# Eiropas Savienības C 379I/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 379I |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 10. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 379I

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 10. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2020/C 379 I/01 | Padomes secinājumi par intelektuālā īpašuma politiku un par dizainparaugu sistēmas pārskatīšanu Savienībā | 1 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2020/C 379 I/01

Padomes secinājumi par intelektuālā īpašuma politiku un par dizainparaugu sistēmas pārskatīšanu Savienībā

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 10.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CI 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CI 379/1

---

Padomes secinājumi par intelektuālā īpašuma politiku un par dizainparaugu sistēmas pārskatīšanu Savienībā

(2020/C 379 I/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

| 1. | ATGĀDINOT:






  — | Eiropadomes 2019. gada marta secinājumus (1), kuros Komisija tiek aicināta nākt klajā ar ilgtermiņa redzējumu par ES rūpniecības nākotni, |
| --- | --- | --- |

1.

ATGĀDINOT:

—

Eiropadomes 2019. gada marta secinājumus (1), kuros Komisija tiek aicināta nākt klajā ar ilgtermiņa redzējumu par ES rūpniecības nākotni,

| — | Padomes 2019. gada maija secinājumus par ES rūpniecības politikas stratēģiju “Redzējums 2030. gadam” (2), kuros atzīts, ka labi funkcionējošs un efektīvs intelektuālā īpašuma tiesību režīms ir būtisks pastāvīgai attīstībai un izaugsmei, un kuros atgādināts, ka būtiski ir turpināt attīstību, uzlabojot un atjauninot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību sistēmas, lai nodrošinātu, ka ieceres un izgudrojumus var efektīvi attīstīt un ieviest tirgū, jo īpaši, ja to dara MVU vai ja to dara MVU labā, visas Eiropas ekonomikas un sabiedrības kopīgam labumam, |
| --- | --- |

—

Padomes 2019. gada maija secinājumus par ES rūpniecības politikas stratēģiju “Redzējums 2030. gadam” (2), kuros atzīts, ka labi funkcionējošs un efektīvs intelektuālā īpašuma tiesību režīms ir būtisks pastāvīgai attīstībai un izaugsmei, un kuros atgādināts, ka būtiski ir turpināt attīstību, uzlabojot un atjauninot Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību sistēmas, lai nodrošinātu, ka ieceres un izgudrojumus var efektīvi attīstīt un ieviest tirgū, jo īpaši, ja to dara MVU vai ja to dara MVU labā, visas Eiropas ekonomikas un sabiedrības kopīgam labumam,

| — | Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”, kurā izziņots Intelektuālā īpašuma (IĪ) rīcības plāns, kas vajadzīgs, lai novērtētu vajadzību pēc tiesiskā regulējuma atjaunināšanas, nodrošinātu gudru IĪ izmantošanu un labāk apkarotu intelektuālā īpašuma zādzības, jo gudra IĪ politika ir neaizstājama, lai palīdzētu uzņēmumiem augt, radīt darbvietas un aizsargāt un izkopt savas unikalitātes un konkurētspējas avotus, |
| --- | --- |

—

Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”, kurā izziņots Intelektuālā īpašuma (IĪ) rīcības plāns, kas vajadzīgs, lai novērtētu vajadzību pēc tiesiskā regulējuma atjaunināšanas, nodrošinātu gudru IĪ izmantošanu un labāk apkarotu intelektuālā īpašuma zādzības, jo gudra IĪ politika ir neaizstājama, lai palīdzētu uzņēmumiem augt, radīt darbvietas un aizsargāt un izkopt savas unikalitātes un konkurētspējas avotus,

| — | Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai”, kurā paziņots, ka gaidāmajā Intelektuālā īpašuma rīcības plānā tiks ierosināti pasākumi, kas vajadzīgi, lai padarītu IĪ sistēmu efektīvāku MVU, veicot darbības, kuru mērķis ir vienkāršot IĪ reģistrācijas procedūras (piemēram, reformējot ES tiesību aktus par rūpnieciskajiem dizainparaugiem), uzlabot piekļuvi stratēģiskām IĪ konsultācijām (piemēram, padarot šādas konsultācijas pieejamas visos ES līmeņa pētniecības un attīstības finansēšanas pasākumos) un veicināt IĪ izmantošanu par finansējuma piekļuves līdzekli; |
| --- | --- |

