinę apsaugą. tobulinant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir sudarant lanksčias darbo sąlygas. Užtikrinti, kad tomis priemonėmis būtų teikiama tinkama apsauga nestandartinių užimtumo formų darbuotojams. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Toliau skubiai įgyvendinti įmonėms ir namų ūkiams skirtas likvidumo ir finansavimo priemones, taip pat mažinti administracinę naštą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą, darnųjį transportą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, taip pat į 5G ryšio tinklo diegimą. Remti įmonių skaitmeninius pajėgumus, ugdyti skaitmeninius įgūdžius, tobulinti e. prekybos ir e. sveikatos priemones. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  O L C 301, 2019 9 5, p. 143.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  O L C 320, 2018 9 10, p. 103.

7

(8)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

8

(9)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

9

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/164

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos

(2020/C 282/25)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Slovakija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovakijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Slovakijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Slovakijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Slovakijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovakija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Slovakija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių ir infrastruktūros spragų tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Slovakijoje dar labiau didės, ypač tarp sostinės ir šalies vakarų regiono, taip pat tarp rytų ir pietryčių regionų. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių ir infrastruktūros spragų tikėtina, kad įvairiuose regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Slovakijoje dar labiau didės, ypač tarp sostinės ir šalies vakarų regiono, taip pat tarp rytų ir pietryčių regionų. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. gegužės 18 d. Slovakija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. gegužės 18 d. Slovakija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovakijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 4,1 % – tai atitiktų 0,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio struktūrinio tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Slovakijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą; |
| --- | --- |

(12)

2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Slovakijai užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (7) nominalusis augimas neviršytų 4,1 % – tai atitiktų 0,5 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad 2019 m. ir 2018 bei 2019 m. (vertinant kartu) labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio struktūrinio tikslo. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga, nėra pagrindo imtis tolesnių veiksmų pagal Slovakijai taikomą didelio nukrypimo procedūrą;

| (13) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,3 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad deficitas sumažės nuo 4,9 % BVP 2021 m. iki 3,7 % BVP 2022 m. ir pasieks 2,9 % BVP 2023 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 61,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(13)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,3 % BVP deficito 2019 m. iki 8,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad deficitas sumažės nuo 4,9 % BVP 2021 m. iki 3,7 % BVP 2022 m. ir pasieks 2,9 % BVP 2023 m. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 48 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 61,2 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (14) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovakija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,6 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio kompensacijas darbuotojams, subsidijas savarankiškai dirbantiems asmenims, sveikatos draudimo ir slaugos sistemas ir kovai su COVID-19 pandemija skirtų medicinos prekių įsigijimą. Be to, Slovakija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 3 % BVP. Tos priemonės apima pajamų mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimą pajamoms sumažėjus daugiau kaip 40 % (1,4 % BVP), taip pat paskolų garantijas (1,6 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovakija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(14)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Slovakija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,6 % BVP. Šios priemonės apima darbo užmokesčio kompensacijas darbuotojams, subsidijas savarankiškai dirbantiems asmenims, sveikatos draudimo ir slaugos sistemas ir kovai su COVID-19 pandemija skirtų medicinos prekių įsigijimą. Be to, Slovakija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 3 % BVP. Tos priemonės apima pajamų mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimo atidėjimą pajamoms sumažėjus daugiau kaip 40 % (1,4 % BVP), taip pat paskolų garantijas (1,6 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Slovakija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (15) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovakijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –8,5 % BVP 2020 m. ir –4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(15)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Slovakijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –8,5 % BVP 2020 m. ir –4,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (16) | dėl 2020 m. Slovakijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(16)

dėl 2020 m. Slovakijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (17) | prasidėjus COVID-19 protrūkiui Slovakija ėmėsi skubių precedento neturinčių priemonių tolesniam viruso plitimui sustabdyti ir jo prevencijai užtikrinti. 2020 m. kovo 6 d. užregistravus pirmąjį susirgimo atvejį, nuo 2020 m. kovo 12 d. šalyje buvo paskelbta nepaprastoji padėtis ir įvestos griežtos socialinių kontaktų ribojimo, karantino bei sanitarijos taisyklės, taip pat kelionių apribojimai. Kelias savaites buvo uždarytos parduotuvės ir sustabdyta gamyba svarbiuose ekonomikos sektoriuose, kol Vyriausybė 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje pradėjo palaipsniui švelninti apribojimus. Todėl numatoma, kad dėl nukentėjusio privataus vartojimo, investicijų ir prekybos Slovakijos ekonomika 2020 m. patirs didelį nuosmukį. 2020 m. prognozuojamas staigus ekonomikos susitraukimas (6,7 %), o nedarbo lygis, kuris 2019 m. siekė 5,8 %, 2020 m. išaugs iki 8,8 %. Siekdama švelninti neigiamas krizės pasekmes Slovakija priėmė kelis priemonių rinkinius, be kita ko, perskirstė 1,2 mlrd. EUR dydžio nepanaudotų sanglaudos politikos fondų lėšų sumą. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarką kompensuojant darbo užmokestį, darbuotojų pajamų rėmimą mokant ligos ir slaugos išmokas, taip pat subsidijas savarankiškai dirbančių asmenų prarastoms pajamoms kompensuoti. Kitos įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumo rėmimo priemonės apima banko paskolas, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo atidėjimą, taip pat banko garantijas ir palankių palūkanų normų schemas. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirta paskolų schema, kuriai iš pradžių buvo skirta 38 mln. EUR, bus papildyta 330 mln. EUR dydžio nepanaudotų Sąjungos lėšų suma ir nacionalinės schemos lėšomis, kurios sudaro 500 mln. EUR. Kitos priemonės apima mokesčių auditų ir prievolės iš anksto mokėti mokesčius sustabdymą, taip pat įmonių ir fizinių asmenų nuomos mokesčio atidėjimą; |
| --- | --- |

(17)

prasidėjus COVID-19 protrūkiui Slovakija ėmėsi skubių precedento neturinčių priemonių tolesniam viruso plitimui sustabdyti ir jo prevencijai užtikrinti. 2020 m. kovo 6 d. užregistravus pirmąjį susirgimo atvejį, nuo 2020 m. kovo 12 d. šalyje buvo paskelbta nepaprastoji padėtis ir įvestos griežtos socialinių kontaktų ribojimo, karantino bei sanitarijos taisyklės, taip pat kelionių apribojimai. Kelias savaites buvo uždarytos parduotuvės ir sustabdyta gamyba svarbiuose ekonomikos sektoriuose, kol Vyriausybė 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje pradėjo palaipsniui švelninti apribojimus. Todėl numatoma, kad dėl nukentėjusio privataus vartojimo, investicijų ir prekybos Slovakijos ekonomika 2020 m. patirs didelį nuosmukį. 2020 m. prognozuojamas staigus ekonomikos susitraukimas (6,7 %), o nedarbo lygis, kuris 2019 m. siekė 5,8 %, 2020 m. išaugs iki 8,8 %. Siekdama švelninti neigiamas krizės pasekmes Slovakija priėmė kelis priemonių rinkinius, be kita ko, perskirstė 1,2 mlrd. EUR dydžio nepanaudotų sanglaudos politikos fondų lėšų sumą. Šios priemonės apima sutrumpinto darbo laiko tvarką kompensuojant darbo užmokestį, darbuotojų pajamų rėmimą mokant ligos ir slaugos išmokas, taip pat subsidijas savarankiškai dirbančių asmenų prarastoms pajamoms kompensuoti. Kitos įmonių ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumo rėmimo priemonės apima banko paskolas, mokesčių ir socialinio draudimo įmokų mokėjimo atidėjimą, taip pat banko garantijas ir palankių palūkanų normų schemas. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirta paskolų schema, kuriai iš pradžių buvo skirta 38 mln. EUR, bus papildyta 330 mln. EUR dydžio nepanaudotų Sąjungos lėšų suma ir nacionalinės schemos lėšomis, kurios sudaro 500 mln. EUR. Kitos priemonės apima mokesčių auditų ir prievolės iš anksto mokėti mokesčius sustabdymą, taip pat įmonių ir fizinių asmenų nuomos mokesčio atidėjimą;

| (18) | dėl COVID-19 pandemijos Slovakijoje dar labiau sustiprėjo būtinybė toliau spręsti šalies sveikatos sistemos struktūrines problemas. Siekiant didinti šios sistemos atsparumą, mažinti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir užtikrinti tinkamą aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis ir infrastruktūra, būtinos papildomos investicijos. Dedant pastangas ateityje užtikrinti pakankamą sveikatos darbuotojų skaičių ir kartu vykdant veiksmingą politiką galėtų būti mažinami gydytojų prieinamumo geografinis netolygumas ir visiems gyventojams užtikrinama galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir ekonominį efektyvumą būtina modernizuoti ligoninių tinklą ir spręsti struktūrinio nepakankamo valstybinių ligoninių finansavimo problemą. Kad sumažėtų spaudimas ligoninėms ir pagerėtų lėtinių ligų valdymas, reikia gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir geriau koordinuoti įvairių lygių ir rūšių priežiūros paslaugas. Ypatingą susirūpinimą kelia nepakankamos galimybės gauti kokybiškas ir įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas dėl apskritai nepakankamo finansavimo, skirto savivaldybių teikiamoms priežiūros paslaugoms ir slaugai namuose, fragmentiško valdymo ir sisteminio socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų koordinavimo trūkumo; |
| --- | --- |

(18)

dėl COVID-19 pandemijos Slovakijoje dar labiau sustiprėjo būtinybė toliau spręsti šalies sveikatos sistemos struktūrines problemas. Siekiant didinti šios sistemos atsparumą, mažinti sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą ir užtikrinti tinkamą aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis ir infrastruktūra, būtinos papildomos investicijos. Dedant pastangas ateityje užtikrinti pakankamą sveikatos darbuotojų skaičių ir kartu vykdant veiksmingą politiką galėtų būti mažinami gydytojų prieinamumo geografinis netolygumas ir visiems gyventojams užtikrinama galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Siekiant pagerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir ekonominį efektyvumą būtina modernizuoti ligoninių tinklą ir spręsti struktūrinio nepakankamo valstybinių ligoninių finansavimo problemą. Kad sumažėtų spaudimas ligoninėms ir pagerėtų lėtinių ligų valdymas, reikia gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir geriau koordinuoti įvairių lygių ir rūšių priežiūros paslaugas. Ypatingą susirūpinimą kelia nepakankamos galimybės gauti kokybiškas ir įperkamas ilgalaikės priežiūros paslaugas dėl apskritai nepakankamo finansavimo, skirto savivaldybių teikiamoms priežiūros paslaugoms ir slaugai namuose, fragmentiško valdymo ir sisteminio socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų koordinavimo trūkumo;

| (19) | dėl COVID-19 krizės jau anksčiau Slovakijoje egzistavę socialiniai iššūkiai tapo dar aktualesni. Dėl šios krizės kilo skubus poreikis glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais užtikrinti tinkamą pajamų kompensavimą darbuotojams. Siekiant sušvelninti krizės pasekmes užimtumui, naudojantis Sąjungos lėšomis imtasi įgyvendinti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,8 %, o 2021 m. sumažės iki 7,1 %. Nors 2018 m. Slovakijos nedarbo išmokų sistema buvo šiek tiek liberalizuota, jai tebėra būdingi labai griežti tinkamumo reikalavimai, palyginti trumpas išmokų mokėjimo laikotarpis (paprastai šeši mėnesiai; krizės metu šis laikotarpis šiek tiek pratęstas) ir žemi išmokų gavėjų įdarbinimo rodikliai. Krizės metu ypač pažeidžiamos tam tikros visuomenės grupės, be kita ko, marginalizuotos romų bendruomenės, kurios dažnai neturi galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, taip pat vyresnio amžiaus asmenys ir žemos kvalifikacijos darbuotojai, o jų galimybės naudotis socialinės apsaugos ir priežiūros paslaugomis gali būti ribotos; |
| --- | --- |

