# Eiropas Savienības C 350/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 350 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 20. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 350

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 20. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2020/C 350/01 | Atzinums Nr. 6/2020
  (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)
  par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020) 408) | 1 |

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2020/C 350/01

Atzinums Nr. 6/2020
  (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)
  par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020) 408)

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)

(COM(2020) 408)

1

---

| | Labojumi |
| --- | --- |
| | Labojums Atzinumā Nr. 5/2020 (saskaņā ar LESD 288. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/0006 (COD) (COM(2020) 22 final un COM(2020) 460 final)
  ( OV C 290, 1.9.2020. ) | 29 |

Labojumi

Labojums Atzinumā Nr. 5/2020 (saskaņā ar LESD 288. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/0006 (COD) (COM(2020) 22 final un COM(2020) 460 final)
  ( OV C 290, 1.9.2020. )

(saskaņā ar LESD 288. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)

(COM(2020) 22 final un COM(2020) 460 final)

( OV C 290, 1.9.2020. )

29

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 20.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 350/1

---

ATZINUMS Nr. 6/2020

(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (COM(2020) 408)

(2020/C 350/01)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Kopsavilkums | I-V | 3 |
| Ievads | 1-6 | 3 |
| Vispārēji apsvērumi – mehānisma struktūra | 7-23 | 5 |
| Mērķi un dažādu finansējuma avotu koordinēšana | 7-14 | 5 |
| Ierosinātā atbalsta apmēra atbilstība | 15-18 | 7 |
| Pārvaldības un revīzijas kārtība | 19-23 | 9 |
| Finanšu iemaksa un sadales process | 24-36 | 10 |
| Maksimālā finanšu iemaksa | 24-30 | 10 |
| Finanšu iemaksas sadale | 31-33 | 13 |
| Aizņēmumu darbības | 34-36 | 15 |
| Atveseļošanas un noturības plāni | 37-46 | 15 |
| Atveseļošanas un noturības plānu sagatavošana un pieņemšana | 37-41 | 15 |
| Atveseļošanas un noturības plānu izvērtēšana | 42-44 | 18 |
| Saikne ar Eiropas pusgadu | 45-46 | 18 |
| Finanšu noteikumi | 47-50 | 19 |
| Lēmumu par maksājumu pieprasījumiem pieņemšanas procedūra | 47-50 | 19 |
| Ziņošana, uzraudzība un novērtēšana | 51-59 | 20 |
| Dalībvalstu ziņojumi Komisijai | 51-52 | 20 |
| Darbības rezultātu uzraudzība un izvērtēšana | 53-57 | 20 |
| Novērtējumi | 58-59 | 21 |
| Nobeiguma piezīmes | 60-63 | 21 |
| I pielikums. Pārskats par ESAI programmu budžetiem atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un Eiropadomes secinājumiem | 23 |
| II pielikums. Eiropas Komisijas priekšlikuma un Eiropadomes secinājumu salīdzinājums | 24 |
| III pielikums. Citi būtiski ERP atzinumi | 27 |
| IV pielikums. ANP izvērtēšana | 28 |

Punkts

Lappuse

Kopsavilkums

I-V

3

Ievads

1-6

3

Vispārēji apsvērumi – mehānisma struktūra

7-23

5

Mērķi un dažādu finansējuma avotu koordinēšana

7-14

5

Ierosinātā atbalsta apmēra atbilstība

15-18

7

Pārvaldības un revīzijas kārtība

19-23

9

Finanšu iemaksa un sadales process

24-36

10

Maksimālā finanšu iemaksa

24-30

10

Finanšu iemaksas sadale

31-33

13

Aizņēmumu darbības

34-36

15

Atveseļošanas un noturības plāni

37-46

15

Atveseļošanas un noturības plānu sagatavošana un pieņemšana

37-41

15

Atveseļošanas un noturības plānu izvērtēšana

42-44

18

Saikne ar Eiropas pusgadu

45-46

18

Finanšu noteikumi

47-50

19

Lēmumu par maksājumu pieprasījumiem pieņemšanas procedūra

47-50

19

Ziņošana, uzraudzība un novērtēšana

51-59

20

Dalībvalstu ziņojumi Komisijai

51-52

20

Darbības rezultātu uzraudzība un izvērtēšana

53-57

20

Novērtējumi

58-59

21

Nobeiguma piezīmes

60-63

21

I pielikums. Pārskats par ESAI programmu budžetiem atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un Eiropadomes secinājumiem

23

II pielikums. Eiropas Komisijas priekšlikuma un Eiropadomes secinājumu salīdzinājums

24

III pielikums. Citi būtiski ERP atzinumi

27

IV pielikums. ANP izvērtēšana

28

Kopsavilkums

| I. | Komisija 2020. gada maijā ierosināja regulu, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM). Šā mehānisma mērķis ir sniegt neatmaksājamu finansiālu atbalstu un aizdevumus dalībvalstīm, lai mazinātu Covid-19 krīzes ietekmi un padarītu tās noturīgākas nākotnē. |
| --- | --- |

I.

| II. | Atbilstīgi Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas lūgumam šā atzinuma mērķis ir sniegt novērtējumu par ANM vispārējo struktūru, ierosināto instrumentu atbilstību un iespējamajiem riskiem attiecībā uz ANM īstenošanu, atbilstību un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī tā ziņošanas un uzraudzības mehānismiem. Atzinums attiecas tikai uz Komisijas priekšlikumu, taču ir ņemta vērā arī attiecīgā politiskā vienošanās, kas 21. jūlijā panākta Eiropadomē. |
| --- | --- |

II.

| III. | Mēs secinām, ka ANM ir potenciāls nodrošināt atbalstu dalībvalstīm, atvieglojot pandēmijas ekonomisko un finansiālo ietekmi. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka priekšlikuma pamatā ir esošie mehānismi, tādi kā Kopīgo noteikumu regula (KNR) un Eiropas pusgada process, tādējādi veicinot sinerģiju un mazinot administratīvo slogu gan ES, gan arī dalībvalstu līmenī. Turklāt dalībvalstu iesaiste, kā to paredz priekšlikums, varētu veicināt līdzatbildību un nodrošina iespēju ņemt vērā katras valsts īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Tomēr mēs konstatējām, ka ANM darbības joma un mērķi ir samērā plaši, daļēji pārklājas ar citiem finansēšanas instrumentiem un nav pilnībā ņemti vērā finanšu iemaksas iedalīšanā. Savlaicīgu īstenošanu var apgrūtināt ar līdzekļu apguvi saistītas problēmas dalībvalstu līmenī, kā arī sarežģītās atveseļošanas un noturības plānu (ANP) izvērtēšanas procedūras. Šajā sakarā mēs vēlētos uzsvērt, cik svarīgi ir efektīvi pasākumi pret krāpšanu un pārkāpumiem nolūkā novērst riskus, kas rodas tāpēc, ka īsā laikā jāiztērē ievērojami papildu resursi, kā tas ir ANM gadījumā. Turklāt mehānisma darbības rezultātu uzraudzību var apgrūtināt tā plašie augsta līmeņa mērķi un trūkumi ziņošanas sistēmā. Visbeidzot, priekšlikumā nav skaidri noteikta Eiropas Parlamenta loma budžeta procesā vai Eiropas Revīzijas palātas (ERP) revīzijas tiesības. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Pamatojoties uz mūsu apsvērumiem, uzskatām, ka priekšlikumu varētu uzlabot ar šādiem risinājumiem:






  — | izstrādājot atbilstīgus mehānismus, lai nodrošinātu koordinēšanu ar citiem ES finansējuma avotiem un nodrošinātu papildināmību, |
| --- | --- | --- |

V.