—

Komisijas 2020. gada 10. marta paziņojumu “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai”, kurā paziņots, ka gaidāmajā Intelektuālā īpašuma rīcības plānā tiks ierosināti pasākumi, kas vajadzīgi, lai padarītu IĪ sistēmu efektīvāku MVU, veicot darbības, kuru mērķis ir vienkāršot IĪ reģistrācijas procedūras (piemēram, reformējot ES tiesību aktus par rūpnieciskajiem dizainparaugiem), uzlabot piekļuvi stratēģiskām IĪ konsultācijām (piemēram, padarot šādas konsultācijas pieejamas visos ES līmeņa pētniecības un attīstības finansēšanas pasākumos) un veicināt IĪ izmantošanu par finansējuma piekļuves līdzekli;

Efektīva un līdzsvarota IĪ aizsardzības sistēma

| 2. | ATZINĪGI VĒRTĒJOT nesenās apspriedes par ceļvedi IĪ rīcības plānam un PIEŅEMOT ZINĀŠANAI minēto apspriežu rezultātus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ATZĪSTOT, ka, ņemot vērā Covid-19 pandēmiju, Eiropas inovācijas un radošuma sekmēšana ir kļuvusi vēl nozīmīgāka un tā ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, kā panākt ES ekonomikas atjaunošanu un ieguldīt ilgtspējīgākā ekonomikā digitālajā laikmetā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | UZSKATA, ka Covid-19 pandēmijas kontekstā Eiropas inovācijas un radošuma sekmēšana un jo īpaši pētniecības rezultātu ieviešana tirgū ir kļuvusi vēl nozīmīgāka un ka šajā sakarā IĪ tiesībām un pētniecības un inovācijas rezultātu iedzīvināšanai tautsaimniecībā būs būtiska loma atjaunošanas procesā un ES uzņēmumu noturības uzlabošanā; tādēļ ar interesi PIEŅEM ZINĀŠANAI Komisijas 2020. gada 30. septembra paziņojumu par jaunu Eiropas pētniecības ēru pētniecībai un inovācijai (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ATZĪST izaicinājumus un iespējas, ko rada nemateriālās ekonomikas un jauno tehnoloģiju pieaugums; UZSVER to, cik svarīga ir stingra, efektīva, pārredzama un līdzsvarota IĪ un komercnoslēpumu sistēma, un ka ir nepieciešama saskaņota vispārēja stratēģija, lai nodrošinātu gan inovācijas aizsardzību, gan taisnīgu piekļuvi tai – nolūkā gādāt par to, lai visi uzņēmumi, kas veic uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, varētu efektīvi izmantot savu IĪ un lietot jaunās tehnoloģijas, piemēram, mākslīgo intelektu, 3D drukāšanu un blokķēdi; to, cik svarīgi ir “zaļie” patenti turpmākai ekoloģiski ilgtspējīgu tehnoloģiju attīstībai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | AICINA dalībvalstis apvienot centienus Eiropas inovatīvā snieguma stiprināšanai un nodrošināt, ka Eiropa optimāli izmanto gan savu inovatīvo un radošo potenciālu, gan arī izcilo pētniecību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | MUDINA Komisiju drīzumā iesniegt izziņoto IĪ rīcības plānu ar iniciatīvām, lai IĪ aizsardzību padarītu efektīvāku, tostarp attiecībā uz papildu aizsardzības sertifikātu sistēmu, un pieejamāku – īpaši maziem un vidējiem ES uzņēmumiem – , un veicināt efektīvu intelektuālā īpašuma, īpaši tādu kritiski svarīgu aktīvu kā standartam būtiskā patenta (SEP) kopīgu izmantošanu, vienlaikus nodrošinot piemērotu un taisnīgu kompensāciju; |
| --- | --- |

7.

Biotehnoloģija

| 8. | ATGĀDINOT savus 2017. gada 20. februāra secinājumus par augu patentspēju (4) un īpaši savu aicinājumu dalībvalstīm kā Eiropas Patentu organizācijas loceklēm iestāties par to, lai Eiropas Patentu organizācijas prakse tiktu saskaņota ar minētajiem Padomes secinājumiem; ATZINĪGI VĒRTĒ Eiropas Patentu iestādes Paplašinātās apelācijas padomes 2020. gada 14. maija atzinumu G 3/19, kurā secināts, ka tas, ka pēc būtības bioloģiski augu un dzīvnieku ražošanas procesi nav patentējami, attiecas arī uz augu un dzīvnieku produktiem, kas iegūti šādos procesos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ATZINĪGI VĒRTĒ Eiropas Komisijas un dalībvalstu auglīgās diskusijas par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/44/EK attiecībā uz tādu pēc būtības bioloģisku procesu patentspēju, ko izmanto augu un dzīvnieku ražošanā, un uz tādu produktu patentspēju, kas iegūti šādos procesos, ar mērķi panākt padziļinātu izpratni par direktīvu un attiecīgajiem Eiropas Patentu konvencijas noteikumiem; |
| --- | --- |