(19)

dėl COVID-19 krizės jau anksčiau Slovakijoje egzistavę socialiniai iššūkiai tapo dar aktualesni. Dėl šios krizės kilo skubus poreikis glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais užtikrinti tinkamą pajamų kompensavimą darbuotojams. Siekiant sušvelninti krizės pasekmes užimtumui, naudojantis Sąjungos lėšomis imtasi įgyvendinti sutrumpinto darbo laiko tvarką. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,8 %, o 2021 m. sumažės iki 7,1 %. Nors 2018 m. Slovakijos nedarbo išmokų sistema buvo šiek tiek liberalizuota, jai tebėra būdingi labai griežti tinkamumo reikalavimai, palyginti trumpas išmokų mokėjimo laikotarpis (paprastai šeši mėnesiai; krizės metu šis laikotarpis šiek tiek pratęstas) ir žemi išmokų gavėjų įdarbinimo rodikliai. Krizės metu ypač pažeidžiamos tam tikros visuomenės grupės, be kita ko, marginalizuotos romų bendruomenės, kurios dažnai neturi galimybės naudotis pagrindinėmis paslaugomis, taip pat vyresnio amžiaus asmenys ir žemos kvalifikacijos darbuotojai, o jų galimybės naudotis socialinės apsaugos ir priežiūros paslaugomis gali būti ribotos;

| (20) | dėl COVID-19 krizės išaugo būtinybė ugdyti gyventojų, be kita ko, mokytojų, skaitmeninius įgūdžius, taip pat padidėjo poreikis plėsti plačiajuosčio ryšio aprėptį, nes daugelis mokinių vis dar neturi interneto ryšio arba kitų būtinų sąlygų mokytis namie (ypač tai aktualu kalbant apie marginalizuotas romų bendruomenes). Reikia toliau spręsti problemas, susijusias su vienodomis galimybėmis gauti kokybiško įtraukaus švietimo paslaugas, nes mokinių pagrindinių įgūdžių lygiui ir bendriems rezultatams itin didelį poveikį daro jų socialinė ir ekonominė padėtis. Mokymosi rezultatai skirtingose mokyklose ir regionuose labai skiriasi; tai parodo ir dideli mokyklos nebaigusių asmenų skaičiai kai kuriuose regionuose, ypač rytų Slovakijoje. Mokytojo profesija ir toliau išlieka ne itin patraukli, o pirminio mokytojų rengimo kokybė tebėra žema. Be to, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigas lankančių vaikų, visų pirma jaunesnių nei trejų metų, nacionalinis lankymo rodiklis yra žemiausias Sąjungoje, tad dėl šios padėties susidaro tolesnės neigiamos pasekmės švietimo rezultatams, visų pirma kalbant apie palankių sąlygų neturinčius vaikus; |
| --- | --- |

(20)

dėl COVID-19 krizės išaugo būtinybė ugdyti gyventojų, be kita ko, mokytojų, skaitmeninius įgūdžius, taip pat padidėjo poreikis plėsti plačiajuosčio ryšio aprėptį, nes daugelis mokinių vis dar neturi interneto ryšio arba kitų būtinų sąlygų mokytis namie (ypač tai aktualu kalbant apie marginalizuotas romų bendruomenes). Reikia toliau spręsti problemas, susijusias su vienodomis galimybėmis gauti kokybiško įtraukaus švietimo paslaugas, nes mokinių pagrindinių įgūdžių lygiui ir bendriems rezultatams itin didelį poveikį daro jų socialinė ir ekonominė padėtis. Mokymosi rezultatai skirtingose mokyklose ir regionuose labai skiriasi; tai parodo ir dideli mokyklos nebaigusių asmenų skaičiai kai kuriuose regionuose, ypač rytų Slovakijoje. Mokytojo profesija ir toliau išlieka ne itin patraukli, o pirminio mokytojų rengimo kokybė tebėra žema. Be to, ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigas lankančių vaikų, visų pirma jaunesnių nei trejų metų, nacionalinis lankymo rodiklis yra žemiausias Sąjungoje, tad dėl šios padėties susidaro tolesnės neigiamos pasekmės švietimo rezultatams, visų pirma kalbant apie palankių sąlygų neturinčius vaikus;

| (21) | dėl COVID-19 krizės Slovakijai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms tikslingų paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, naudojantis naujomis lankstumo galimybėmis pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti, sistemą, taip pat perskirstant sanglaudos politikos lėšas. Derinant tinkamas rizikos garantijas, žemas palūkanų normas ir ilgus grąžinimo terminus galima padėti užtikrinti, kad tarpininkai greitai suteiktų paskolas, o įmonės greitai jas įsisavintų. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Be to, leidimas atidėti mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimą gali dar labiau padėti sumažinti laikinus likvidumo suvaržymus, kuriuos patiria MVĮ ir savarankiškai dirbantys asmenys. Prioritetiniais Slovakijos uždaviniais vidutiniu laikotarpiu išlieka kova su mokesčių slėpimu ir mokestinių prievolių vykdymo gerinimas – tai priemonės, kuriomis užtikrinamas viešųjų finansų tvarumas ir remiamos vienodos sąlygos, palengvinančios ekonomikos atsigavimą. Siekiant užtikrinti gyvybingą MVĮ grynųjų pinigų srautų pusiausvyrą svarbu, kad visų lygių valdžios institucijoms ir įmonėms būtų nurodyta paspartinti atsiskaitymą su savo tiekėjais; |
| --- | --- |

(21)

dėl COVID-19 krizės Slovakijai iškilo neatidėliotina būtinybė skubiai teikti likvidumo paramą įmonėms tikslingų paskolų ir garantijų forma, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, naudojantis naujomis lankstumo galimybėmis pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių, skirtų ekonomikai remti, sistemą, taip pat perskirstant sanglaudos politikos lėšas. Derinant tinkamas rizikos garantijas, žemas palūkanų normas ir ilgus grąžinimo terminus galima padėti užtikrinti, kad tarpininkai greitai suteiktų paskolas, o įmonės greitai jas įsisavintų. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Be to, leidimas atidėti mokesčių ir socialinių įmokų mokėjimą gali dar labiau padėti sumažinti laikinus likvidumo suvaržymus, kuriuos patiria MVĮ ir savarankiškai dirbantys asmenys. Prioritetiniais Slovakijos uždaviniais vidutiniu laikotarpiu išlieka kova su mokesčių slėpimu ir mokestinių prievolių vykdymo gerinimas – tai priemonės, kuriomis užtikrinamas viešųjų finansų tvarumas ir remiamos vienodos sąlygos, palengvinančios ekonomikos atsigavimą. Siekiant užtikrinti gyvybingą MVĮ grynųjų pinigų srautų pusiausvyrą svarbu, kad visų lygių valdžios institucijoms ir įmonėms būtų nurodyta paspartinti atsiskaitymą su savo tiekėjais;

| (22) | itin svarbūs ekonomikos atsigavimo ir palankesnės investicijų aplinkos užtikrinimo veiksniai yra palankios verslo aplinkos skatinimas ir viešųjų paslaugų kokybės gerinimas. Siekiant užtikrinti atsigavimo priemonių veiksmingumą, svarbu mažinti nereikalingą administracinę naštą ir paprastinti procedūras, be kita ko, sudarant įmonėms galimybes veiksmingai naudotis vieno langelio principu veikiančiomis sistemomis. Slovakijos viešųjų institucijų ir administracijos bendras veiksmingumas tebėra žemas. Jį galėtų padidinti tolesnis skaitmeninimas, geresnis skaitmeninės infrastruktūros koordinavimas bei planavimas ir programinės įrangos plėtojimas. Toliau vykdant reformas galėtų būti gerinamas politikos formavimo proceso koordinavimas, tobulinamas teisės aktų rengimas ir užtikrinamas didelis valstybės tarnybos ir žmogiškųjų išteklių valdymo našumas. Siekiant padidinti ekonomikos atsparumą Slovakijai reikėtų mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos valdymo susiskaidymą – tuomet šalis galėtų pasinaudoti augančiu įmonių, ypač MVĮ, inovaciniu pajėgumu. Gerinant įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimą galima paskatinti dalijimasis žiniomis ir įgūdžiais ir padėti įmonėms diegti inovacijas bei plėtoti naujus darbo bei gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

(22)

itin svarbūs ekonomikos atsigavimo ir palankesnės investicijų aplinkos užtikrinimo veiksniai yra palankios verslo aplinkos skatinimas ir viešųjų paslaugų kokybės gerinimas. Siekiant užtikrinti atsigavimo priemonių veiksmingumą, svarbu mažinti nereikalingą administracinę naštą ir paprastinti procedūras, be kita ko, sudarant įmonėms galimybes veiksmingai naudotis vieno langelio principu veikiančiomis sistemomis. Slovakijos viešųjų institucijų ir administracijos bendras veiksmingumas tebėra žemas. Jį galėtų padidinti tolesnis skaitmeninimas, geresnis skaitmeninės infrastruktūros koordinavimas bei planavimas ir programinės įrangos plėtojimas. Toliau vykdant reformas galėtų būti gerinamas politikos formavimo proceso koordinavimas, tobulinamas teisės aktų rengimas ir užtikrinamas didelis valstybės tarnybos ir žmogiškųjų išteklių valdymo našumas. Siekiant padidinti ekonomikos atsparumą Slovakijai reikėtų mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos valdymo susiskaidymą – tuomet šalis galėtų pasinaudoti augančiu įmonių, ypač MVĮ, inovaciniu pajėgumu. Gerinant įmonių, tyrėjų, akademinės bendruomenės ir viešojo sektoriaus bendradarbiavimą galima paskatinti dalijimasis žiniomis ir įgūdžiais ir padėti įmonėms diegti inovacijas bei plėtoti naujus darbo bei gamybos pajėgumus;

| (23) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Siekiant sudaryti sąlygas mažiau išsivysčiusiems regionams mažinti atotrūkį ir tapti labiau pagrįstais žiniomis, konkurencingesniais ir produktyvesniais, Slovakijai reikės daugiau strateginių investicijų, ypač skirtų infrastruktūrai, įskaitant skaitmenines ir kitas svarbias paslaugas, plėtoti ir transporto tinklams gerinti. Dėl COVID-19 protrūkio dar labiau išryškėjo anksčiau egzistavusios skaitmeninės infrastruktūros spragos. Išplėtus plačiajuosčio ryšio aprėptį ir padidinus jo spartą bus užtikrinta vienodesnė ir geresnė prieiga prie interneto. Slovakijos švietimo sistemos ir darbo rinkos padėtį galėtų pagerinti pastangos ugdyti geresnius gyventojų įgūdžius, kurie būtini kintančios ekonomikos ir visuomenės sąlygomis, be kita ko, siūlant mokymosi visą gyvenimą paslaugas, sustiprintas įmonių ir visų lygių švietimo įstaigų bendradarbiavimas, taip pat geresnis mokymo ir perkvalifikavimo programų turinio susiejimas su dabartiniais ir būsimais darbo rinkos poreikiais; |
| --- | --- |

(23)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Siekiant sudaryti sąlygas mažiau išsivysčiusiems regionams mažinti atotrūkį ir tapti labiau pagrįstais žiniomis, konkurencingesniais ir produktyvesniais, Slovakijai reikės daugiau strateginių investicijų, ypač skirtų infrastruktūrai, įskaitant skaitmenines ir kitas svarbias paslaugas, plėtoti ir transporto tinklams gerinti. Dėl COVID-19 protrūkio dar labiau išryškėjo anksčiau egzistavusios skaitmeninės infrastruktūros spragos. Išplėtus plačiajuosčio ryšio aprėptį ir padidinus jo spartą bus užtikrinta vienodesnė ir geresnė prieiga prie interneto. Slovakijos švietimo sistemos ir darbo rinkos padėtį galėtų pagerinti pastangos ugdyti geresnius gyventojų įgūdžius, kurie būtini kintančios ekonomikos ir visuomenės sąlygomis, be kita ko, siūlant mokymosi visą gyvenimą paslaugas, sustiprintas įmonių ir visų lygių švietimo įstaigų bendradarbiavimas, taip pat geresnis mokymo ir perkvalifikavimo programų turinio susiejimas su dabartiniais ir būsimais darbo rinkos poreikiais;

| (24) | dėl atsigaunančio ekonomikos augimo per artimiausius metus prireiks politikos veiksmų ir tikslingų investicijų, kad Slovakija galėtų pasinaudoti galimybėmis kurti tvaresnę didesnės pridėtinės vertės ekonomiką. Imantis šių veiksmų turėtų būti atsižvelgiama į regioninius skirtumus. Slovakijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytos prioritetinės sritys, kuriose būtina imtis papildomų veiksmų, apima pramonės energijos vartojimo intensyvumo mažinimą, energijos vartojimo efektyvumo, visų pirma namų ūkiuose, priemonių rėmimą ir investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Palankesnė reglamentavimo aplinka galėtų prisidėti prie atsinaujinantiems energijos ištekliams tenkančios energijos tiekimo dalies didinimo. Slovakijai būtų pravartu paspartinti Aukštutinės Nitros regiono pertvarkymo veiksmų plano įgyvendinimą, perskirstyti lėšas sprendimams, kurie būtų skirti visam regionui, ir pasinaudoti galimybe greičiau atsisakyti anglių naudojimo. Siekti tvaraus ekonomikos augimo Slovakijai gali padėti oro taršos, kurią sukelia kietojo kuro deginimas ir didėjantis transporto išmetamų teršalų kiekis, mažinimas, atliekų tvarkymo sistemos tobulinimas įdiegiant novatoriškus atliekų surinkimo ir tvarkymo sprendimus, geriamojo vandens ir nuotekų tinklų atnaujinimas siekiant išspręsti sanitarines problemas, pažangiųjų tinklų projektų rėmimas, taip pat pramonės perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Slovakijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Slovakijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu; |
| --- | --- |