—

izstrādājot atbilstīgus mehānismus, lai nodrošinātu koordinēšanu ar citiem ES finansējuma avotiem un nodrošinātu papildināmību,

| — | ANM atveseļošanas un noturības veicināšanas mērķus ciešāk sasaistot ar piešķiršanas shēmu, |
| --- | --- |

—

ANM atveseļošanas un noturības veicināšanas mērķus ciešāk sasaistot ar piešķiršanas shēmu,

| — | pēc iespējas vienkāršojot ANM procedūras un maksājumu pieprasījumus, lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu līdzekļu apguvi, |
| --- | --- |

—

pēc iespējas vienkāršojot ANM procedūras un maksājumu pieprasījumus, lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu līdzekļu apguvi,

| — | pārskatot ziņošanas un izvērtēšanas biežumu un laiku, kā arī nosakot atbilstīgus ANM vispārējo panākumu rādītājus, |
| --- | --- |

—

pārskatot ziņošanas un izvērtēšanas biežumu un laiku, kā arī nosakot atbilstīgus ANM vispārējo panākumu rādītājus,

| — | nosakot Parlamenta lomu budžeta procesā un skaidri nosakot ERP revīzijas tiesības. |
| --- | --- |

—

nosakot Parlamenta lomu budžeta procesā un skaidri nosakot ERP revīzijas tiesības.

Ievads

| 1. | Pārvietošanās ierobežojumi, kas piemēroti kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma šā gada sākumā, ir radījuši ievērojamus ieņēmumu zaudējumus daudziem uzņēmumiem, palielinājuši bezdarbu, kā arī palielinājuši ieņēmumus nenesošu aizdevumu apjomu visā ES. Lai risinātu šīs problēmas, dalībvalstis un Eiropas Savienība (ES) ir veikušas virkni pasākumu, lai atbalstītu mājsaimniecību ienākumus un izdevumus veselības jomā, saglabātu darbvietas un aizsargātu uzņēmumus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija maija beigās ierosināja plašu tiesību aktu kopumu (1) par jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam ar finansējumu 1 100 miljardu EUR apmērā un vienreizēju ārkārtas atbalsta instrumentu ar nosaukumu Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (ESAI) ar finansējumu 750 miljardi EUR (sk. I pielikumu). ESAI mērķis ir sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai samazinātu pandēmijas sociālekonomisko ietekmi, veicinātu atlabšanu un atjaunotu ilgtspējīgas izaugsmes tendenci. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šis atzinums attiecas uz ANM (2), kas ir daļa no ESAI. ANM ar kopējo budžetu vairāk nekā 600 miljardi EUR faktiskās cenās veido aptuveni 80 % no ESAI budžeta, un tas atbilst vairāk nekā pusei no jaunās ierosinātās DFS. ANM piedāvās apjomīgu finansiālo atbalstu publiskajām investīcijām un reformām, kas dalībvalstu ekonomiku padarīs noturīgāku un labāk sagatavotu nākotnei. ANM nodrošinās gan dotācijas, gan arī aizdevumus dalībvalstīm (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

3.

Image 1

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas ANM priekšlikumu (faktiskajās cenās; 2018. gada cenās šīs summas ir 310,0 miljardi EUR dotācijām un 250,0 miljardi EUR aizdevumiem) un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumiem par atveseļošanas plānu un DFS 2021.–2027. gadam (2018. gada cenās).

| 4. | ANM tiks īstenots vienlaikus ar citām ESAI programmām (REACT-EU saskaņā ar strukturālajiem un kohēzijas fondiem, kā arī grozītajiem priekšlikumiem par ESIF un programmu InvestEU) un citiem ES instrumentiem, kas saistīti ar reaģēšanu uz Covid-19 krīzi (piemēram, Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE), Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Stabilitātes mehānisma finansējumu uzņēmumiem un dalībvalstīm un ECB pandēmijas ārkārtas aktīvu iegādes programmu). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komiteja (CONT) 2020. gada 17. jūlijā aicināja ERP sniegt atzinumu par Komisijas priekšlikumu, ar ko izveido ANM. Šā atzinuma mērķis ir izvērtēt ierosināto instrumentu struktūru un atbilstību, kā arī ar ANM saistītos potenciālos riskus un tā uzraudzības un ziņošanas mehānismus. Atzinums attiecas tikai uz Komisijas priekšlikumu, taču ir ņemta vērā arī attiecīgā politiskā vienošanās, kas 21. jūlijā panākta Eiropadomē (3) (sk. II pielikumu). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Šis atzinums papildina citus mūsu atzinumus par tiesiskumu, KNR, REACT-EU, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (sk. III pielikumu). |
| --- | --- |

6.

Vispārēji apsvērumi – mehānisma struktūra

Mērķi un dažādu finansējuma avotu koordinēšana

| Komisijas ierosinātās regulas 3., 4., 6., 8. un 22. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | ANM darbības jomas un mērķu pārklāšanās ar citām ES programmām rada finansējuma dublēšanās un konkurences risku, |
| --- | --- |

Komisijas ierosinātās regulas 3., 4., 6., 8. un 22. pants

Svarīgākie aspekti

—

ANM darbības jomas un mērķu pārklāšanās ar citām ES programmām rada finansējuma dublēšanās un konkurences risku,

| — | nepieciešama ciešāka saikne ar ES mērķiem un redzējumu, |
| --- | --- |

—

nepieciešama ciešāka saikne ar ES mērķiem un redzējumu,

| — | ieteicams stiprināt Savienības finansējuma avotu papildīgumu un papildināmību. |
| --- | --- |

—

ieteicams stiprināt Savienības finansējuma avotu papildīgumu un papildināmību.

| 7. | ESAI, tostarp ANM, mērķis ir veicināt ES mērķu sasniegšanu kohēzijas, ilgtspējas un digitalizācijas jomā. ESAI tiks izmantots, lai atbalstītu darbības DFS kategorijās “Kohēzija un vērtības”, kā arī “Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija” un “Dabas resursi un vide” (sk. 2. attēlu). |
| --- | --- |

7.

Image 2

Avots: Eiropas Parlaments, EPID.