9.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

| 10. | PAUŽOT GANDARĪJUMU par to, ka 2020. gada 26. februārī stājās spēkā Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas akts; ATZĪSTOT nepieciešamību stiprināt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēmas Eiropas Savienībā; PIEŅEMOT ZINĀŠANAI Eiropas Parlamenta 2015. gada 6. oktobra rezolūciju (5); IR GATAVA APSVĒRT iespēju ieviest sistēmu nelauksaimniecisku produktu sui generis aizsardzībai, pamatojoties uz potenciālo izmaksu un ieguvumu analīzes rūpīgu ietekmes novērtējumu; |
| --- | --- |

10.

Intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana

| 11. | ATGĀDINOT savus 2018. gada 12. marta secinājumus par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (6) un ŅEMOT VĒRĀ rezultātus, kas panākti ar ziņojumu par to, kā darbojas Saprašanās memorands par viltotu preču tirdzniecību internetā, un ziņojumu par to, kā darbojas Saprašanās memorands par tiešsaistes reklāmu un intelektuāla īpašuma tiesībām (abu ziņojumu datums – 2020. gada 14. augusts); |
| --- | --- |

11.

| 12. | AR BAŽĀM KONSTATĒ, ka, neraugoties uz ieinteresēto personu brīvprātīgo sadarbību, piemēram, saistībā ar Saprašanās memorandu par viltotu preču tirdzniecību internetā, tiešsaistes tirdzniecības vietās vēl aizvien tiek piedāvāts nepieņemami liels apjoms viltotu preču, tostarp tādas preces, kas apdraud patērētāju veselību un drošumu; tas liecina par to, ka viltošanas apkarošanā digitālā Eiropas Savienībā ir vajadzīga ciešāka sadarbība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | MUDINA Komisiju:






  — | sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru sniegt datus par katru valsti atsevišķi par viltošanas un pirātisma apjomu, lai tādējādi vēl vairāku uzlabotu viltošanas un pirātisma apkarošanas iniciatīvu, tostarp saprašanās memorandu, efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

13.

—

sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centru sniegt datus par katru valsti atsevišķi par viltošanas un pirātisma apjomu, lai tādējādi vēl vairāku uzlabotu viltošanas un pirātisma apkarošanas iniciatīvu, tostarp saprašanās memorandu, efektivitāti,

| — | noteikt principus, lai vēl vairāk uzlabotu trīspusējo sadarbību starp tiesību īpašniekiem, starpniekiem un tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā izstrādāt efektīvas viltošanas novēršanas stratēģijas, un |
| --- | --- |

—

noteikt principus, lai vēl vairāk uzlabotu trīspusējo sadarbību starp tiesību īpašniekiem, starpniekiem un tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā izstrādāt efektīvas viltošanas novēršanas stratēģijas, un

| — | saskaņā ar Padomes secinājumiem par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (7) ierosināt pasākumus, kas tiešsaistes platformām un citiem mitināšanas pakalpojuma sniedzējiem uzliktu par pienākumu saistībā ar viltošanu veikt samērīgus pasākumus; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Padomes secinājumiem par Eiropas digitālās nākotnes veidošanu (7) ierosināt pasākumus, kas tiešsaistes platformām un citiem mitināšanas pakalpojuma sniedzējiem uzliktu par pienākumu saistībā ar viltošanu veikt samērīgus pasākumus;

Dizainparaugi

| 14. | ATZINĪGI VĒRTĒJOT 2014. gadā uzsākto ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību izvērtēšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ATGĀDINOT to abu pētījumu secinājumus, kas veikti minētās izvērtēšanas ietvaros, proti “Rūpnieciskie dizainparaugi Eiropā – ekonomiska pārskatīšana” (2015. gads) un “Rūpniecisko dizainparaugu aizsardzība Eiropā – juridiska pārskatīšana” (2016. gads); |
| --- | --- |

15.