(24)

dėl atsigaunančio ekonomikos augimo per artimiausius metus prireiks politikos veiksmų ir tikslingų investicijų, kad Slovakija galėtų pasinaudoti galimybėmis kurti tvaresnę didesnės pridėtinės vertės ekonomiką. Imantis šių veiksmų turėtų būti atsižvelgiama į regioninius skirtumus. Slovakijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytos prioritetinės sritys, kuriose būtina imtis papildomų veiksmų, apima pramonės energijos vartojimo intensyvumo mažinimą, energijos vartojimo efektyvumo, visų pirma namų ūkiuose, priemonių rėmimą ir investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Palankesnė reglamentavimo aplinka galėtų prisidėti prie atsinaujinantiems energijos ištekliams tenkančios energijos tiekimo dalies didinimo. Slovakijai būtų pravartu paspartinti Aukštutinės Nitros regiono pertvarkymo veiksmų plano įgyvendinimą, perskirstyti lėšas sprendimams, kurie būtų skirti visam regionui, ir pasinaudoti galimybe greičiau atsisakyti anglių naudojimo. Siekti tvaraus ekonomikos augimo Slovakijai gali padėti oro taršos, kurią sukelia kietojo kuro deginimas ir didėjantis transporto išmetamų teršalų kiekis, mažinimas, atliekų tvarkymo sistemos tobulinimas įdiegiant novatoriškus atliekų surinkimo ir tvarkymo sprendimus, geriamojo vandens ir nuotekų tinklų atnaujinimas siekiant išspręsti sanitarines problemas, pažangiųjų tinklų projektų rėmimas, taip pat pramonės perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui žiedinės ekonomikos. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Slovakijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Slovakijai galimybę kuo geriau pasinaudoti šiuo fondu;

| (25) | dėl naujų tarptautinio organizuoto nusikalstamumo tendencijų, be kita ko, piktnaudžiavimo teisiniais subjektais pinigų plovimo tikslais, Slovakijai kyla būtinybė atnaujinti kovos su pinigų plovimu sistemą, siekiant užkirsti kelią ekonominiams nusikaltimams ir kovoti su jais. Nepaisant plataus užmojo Vyriausybės planų stiprinti pinigų plovimo prevenciją, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už šį nusikaltimą, supratimas apie kylančią riziką tebėra menkas. Dėl ribotų žmogiškųjų išteklių ir nepakankamo mokymo sunku užtikrinti veiksmingą specialistų, dalyvaujančių bendrovių kūrime, priežiūrą. Veiksmais, kurių buvo imtasi pagal Vyriausybės veiksmų planą, dar nesukurtos priemonės, skirtos veiksmingai nustatyti su pinigų plovimu susijusius nusikaltimus, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos ir konfiskuoti turtą; |
| --- | --- |

(25)

dėl naujų tarptautinio organizuoto nusikalstamumo tendencijų, be kita ko, piktnaudžiavimo teisiniais subjektais pinigų plovimo tikslais, Slovakijai kyla būtinybė atnaujinti kovos su pinigų plovimu sistemą, siekiant užkirsti kelią ekonominiams nusikaltimams ir kovoti su jais. Nepaisant plataus užmojo Vyriausybės planų stiprinti pinigų plovimo prevenciją, tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už šį nusikaltimą, supratimas apie kylančią riziką tebėra menkas. Dėl ribotų žmogiškųjų išteklių ir nepakankamo mokymo sunku užtikrinti veiksmingą specialistų, dalyvaujančių bendrovių kūrime, priežiūrą. Veiksmais, kurių buvo imtasi pagal Vyriausybės veiksmų planą, dar nesukurtos priemonės, skirtos veiksmingai nustatyti su pinigų plovimu susijusius nusikaltimus, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos ir konfiskuoti turtą;

| (26) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(26)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (27) | Slovakija turėtų toliau stengtis vykdyti savo įsipareigojimą spręsti konkrečias problemas, susijusias su bendru šalies teisingumo sistemos sąžiningumu, nes dėl šių problemų gali nukentėti pasitikėjimas efektyviu tos sistemos veikimu. Reformų, kuriomis siekiama kovoti su korupcija, įgyvendinimo pažanga Slovakijoje tebėra nedidelė. Vis dar neparengtos ar nepradėtos įgyvendinti įvairios reformos, susijusios su prevencija, be kita ko, su lobizmo, dovanų, nesuderinamumo, ryšių su sprendimo priėmimo procese dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir pranešėjų apsaugos klausimais. Nors kriminalinės statistikos duomenys svyruoja, su aukšto rango asmenų korupcija susijusių tiriamų bylų skaičius vis dar yra menkas, kita vertus, pastangos skirti sankcijas juridiniams asmenims turi šiokį tokį poveikį; |
| --- | --- |

(27)

Slovakija turėtų toliau stengtis vykdyti savo įsipareigojimą spręsti konkrečias problemas, susijusias su bendru šalies teisingumo sistemos sąžiningumu, nes dėl šių problemų gali nukentėti pasitikėjimas efektyviu tos sistemos veikimu. Reformų, kuriomis siekiama kovoti su korupcija, įgyvendinimo pažanga Slovakijoje tebėra nedidelė. Vis dar neparengtos ar nepradėtos įgyvendinti įvairios reformos, susijusios su prevencija, be kita ko, su lobizmo, dovanų, nesuderinamumo, ryšių su sprendimo priėmimo procese dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir pranešėjų apsaugos klausimais. Nors kriminalinės statistikos duomenys svyruoja, su aukšto rango asmenų korupcija susijusių tiriamų bylų skaičius vis dar yra menkas, kita vertus, pastangos skirti sankcijas juridiniams asmenims turi šiokį tokį poveikį;

| (28) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Slovakija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(28)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Slovakija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (29) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Slovakija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(29)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Slovakija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (30) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(30)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (31) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(31)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (8) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą sprendžiant problemas, susijusias su sveikatos priežiūros darbuotojais, būtinaisiais medicinos reikmenimis ir infrastruktūra. Gerinti pirminės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir įvairių rūšių priežiūros paslaugų koordinavimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pasirūpinti tinkamu pajamų kompensavimu ir visiems piliečiams užtikrinti galimybę naudotis socialinės apsaugos ir pagrindinėmis paslaugomis. Stiprinti skaitmeninius įgūdžius. Užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybiško švietimo paslaugas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užtikrinti veiksmingą MVĮ bei savarankiškai dirbantiems asmenims skirtų likvidumo priemonių įgyvendinimą. Šalinti skaitmeninės infrastruktūros spragas. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir efektyvią energijos ir išteklių gamybą bei vartojimą, darnų viešąjį transportą ir atliekų tvarkymą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo priežiūrą ir įgyvendinimą. Vykdant geresnį koordinavimą ir politikos formavimą užtikrinti palankią verslo aplinką ir kokybiškas viešąsias paslaugas. Šalinti problemas, susijusias su teisingumo sistemos sąžiningumu. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 148.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos.

7

(8)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

8

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/171

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Suomijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Suomijos stabilumo programos

(2020/C 282/26)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Suomija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (2) priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Suomija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Tą pačią dieną Komisija taip pat priėmė rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Suomijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Suomijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Suomijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Suomijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Suomijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Suomija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Suomija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Suomijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose sektoriuose ir regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Suomijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. balandžio 30 d. Suomija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. balandžio 30 d. Suomija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Suomijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė;

| (12) | 2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 7,2 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 59,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 69,1 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 1,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP) deficito 2019 m. iki 7,2 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 4,0 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad iki 59,4 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 69,1 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Suomija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,7 % BVP. Į priemones įtrauktos neatidėliotinosios išlaidos, skirtos sveikatos apsaugai ir viešajai tvarkai užtikrinti, ir įmonių bei darbuotojų rėmimo priemonės. Be to, Suomija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5 % BVP. Šias priemones sudaro, be kita ko, paskolų garantijos įmonėms, daugiausia skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, specialios garantijų sistemos, skirtos įmonei „Finnair“ ir laivybos įmonėms. Be to, Suomija patvirtino ir kitas likvidumo didinimo priemones, nenurodytas 2020 m. stabilumo programoje, įskaitant įmonių pelno mokesčių atidėjimą. Šios papildomos priemonės apytikriai sudaro 15 % BVP. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Suomija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Suomija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžeto priemonės sudarė 1,7 % BVP. Į priemones įtrauktos neatidėliotinosios išlaidos, skirtos sveikatos apsaugai ir viešajai tvarkai užtikrinti, ir įmonių bei darbuotojų rėmimo priemonės. Be to, Suomija paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms; 2020 m. stabilumo programoje įvertinta, kad jos sudarys 5 % BVP. Šias priemones sudaro, be kita ko, paskolų garantijos įmonėms, daugiausia skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), taip pat, siekiant užtikrinti tiekimo saugumą, specialios garantijų sistemos, skirtos įmonei „Finnair“ ir laivybos įmonėms. Be to, Suomija patvirtino ir kitas likvidumo didinimo priemones, nenurodytas 2020 m. stabilumo programoje, įskaitant įmonių pelno mokesčių atidėjimą. Šios papildomos priemonės apytikriai sudaro 15 % BVP. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Suomija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Suomijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –7,4 % BVP 2020 m. ir –3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 69,4 % BVP, o 2021 m. –69,6 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Suomijos valdžios sektoriaus balansas sudarys –7,4 % BVP 2020 m. ir –3,4 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 69,4 % BVP, o 2021 m. –69,6 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Suomijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Suomijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | reaguodama į COVID-19 krizę, Suomija ėmėsi visapusiškų sveikatos sistemos ir ekonomikos rėmimo veiksmų. Pavyzdžiui, Suomijos Vyriausybė patvirtino kelis papildomus biudžetus ir nusprendė padidinti darbuotojams darbo vietų garantiją, kartu palengvinant bedarbio pašalpų gavimo sąlygas. Pagerintos galimybės gauti bedarbio pašalpas laisvai samdomiems darbuotojams ir verslininkams. Socialinės apsaugos priemonėms skirta suma sudaro 1,6 mlrd. EUR. Be 10 mlrd. EUR valstybės garantuotų paskolų, suteikta tiesioginių dotacijų verslui, kurių vertė siekia 1 mlrd. EUR. Vyriausybė laikinai sumažino darbdavio mokamą pensijų įmoką 2,6 procentiniais punktais ir skyrė ne mažiau kaip 1 mlrd. EUR savivaldybių rėmimo paketui. Suomijos finansų priežiūros institucija sumažino Suomijos kredito įstaigų kapitalui keliamus reikalavimus – pašalino sisteminės rizikos rezervą ir pakoregavo konkrečiai kredito įstaigoms keliamus reikalavimus. Suomijos išėjimo iš COVID-19 krizės strategijai rengti Vyriausybė paskyrė darbo grupę, kuriai vadovauja Finansų ministerija ir Socialinių reikalų ir sveikatos ministerija. Remdamasi pirmąja šios darbo grupės ataskaita, gegužės mėn. pradžioje Vyriausybė priėmė etapinį išėjimo planą. Be to, darbo grupė pasiūlys atitinkamas priemones siekiant spręsti problemas, kurias kelia krizės poveikis sveikatai, socialinis ir ekonominis poveikis. Grupė konsultavosi su socialiniais partneriais, savivaldybėmis, pilietine visuomene ir aplinkos apsaugos organizacijomis; |
| --- | --- |

(16)

reaguodama į COVID-19 krizę, Suomija ėmėsi visapusiškų sveikatos sistemos ir ekonomikos rėmimo veiksmų. Pavyzdžiui, Suomijos Vyriausybė patvirtino kelis papildomus biudžetus ir nusprendė padidinti darbuotojams darbo vietų garantiją, kartu palengvinant bedarbio pašalpų gavimo sąlygas. Pagerintos galimybės gauti bedarbio pašalpas laisvai samdomiems darbuotojams ir verslininkams. Socialinės apsaugos priemonėms skirta suma sudaro 1,6 mlrd. EUR. Be 10 mlrd. EUR valstybės garantuotų paskolų, suteikta tiesioginių dotacijų verslui, kurių vertė siekia 1 mlrd. EUR. Vyriausybė laikinai sumažino darbdavio mokamą pensijų įmoką 2,6 procentiniais punktais ir skyrė ne mažiau kaip 1 mlrd. EUR savivaldybių rėmimo paketui. Suomijos finansų priežiūros institucija sumažino Suomijos kredito įstaigų kapitalui keliamus reikalavimus – pašalino sisteminės rizikos rezervą ir pakoregavo konkrečiai kredito įstaigoms keliamus reikalavimus. Suomijos išėjimo iš COVID-19 krizės strategijai rengti Vyriausybė paskyrė darbo grupę, kuriai vadovauja Finansų ministerija ir Socialinių reikalų ir sveikatos ministerija. Remdamasi pirmąja šios darbo grupės ataskaita, gegužės mėn. pradžioje Vyriausybė priėmė etapinį išėjimo planą. Be to, darbo grupė pasiūlys atitinkamas priemones siekiant spręsti problemas, kurias kelia krizės poveikis sveikatai, socialinis ir ekonominis poveikis. Grupė konsultavosi su socialiniais partneriais, savivaldybėmis, pilietine visuomene ir aplinkos apsaugos organizacijomis;

| (17) | Suomija parodė, kad iš esmės yra pasirengusi spręsti COVID-19 krizės sukeltas problemas, tačiau jos sveikatos sistema galėtų būti atsparesnė. Ligoninių rajonai turėjo perskirstyti medicinos personalą, kad jis gydytų COVID-19 sergančius pacientus, ir nukrypti nuo anksčiau įstatymais nustatytų neskubių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laikotarpių. Dėl dabartinės sistemos, kai sveikatos priežiūros paslaugas teikia įvairūs teikėjai, sveikatos priežiūros darbuotojų tankumas šalyje yra nevienodas. Numatoma, kad suskaidytas paslaugų teikimas ir nevienodos galimybės naudotis socialinėmis ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis kels problemų ir po krizės, visų pirma bedarbiams ir pensininkams, taip pat neįgaliesiems. Dėl COVID-19 krizės didėjant nedarbui, tiek trumpalaikiai, tiek vidutinės trukmės laikotarpio politikos veiksmai pirmiausia turėtų būti skirti tam, kad būtų užtikrintos vienodesnės galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis. Vidutinės trukmės laikotarpiu tebėra svarbu toliau vykdyti socialinės ir sveikatos priežiūros reformų planus, kuriuos svarstė viena po kitos dirbusios Suomijos Vyriausybės, nes jais visų pirma didinama Suomijos parengtis plataus masto demografiniams pokyčiams – tai padėtų šaliai ateityje išlaikyti sveikatos sistemos kokybę ir kartu pagerinti galimybes naudotis jos paslaugomis. Ilgalaikiam Suomijos viešųjų finansų tvarumui tebekyla rizika dėl prognozuojamo visuomenės senėjimo išlaidų augimo, ypač susijusio su socialine ir sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