| 8. | ANM darbības joma (4), kā arī vispārējie un konkrētie mērķi (5) ir noteikti Komisijas priekšlikumā. Darbības joma skar dažādas politikas jomas, kas ir saistītas ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, zaļo un digitālo pārkārtošanos, veselību, konkurētspēju, noturību, produktivitāti, izglītību un prasmēm, pētniecību un inovāciju, pārdomātu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, nodarbinātību un investīcijām, kā arī finanšu sistēmu stabilitāti. ANM vispārīgais mērķis ir “veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, proti, uzlabot dalībvalstu noturību un pielāgotiesspēju, mīkstināt krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi un balstīt zaļo un digitālo pārkārtošanos”. (6) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Piemērošanas joma un mērķi ir diezgan plaši un aptver dažādas politikas jomas. Tādējādi nav iespējams vienādā mērā sasniegt visus minētos mērķus un daži mērķi var tikt sasniegti uz citu mērķu rēķina (piemēram, ekonomiskā kohēzija pret zaļo pārkārtošanos). Turklāt nav noteikti nedz izmērāmi sagaidāmie rezultāti ES līmenī, nedz arī finansējuma sadale dažādajiem mērķiem, un šie trūkumi var mazināt ANM efektivitāti. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Priekšlikumā ANM ir sasaistīts ar augsta līmeņa ES mērķiem, tādiem kā ilgtspējīga atveseļošana un ekonomiskā un sociālā konverģence (7), kā arī zaļai kurss un digitālā pārveide (8). Taču praksē šo saikni iespējams stiprināt, piemēram, nosakot obligāti piemērojamus kopīgus rādītājus. Tādējādi tiktu mazināts risks, ka veidojas vāja saikne starp starpposma mērķrādītājiem un mērķiem, kas noteikti atsevišķos atveseļošanas un noturības plānos (ANP), un vispārīgākiem mērķiem ANM līmenī vai pat ES līmenī. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Visu veidu ANM atbalstam reformu un ieguldījumu projektu finansēšanai būtu jāpapildina citi Savienības fondi un programmas un tos nevajadzētu izmantot, lai finansētu vienas un tās pašas izmaksas (9). ANM mērķi ir vienādi ar citu ES programmu mērķiem, un tā ir priekšrocība papildināmības un sinerģijas ziņā. Taču vienādi mērķi arī palielina finansējuma dublēšanās un dažādu programmu konkurences risku, it īpaši tādēļ, ka ar mehānismu tiks atbalstīti projekti, kas ir potenciāli atbalsttiesīgi arī citās politikas jomās, tādās kā kohēzija, transports, enerģija un pētniecība. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tādēļ ļoti būtiska nozīme ir dažādu Savienības programmu un instrumentu efektīvu koordinēšanas mehānismu izveidei, lai cita starpā nodrošinātu papildināmību, konsekvenci un ciešu sadarbību nolūkā sasniegt priekšlikumā noteiktos mērķus (10). Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas ieceri pēc apspriešanās ar dalībvalstīm izveidot šādus mehānismus. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisijas priekšlikums paredz iespēju pārnest uz ANM dalītas pārvaldības programmu resursus (11), kuru izlietojumam priekšlikums neparedz nosacījumus un ierobežojumus, taču tiem varētu tikt piemēroti nosacījumi un ierobežojumi, kas noteikti to attiecīgajās regulās, piemēram, Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) Kopīgo noteikumu regulā. Resursu pārnešanas iespēja var veicināt to, ka finansējums tiek novirzīts programmām, kuras tiek uzskatītas par tādām, kurām ir mazāk stingri nosacījumi vai kuras ir labvēlīgākas izmaksu ziņā. Piemēram, finansējuma pārnešana varētu apdraudēt dalītas pārvaldības darbības programmās paredzētos aizsardzības pasākumus vai pieļaut iespēju izvairīties no līdzfinansējuma, ko citādi pieprasa dalībvalstis. Tādēļ būtu jāapsver iespēja ANM regulā ieviest īpašus nosacījumus attiecībā uz šādu finansējuma pārnešanu, kā arī maksimālajām summām. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Lai gan daži no ANM mērķiem ir tādi paši kā DFS struktūrfondu mērķi, ANM tomēr ir atšķirīgs uzdevums un izmaksu loģika. ANM uzdevums ir atbalstīt vērienīgas reformu un ieguldījumu programmas, pamatojoties uz progresa starpposma mērķrādītājiem, savukārt izmaksu loģika paredz atmaksāt konkrētas ar programmām vai projektiem saistītas izmaksas. Praksē tas varētu radīt grūtības, jo jāapvieno dažādas mērķu un rādītāju sistēmas, un šādas grūtības varētu mazināt dalībvalstu vēlmi efektīvi koordinēt abas finansējuma plūsmas. |
| --- | --- |

14.

Ierosinātā atbalsta apmēra atbilstība

| Komisijas ierosinātās regulas 5. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | ANM ievērojami palielinās pieejamo finansējumu, it īpaši 2021.–2022. gadā. |
| --- | --- |

Komisijas ierosinātās regulas 5. pants

Svarīgākie aspekti

—

ANM ievērojami palielinās pieejamo finansējumu, it īpaši 2021.–2022. gadā.

| — | Ierosinātā finansējuma apmēra atbilstību ir sarežģīti novērtēt, jo mērķi ir diezgan plaši un Covid-19 ietekme uz ekonomiku vēl nav iespējams noteikt. |
| --- | --- |

—

Ierosinātā finansējuma apmēra atbilstību ir sarežģīti novērtēt, jo mērķi ir diezgan plaši un Covid-19 ietekme uz ekonomiku vēl nav iespējams noteikt.

| 15. | Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada maija jauno priekšlikumu par DFS, ES 2021.–2027. gada periodā darīs pieejamu finansējumu vairāk kā 1 800 miljardu EUR apmērā (jaunās DFS un ESAI kopējais finansējums). ESAI nodrošinās papildu finansējumu 750 miljardu EUR apmērā, taču vienlaikus DFS kopējais finansējums ir samazināts par gandrīz 35 miljardiem EUR salīdzinājumā ar Komisijas 2018. gada maija priekšlikumu un par gandrīz 224 miljardiem EUR salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta 2018. gada novembrī iesniegto priekšlikumu (12). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Ņemot vērā to, ka par 60 % no ANM dotācijām (vai 70 % saskaņā ar Padomes secinājumiem) būs jāuzņemas saistības 2021.–2022. gadā, šajā periodā pieejamie līdzekļi gandrīz divkāršos parasto DFS gada finansējumu, kas ir aptuveni 150 miljardi EUR (sk. 3. attēlu). |
| --- | --- |

16.

Image 3

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par ANM, 40. lpp.

| 17. | Vēlamies norādīt, ka ANM finansējuma atbilstību Covid-19 krīzes seku mazināšanai nevajadzētu aplūkot nošķirti, jo ANM ir tikai viens no virknes pasākumu, ko īsteno gan ES, gan arī dalībvalstu līmenī, turklāt krīzes ietekme uz dalībvalstu ekonomiku vēl nevar novērtēt. Mēs saprotam, ka, ņemot vērā steidzamo vajadzību sagatavot tiesību aktu ļoti īsā laikposmā, lai reaģētu uz Covid-19 krīzi, Komisijas priekšlikumam par ANM izveidi netika veikts īpašs ietekmes novērtējums vai apspriedes ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisijas dienestu darba dokumentā (13) ir mēģināts noteikt atveseļošanas vajadzības ES pēc Covid-19 krīzes. Taču tajā nav iekļauta pietiekama informācija par to, kā Komisija noteica kopējo summu, kas nepieciešama ANM, vai aizdevumiem un dotācijām atvēlētās daļas. Turklāt diezgan plašā mehānisma darbības joma un plašie vispārīgie mērķi apgrūtina attiecīgo mērķu sasniegšanai nepieciešamā atbalsta apmēra noteikšanu. Šāda situācija var palielināt risku, ka ieinteresēto personu cerības pārsniegs saprātīgu līmeni. |
| --- | --- |

18.

Pārvaldības un revīzijas kārtība

| Komisijas priekšlikuma 7. un 9. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Uz ANM attiecas pareizas ekonomiskās pārvaldības noteikumi, ko paredz KNR, un tādējādi tā pamatā ir jau esoši mehānismi. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 7. un 9. pants

Svarīgākie aspekti

—

Uz ANM attiecas pareizas ekonomiskās pārvaldības noteikumi, ko paredz KNR, un tādējādi tā pamatā ir jau esoši mehānismi.

| — | Nav skaidri noteikta Eiropas Parlamenta loma budžeta procesā. |
| --- | --- |

—

Nav skaidri noteikta Eiropas Parlamenta loma budžeta procesā.

| — | Ierosinātajā regulā nav skaidri noteiktas ERP revīzijas tiesības. |
| --- | --- |

—

Ierosinātajā regulā nav skaidri noteiktas ERP revīzijas tiesības.

| — | Ir jāstiprina krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi, lai efektīvi vērstos pret jauniem riskiem. |
| --- | --- |

—

Ir jāstiprina krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi, lai efektīvi vērstos pret jauniem riskiem.