| 16. | ŅEMOT VĒRĀ 2020. gada 12. februāra pētījuma “Rūpnieciskās 3D drukāšanas attīstības ietekme uz intelektuālo īpašumu” secinājumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ATZINĪGI NOVĒRTĒJOT sabiedrisko apspriešanu par 2018. gada 3. jūlija ceļvedi ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību izvērtēšanai un sabiedrisko apspriešanu par ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību izvērtēšanu, kas tika veikta no 2018. gada decembra līdz 2019. gada aprīlim, un ŅEMOT VĒRĀ šo apspriešanu rezultātus un iznākumus, kas gūti intelektuālā īpašuma biroju aptaujā, ar ko 2019. gada 9. decembrī klajā nāca Komisijas ekspertu grupa rūpnieciskā īpašuma politikas jautājumos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ŅEMOT VĒRĀ rezultātus, kas gūti ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību izvērtēšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ATZĪSTOT, ka, neraugoties uz to, ka lielākā daļa Kopienas dizainparaugu aizsardzības sistēmas lietotāju gan pašu sistēmu, gan arī principu par Kopienas, valstu un reģionālās dizainparaugu aizsardzības līdzāspastāvēšanu vērtē pozitīvi, gandrīz puse publiskās apspriešanas respondentu norādīja uz ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību neplānotām sekām un trūkumiem, un viņi uzskata, ka ar turpmākas pārstrādāšanas palīdzību tie ir jāmodernizē un jāprecizē, vienlaikus ņemot vērā vajadzību pēc līdzsvarotas saiknes starp Kopienas, valstu un reģionālās dizainparaugu aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ATZĪSTOT, ka valstu un reģionālā dizainparaugu aizsardzība vēl arvien atbilst liela skaita pieteikuma iesniedzēju vajadzībām un ka tādējādi valstu un reģionālā dizainparaugu aizsardzība tiem paliek kā izvēles iespēja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | AICINA Komisiju iesniegt priekšlikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/71/EK (1998. gada 13. oktobris) par dizainparaugu tiesisko aizsardzību pārskatīšanai, lai savstarpēji tuvinātu dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz rūpnieciskiem dizainparaugiem, un pievienot visaptverošu un padziļinātu ietekmes novērtējumu nolūkā modernizēt ES dizainparaugu aizsardzības sistēmas un padarīt dizainparaugu aizsardzību pievilcīgāku individuāliem dizainparaugu autoriem un uzņēmumiem, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

21.

ŠAJĀ PĀRSKATĪŠANĀ BŪTU JĀIZSKATA UN JĀAPSVER ŠĀDI ASPEKTI:

| — | grozījumi un citi pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt un stiprināt papildinošo saikni starp Kopienas, valstu un reģionālās dizainparaugu aizsardzības sistēmām, |
| --- | --- |

—

grozījumi un citi pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt un stiprināt papildinošo saikni starp Kopienas, valstu un reģionālās dizainparaugu aizsardzības sistēmām,

| — | uzlabojumi saistībā ar piekļūstamību dizainparaugu sistēmai, precizējot un izvēršot aizsardzības objektu un prasības, lielākas juridiskās noteiktības nodrošināšana un kopīga izpratne par produktu definīciju un to elementiem, pašreizējā produkta jēdziena paplašināšana nolūkā nodrošināt aizsardzību jauniem topošiem dizainparaugiem, |
| --- | --- |

—

uzlabojumi saistībā ar piekļūstamību dizainparaugu sistēmai, precizējot un izvēršot aizsardzības objektu un prasības, lielākas juridiskās noteiktības nodrošināšana un kopīga izpratne par produktu definīciju un to elementiem, pašreizējā produkta jēdziena paplašināšana nolūkā nodrošināt aizsardzību jauniem topošiem dizainparaugiem,

| — | tādu jaunu tehnoloģiju sniegtās iespējas un radītā ietekme, kas paver jaunus dizainparaugu izstrādāšanas, lietošanas un koplietošanas veidus, kā, piemēram, rūpnieciskā 3D drukāšana, un potenciālā vajadzība pielāgot satvaru atbilstoši jaunajām tehnoloģijām, |
| --- | --- |

—

tādu jaunu tehnoloģiju sniegtās iespējas un radītā ietekme, kas paver jaunus dizainparaugu izstrādāšanas, lietošanas un koplietošanas veidus, kā, piemēram, rūpnieciskā 3D drukāšana, un potenciālā vajadzība pielāgot satvaru atbilstoši jaunajām tehnoloģijām,

| — | turpmāki centieni nolūkā samazināt tās dizainparaugu aizsardzības sistēmas jomas Savienībā, kurās pastāv atšķirības, piemēram, vienādojot iepriekšēja izmantojuma tiesības un precizējot to, kā produkta nosaukums ietekmē dizainparauga aizsardzības jomu, tostarp ar plašāku konverģenci prakses jomā, kā to atbalsta Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO), |
| --- | --- |