(17)

Suomija parodė, kad iš esmės yra pasirengusi spręsti COVID-19 krizės sukeltas problemas, tačiau jos sveikatos sistema galėtų būti atsparesnė. Ligoninių rajonai turėjo perskirstyti medicinos personalą, kad jis gydytų COVID-19 sergančius pacientus, ir nukrypti nuo anksčiau įstatymais nustatytų neskubių sveikatos priežiūros paslaugų teikimo laikotarpių. Dėl dabartinės sistemos, kai sveikatos priežiūros paslaugas teikia įvairūs teikėjai, sveikatos priežiūros darbuotojų tankumas šalyje yra nevienodas. Numatoma, kad suskaidytas paslaugų teikimas ir nevienodos galimybės naudotis socialinėmis ir pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis kels problemų ir po krizės, visų pirma bedarbiams ir pensininkams, taip pat neįgaliesiems. Dėl COVID-19 krizės didėjant nedarbui, tiek trumpalaikiai, tiek vidutinės trukmės laikotarpio politikos veiksmai pirmiausia turėtų būti skirti tam, kad būtų užtikrintos vienodesnės galimybės naudotis pirminės sveikatos priežiūros paslaugomis. Vidutinės trukmės laikotarpiu tebėra svarbu toliau vykdyti socialinės ir sveikatos priežiūros reformų planus, kuriuos svarstė viena po kitos dirbusios Suomijos Vyriausybės, nes jais visų pirma didinama Suomijos parengtis plataus masto demografiniams pokyčiams – tai padėtų šaliai ateityje išlaikyti sveikatos sistemos kokybę ir kartu pagerinti galimybes naudotis jos paslaugomis. Ilgalaikiam Suomijos viešųjų finansų tvarumui tebekyla rizika dėl prognozuojamo visuomenės senėjimo išlaidų augimo, ypač susijusio su socialine ir sveikatos priežiūra;

| (18) | Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,3 %, o 2021 m. sumažės iki 7,7 %. Siekiant sustabdyti nedarbo lygio didėjimą ir iš naujo integruoti į darbo rinką dėl COVID-19 krizės darbo netekusius asmenis, reikalingi efektyvūs trumpalaikiai ir vidutinės trukmės laikotarpio politikos veiksmai, parengti glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Šiomis pastangomis taip pat turėtų būti remiamos grupės, kurioms gresia skurdas ir socialinė atskirtis, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos darbuotojai, neįgalieji, dalinio darbingumo asmenys ir migrantų kilmės asmenys. Suomija taiko sutrumpinto darbo laiko tvarką, pagal kurią daug darbuotojų yra išėję atostogų. Vykdant aktyvią darbo rinkos politiką, įskaitant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, galėtų būti užtikrintas greitas ir tvarus grįžimas į darbo rinką. Atlyginimų subsidijavimas galėtų būti tikslinis ir derinamas su mokymu, o šį procesą turėtų prižiūrėti valstybinės užimtumo tarnybos. Perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas – pagrindiniai veiksniai siekiant išlaikyti darbuotojų įsidarbinamumą ekonomikai tampant vis labiau skaitmenine ir ekologiška. Vykdant nuolatinio mokymosi reformą būtų galima geriau patenkinti poreikį tobulinti suaugusių asmenų, įskaitant žemos kvalifikacijos darbuotojus, įgūdžius darbo rinkai svarbiuose sektoriuose, pavyzdžiui, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuje. Kad į rinką ateitų darbuotojai, turintys įgūdžių, kurie rinkoje reikalingi vykstant demografiniams ir technologiniams pokyčiams, bus svarbu užtikrinti, kad švietimas ir toliau atitiktų darbo rinkos poreikius, be kita ko, užtikrinant, kad universitetuose būtų pakankamai vietų, atitinkančių kiekvieno sektoriaus ir regiono užimtumo prognozes. Siekiant, kad pažeidžiamiausių grupių socialinė ir ekonominė padėtis po COVID-19 krizės nepablogėtų, bus itin svarbu spręsti skaitmeninės atskirties problemą, visų pirma užtikrinti, kad palankių sąlygų neturintys besimokantys asmenys galėtų gauti kokybišką išsilavinimą. Dėl sudėtingos pašalpų sistemos kyla kliūčių norint pradėti dirbti. Siekiant skatinti dirbti sutrumpintą darbo laiką arba ne visą darbo laiką, turėtų būti veiksmingai naudojamas pajamų registras, kuriame tikruoju laiku būtų teikiama informacija apie atlyginimus ir pašalpas, ir kartu sutrumpinti socialinės apsaugos išmokų tvarkymo terminai. Vidutinės trukmės laikotarpiu Suomijai bus svarbu reformuoti socialinių pašalpų sistemą, kad paskatintų užimtumą ir parengtų šalies gerovės sistemą ateičiai; |
| --- | --- |

(18)

Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 8,3 %, o 2021 m. sumažės iki 7,7 %. Siekiant sustabdyti nedarbo lygio didėjimą ir iš naujo integruoti į darbo rinką dėl COVID-19 krizės darbo netekusius asmenis, reikalingi efektyvūs trumpalaikiai ir vidutinės trukmės laikotarpio politikos veiksmai, parengti glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. Šiomis pastangomis taip pat turėtų būti remiamos grupės, kurioms gresia skurdas ir socialinė atskirtis, pavyzdžiui, žemos kvalifikacijos darbuotojai, neįgalieji, dalinio darbingumo asmenys ir migrantų kilmės asmenys. Suomija taiko sutrumpinto darbo laiko tvarką, pagal kurią daug darbuotojų yra išėję atostogų. Vykdant aktyvią darbo rinkos politiką, įskaitant kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo priemones, galėtų būti užtikrintas greitas ir tvarus grįžimas į darbo rinką. Atlyginimų subsidijavimas galėtų būti tikslinis ir derinamas su mokymu, o šį procesą turėtų prižiūrėti valstybinės užimtumo tarnybos. Perkvalifikavimas ir kvalifikacijos kėlimas – pagrindiniai veiksniai siekiant išlaikyti darbuotojų įsidarbinamumą ekonomikai tampant vis labiau skaitmenine ir ekologiška. Vykdant nuolatinio mokymosi reformą būtų galima geriau patenkinti poreikį tobulinti suaugusių asmenų, įskaitant žemos kvalifikacijos darbuotojus, įgūdžius darbo rinkai svarbiuose sektoriuose, pavyzdžiui, informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektoriuje. Kad į rinką ateitų darbuotojai, turintys įgūdžių, kurie rinkoje reikalingi vykstant demografiniams ir technologiniams pokyčiams, bus svarbu užtikrinti, kad švietimas ir toliau atitiktų darbo rinkos poreikius, be kita ko, užtikrinant, kad universitetuose būtų pakankamai vietų, atitinkančių kiekvieno sektoriaus ir regiono užimtumo prognozes. Siekiant, kad pažeidžiamiausių grupių socialinė ir ekonominė padėtis po COVID-19 krizės nepablogėtų, bus itin svarbu spręsti skaitmeninės atskirties problemą, visų pirma užtikrinti, kad palankių sąlygų neturintys besimokantys asmenys galėtų gauti kokybišką išsilavinimą. Dėl sudėtingos pašalpų sistemos kyla kliūčių norint pradėti dirbti. Siekiant skatinti dirbti sutrumpintą darbo laiką arba ne visą darbo laiką, turėtų būti veiksmingai naudojamas pajamų registras, kuriame tikruoju laiku būtų teikiama informacija apie atlyginimus ir pašalpas, ir kartu sutrumpinti socialinės apsaugos išmokų tvarkymo terminai. Vidutinės trukmės laikotarpiu Suomijai bus svarbu reformuoti socialinių pašalpų sistemą, kad paskatintų užimtumą ir parengtų šalies gerovės sistemą ateičiai;

| (19) | itin svarbu padėti įmonėms, visų pirma MVĮ, išsilaikyti per COVID-19 krizę, kad panaikinus šiuo metu taikomas izoliavimo priemones būtų skatinama ekonomika. Laikina likvidumo parama teikiant paskolas, dotacijas ir garantijas galėtų padėti išsiversti įmonėms šiuo didelio neapibrėžtumo ir iš esmės sumažėjusių pajamų laikotarpiu. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(19)

itin svarbu padėti įmonėms, visų pirma MVĮ, išsilaikyti per COVID-19 krizę, kad panaikinus šiuo metu taikomas izoliavimo priemones būtų skatinama ekonomika. Laikina likvidumo parama teikiant paskolas, dotacijas ir garantijas galėtų padėti išsiversti įmonėms šiuo didelio neapibrėžtumo ir iš esmės sumažėjusių pajamų laikotarpiu. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (20) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Suomijoje tų kategorijų investicijos, kuriomis daugiausia remiamas našumo augimas, visų pirma investicijos į įrangą ir intelektinę nuosavybę, nesiekia ES vidurkio. Todėl gali būti ribojamas šalies ilgalaikio augimo potencialas ir neigiamai veikiamas jos konkurencingumas ir atsigavimas. Didesnės investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą yra vienas iš pagrindinių struktūrinių pokyčių veiksnių siekiant sukurti palankesnes sąlygas žinioms imliems ekonomikos sektoriams ir sustiprinti ilgalaikio augimo potencialą. Planuojamam perėjimui prie poveikio klimatui neutralumo iki 2035 m., kuris irgi atspindėtas Suomijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, prireiks didelių investicijų, visų pirma investicijų į elektros energijos tinklus ir darnųjį transportą. Vadovaujant parlamentinei iniciatyvinei grupei, rengiamas naujas 2021–2032 m. laikotarpio nacionalinis transporto planas. Be sveikatos priežiūros, aplinkos, regioninių ir našumo klausimų sprendimo, reikalingos nuolatinės pastangos diegti spartųjį plačiajuostį ryšį ir tobulinti kitą skaitmeninę infrastruktūrą, kad būtų racionalizuota logistika ir išlaikyta ekonominė veikla atokiose vietovėse. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Suomijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Suomijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(20)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Suomijoje tų kategorijų investicijos, kuriomis daugiausia remiamas našumo augimas, visų pirma investicijos į įrangą ir intelektinę nuosavybę, nesiekia ES vidurkio. Todėl gali būti ribojamas šalies ilgalaikio augimo potencialas ir neigiamai veikiamas jos konkurencingumas ir atsigavimas. Didesnės investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą yra vienas iš pagrindinių struktūrinių pokyčių veiksnių siekiant sukurti palankesnes sąlygas žinioms imliems ekonomikos sektoriams ir sustiprinti ilgalaikio augimo potencialą. Planuojamam perėjimui prie poveikio klimatui neutralumo iki 2035 m., kuris irgi atspindėtas Suomijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, prireiks didelių investicijų, visų pirma investicijų į elektros energijos tinklus ir darnųjį transportą. Vadovaujant parlamentinei iniciatyvinei grupei, rengiamas naujas 2021–2032 m. laikotarpio nacionalinis transporto planas. Be sveikatos priežiūros, aplinkos, regioninių ir našumo klausimų sprendimo, reikalingos nuolatinės pastangos diegti spartųjį plačiajuostį ryšį ir tobulinti kitą skaitmeninę infrastruktūrą, kad būtų racionalizuota logistika ir išlaikyta ekonominė veikla atokiose vietovėse. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Suomijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Suomijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (21) | šiuo metu pasenęs Suomijos nacionalinis pinigų plovimo rizikos vertinimas bus atnaujintas 2020 m. Suomijos finansų priežiūros institucija neseniai padidino priežiūros pajėgumus. Tačiau darbuotojų dar nepakanka, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą kol kas nėra taikomas tinkamai. Nors buvo tiriami keli įtariamų pažeidimų atvejai, atgrasomųjų sankcijų politikos nustatymas tebėra dar viena prioritetinė sritis. Per pastaruosius mėnesius labai padaugėjo pranešimų apie įtartinus sandorius, tačiau pasirodo, kad finansinės žvalgybos padalinys neturi pakankamai išteklių šiai informacijai išanalizuoti. Finansinės žvalgybos padalinys ir Finansų priežiūros institucija informacija ir toliau keičiasi nepakankamai; |
| --- | --- |

(21)