| 19. | Komisijas priekšlikums paredz, ka uz ANM attiecas ekonomikas pārvaldības noteikumi, ko paredz strukturālo un kohēzijas fondu KNR (14), un mehānismu īsteno Komisija atbilstīgi tiešas pārvaldības principam saskaņā ar Finanšu regulu (15). Tādējādi ANM ir integrēti jau esoši elementi, un tas veidots tā, lai izmantotu Finanšu regulā paredzētos mehānismus. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Taču, tā kā ANM finansē no ES atveseļošanas instrumenta un tādējādi tas uzskatāms par “citiem ieņēmumiem” LESD 311. panta 2. punkta nozīmē, ANM finansējums nav daļa no ES budžeta. Tās ir būtiskas pārmaiņas ES izdevumu finansēšanā nākamās DFS periodā. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Priekšlikumā noteikts, ka ANM tiešā pārvaldībā īsteno Komisija saskaņā ar Finanšu regulu, taču nav skaidri noteikts, vai mehānismam tiks piemēroti Finanšu regulas noteikumi, kas saistīti ar budžeta izveidi, un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras. Mēs vairākkārt esam norādījuši, ka dažādiem ES finanšu instrumentiem būtu jāpiemēro vienādi pārskatatbildības un pārredzamības principi (16). Tādēļ uzskatām, ka regulā būtu skaidri jānosaka Eiropas Parlamenta loma budžeta un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Mēs saprotam, ka saskaņā ar LESD 287. panta 1. punktu ERP ir tiesības revidēt jebkurus Savienības ieņēmumus vai izdevumus, kas attiecas uz ANM. Tā kā ANM tiks īstenots ārpus ES budžeta, mēs tomēr iesakām skaidrības labad ierosinātajā regulā iekļaut īpašus noteikumus, kas skaidri paredz Palātas tiesības veikt revīziju attiecībā uz dotācijām, kā arī ANM aizdevumu komponentu. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Mēs esam iepriekš jau norādījuši, ka ievērojamu papildu resursu pieejamība, kas jāizlieto īsā laikposmā, palielina spiedienu uz kontroles sistēmām (17). Vienā no mūsu ziņojumiem esam apzinājuši vairākas nepilnības krāpšanas apkarošanas pārvaldības procesā un ieteikuši Komisijai un vadošajām iestādēm nostiprināt krāpšanas atklāšanu, rīcību un dalībvalstu iestāžu koordināciju (18). Ņemot to vērā, mēs atzinīgi vērtējam Komisijas ieceri pastiprināt krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumus (19), taču šajā posmā nevaram konstatēt, vai tie būs atbilstīgi, lai mazinātu pārkāpumu un krāpšanas risku. Tādēļ vēlamies uzsvērt efektīvu iekšējās kontroles un krāpšanas novēršanas pasākumu nozīmi, lai risinātu jaunos riskus, ko rada ekonomiskie stimuli, piemēram, ANM. |
| --- | --- |

23.

Finanšu iemaksa un sadales process

Maksimālā finanšu iemaksa

| Komisijas priekšlikuma 10. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Finanšu iemaksas (dotāciju) noteikšanā tikai daļēji ņemta vērā Covid-19 ietekme. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 10. pants

Svarīgākie aspekti

—

Finanšu iemaksas (dotāciju) noteikšanā tikai daļēji ņemta vērā Covid-19 ietekme.

| — | Ierosinātā formula pilnībā neatspoguļo ANM mērķus uzlabot noturību un atbalstīt atveseļošanu. |
| --- | --- |

—

Ierosinātā formula pilnībā neatspoguļo ANM mērķus uzlabot noturību un atbalstīt atveseļošanu.

| 24. | Komisijas metodika maksimālās finanšu iemaksas aprēķināšanai dotācijai ir balstīta uz dalībvalstu iedzīvotāju skaitu, IKP uz vienu iedzīvotāju apgriezto lielumu un relatīvo bezdarba līmeni 2015.–2019. gadā. |
| --- | --- |

24.

| 25. | ANM tika ieviests, lai reaģētu uz Covid-19 krīzes vidējā termiņa un ilgtermiņa sekām, taču šis aspekts tikai daļēji ņemts vērā, nosakot finanšu iemaksu, jo finansējuma sadale ir balstīta drīzāk uz problēmām pirmskrīzes periodā, nevis uz problēmām, kas saistītas ar Covid-19 krīzi. Tādējādi sagaidāms, ka no desmit dalībvalstīm, kas saņems lielāko ANM finansējumu dotācijām, tikai četru dalībvalstu IKP 2020. gadā samazināsies zem ES vidējā līmeņa, kas ir aptuveni 7 % (sk. 4. attēlu). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Lai gan Eiropadomes secinājumos iekļauts pārskats par maksimālo finanšu iemaksu, lai ņemtu vērā Covid-19 krīzes ietekmi, tas attieksies tikai uz 30 % līdzekļu, par ko uzņemsies saistības 2023. gadā. |
| --- | --- |

26.

Image 4

Piezīme. Atbilstoši Eiropas Komisijas pavasara prognozei ar pelēku krāsu iekrāsoto dalībvalstu IKP 2020. gadā samazināsies par 7 % vai vairāk.

Avoti:

| (1) | Priekšlikuma par ANM I pielikums. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Eiropas Komisijas 2020. gada pavasara prognoze. |
| --- | --- |

(2)

| 27. | ANM mērķis ir ne tikai mazināt Covid-19 krīzes ietekmi, bet arī veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, uzlabojot noturību un atbalstot atveseļošanu. Arī šis mērķis tikai daļēji ir ņemts vērā sadales mehānismā. Vairāk nekā divas trešdaļas ANM dotāciju ir paredzētas 14 dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju 2019. gadā bija vismaz 90 % no ES vidējā rādītāja, un tikai aptuveni ceturtdaļa dotāciju ir paredzētas 8 dalībvalstīm, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju 2019. gadā bija zemāks par 75 % no ES vidējā radītāja (sk. 5. attēlu). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Šo atšķirību iemesls lielā mērā ir valstu iedzīvotāju skaits (sk. 5. attēlu), kā arī fakts, ka iedzīvotāju skaitam dotācijām paredzētās maksimālās finanšu iemaksas aprēķināšanā ir tāda pati nozīme kā IKP uz vienu iedzīvotāju apgrieztajam lielumam. |
| --- | --- |

28.

Image 5

Piezīme. Ar pelēku krāsu iekrāsotās dalībvalstis 2019. gadā ir sasniegušas kopējo IKP uz vienu iedzīvotāju, kas atbilst 75 % vai mazāk no ES 27 dalībvalstu IKP.

Avoti:

| (1) | Komisijas priekšlikuma par ANM I pielikums. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Eurostat, [nama_10_pc], dati pēdējo reizi atjaunināti 2020. gada 4. augustā. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eurostat, tiešsaistes datu kods: TPS00001. |
| --- | --- |

(3)

| 29. | Turklāt maksimālo summu aizdevumiem aprēķina kā procentuālo daļu no attiecīgās dalībvalsts NKI. Tādējādi lielāku aizdevumu saņems attīstītākās dalībvalstis, lai gan ievērojams aizdevumu līmenis paredzēts visām dalībvalstīm, taču nepārsniedzot 6,8 % no NKI. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Mēs konstatējām arī to, ka IKP pārskatīšana laika gaitā var būt iemesls piešķiršanas shēmas izmaiņām. Tas ir īpaši būtiski pašreizējā nemierīgajā ekonomiskajā situācijā, kas palielina iespējamību, ka pēc 2022. gada varētu tikt pārskatīts 2020.–2021. gada IKP un attiecīgi koriģēta piešķiršanas shēma. |
| --- | --- |

30.