—

turpmāki centieni nolūkā samazināt tās dizainparaugu aizsardzības sistēmas jomas Savienībā, kurās pastāv atšķirības, piemēram, vienādojot iepriekšēja izmantojuma tiesības un precizējot to, kā produkta nosaukums ietekmē dizainparauga aizsardzības jomu, tostarp ar plašāku konverģenci prakses jomā, kā to atbalsta Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO),

| — | pielāgošanās prasībai par dizainparauga attēlošanu nolūkā vienkāršot piekļuvi dizainparaugu aizsardzībai un nodrošināt juridisko noteiktību pieteikumu iesniedzējiem, lai nodrošinātu dizainparaugu atbilstību nākotnes prasībām, ņemot vērā tādus jaunus tehnikas sasniegumus kā speciālus instrumentus attēlu meklēšanai nolūkā pārbaudīt tehnikas līmeni, |
| --- | --- |

—

pielāgošanās prasībai par dizainparauga attēlošanu nolūkā vienkāršot piekļuvi dizainparaugu aizsardzībai un nodrošināt juridisko noteiktību pieteikumu iesniedzējiem, lai nodrošinātu dizainparaugu atbilstību nākotnes prasībām, ņemot vērā tādus jaunus tehnikas sasniegumus kā speciālus instrumentus attēlu meklēšanai nolūkā pārbaudīt tehnikas līmeni,

| — | dizainparaugu aizsardzības stiprināšana un efektīvāka viltošanas apkarošana, dodot iespēju tiesību turētājiem neļaut trešām personām pārvadāt tranzītā caur Savienības teritoriju tiesības pārkāpjoša dizainparauga preces, ja tās nav paredzēts laist Savienības tirgū, |
| --- | --- |

—

dizainparaugu aizsardzības stiprināšana un efektīvāka viltošanas apkarošana, dodot iespēju tiesību turētājiem neļaut trešām personām pārvadāt tranzītā caur Savienības teritoriju tiesības pārkāpjoša dizainparauga preces, ja tās nav paredzēts laist Savienības tirgū,

| — | tādu kompleksu produktu sastāvdaļu aizsargājamības noteikumu saskaņošanas iespējas un perspektīvas, ko izmanto remonta vajadzībām, tostarp iespēja saskaņot valstu noteikumus ar Kopienas dizainparaugu režīmu, tādējādi sniedzot ieguldījumu vienotā tirgus izveidē attiecībā uz remonta rezerves daļām Eiropas Savienībā, un |
| --- | --- |

—

tādu kompleksu produktu sastāvdaļu aizsargājamības noteikumu saskaņošanas iespējas un perspektīvas, ko izmanto remonta vajadzībām, tostarp iespēja saskaņot valstu noteikumus ar Kopienas dizainparaugu režīmu, tādējādi sniedzot ieguldījumu vienotā tirgus izveidē attiecībā uz remonta rezerves daļām Eiropas Savienībā, un

| — | pasākumi, kuru mērķis ir – ciktāl vajadzīgs – saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 6/2002 un Direktīvu 98/71/EK ar Savienības tiesību aktu par preču zīmēm 2017. gada reformu, jo īpaši, lai vienkāršotu un racionalizētu EUIPO procedūras, tādējādi arī palielinot paredzamību un samazinot slogu to lietotājiem, vienlaikus saglabājot pašreizējo EUIPO darba un lēmumu augsto kvalitāti. |
| --- | --- |

—

pasākumi, kuru mērķis ir – ciktāl vajadzīgs – saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 6/2002 un Direktīvu 98/71/EK ar Savienības tiesību aktu par preču zīmēm 2017. gada reformu, jo īpaši, lai vienkāršotu un racionalizētu EUIPO procedūras, tādējādi arī palielinot paredzamību un samazinot slogu to lietotājiem, vienlaikus saglabājot pašreizējo EUIPO darba un lēmumu augsto kvalitāti.

---

(1)  Dok. EUCO 1/19.

(2)  Dok. 9706/19.

(3)  Dok. 11400/20.

(4)  Dok. 5808/17.

(5)  2015/2053(INI).

(6)  Dok. 6681/18.

(7)  Dok. 8711/20.

---