šiuo metu pasenęs Suomijos nacionalinis pinigų plovimo rizikos vertinimas bus atnaujintas 2020 m. Suomijos finansų priežiūros institucija neseniai padidino priežiūros pajėgumus. Tačiau darbuotojų dar nepakanka, o rizika grindžiamas požiūris į priežiūrą kol kas nėra taikomas tinkamai. Nors buvo tiriami keli įtariamų pažeidimų atvejai, atgrasomųjų sankcijų politikos nustatymas tebėra dar viena prioritetinė sritis. Per pastaruosius mėnesius labai padaugėjo pranešimų apie įtartinus sandorius, tačiau pasirodo, kad finansinės žvalgybos padalinys neturi pakankamai išteklių šiai informacijai išanalizuoti. Finansinės žvalgybos padalinys ir Finansų priežiūros institucija informacija ir toliau keičiasi nepakankamai;

| (22) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(22)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (23) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Suomija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(23)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Suomija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (24) | siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Suomija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires; |
| --- | --- |

(24)

siekiant greitai atsigauti nuo ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio, labai svarbu glaudžiai koordinuoti ekonominės ir pinigų sąjungos šalių ekonomiką. Kaip valstybė narė, kurios valiuta yra euro, Suomija turėtų užtikrinti, kad jos politika ir toliau atitiktų 2020 m. rekomendacijas euro zonai ir būtų koordinuojama su kitų valstybių narių, kurių valiuta yra euro, politika, atsižvelgdama į euro grupės politines gaires;

| (25) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(25)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Suomijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. stabilumo programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Suomija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Suomijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (26) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(26)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. stabilumo programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Suomijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Spręsti sveikatos priežiūros srities darbuotojų trūkumo problemą siekiant padidinti sveikatos sistemos atsparumą ir pagerinti galimybes naudotis socialinėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sustiprinti priemones, skirtas užimtumui remti ir aktyviai darbo rinkos politikai skatinti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas likvidumas realiajai ekonomikai, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Sutelkti investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą, tvarią ir veiksmingą infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus bei inovacijas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užtikrinti veiksmingą kovos su pinigų plovimu sistemos taikymo priežiūrą ir vykdymą. |
| --- | --- |

4.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 154.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/177

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Švedijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Švedijos konvergencijos programos

(2020/C 282/27)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą, kurioje Švedija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Švedijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Švedijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būsto kainų pervertinimas ir nuolatinis namų ūkių skolos didėjimas kelia nevaldomos korekcijos riziką. Tai galėtų turėti neigiamą poveikį ekonomikai ir galbūt bankų sektoriui. Bet koks neigiamas poveikis bankų sektoriui neigiamą šalutinį poveikį dėl sisteminių finansinių tarpusavio sąsajų taip pat galėtų turėti kaimyninėse šalyse. Pastaraisiais metais šiam disbalansui šalinti imtasi tam tikrų priemonių. Tačiau iki šiol tų priemonių poveikis buvo nedidelis. Išlieka svarbių politikos spragų, visų pirma susijusių su mokesčių paskatomis skolintomis lėšomis finansuoti būsto nuosavybę, būsto pasiūlos ir visų pirma nuomos rinkos veikimu; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Švedijai skirta ataskaita. Joje įvertinta Švedijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (3) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Švedijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2020 m. vasario 26 d. Remdamasi savo analize, Komisija padarė išvadą, kad Švedijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas. Visų pirma būsto kainų pervertinimas ir nuolatinis namų ūkių skolos didėjimas kelia nevaldomos korekcijos riziką. Tai galėtų turėti neigiamą poveikį ekonomikai ir galbūt bankų sektoriui. Bet koks neigiamas poveikis bankų sektoriui neigiamą šalutinį poveikį dėl sisteminių finansinių tarpusavio sąsajų taip pat galėtų turėti kaimyninėse šalyse. Pastaraisiais metais šiam disbalansui šalinti imtasi tam tikrų priemonių. Tačiau iki šiol tų priemonių poveikis buvo nedidelis. Išlieka svarbių politikos spragų, visų pirma susijusių su mokesčių paskatomis skolintomis lėšomis finansuoti būsto nuosavybę, būsto pasiūlos ir visų pirma nuomos rinkos veikimu;

| (3) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (4) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(4)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (5) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (4) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (6) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(6)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (7) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(7)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (8) | kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Švedija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams; |
| --- | --- |

(8)

kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui sušvelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2020/460 (5) ir (ES) 2020/558 (6). Tais pakeitimais bus suteikta papildomo lankstumo ir nustatytos supaprastintos bei racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti spaudimą pinigų srautams, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Švedija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų labiausiai paveiktiems asmenims ir sektoriams;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad Švedijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o dėl to dar labiau stiprės jau pastebėta lėto skirtumų tarp sostinės regiono ir likusios šalies dalies arba tarp miestų ir kaimo vietovių didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose regionuose visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo turizmo ir kuriuose įmonėms su klientais iš esmės reikia bendrauti tiesiogiai, socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad Švedijoje didės regioniniai ir teritoriniai skirtumai, o dėl to dar labiau stiprės jau pastebėta lėto skirtumų tarp sostinės regiono ir likusios šalies dalies arba tarp miestų ir kaimo vietovių didėjimo tendencija. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Švedija pateikė 2020 m. balandžio 27 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 28 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Švedija pateikė 2020 m. balandžio 27 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. balandžio 28 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Švedijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

| (12) | 2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 3,8 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,4 % BVP, o iki 2023 m. susidarys 1,5 % BVP perteklius. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 35 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,4 % bendrojo vidaus produkto (BVP) pertekliaus 2019 m. iki 3,8 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad 2021 m. deficitas sumažės iki 1,4 % BVP, o iki 2023 m. susidarys 1,5 % BVP perteklius. 2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 35 % BVP 2019 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020 m. išaugs iki 40 %. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Švedija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,4 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą (0,1 % BVP), skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams (1,6 % BVP) ir darbo rinkos bei socialinės politikos priemones (0,2 % BVP). Be to, Švedija paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Remiantis 2020 m. konvergencijos programa, tos priemonės visų pirma apima mokesčių atidėjimą (iki 6,9 % BVP), taip pat įvairių rūšių paskolų garantijas ir išplėstas kreditų priemones (maždaug 4,7 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Švedija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Švedija ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžeto priemonės sudarė 2,4 % BVP. Šios priemonės apima sveikatos priežiūros paslaugų stiprinimą (0,1 % BVP), skubią pagalbą sunkumų patiriantiems sektoriams (1,6 % BVP) ir darbo rinkos bei socialinės politikos priemones (0,2 % BVP). Be to, Švedija paskelbė priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Remiantis 2020 m. konvergencijos programa, tos priemonės visų pirma apima mokesčių atidėjimą (iki 6,9 % BVP), taip pat įvairių rūšių paskolų garantijas ir išplėstas kreditų priemones (maždaug 4,7 % BVP). Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Švedija, atitinka 2020 m. kovo 13 d. Komisijos komunikate išdėstytas gaires. Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Švedijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -5,6 % BVP 2020 m. ir -2,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Švedijos valdžios sektoriaus balansas sudarys -5,6 % BVP 2020 m. ir -2,2 % BVP 2021 m. Numatoma, kad 2020 m. ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

| (15) | dėl 2020 m. Švedijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020 m. Švedijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš Komisijos analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/97 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | po COVID-19 pandemijos protrūkio prasidėjęs Švedijos ekonomikos sulėtėjimas neturi precedento. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 9,7 %, o 2021 m. sumažės iki 9,3 %. Numatoma, kad labai sumažės privatus vartojimas, visų pirma labiausiai pažeidžiamose vartojimo kategorijose, pvz., transporto, restoranų ir apgyvendinimo. Prognozuojama, kad dar labiau nei vartojimas sumažės bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, daugiausia dėl neaiškaus ekonomikos atsigavimo tempo. Švedijos valdžios institucijos anksti ėmėsi priemonių, o plintant COVID-19 pandemijai politikos priemones palaipsniui stiprino. Priemonės taikomos sveikatos priežiūrai ir jomis siekta kovoti su ekonominiais padariniais. Su sveikatos priežiūra susijusios priemonės apima centrinės valdžios ekonominę paramą su COVID-19 pandemija susijusioms regionų ir vietos valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos priežiūros sistemą, papildomoms išlaidoms padengti. Ekonomikos srityje Vyriausybė ėmėsi įvairių veiksmų siekdama sumažinti įmonių sektoriaus išlaidas (trumpalaikis atleidimas iš darbo, ligos išmokų išlaidos, darbdavio socialinių įmokų atsisakymas, kredito garantijos ir nuomos mokesčio sumažinimas) ir užtikrinti įmonių likvidumą (mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėjimų atidėjimas). Be to, Švedijos centrinis bankas (Sveriges Riksbank) nusprendė teikti paskolas įmonėms per bankus, kad jos galėtų pirkti Vyriausybės ir savivaldybių obligacijas, taip pat padengtąsias hipotekos obligacijas ir Švedijos ne finansų bendrovių išleistas obligacijas bei komercinius vekselius. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Centrinis bankas taip pat sudarė susitarimus dėl valiutų apsikeitimo sandorių su kitais centriniais bankais, siekdamas užtikrinti, kad finansų sektoriuje būtų prieinamos pagrindinės valiutos. Socialinė ir darbo rinkos politika buvo išplėsta, pavyzdžiui, buvo padaryti laikini ligos išmokų tvarkos pakeitimai, padidintos nedarbo išmokos, sušvelninti dalyvavimo nedarbo draudimo sistemoje reikalavimai ir vykdoma aktyvi darbo rinkos ir švietimo politika (pvz., žaliosios darbo vietos, naujos pradžios darbo vietų programos pratęsimas, vasaros kursai, daugiau aukštųjų mokyklų studentų); |
| --- | --- |

(16)

po COVID-19 pandemijos protrūkio prasidėjęs Švedijos ekonomikos sulėtėjimas neturi precedento. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę numatoma, kad nedarbas 2020 m. išaugs iki 9,7 %, o 2021 m. sumažės iki 9,3 %. Numatoma, kad labai sumažės privatus vartojimas, visų pirma labiausiai pažeidžiamose vartojimo kategorijose, pvz., transporto, restoranų ir apgyvendinimo. Prognozuojama, kad dar labiau nei vartojimas sumažės bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, daugiausia dėl neaiškaus ekonomikos atsigavimo tempo. Švedijos valdžios institucijos anksti ėmėsi priemonių, o plintant COVID-19 pandemijai politikos priemones palaipsniui stiprino. Priemonės taikomos sveikatos priežiūrai ir jomis siekta kovoti su ekonominiais padariniais. Su sveikatos priežiūra susijusios priemonės apima centrinės valdžios ekonominę paramą su COVID-19 pandemija susijusioms regionų ir vietos valdžios institucijų, atsakingų už sveikatos priežiūros sistemą, papildomoms išlaidoms padengti. Ekonomikos srityje Vyriausybė ėmėsi įvairių veiksmų siekdama sumažinti įmonių sektoriaus išlaidas (trumpalaikis atleidimas iš darbo, ligos išmokų išlaidos, darbdavio socialinių įmokų atsisakymas, kredito garantijos ir nuomos mokesčio sumažinimas) ir užtikrinti įmonių likvidumą (mokesčių, įskaitant pridėtinės vertės mokestį (PVM), mokėjimų atidėjimas). Be to, Švedijos centrinis bankas (Sveriges Riksbank) nusprendė teikti paskolas įmonėms per bankus, kad jos galėtų pirkti Vyriausybės ir savivaldybių obligacijas, taip pat padengtąsias hipotekos obligacijas ir Švedijos ne finansų bendrovių išleistas obligacijas bei komercinius vekselius. Rengiant ir įgyvendinant tas priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą. Centrinis bankas taip pat sudarė susitarimus dėl valiutų apsikeitimo sandorių su kitais centriniais bankais, siekdamas užtikrinti, kad finansų sektoriuje būtų prieinamos pagrindinės valiutos. Socialinė ir darbo rinkos politika buvo išplėsta, pavyzdžiui, buvo padaryti laikini ligos išmokų tvarkos pakeitimai, padidintos nedarbo išmokos, sušvelninti dalyvavimo nedarbo draudimo sistemoje reikalavimai ir vykdoma aktyvi darbo rinkos ir švietimo politika (pvz., žaliosios darbo vietos, naujos pradžios darbo vietų programos pratęsimas, vasaros kursai, daugiau aukštųjų mokyklų studentų);

| (17) | Švedijos trumpalaikės atsako į COVID-19 pandemiją politikos priemonės grindžiamos tinkamų išteklių ir pajėgumų rezervo užtikrinimu bei sveikatos priežiūros darbuotojų vaidmens ir atsakomybės pritaikymu. Vidutinės trukmės laikotarpiu tai taip pat turėtų padėti užtikrinti laiku teikiamas ir geografiniu požiūriu subalansuotas sveikatos priežiūros paslaugas, tinkamą sveikatos priežiūros darbuotojų dislokavimą įvairiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, teikiant ambulatorinę ir stacionarinę sveikatos priežiūrą) ir išvengti struktūrinio medicinos darbuotojų trūkumo. Pasinaudojimas tvirtu Švedijos mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) sektoriumi vykdant mokslinius veiksmus gali padėti siekti pažangos vakcinų kūrimo, gydymo ir diagnostikos srityse, taip pat mokslinių tyrimų rezultatus pritaikant visuomenės sveikatos politikoje; |
| --- | --- |