Finanšu iemaksas sadale

| Komisijas priekšlikuma 11. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Īsi saistību uzņemšanās termiņi attiecībā uz līdzekļiem nodrošina ātru reaģēšanu, taču var negatīvi ietekmēt ANM vispārējo efektivitāti. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 11. pants

Svarīgākie aspekti

—

Īsi saistību uzņemšanās termiņi attiecībā uz līdzekļiem nodrošina ātru reaģēšanu, taču var negatīvi ietekmēt ANM vispārējo efektivitāti.

| — | Grūtības saistībā ar finansējuma apguves spēju dalībvalstīm var izrādīties problemātiskais posms. |
| --- | --- |

—

Grūtības saistībā ar finansējuma apguves spēju dalībvalstīm var izrādīties problemātiskais posms.

| 31. | Komisija ierosināja līdz 2022. gada 31. decembrim uzņemties juridiskas saistības par vismaz 60 % neatmaksājamā atbalsta. Juridiskās saistības par atlikušo summu būtu jāuzņemas līdz 2024. gada 31. decembrim. Eiropadome ierosināja līdz 2022. gada beigām uzņemties saistības par 70 % dotāciju un līdz 2023. gada beigām – par atlikušo summu. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Jau iepriekš esam konstatējuši (20), ka dalībvalstīm vajag pietiekami daudz laika un nepieciešamas atbilstīgas administratīvās spējas, lai apgūtu finansējumu, ko Komisija piešķīrusi, īstenojot dažādas programmas. Pastāv liela iespēja, ka vairākas dalībvalstis ar zemāko finansējuma apguves rādītāju pašreizējā plānošanas periodā saņems ievērojamu ANM atbalstu (sk. 6. attēlu). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Šāda situācija var radīt ievērojamu administratīvo slogu un apdraudēt ANM sekmīgu īstenošanu, kas, ja netiks pienācīgi pārvaldīta, savukārt var apdraudēt arī kohēzijas politikas sagatavošanu un īstenošanu. |
| --- | --- |

33.

Image 6

Avoti:

| (1) | Eiropas Komisija, 2020. gada 11. augusta kohēzijas dati (https://cohesiondata.ec.europa.eu/overview). Piezīme. Apguves rādītājs – procentuālā daļa no dalībvalstij piešķirtās kopējās summas, kas izmaksāta. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Eiropas Revīzijas palāta, ātrais stāvokļa apskats “Kohēzijas politikas līdzekļu piešķiršana dalībvalstīm 2021.–2027. gadā”. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eiropas Komisija, “ES budžets: reģionālā attīstība un kohēzijas politika pēc 2020. gada”. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Komisijas priekšlikuma par ANM I pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Aizņēmumu darbības

| Komisijas priekšlikuma 12. un 13. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Komisija ir ieguvusi pieredzi, aizņemoties finanšu tirgos, taču tai strauji jāpalielina resursi, lai tiktu galā ar aizņemšanās biežumu un apmēru. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 12. un 13. pants

Svarīgākie aspekti

—

Komisija ir ieguvusi pieredzi, aizņemoties finanšu tirgos, taču tai strauji jāpalielina resursi, lai tiktu galā ar aizņemšanās biežumu un apmēru.

| — | Priekšlikumā nav skaidri noteikts, ka procentu likmju risku uzņemas labuma guvējas dalībvalstis. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā nav skaidri noteikts, ka procentu likmju risku uzņemas labuma guvējas dalībvalstis.

| 34. | Komisija ir ieguvusi pieredzi, Savienības vārdā aizņemoties finanšu tirgos, kā arī tai ir spējas veikt šādus darījumus (21). Taču šis priekšlikums paredz, ka Komisija veiks aizņēmumus lielākā apmērā nekā jebkad iepriekš, un tādēļ nekavējoties jāpalielina cilvēkresursi, lai varētu nodrošināt nepieciešamo aizņēmumu biežumu un izmaksu labuma guvējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Turklāt priekšlikums paredz iespēju Komisijai atkāpties no līdzšinējās prakses, kas paredz aizņemšanos un aizdevumu izsniegšanu ar tādiem pašiem termiņiem. No vienas puses, tas ir vērtējams pozitīvi, jo Komisija var izmantot tirgus apstākļus un labuma guvēju dalībvalstu finansēšanas grafiku. Taču, no otras puses, šāda prakse ir saistīta ar procentu likmju risku, kas rodas, ja laikposmā starp aizņemšanos un izmaksu mainās aizņemšanās izmaksas. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Komisijas priekšlikums paredz (22), ka ar aizņemšanos saistītās izmaksas būtu jāsedz labuma guvējai dalībvalstij. Turklāt priekšlikumā nav noteikts, vai saistībā ar izsniegtajiem aizdevumiem tiks uzraudzīta dalībvalstu spēja tos atmaksāt. Vai nu regulas galīgajā redakcijā, vai arī aizdevuma līgumos ar dalībvalstīm skaidri jānosaka, ka šo procentu likmju risku, kas rodas saistībā ar termiņu pārveidošanu, sedz labuma guvējas dalībvalstis. |
| --- | --- |

36.

Atveseļošanas un noturības plāni

| Komisijas priekšlikuma 14.–18. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Atsevišķu ANP sagatavošana un pieņemšana būs laikietilpīga. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 14.–18. pants

Svarīgākie aspekti

—

Atsevišķu ANP sagatavošana un pieņemšana būs laikietilpīga.

| — | ANP izvērtēšana ir visaptveroša, taču to var noteikt skaidrāk un, iespējams, arī vienkāršot. |
| --- | --- |

—

ANP izvērtēšana ir visaptveroša, taču to var noteikt skaidrāk un, iespējams, arī vienkāršot.

| — | Sasaiste ar Eiropas pusgada procesu veicina administratīvā sloga mazināšanu, taču var radīt problēmas. |
| --- | --- |

—

Sasaiste ar Eiropas pusgada procesu veicina administratīvā sloga mazināšanu, taču var radīt problēmas.

| — | ANP, darbības programmu un valsts reformu programmu (VRP) vienlaicīga sagatavošana var radīt grūtības dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

ANP, darbības programmu un valsts reformu programmu (VRP) vienlaicīga sagatavošana var radīt grūtības dalībvalstīm.

Atveseļošanas un noturības plānu sagatavošana un pieņemšana

| 37. | ANP būs pamats finanšu iemaksas izmaksai. ANP būtu jāizklāsta pasākumi, ar ko tiek risinātas attiecīgās valsts problēmas un prioritātes, kas noteiktas Eiropas pusgada procesā un veicina zaļo un digitālo pārkārtošanos (23). Turklāt ANP būtu jānosaka starpposma mērķrādītāji, mērķi, indikatīvs grafiks un reformu aplēstās kopējās izmaksas turpmākajiem četriem gadiem un ieguldījumi turpmākajiem septiņiem gadiem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Ņemot vērā ANM mērķi mazināt Covid-19 krīzes ekonomisko ietekmi, ļoti būtiska nozīme ir ANP savlaicīgai izvērtēšanai un apstiprināšanai. Tādēļ mēs atbalstām iespēju apmainīties ar paraugpraksi dalībvalstu starpā, ko organizē Komisija (24). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Komisijas priekšlikumā noteikts, ka dalībvalstīm būtu jāiesniedz to ANP Komisijai līdz 30. aprīlim, turklāt tās var iesniegt plāna projektu kopā ar budžeta projektu, sākot no iepriekšējā gada 15. oktobra. Komisija izvērtēs plānu četru mēnešu laikā (25). Padomes secinājumi paredz samazināt izvērtēšanai atvēlēto laikposmu līdz diviem mēnešiem un precizē, ka Padome cenšas pieņemt Komisijas priekšlikumu četru nedēļu laikā (26), taču nenosaka procedūru gadījumiem, kad Padome izsaka noraidījumu (sk. 7. attēlu). Ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un Padomes secinājumos ierosinātās izmaiņas, visticamāk, ka ANP tiks pieņemti tikai 2021. gada otrajā pusē. |
| --- | --- |

39.