(17)

Švedijos trumpalaikės atsako į COVID-19 pandemiją politikos priemonės grindžiamos tinkamų išteklių ir pajėgumų rezervo užtikrinimu bei sveikatos priežiūros darbuotojų vaidmens ir atsakomybės pritaikymu. Vidutinės trukmės laikotarpiu tai taip pat turėtų padėti užtikrinti laiku teikiamas ir geografiniu požiūriu subalansuotas sveikatos priežiūros paslaugas, tinkamą sveikatos priežiūros darbuotojų dislokavimą įvairiomis aplinkybėmis (pavyzdžiui, teikiant ambulatorinę ir stacionarinę sveikatos priežiūrą) ir išvengti struktūrinio medicinos darbuotojų trūkumo. Pasinaudojimas tvirtu Švedijos mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) sektoriumi vykdant mokslinius veiksmus gali padėti siekti pažangos vakcinų kūrimo, gydymo ir diagnostikos srityse, taip pat mokslinių tyrimų rezultatus pritaikant visuomenės sveikatos politikoje;

| (18) | išlaikyti spartesnį našumo augimą pasitelkiant MTI aukštųjų technologijų sektoriuose ir padėti pasiekti plataus užmojo Švedijos klimato ir energetikos tikslus, nustatytus jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, galima remiant įgūdžių, visų pirma skaitmeninių įgūdžių, ugdymą. Taip pat reikia investicijų, kad būtų sumažinti migrantų ir ne migrantų kilmės besimokančių asmenų mokymosi rezultatų skirtumai. Aukšta darbo jėgos kokybė labai prisidėjo prie darbo našumo augimo, tačiau prieš COVID-19 krizę jos įtakos beveik neliko. Taip pat reikės į darbo rinką integruoti asmenų grupes, kurių potencialas iki krizės nebuvo visiškai išnaudotas, pavyzdžiui, migrantus iš ES nepriklausančių šalių ir neįgaliuosius. Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ypač akivaizdus švietimo, sveikatos priežiūros, socialinio darbo, informacinių ir ryšių technologijų, pramonės ir statybos sektoriuose; |
| --- | --- |

(18)

išlaikyti spartesnį našumo augimą pasitelkiant MTI aukštųjų technologijų sektoriuose ir padėti pasiekti plataus užmojo Švedijos klimato ir energetikos tikslus, nustatytus jos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, galima remiant įgūdžių, visų pirma skaitmeninių įgūdžių, ugdymą. Taip pat reikia investicijų, kad būtų sumažinti migrantų ir ne migrantų kilmės besimokančių asmenų mokymosi rezultatų skirtumai. Aukšta darbo jėgos kokybė labai prisidėjo prie darbo našumo augimo, tačiau prieš COVID-19 krizę jos įtakos beveik neliko. Taip pat reikės į darbo rinką integruoti asmenų grupes, kurių potencialas iki krizės nebuvo visiškai išnaudotas, pavyzdžiui, migrantus iš ES nepriklausančių šalių ir neįgaliuosius. Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas ypač akivaizdus švietimo, sveikatos priežiūros, socialinio darbo, informacinių ir ryšių technologijų, pramonės ir statybos sektoriuose;

| (19) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Skaitmeninių technologijų ir mikroelektronikos sektoriuose daugiau kaip 50 % darbdavių nurodo jaučiantys kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, turintį įtakos ekonomikos augimui. Būtina sąlyga siekiant padidinti našumo rezultatus – didelės viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams dalies užtikrinimas. Siekiant atnaujinti darbo našumo augimą, taip pat reikia didinti kapitalo imlumą ir daugiau investuoti į aukštųjų technologijų ir novatoriškus sektorius. Padidinti našumą padės naujų skaitmeninių technologijų sklaida mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Krizė parodė, kokia svarbi yra skaitmeninė infrastruktūra, ir tai, kad spartus ir stabilus ryšys turi būti prieinamas visur, kur žmonės gyvena ar dirba. Svarbus vaidmuo teks judriojo plačiajuosčio ryšio 700 MHz dažnių juostoje plėtojimui, taip pat galimybei gauti finansinę paramą fiksuotojo plačiajuosčio ryšio plėtotei. Papildomą postūmį Švedijos ekonomikos skaitmeninimui suteiks būsimas 5G aukcionas. Siekiant tikslo iki 2045 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui visuomenę taip pat reikės investicijų į MTI, kurie sudarytų sąlygas parengti ir įgyvendinti naujoviškus, konkurencingus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimus, taip pat suderintų socialinių ir politinių veiksmų. Siekiant sumažinti Švedijos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, veiksmų pirmiausia reikėtų imtis transporto sektoriuje. Į politinę darbotvarkę įtrauktas visapusiškas ir palyginti greitas transporto priemonių parko pertvarkymas į mažataršį. Planuojamos investicijos į geležinkelių infrastruktūrą yra svarbus veiksnys siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasirinkti įvairesnes transporto rūšis ir pasiekti Švedijos plataus užmojo kovos su klimato kaita tikslą. Transportui ir pramonei elektrifikuoti reikės didelių investicijų į elektros energijos gamybą ir paskirstymą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Švedijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Švedijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu; |
| --- | --- |

(19)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Skaitmeninių technologijų ir mikroelektronikos sektoriuose daugiau kaip 50 % darbdavių nurodo jaučiantys kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, turintį įtakos ekonomikos augimui. Būtina sąlyga siekiant padidinti našumo rezultatus – didelės viešųjų išlaidų moksliniams tyrimams dalies užtikrinimas. Siekiant atnaujinti darbo našumo augimą, taip pat reikia didinti kapitalo imlumą ir daugiau investuoti į aukštųjų technologijų ir novatoriškus sektorius. Padidinti našumą padės naujų skaitmeninių technologijų sklaida mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Krizė parodė, kokia svarbi yra skaitmeninė infrastruktūra, ir tai, kad spartus ir stabilus ryšys turi būti prieinamas visur, kur žmonės gyvena ar dirba. Svarbus vaidmuo teks judriojo plačiajuosčio ryšio 700 MHz dažnių juostoje plėtojimui, taip pat galimybei gauti finansinę paramą fiksuotojo plačiajuosčio ryšio plėtotei. Papildomą postūmį Švedijos ekonomikos skaitmeninimui suteiks būsimas 5G aukcionas. Siekiant tikslo iki 2045 m. sukurti neutralaus poveikio klimatui visuomenę taip pat reikės investicijų į MTI, kurie sudarytų sąlygas parengti ir įgyvendinti naujoviškus, konkurencingus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo sprendimus, taip pat suderintų socialinių ir politinių veiksmų. Siekiant sumažinti Švedijos išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, veiksmų pirmiausia reikėtų imtis transporto sektoriuje. Į politinę darbotvarkę įtrauktas visapusiškas ir palyginti greitas transporto priemonių parko pertvarkymas į mažataršį. Planuojamos investicijos į geležinkelių infrastruktūrą yra svarbus veiksnys siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasirinkti įvairesnes transporto rūšis ir pasiekti Švedijos plataus užmojo kovos su klimato kaita tikslą. Transportui ir pramonei elektrifikuoti reikės didelių investicijų į elektros energijos gamybą ir paskirstymą. Įveikti kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma 2020 m. šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, Švedijai turėtų padėti Teisingos pertvarkos fondo, kuris yra Komisijos pasiūlymo objektas, 2021–2027 m. laikotarpio programavimas. Tai suteiktų Švedijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

| (20) | nuolatiniai įtarimai pinigų plovimu turėjo įtakos Švedijos bankų reputacijai, o pinigų plovimo prevencija tebėra vienas iš Švedijos prioritetų. Veiksmingai priežiūrai užtikrinti reikia daugiau išteklių ir tinkamų procedūrų, kad būtų galima taikyti rizika grindžiamą požiūrį. Švedija pripažino, kad reikia daugiau išteklių tinkamai priežiūrai ir tyrimams vykdyti, ir sustiprino savo finansų priežiūros institucijos pajėgumus. Tačiau tos institucijos pajėgumai vis dar yra maži, palyginti su Švedijos finansų sektoriaus dydžiu. Iššūkių tebėra ir dar reikia visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį; |
| --- | --- |

(20)

nuolatiniai įtarimai pinigų plovimu turėjo įtakos Švedijos bankų reputacijai, o pinigų plovimo prevencija tebėra vienas iš Švedijos prioritetų. Veiksmingai priežiūrai užtikrinti reikia daugiau išteklių ir tinkamų procedūrų, kad būtų galima taikyti rizika grindžiamą požiūrį. Švedija pripažino, kad reikia daugiau išteklių tinkamai priežiūrai ir tyrimams vykdyti, ir sustiprino savo finansų priežiūros institucijos pajėgumus. Tačiau tos institucijos pajėgumai vis dar yra maži, palyginti su Švedijos finansų sektoriaus dydžiu. Iššūkių tebėra ir dar reikia visapusiškai įgyvendinti rizika grindžiamą požiūrį;

| (21) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas; |
| --- | --- |

(21)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestrą. Tai apima ir 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis. Į visas 2019 m. šaliai skirtas rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. strateginio programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

| (22) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Švedija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje; |
| --- | --- |

(22)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Švedija prisidės prie pažangos siekiant DVT ir prie bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

| (23) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų; |
| --- | --- |

(23)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Švedijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Švedija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Švedijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygmens priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

| (24) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; |
| --- | --- |

(24)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

| (25) | atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtas rekomendacijas perorientavus į tikslą švelninti COVID-19 pandemijos socialinius ir ekonominius padarinius ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nė viena iš jų nėra tiesiogiai susijusi su makroekonominiu disbalansu, kurį Komisija nustatė pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį, |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. konvergencijos programą. 2020 m. šaliai skirtose rekomendacijose atsižvelgiama į poreikį kovoti su COVID-19 pandemija ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nes tai pirmas būtinas žingsnis, kuris leis koreguoti disbalansą. 2020 m. šaliai skirtas rekomendacijas perorientavus į tikslą švelninti COVID-19 pandemijos socialinius ir ekonominius padarinius ir sudaryti palankesnes sąlygas ekonomikai atsigauti, nė viena iš jų nėra tiesiogiai susijusi su makroekonominiu disbalansu, kurį Komisija nustatė pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį,

REKOMENDUOJA Švedijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Užtikrinti sveikatos sistemos atsparumą, įskaitant tinkamą aprūpinimą būtiniausiais medicinos reikmenimis, infrastruktūra ir darbuotojais. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skatinti inovacijas ir remti švietimą bei įgūdžių ugdymą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, aukštųjų technologijų ir novatoriškus sektorius, 5G tinklus ir tvarų transportą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Didinti kovos su pinigų plovimu priežiūros veiksmingumą ir veiksmingai užtikrinti kovos su pinigų plovimu sistemos taisyklių vykdymą. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL C 301, 2019 9 5, p. 159.

3

(4)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

4

(5)  2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/460, kuriuo dėl konkrečių priemonių investicijoms į valstybių narių sveikatos priežiūros sistemas ir kitus jų ekonomikos sektorius sutelkti reaguojant į COVID-19 protrūkį iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 508/2014 (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva) (OL L 99, 2020 3 31, p. 5).

5

(6)  2020 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/558, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su konkrečiomis priemonėmis, kuriomis sudaromos išskirtinės lanksčios sąlygos naudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas reaguojant į COVID-19 protrūkį (OL L 130, 2020 4 24, p. 1).