Image 7

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par ANM un Eiropadomes secinājumiem.

| 40. | Iespējamie pasākumi, kas var tikt paredzēti, ir šādi:






  — | ANP projektu iesniegšanas 2020. gadā veicināšana, |
| --- | --- | --- |

40.

—

ANP projektu iesniegšanas 2020. gadā veicināšana,

| — | Komisijas pamatnostādņu sniegšana dalībvalstīm par ANP sagatavošanu un ieguldījumu veidiem, kas uzskatāmi par efektīvākajiem ekonomikas atveseļošanas veicināšanai, |
| --- | --- |

—

Komisijas pamatnostādņu sniegšana dalībvalstīm par ANP sagatavošanu un ieguldījumu veidiem, kas uzskatāmi par efektīvākajiem ekonomikas atveseļošanas veicināšanai,

| — | galīgo ANP izskatīšanas laika Komisijā saīsināšana, pamatojoties uz veikto plānu projektu analīzi, |
| --- | --- |

—

galīgo ANP izskatīšanas laika Komisijā saīsināšana, pamatojoties uz veikto plānu projektu analīzi,

| — | iespējas regulēt ANP iesniegšanu izvērtēšana, lai izvairītos no pārmērīga plānu pieplūduma. |
| --- | --- |

—

iespējas regulēt ANP iesniegšanu izvērtēšana, lai izvairītos no pārmērīga plānu pieplūduma.

| 41. | ANP sagatavošana un īstenošana pārklāsies ar jauno darbības programmu 2021.–2027. gadam sagatavošanu un īstenošanu un būs jāveic papildus VRP sagatavošanai, ko paredz Eiropas pusgads. Tā kā visos minētajos dokumentos iekļautajiem pasākumiem būs līdzīgi mērķi, Komisijai būtu jāapsver iespēja veidot sinerģiju un saskaņošanu, lai mazinātu administratīvo slogu un ietaupītu laiku. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jāizmanto visi iespējamie līdzekļi, lai izmantotu digitalizācijas un IT priekšrocības. |
| --- | --- |

41.

Atveseļošanas un noturības plānu izvērtēšana

| 42. | Var būt sarežģīti nodrošināt ANP saskaņotu izvērtēšanu un augstu kvalitāti. Galvenais iemesls ir tas, ka ANM noteikti plaši un diezgan augsta līmeņa mērķi, kā rezultātā var rasties situācija, ka ANP aptver dažādus jautājumus, taču tiem trūkst fokusa un specifikas. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Atveseļošanas un noturības plāni, kā arī to turpmākā izvērtēšana lielā mērā būs balstīta uz Komisijas un attiecīgās dalībvalsts dialogu. Mēs atzinīgi vērtējam šādu pieeju, jo tā var paaugstināt dalībvalstu līdzatbildību, taču būtu jāievieš atbilstīgi mehānismi, lai atveseļošanas un noturības plānos nodrošinātu pietiekamu ambīciju līmeni attiecībā uz mērķiem, kā arī starpposma mērķrādītājiem un rādītājiem. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Komisija veic ANP novērtējumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikuma II pielikumā noteiktajiem kritērijiem. Mēs uzskatām, ka šos kritērijus un vērtēšanu iespējams vienkāršot vai precizēt (sk. IV pielikumu).






  — | Daži kritēriji var pārklāties, it īpaši tādēļ, ka arī konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI; 2.1. kritērijs), visticamāk, būs saistīti ar citiem kritērijiem tādās jomās kā zaļā un digitālā pārkārtošanās (2.2. kritērijs), izaugsmes potenciāls un darbvietu radīšana (2.4. kritērijs), un to mērķis ir panākt ilglaicīgu ietekmi (2.3. kritērijs). |
| --- | --- | --- |

44.

—

Daži kritēriji var pārklāties, it īpaši tādēļ, ka arī konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI; 2.1. kritērijs), visticamāk, būs saistīti ar citiem kritērijiem tādās jomās kā zaļā un digitālā pārkārtošanās (2.2. kritērijs), izaugsmes potenciāls un darbvietu radīšana (2.4. kritērijs), un to mērķis ir panākt ilglaicīgu ietekmi (2.3. kritērijs).

| — | Daži kritēriji (piemēram, “efektīvi veicina” vai “Ilglaicīga ietekme”), kā arī vērtējums (piemēram, “lielā mērā / zināmā mērā / nelielā mērā”) nodrošina iespēju izdarīt kvalitatīvus secinājumus. |
| --- | --- |

—

Daži kritēriji (piemēram, “efektīvi veicina” vai “Ilglaicīga ietekme”), kā arī vērtējums (piemēram, “lielā mērā / zināmā mērā / nelielā mērā”) nodrošina iespēju izdarīt kvalitatīvus secinājumus.

| — | Atsevišķu pasākumu kopīgi rādītāji, kā arī standarta izmaksas var veicināt un uzlabot vērtēšanas procesu. Taču priekšlikumā šādi noteikumi nav paredzēti. |
| --- | --- |

—

Atsevišķu pasākumu kopīgi rādītāji, kā arī standarta izmaksas var veicināt un uzlabot vērtēšanas procesu. Taču priekšlikumā šādi noteikumi nav paredzēti.

| — | Vairāki kritēriji attiecas uz vairāk nekā vienu aspektu, un tas, visticamāk, sarežģīs attiecīgā kritērija vērtējumu (piemēram, 2.2. kritērijs “zaļā un digitālā pārkārtošanās”). |
| --- | --- |

—

Vairāki kritēriji attiecas uz vairāk nekā vienu aspektu, un tas, visticamāk, sarežģīs attiecīgā kritērija vērtējumu (piemēram, 2.2. kritērijs “zaļā un digitālā pārkārtošanās”).

| — | Saskaņošana ar KVAI (2.1. kritērijs), kas ir viens no būtiskākajiem kritērijiem tā ietekmes uz vispārējo izvērtējumu ziņā, var tikai daļēji nodrošināt to, ka tiek ņemta vērā krīzes turpmākā ietekme un radītās problēmas, jo attiecīgie KVAI tika ierosināti jau 2020. gada maijā. |
| --- | --- |

—

Saskaņošana ar KVAI (2.1. kritērijs), kas ir viens no būtiskākajiem kritērijiem tā ietekmes uz vispārējo izvērtējumu ziņā, var tikai daļēji nodrošināt to, ka tiek ņemta vērā krīzes turpmākā ietekme un radītās problēmas, jo attiecīgie KVAI tika ierosināti jau 2020. gada maijā.

Saikne ar Eiropas pusgadu

| 45. | Mēs kopumā atzinīgi vērtējam ciešo saikni ar Eiropas pusgadu un tā ietvaros noteiktajiem konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, jo ir noteikti līdzīgi mērķi un pastāv iespēja samazināt administratīvo slogu. Taču ANM saistīšana ar Eiropas pusgadu būtiski maina Eiropas pusgada procesa būtību un finansiālo ietekmi. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Veicot revīziju, konstatējām šādas nepilnības saistībā ar KVAI un Eiropas pusgada procesu (27), kas var ietekmēt arī ANM:






  — | ne visas dalībvalstis pilnībā īsteno KVAI, un Komisija ne vienmēr un ne pietiekami ir izmantojusi savas pilnvaras, lai ieteiktu konkrētus pasākumus gadījumos, kad dalībvalstis nav īstenojušas KVAI, |
| --- | --- | --- |

46.