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---

| 26.8.2020 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 282/183

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2020 m. liepos 20 d.

dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Jungtinės Karalystės konvergencijos programos

(2020/C 282/28)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,

atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Jungtinė Karalystė nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą; |
| --- | --- |

(1)

2019 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo strategiją, kuria pradedamas 2020 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2019 m. gruodžio 17 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 taip pat priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Jungtinė Karalystė nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą;

| (2) | 2020 m. sausio 31 d. Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos ir įsigaliojus Susitarimui dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (3) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), prasidėjo Jungtinei Karalystei taikomas pereinamasis laikotarpis, kuris truks iki 2020 m. gruodžio 31 d. Vienu sprendimu, Sąjungos ir Jungtinės Karalystės priimtu iki 2020 m. liepos 1 d. Susitarime dėl išstojimo numatytame Jungtiniame komitete, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki vienų arba dvejų metų. Per šį laikotarpį Sąjungos teisė, įskaitant su Europos semestru susijusią teisę, toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje; |
| --- | --- |

(2)

2020 m. sausio 31 d. Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos ir įsigaliojus Susitarimui dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (3) (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), prasidėjo Jungtinei Karalystei taikomas pereinamasis laikotarpis, kuris truks iki 2020 m. gruodžio 31 d. Vienu sprendimu, Sąjungos ir Jungtinės Karalystės priimtu iki 2020 m. liepos 1 d. Susitarime dėl išstojimo numatytame Jungtiniame komitete, šis laikotarpis gali būti pratęstas iki vienų arba dvejų metų. Per šį laikotarpį Sąjungos teisė, įskaitant su Europos semestru susijusią teisę, toliau taikoma Jungtinei Karalystei ir jos teritorijoje;

| (3) | 2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Jungtinei Karalystei skirta ataskaita. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (4) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Jungtinės Karalystės pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

(3)

2020 m. vasario 26 d. paskelbta 2020 m. Jungtinei Karalystei skirta ataskaita. Joje įvertinta Jungtinės Karalystės pažanga, padaryta įgyvendinant 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas (4) (toliau – 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos), veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir Jungtinės Karalystės pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“;

| (4) | 2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. kovo 11 d. Pasaulio sveikatos organizacija COVID-19 protrūkį oficialiai paskelbė pasauline pandemija. Dėl pandemijos piliečiai, šalių visuomenė ir ekonomika pateko į ekstremaliąją didelio pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Ji daro didžiulį spaudimą nacionalinėms sveikatos sistemoms, trikdo pasaulines tiekimo grandines, kelia nestabilumą finansų rinkose, lemia vartotojų paklausos sukrėtimus ir daro neigiamą poveikį įvairiems sektoriams. Ji kelia grėsmę žmonių darbo vietoms ir pajamoms, taip pat įmonių verslui. Jos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas jau turi skaudžių pasekmių Sąjungoje. 2020 m. kovo 13 d. Komisija priėmė komunikatą, kuriuo raginama užtikrinti suderintą ekonominį atsaką į krizę, įtraukiant visus nacionalinio ir Sąjungos lygmens suinteresuotuosius subjektus;

| (5) | kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra; |
| --- | --- |

(5)

kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

| (6) | 2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (5) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 (5) 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. 2020 m. kovo 20 d. komunikate Komisija laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 pandemijos, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos taikymo sąlygos yra tenkinamos, ir paprašė Tarybos šią išvadą patvirtinti. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Jie sutiko, kad dėl didelio ekonomikos nuosmukio reikia ryžtingo, ambicingo ir suderinto atsako. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutinės trukmės laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali nuspręsti, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nesustabdomos. Ji suteikia valstybėms narėms galimybę nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

| (7) | siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

(7)

siekiant apriboti ir kontroliuoti COVID-19 pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, įmonėms bei namų ūkiams teikiamomis paramos priemonėmis sušvelninti socialinius bei ekonominius pandemijos padarinius ir užtikrinti tinkamas sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, Sąjunga turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos parengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų šalių visuomenės ir ekonomikos veikimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir pasinaudodamos krizės metu įgyta patirtimi;

| (8) | dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai; |
| --- | --- |

(8)

dėl COVID-19 krizės išryškėjo vidaus rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto, siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtinės priemonės, neleidžiančios įprastai veikti vidaus rinkai, turėtų būti panaikintos iškart, kai tik jos nebebus būtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų. Vieni iš esminių platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementų yra geresnės pirkimo strategijos, diversifikuotos tiekimo grandinės ir strateginiai būtiniausių prekių rezervai;

| (9) | dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Jungtinės Karalystės regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Jungtinėje Karalystėje toliau didės. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių; |
| --- | --- |

(9)

dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad įvairiuose Jungtinės Karalystės regionuose socialiniai ir ekonominiai COVID-19 pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Jungtinėje Karalystėje toliau didės. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

| (10) | 2020 m. nacionalinę reformų programą Jungtinė Karalystė pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 7 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu; |
| --- | --- |

(10)

2020 m. nacionalinę reformų programą Jungtinė Karalystė pateikė 2020 m. balandžio 30 d., o 2020 m. konvergencijos programą – 2020 m. gegužės 7 d. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

| (11) | šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei užtikrinti, kad 2019–2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (6) nominalusis augimas neviršytų 1,6 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad esama rizikos, jog 2019–2020 m. ir bendrai 2018–2019 m. bei 2019–2020 m. laikotarpiais bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. 2019–2020 m. galutiniai duomenys bus pateikti 2020 m. rudenį; |
| --- | --- |

(11)

šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei užtikrinti, kad 2019–2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų (6) nominalusis augimas neviršytų 1,6 % – tai atitiktų 0,6 % bendrojo vidaus produkto (BVP) metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad esama rizikos, jog 2019–2020 m. ir bendrai 2018–2019 m. bei 2019–2020 m. laikotarpiais bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinės trukmės biudžeto tikslo. 2019–2020 m. galutiniai duomenys bus pateikti 2020 m. rudenį;

| (12) | 2019–2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,2 % BVP deficito 2019–2020 m. iki 2,5 % BVP deficito 2020–2021 m. Numatoma, kad 2021–2022 m. deficitas padidės iki 3,1 % BVP, o iki 2024–2025 m. sumažės iki 2,4 % BVP. 2019–2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 83,2 % BVP įverčio 2019–2020 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020–2021 m. sumažės iki 82,9 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, nebeatrodo realistiškas, nes jame neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos ekonominį poveikį. Programoje pateiktose prognozėse taip pat neatsižvelgiama į priemones, apie kurias Jungtinė Karalystė paskelbė reaguodama į COVID-19 pandemiją. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos; |
| --- | --- |

(12)

2019–2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,2 % BVP deficito 2019–2020 m. iki 2,5 % BVP deficito 2020–2021 m. Numatoma, kad 2021–2022 m. deficitas padidės iki 3,1 % BVP, o iki 2024–2025 m. sumažės iki 2,4 % BVP. 2019–2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 83,2 % BVP įverčio 2019–2020 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020–2021 m. sumažės iki 82,9 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, nebeatrodo realistiškas, nes jame neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos ekonominį poveikį. Programoje pateiktose prognozėse taip pat neatsižvelgiama į priemones, apie kurias Jungtinė Karalystė paskelbė reaguodama į COVID-19 pandemiją. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

| (13) | reaguodama į COVID-19 pandemiją, Jungtinė Karalystė ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Į konvergencijos programos projekcijas šios priemonės neįtrauktos, tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje į jas atsižvelgta. Biudžeto priemonės sudaro apie 5,5 % BVP ir apima paramą darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms, taip pat socialines priemones. Be to, Jungtinė Karalystė paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės apima paskolų garantijas (apie 16 % BVP). Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

(13)

reaguodama į COVID-19 pandemiją, Jungtinė Karalystė ėmėsi savalaikių biudžeto priemonių, kad padidintų savo sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Į konvergencijos programos projekcijas šios priemonės neįtrauktos, tačiau Komisijos 2020 m. pavasario prognozėje į jas atsižvelgta. Biudžeto priemonės sudaro apie 5,5 % BVP ir apima paramą darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms, taip pat socialines priemones. Be to, Jungtinė Karalystė paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės teikti likvidumo paramą įmonėms. Šios priemonės apima paskolų garantijas (apie 16 % BVP). Visiškas neatidėliotinų priemonių ir fiskalinių paramos priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| (14) | remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus balansas sudarys -10,7 % BVP 2020–2021 m. ir -6,2 % BVP 2021–2022 m. Numatoma, kad 2020–2021 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 102,5 % BVP, o 2022 m. –100,2 % BVP. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama konvergencijos programa, neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos poveikį, todėl jame pateiktos skolos ir deficito projekcijos labai skiriasi nuo Komisijos projekcijų; |
| --- | --- |

(14)

remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus balansas sudarys -10,7 % BVP 2020–2021 m. ir -6,2 % BVP 2021–2022 m. Numatoma, kad 2020–2021 m. valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis pasieks 102,5 % BVP, o 2022 m. –100,2 % BVP. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama konvergencijos programa, neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos poveikį, todėl jame pateiktos skolos ir deficito projekcijos labai skiriasi nuo Komisijos projekcijų;

| (15) | dėl 2020–2021 m. Jungtinės Karalystės planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas; |
| --- | --- |

(15)

dėl 2020–2021 m. Jungtinės Karalystės planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai iš analizės galima spręsti, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

| (16) | dėl dabartinės COVID-19 krizės atsirado ekonominės ir socialinės politikos iššūkių, kurie neturi precedento kelis pastaruosius dešimtmečius. Numatoma, kad 2020 m. nedarbas išaugs beveik 3 procentiniais punktais iki 6,7 % ir šiek tiek sumažės iki 6 % 2021 m., palyginti su 3,8 % 2019 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybė ėmėsi neatidėliotinų priemonių neigiamiems sukrėtimo padariniams sušvelninti. Tiesioginės fiskalinės paramos dydis priklausys nuo paklausos, tačiau ji gali sudaryti apie 110 mlrd. GBP (5,5 % BVP), o ją papildo 330 mlrd. GBP (16 % BVP) banko paskolų kredito garantijos. Siekiant apsaugoti užimtumą pradėtos taikyti sutrumpinto darbo laiko sistemos, taip pat nustatytos savarankiškai dirbančių asmenų rėmimo priemonės. Laikinai pagerinta universaliojo kredito avansų aprėptis ir teisė į juos, o pagrindinė teisė į universalųjį kreditą laikinai pratęsta dvylikai mėnesių. Vietos valdžios institucijos taip pat turi gauti papildomą vienkartinį finansavimą ekonomiškai pažeidžiamiems asmenims ir namų ūkiams remti. Vyriausybė taip pat paskelbė trijų mėnesių moratoriumą, taikomą būsto savininkų, patiriančių sunkumų dėl koronaviruso, hipotekos mokėjimams; |
| --- | --- |

(16)

dėl dabartinės COVID-19 krizės atsirado ekonominės ir socialinės politikos iššūkių, kurie neturi precedento kelis pastaruosius dešimtmečius. Numatoma, kad 2020 m. nedarbas išaugs beveik 3 procentiniais punktais iki 6,7 % ir šiek tiek sumažės iki 6 % 2021 m., palyginti su 3,8 % 2019 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybė ėmėsi neatidėliotinų priemonių neigiamiems sukrėtimo padariniams sušvelninti. Tiesioginės fiskalinės paramos dydis priklausys nuo paklausos, tačiau ji gali sudaryti apie 110 mlrd. GBP (5,5 % BVP), o ją papildo 330 mlrd. GBP (16 % BVP) banko paskolų kredito garantijos. Siekiant apsaugoti užimtumą pradėtos taikyti sutrumpinto darbo laiko sistemos, taip pat nustatytos savarankiškai dirbančių asmenų rėmimo priemonės. Laikinai pagerinta universaliojo kredito avansų aprėptis ir teisė į juos, o pagrindinė teisė į universalųjį kreditą laikinai pratęsta dvylikai mėnesių. Vietos valdžios institucijos taip pat turi gauti papildomą vienkartinį finansavimą ekonomiškai pažeidžiamiems asmenims ir namų ūkiams remti. Vyriausybė taip pat paskelbė trijų mėnesių moratoriumą, taikomą būsto savininkų, patiriančių sunkumų dėl koronaviruso, hipotekos mokėjimams;

| (17) | kad pagerintų įmonių finansinę būklę, Bank of England du kartus sumažino bankų palūkanų normą (iš viso nuo 0,75 % iki 0,1 %), iki 0 % sumažino Jungtinės Karalystės anticiklinio kapitalo rezervo normą, nukrypdamas nuo ankstesnio plano, kad iki 2020 m. gruodžio mėn. ji sudarytų 2 %, iki 645 mlrd. GBP išplėtė savo obligacijų pirkimo programą ir padidino savo paramą komercinių bankų skolinimui realiajai ekonomikai kartu su Vyriausybės paskolų garantijomis. Vyriausybė tam tikriems sektoriams pasiūlė metus trunkantį įmonėms nustatytų tarifų mokėjimo moratoriumą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėjimo atidėjimą ir pinigines dotacijas mažesnėms įmonėms. Likvidumo parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), nesiekiančioms tam tikros apyvartos ribos, taip pat buvo teikiama garantijų ir mišrių dotacijų forma pagal valstybės pagalbos schemą „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“, naudojant įvairius verslo finansavimo produktus, pavyzdžiui, atnaujinamąsias kredito priemones ir kitus produktus, be kita ko, terminuotąsias paskolas. Be to, visų ekonomikos sektorių MVĮ, o ir didesnėms įmonėms taikoma bendra likvidumo užtikrinimo schema, kuri galėtų apimti paramą investicijoms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą; |
| --- | --- |

(17)

kad pagerintų įmonių finansinę būklę, Bank of England du kartus sumažino bankų palūkanų normą (iš viso nuo 0,75 % iki 0,1 %), iki 0 % sumažino Jungtinės Karalystės anticiklinio kapitalo rezervo normą, nukrypdamas nuo ankstesnio plano, kad iki 2020 m. gruodžio mėn. ji sudarytų 2 %, iki 645 mlrd. GBP išplėtė savo obligacijų pirkimo programą ir padidino savo paramą komercinių bankų skolinimui realiajai ekonomikai kartu su Vyriausybės paskolų garantijomis. Vyriausybė tam tikriems sektoriams pasiūlė metus trunkantį įmonėms nustatytų tarifų mokėjimo moratoriumą, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėjimo atidėjimą ir pinigines dotacijas mažesnėms įmonėms. Likvidumo parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), nesiekiančioms tam tikros apyvartos ribos, taip pat buvo teikiama garantijų ir mišrių dotacijų forma pagal valstybės pagalbos schemą „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“, naudojant įvairius verslo finansavimo produktus, pavyzdžiui, atnaujinamąsias kredito priemones ir kitus produktus, be kita ko, terminuotąsias paskolas. Be to, visų ekonomikos sektorių MVĮ, o ir didesnėms įmonėms taikoma bendra likvidumo užtikrinimo schema, kuri galėtų apimti paramą investicijoms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

| (18) | COVID-19 pandemija atskleidė Jungtinės Karalystės sveikatos sistemos pasirengimo ir pajėgumo reaguoti į tokius protrūkius trūkumus, visų pirma susijusius su infrastruktūra, personalu ir reikmenimis. Todėl visoje Jungtinėje Karalystėje COVID-19 pacientams buvo skubiai įrengtos laikinos lauko ligoninės. Šalies gamybos pramonė paraginta pritaikyti savo gamybos linijas, kad siekiant patenkinti numatomą paklausą būtų skubiai pagaminta papildomos medicinos įrangos, pavyzdžiui, dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų. COVID-19 krizė dar labiau išryškino esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą. Norint valdyti panašias krizes ateityje, visoje Jungtinėje Karalystėje reikia investuoti į sveikatos sistemas, įskaitant veiksmingas ir tinkamais ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones. Šiomis investicijomis turėtų būti siekiama suteikti būtiną įrangą, infrastruktūrą ir reikiamą kvalifikuotą darbo jėgą, taip pat apskritai užtikrinti pajėgumą teikti visas numatomas įprastas sveikatos priežiūros paslaugas kartu su COVID-19 ar panašiomis infekcinėmis ligomis sergančių pacientų priežiūra; |
| --- | --- |

(18)

COVID-19 pandemija atskleidė Jungtinės Karalystės sveikatos sistemos pasirengimo ir pajėgumo reaguoti į tokius protrūkius trūkumus, visų pirma susijusius su infrastruktūra, personalu ir reikmenimis. Todėl visoje Jungtinėje Karalystėje COVID-19 pacientams buvo skubiai įrengtos laikinos lauko ligoninės. Šalies gamybos pramonė paraginta pritaikyti savo gamybos linijas, kad siekiant patenkinti numatomą paklausą būtų skubiai pagaminta papildomos medicinos įrangos, pavyzdžiui, dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų. COVID-19 krizė dar labiau išryškino esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą. Norint valdyti panašias krizes ateityje, visoje Jungtinėje Karalystėje reikia investuoti į sveikatos sistemas, įskaitant veiksmingas ir tinkamais ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones. Šiomis investicijomis turėtų būti siekiama suteikti būtiną įrangą, infrastruktūrą ir reikiamą kvalifikuotą darbo jėgą, taip pat apskritai užtikrinti pajėgumą teikti visas numatomas įprastas sveikatos priežiūros paslaugas kartu su COVID-19 ar panašiomis infekcinėmis ligomis sergančių pacientų priežiūra;

| (19) | tikėtina, kad dabartinė krizė turės didesnį poveikį pažeidžiamiausiems asmenims, todėl didės skurdas. Nepaisant rekordiškai mažo nedarbo, skurdo ar socialinės atskirties rizika didėjo jau prieš krizę. Dirbančiųjų ir vaikų skurdas taip pat yra didelis. Socialinių išmokų mažinimas ir reformos gali pakenkti dideliam Jungtinės Karalystės mokesčių ir socialinių išmokų sistemos pajėgumui sumažinti skurdą. Būtų galima didinti paramą pažeidžiamiausiems asmenims, įskaitant skurstančius vaikus, ypač atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog dėl krizės dar labiau išaugs pajamų nelygybė; |
| --- | --- |

(19)

tikėtina, kad dabartinė krizė turės didesnį poveikį pažeidžiamiausiems asmenims, todėl didės skurdas. Nepaisant rekordiškai mažo nedarbo, skurdo ar socialinės atskirties rizika didėjo jau prieš krizę. Dirbančiųjų ir vaikų skurdas taip pat yra didelis. Socialinių išmokų mažinimas ir reformos gali pakenkti dideliam Jungtinės Karalystės mokesčių ir socialinių išmokų sistemos pajėgumui sumažinti skurdą. Būtų galima didinti paramą pažeidžiamiausiems asmenims, įskaitant skurstančius vaikus, ypač atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog dėl krizės dar labiau išaugs pajamų nelygybė;

| (20) | didelis iššūkis Jungtinei Karalystei tebėra pagerinti darbo našumą. Jungtinėje Karalystėje našumas per valandą yra gerokai mažesnis nei daugelyje kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių ir vos didesnis nei prieš finansų krizę. BVP augimą skatino užimtumo augimas, bet našumas pastaruoju metu beveik nedidėjo. Nepaisant įtampos darbo rinkoje, Jungtinės Karalystės darbo našumas nuo 2018 m. pradžios iš esmės nekito. Realusis darbo užmokestis taip pat didėjo lėtai. Daugelis Jungtinės Karalystės regionų yra santykinai nepasiturintys, o investicijų į įgūdžius ir infrastruktūrą lygis yra palyginti žemas. Žemos kvalifikacijos darbuotojų ribotos karjeros perspektyvos neigiamai veikia ir našumą, ir skurdą. Ši padėtis nesikeis ir netgi gali dar labiau paaštrėti atsižvelgiant į COVID-19 krizę. Pastarojo meto pandemija taip pat kelia didelių iššūkių Jungtinės Karalystės švietimo ir mokymo sistemoms, visų pirma dėl nuotolinio mokymosi ir skirtingų galimybių užsiimti struktūriniu mokymusi. Todėl našumą būtų galima padidinti sprendžiant plataus masto problemas, pavyzdžiui, mažų investicijų į įrangą, infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat įgūdžių, visų pirma pagrindinių ir techninių įgūdžių, stokos problemas. Jungtinė Karalystė siekia daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir gerinti esamų technologijų naudojimą visoje ekonomikoje; |
| --- | --- |

(20)

didelis iššūkis Jungtinei Karalystei tebėra pagerinti darbo našumą. Jungtinėje Karalystėje našumas per valandą yra gerokai mažesnis nei daugelyje kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių ir vos didesnis nei prieš finansų krizę. BVP augimą skatino užimtumo augimas, bet našumas pastaruoju metu beveik nedidėjo. Nepaisant įtampos darbo rinkoje, Jungtinės Karalystės darbo našumas nuo 2018 m. pradžios iš esmės nekito. Realusis darbo užmokestis taip pat didėjo lėtai. Daugelis Jungtinės Karalystės regionų yra santykinai nepasiturintys, o investicijų į įgūdžius ir infrastruktūrą lygis yra palyginti žemas. Žemos kvalifikacijos darbuotojų ribotos karjeros perspektyvos neigiamai veikia ir našumą, ir skurdą. Ši padėtis nesikeis ir netgi gali dar labiau paaštrėti atsižvelgiant į COVID-19 krizę. Pastarojo meto pandemija taip pat kelia didelių iššūkių Jungtinės Karalystės švietimo ir mokymo sistemoms, visų pirma dėl nuotolinio mokymosi ir skirtingų galimybių užsiimti struktūriniu mokymusi. Todėl našumą būtų galima padidinti sprendžiant plataus masto problemas, pavyzdžiui, mažų investicijų į įrangą, infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat įgūdžių, visų pirma pagrindinių ir techninių įgūdžių, stokos problemas. Jungtinė Karalystė siekia daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir gerinti esamų technologijų naudojimą visoje ekonomikoje;

| (21) | siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Jungtinėje Karalystėje nuolat jaučiamas būsto stygius. Atsiranda pajėgumų apribojimų, o gyvenamųjų namų statybų apimtis atsilieka nuo to, kas būtina numatomai paklausai patenkinti. Naujiems būstams skiriamos žemės kiekį ir vietos pasirinkimą varžo griežtas žemės rinkos reguliavimas, ypač aplink didmiesčius ir miestus. Statybos sektorius tebėra labai svarbus siekiant aprūpinti būstu, taip pat siekiant būsimų energijos vartojimo efektyvumo ir klimato tikslų, nors buitiniam šildymui suvartojamos energijos kiekį mažinti sudėtinga dėl esamų būstų senumo ir lėto jų pakeitimo. Po kelių dešimtmečių per mažų viešųjų investicijų Vyriausybė pradeda spręsti nepakankamos infrastruktūros problemą. Padaryta vilčių teikiančios pažangos investuojant į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, o energetikos sektoriuje gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. Tačiau pereinant prie poveikio klimatui neutralumo dar patiriama iššūkių visoje ekonomikoje. Jungtinės Karalystės kelių, geležinkelių ir aviacijos tinklai naudojami beveik visu pajėgumu, todėl didėja spūstys ir oro tarša. Jungtinė Karalystė siekia pirmauti naudojant netaršias transporto priemones, tačiau didžioji geležinkelių tinklo dalis dar nėra elektrifikuota. Nors šviesolaidinių tinklų aprėptis Jungtinėje Karalystėje vis dar nedidelė, konkurencija šioje rinkoje didėja, nes Vyriausybė labai didina viešąją paramą tokiems tinklams diegti. Tačiau kartu su tokiomis investicijomis į skaitmeninę infrastruktūrą reikia geresnių skaitmeninių įgūdžių, nes Jungtinėje Karalystėje jaučiamas struktūrinis IT specialiųjų įgūdžių deficitas; |
| --- | --- |

(21)

siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Jungtinėje Karalystėje nuolat jaučiamas būsto stygius. Atsiranda pajėgumų apribojimų, o gyvenamųjų namų statybų apimtis atsilieka nuo to, kas būtina numatomai paklausai patenkinti. Naujiems būstams skiriamos žemės kiekį ir vietos pasirinkimą varžo griežtas žemės rinkos reguliavimas, ypač aplink didmiesčius ir miestus. Statybos sektorius tebėra labai svarbus siekiant aprūpinti būstu, taip pat siekiant būsimų energijos vartojimo efektyvumo ir klimato tikslų, nors buitiniam šildymui suvartojamos energijos kiekį mažinti sudėtinga dėl esamų būstų senumo ir lėto jų pakeitimo. Po kelių dešimtmečių per mažų viešųjų investicijų Vyriausybė pradeda spręsti nepakankamos infrastruktūros problemą. Padaryta vilčių teikiančios pažangos investuojant į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, o energetikos sektoriuje gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. Tačiau pereinant prie poveikio klimatui neutralumo dar patiriama iššūkių visoje ekonomikoje. Jungtinės Karalystės kelių, geležinkelių ir aviacijos tinklai naudojami beveik visu pajėgumu, todėl didėja spūstys ir oro tarša. Jungtinė Karalystė siekia pirmauti naudojant netaršias transporto priemones, tačiau didžioji geležinkelių tinklo dalis dar nėra elektrifikuota. Nors šviesolaidinių tinklų aprėptis Jungtinėje Karalystėje vis dar nedidelė, konkurencija šioje rinkoje didėja, nes Vyriausybė labai didina viešąją paramą tokiems tinklams diegti. Tačiau kartu su tokiomis investicijomis į skaitmeninę infrastruktūrą reikia geresnių skaitmeninių įgūdžių, nes Jungtinėje Karalystėje jaučiamas struktūrinis IT specialiųjų įgūdžių deficitas;

| (22) | nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per Europos semestrą iki pereinamojo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

(22)

nors šioje Rekomendacijoje išdėstytose šaliai skirtose rekomendacijose (toliau – 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos) dėmesys sutelktas į pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. šaliai skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. 2019 m. šaliai skirtos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per Europos semestrą iki pereinamojo laikotarpio pabaigos;

| (23) | Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Jungtinė Karalystė prisidės prie pažangos siekiant DVT; |
| --- | --- |

(23)

Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie ekonomikos tvarumo. Savo 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos 2020 m. šaliai skirtos rekomendacijos, Jungtinė Karalystė prisidės prie pažangos siekiant DVT;

| (24) | per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą; |
| --- | --- |

(24)

per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą, 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Jungtinės Karalystės politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą;

| (25) | atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje, |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė (7) pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Jungtinei Karalystei 2020 m. ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

| 1. | Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos pagal Stabilumo ir augimo paktą, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Didinti sveikatos sistemos atsparumą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Užtikrinti socialinės apsaugos sistemos pakankamumą ir aprėptį, kad būtų teikiama parama visiems, ypač tiems, kurie labiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skatinti inovacijas ir remti žmogiškojo kapitalo plėtrą. Siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į būstą, švarią ir efektyvią energijos gamybą ir vartojimą, darniojo transporto infrastruktūrą ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklus. |
| --- | --- |

3.

Priimta Briuselyje 2020 m. liepos 20 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

J. KLOECKNER

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  OL L 29, 2020 1 31, p. 7.

3

(4)  O L C 301, 2019 9 5, p. 163.

4

(5)  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

5

(6)  Grynąsias pirmines valdžios sektoriaus išlaidas sudaro visos valdžios sektoriaus išlaidos atėmus palūkanų išlaidas, Sąjungos fondų pajamomis visiškai kompensuojamas išlaidas Sąjungos programoms ir išlaidų nedarbo išmokoms nediskrecinius pokyčius. Nacionaliniu lygmeniu finansuojamas bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas išlyginamas per ketverių metų laikotarpį. Įskaičiuojamos diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės arba įstatymais nustatytas pajamų padidėjimas. Vienkartinės priemonės, susijusios tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis, neįskaičiuojamos;

6

(7)  Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.

7

---