—

ne visas dalībvalstis pilnībā īsteno KVAI, un Komisija ne vienmēr un ne pietiekami ir izmantojusi savas pilnvaras, lai ieteiktu konkrētus pasākumus gadījumos, kad dalībvalstis nav īstenojušas KVAI,

| — | valstu ziņojumi (VZ) parasti veido pamatu tam, lai izvēlētos un formulētu KVAI, taču saikne starp tādu ES fondu izmantošanu, kas atbalsta reformas, un KVAI nav pietiekami attīstīta, |
| --- | --- |

—

valstu ziņojumi (VZ) parasti veido pamatu tam, lai izvēlētos un formulētu KVAI, taču saikne starp tādu ES fondu izmantošanu, kas atbalsta reformas, un KVAI nav pietiekami attīstīta,

| — | atsevišķos gadījumos KVAI aptver dažādus jautājumus, un parasti tiem nav noteikti skaidri termiņi un izmaksas, |
| --- | --- |

—

atsevišķos gadījumos KVAI aptver dažādus jautājumus, un parasti tiem nav noteikti skaidri termiņi un izmaksas,

| — | KVAI atspoguļo VZ noteiktos riskus, taču dažos gadījumos nav sniegts pietiekams prioritāšu skaidrojums, |
| --- | --- |

—

KVAI atspoguļo VZ noteiktos riskus, taču dažos gadījumos nav sniegts pietiekams prioritāšu skaidrojums,

| — | bieži vien VRP nav sīki izskaidroti iestāžu plānotie pasākumi, to paredzētie termiņi, īstenošanas starpposma mērķrādītāji un to izmaksu un ietekmes aplēses, un plānotie pasākumi ir aprakstīti tikai ļoti vispārīgi. |
| --- | --- |

—

bieži vien VRP nav sīki izskaidroti iestāžu plānotie pasākumi, to paredzētie termiņi, īstenošanas starpposma mērķrādītāji un to izmaksu un ietekmes aplēses, un plānotie pasākumi ir aprakstīti tikai ļoti vispārīgi.

Finanšu noteikumi

| Komisijas priekšlikuma 19. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Sarežģīta un ilga lēmumu par maksājumu pieprasījumiem pieņemšana var palēnināt procesu. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 19. pants

Svarīgākie aspekti

—

Sarežģīta un ilga lēmumu par maksājumu pieprasījumiem pieņemšana var palēnināt procesu.

| — | Komisijas priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par līdzekļu atgūšanu. |
| --- | --- |

—

Komisijas priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par līdzekļu atgūšanu.

Lēmumu par maksājumu pieprasījumiem pieņemšanas procedūra

| 47. | Dalībvalstis var iesniegt maksājumu pieprasījumus divas reizes gadā, ja ir sasniegti attiecīgie starpposma mērķrādītāji un mērķi, kas noteikti ANP. Komisija izvērtē pieprasījumu divu mēnešu laikā. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Padomes secinājumi paredz Padomes Ekonomikas un finanšu komitejas (EFK) obligāta atzinuma nepieciešamību. Padomes secinājumi arī paredz iespēju dalībvalstij sākt diskusiju ar Eiropadomi, ja tā uzskata, ka ir pieļautas nopietnas novirzes no attiecīgās dalībvalsts ANP paredzēto starpposma mērķrādītāju un mērķu apmierinošas izpildes. Eiropadomei jautājums ir jāizskata trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Komisija ir lūgusi EFK sniegt atzinumu. Joprojām nav skaidrs, kādā mērā šī “apturēšanas sistēma” tiks izmantota praksē. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Ņemot to vērā, process – no dalībvalsts maksājuma pieprasījuma iesniegšanas līdz Komisijas maksājumam – var būt ilgs, taču pašreizējā krīzē savlaicīgai reaģēšanai ir ļoti būtiska nozīme. Tādēļ, īstenojot regulu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot procedūru un dažus posmus veikt vienlaikus. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Jautājums par vajadzību savlaicīgi nodrošināt līdzekļu pieejamību zināmā mērā tika risināts ar Padomes secinājumiem, kas paredzēja ieviest priekšfinansējumu 10 % apmērā. Tomēr, iekļaujot priekšfinansējuma iespēju regulā, būtu jānosaka konkrētāki noteikumi par līdzekļu atgūšanu. Komisijas priekšlikums tikai paredz, ka pareizas finanšu pārvaldības nolūkā būtu jāparedz īpaši noteikumi par līdzekļu atcelšanu un atgūšanu, taču konkrētus noteikumus nenosaka. |
| --- | --- |

50.

Ziņošana, uzraudzība un novērtēšana

| Komisijas priekšlikuma 20., 21., 23.–25. pants


  Svarīgākie aspekti







  — | Prasība par to ziņojumu biežumu, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, nav pielāgota iespējai divas reizes gadā pieprasīt maksājumus. |
| --- | --- |

Komisijas priekšlikuma 20., 21., 23.–25. pants

Svarīgākie aspekti

—

Prasība par to ziņojumu biežumu, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, nav pielāgota iespējai divas reizes gadā pieprasīt maksājumus.

| — | Priekšlikumā nav iekļauti kopīgi uz RACER kritērijiem balstīti rādītāji ANM labākai uzraudzībai un darbības rezultātu izvērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Priekšlikumā nav iekļauti kopīgi uz RACER kritērijiem balstīti rādītāji ANM labākai uzraudzībai un darbības rezultātu izvērtēšanai.

Dalībvalstu ziņojumi Komisijai

| 51. | Komisijas priekšlikumā sniegts ieteikums dalībvalstīm vienu reizi ceturksnī ziņot par panākto progresu ANP noteikto mērķu sasniegšanā. Turklāt šie ziņojumi pienācīgi jāņem vērā un jāapkopo ANP, ko iesniedz vienu reizi gadā un kas tiks izmantoti kā instruments progresa ziņošanai. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Priekšlikumā nav precizēts minēto ceturkšņa ziņojumu mērķis un saturs, un patlaban paredzēts, ka Komisija pārbaudīs tikai dalībvalstu divreiz gadā iesniegtos maksājumu pieprasījumus. Lai mazinātu dalībvalstu un Komisijas administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja samazināt ziņošanas biežumu, paredzot, ka ziņojumi tiek iesniegti divas reizes gadā kopā ar maksājumu pieprasījumiem. Turklāt Komisijai būs jāsniedz papildu norādījumi par ziņojumu saturu, kā arī par tajos iekļautās informācijas vākšanu, analīzi un pārbaudi. |
| --- | --- |

52.

Darbības rezultātu uzraudzība un izvērtēšana

| 53. | Stingra uzraudzības sistēma ir nepieciešams instruments, lai izvērtētu, vai ANM aizdevumi un dotācijas tiek izlietoti atbilstīgi mērķiem, lai risinātu īstenošanas problēmas, kas var rasties, vai lai nepieciešamības gadījumā veiktu korektīvus pasākumus. Uzraudzības sistēmai būtu jānodrošina skaidra saikne starp mērķiem un attiecīgajiem rādītājiem (28). Šādi rādītāji palīdz analizēt un salīdzināt darbības rezultātus, kā arī var būt noderīgi prioritāšu noteikšanai. Šādiem rādītājiem pēc iespējas būtu jāatbilst RACER (atbilstīgi, apstiprināti, uzticami, vienkārši un stabili) kritērijiem, kā arī īpašībām, kas noteiktas Labāka regulējuma pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Priekšlikums paredz (29), ka Komisija uzrauga pasākumu īstenošanu un vērtē mērķu sasniegšanu, pamatojoties uz darbības rezultātu rādītājiem, kas iekļauti III pielikumā:






  — | apstiprināto ANP skaits (iznākums), |
| --- | --- | --- |

54.

—

apstiprināto ANP skaits (iznākums),

| — | kopējā finanšu iemaksa, kas piešķirta ANM (iznākums), |
| --- | --- |

—

kopējā finanšu iemaksa, kas piešķirta ANM (iznākums),

| — | īstenoto ANP skaits (rezultāts), |
| --- | --- |

—

īstenoto ANP skaits (rezultāts),

| — | mērķi, kas ANP noteikti katrai dalībvalstij un kas sasniegti, izmantojot kopējo finansiālo atbalstu (ietekme). |
| --- | --- |

—

mērķi, kas ANP noteikti katrai dalībvalstij un kas sasniegti, izmantojot kopējo finansiālo atbalstu (ietekme).

| 55. | Mēs atzīmējam, ka pirmie divi rādītāji ir iznākuma rādītāji, kas nav tieši saistīti ar ANM mērķiem. Trešais rādītājs mēra ANM rezultātus, bet ir tikai netieši saistīts ar paredzētajiem mērķiem. Tādējādi vienīgais rādītājs, kas ir tieši saistīts ar ANM mērķiem, ir pēdējais rādītājs, taču tā izvērtēšana būs sarežģīta, jo tas noteikts, lai mērķu sasniegšanu sasaistītu ar finansiālo atbalstu, un tādējādi tā pamatā ir pieņēmums par vienkāršu cēloņsakarību, kas realitātē nepastāv. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Ņemot vērā priekšlikuma konkrēto mērķi (30), mēs piekrītam Komisijai, ka rādītāji un mērķi būtu jānosaka dalībvalsts līmenī, lai ņemtu vērā katras valsts īpašo situāciju. Taču, paturot prātā priekšlikumā noteiktos vispārīgos mērķus un kopīgos novērtēšanas kritērijus, ko piemēro visu dalībvalstu ANP apstiprināšanā, Komisijai pēc iespējas būtu jāizstrādā kopīgi rādītāji un jānosaka konkrēti ES līmeņa mērķi. Šāds risinājums veicinātu labāku uzraudzību un ANM īstenošanas izvērtēšanu ES līmenī, kā arī palīdzētu dalībvalstīm efektīvāk izmantot to resursus, lai sasniegtu ES mērķus. Bez kopīgiem rādītājiem vai vienotas metodikas izmantošanas būs grūti uzraudzīt un revidēt izdevumus, piemēram, par zaļo pārkārtošanos. Mūsu atzinumā par Taisnīgas pārkārtošanās fondu (31) uzsvērām tādu darbības rezultātu rādītāju svarīgumu, kas skaidri parāda mērķi pārkārtoties no oglekļietilpīgiem sektoriem zaļās pārkārtošanās kontekstā. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Mūsu nesen sagatavotā īpašajā ziņojumā par Eiropas pusgadu mēs uzsvērām arī problēmas, kas rodas, novērtējot politikas intervences efektivitāti attiecībā uz dažādiem un vienlaikus sasniedzamiem mērķiem, kā arī to, ka dažādu līmeņu mērķi (no plašiem Līgumos balstītiem mērķiem līdz ikgadējiem KVAI) bieži vien nav izsekojami nedz ex ante, nedz arī ex post kārtībā. Progresa uzraudzībā būtu jāņem vērā arī atbilstība un progress KVAI līmenī, kā arī devums plašāku ES līmeņa mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

57.

Novērtējumi

| 58. | Priekšlikums paredz, ka četrus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā tiek izvērtēta ANM īstenošana (32). Konkrētāk, novērtējumā būtu jāizvērtē, kādā mērā ir sasniegti mērķi, cik efektīvi ir izmantoti resursi un kāda ir Eiropas pievienotā vērtība. Novērtējumā jāiekļauj arī nepieciešamie priekšlikumi regulas grozīšanai. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Mēs konstatējām, ka ANM finansējuma izmantošana ir intensīvāka sākumposmā, un novērtējums tiks publicēts pēc tam, kad lielākā daļa finansējuma būs izlietota. Tādēļ novērtējumā gūto atziņu nozīme atlikušā ANM finansējuma izmantošanā būs ierobežota. Mēs pieņemam Komisijas argumentu, ka jāpanāk optimāls līdzsvars starp īstenotas programmas pietiekamu izvērtēšanu (lai izdarītu jēgpilnus secinājumus) un nepieciešamību veikt izvērtēšanu, lai uzlabotu programmas pārvaldību. Mēs konstatējām arī to, ka izvērtējums var būt noderīgs iespējamās diskusijās par to, vai programmu var izmantot kā paraugu turpmākajām programmām 2028.–2034. gada DFS. Mēs vēlamies arī norādīt, ka, ja netiks izstrādāts stingrāks rādītāju kopums, būs ļoti sarežģīti panākt, lai ex post un viduspoma novērtējumi nodrošinātu jēgpilnus efektivitātes izvērtējumus. |
| --- | --- |

59.

Nobeiguma piezīmes

| 60. | Komisijas 2020. gada maijā ierosinātā ANM mērķis ir atbalstīt dalībvalstu atveseļošanu no Covid-19 krīzes ietekmes un padarīt tās noturīgākas nākotnē. Nodrošinot papildu resursu ātru piešķiršanu, mehānismam piemīt potenciāls veicināt ES kopīgo mērķu sasniegšanu nākamajā DFS periodā. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Mēs atzinīgi vērtējam priekšlikuma pamatprincipu, kas paredz balstīties uz esošajiem instrumentiem un mehānismiem, tādiem kā KNR un Eiropas pusgada procesu, tādējādi veicinot sinerģiju un mazinot administratīvo slogu gan ES, gan arī valstu līmenī. Turklāt paredzētais dialogs ar dalībvalstīm var paaugstināt līdzatbildību, vienlaikus paredzot elastību, lai varētu ņemt vērā katras dalībvalsts īpašo situāciju. Mēs vēlētos uzsvērt, cik svarīgi ir efektīvi pasākumi pret krāpšanu un pārkāpumiem nolūkā novērst riskus, kas rodas tāpēc, ka īsā laikā jāiztērē ievērojami papildu resursi, un mēs atzinīgi vērtējam Komisijas pūliņus šajā aspektā. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Taču mēs uzskatām, ka priekšlikumu var uzlabot ar šādiem risinājumiem:






  — | ieviešot atbilstīgus mehānismus, lai nodrošinātu koordinēšanu ar citiem ES finansējuma avotiem un papildināmību, |
| --- | --- | --- |

62.

—

ieviešot atbilstīgus mehānismus, lai nodrošinātu koordinēšanu ar citiem ES finansējuma avotiem un papildināmību,

| — | piešķiršanas shēmu ciešāk sasaistot ar vispārīgo atveseļošanas un noturības mērķi, |
| --- | --- |

—

piešķiršanas shēmu ciešāk sasaistot ar vispārīgo atveseļošanas un noturības mērķi,

| — | pēc iespējas vienkāršojot ANM procedūras un maksājumu pieprasījumus, lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu līdzekļu apguvi, |
| --- | --- |

—

pēc iespējas vienkāršojot ANM procedūras un maksājumu pieprasījumus, lai mazinātu administratīvo slogu un veicinātu līdzekļu apguvi,

| — | pārskatot ziņošanas un izvērtēšanas biežumu un laiku, kā arī nosakot atbilstīgus ANM vispārējo panākumu rādītājus, |
| --- | --- |

—

pārskatot ziņošanas un izvērtēšanas biežumu un laiku, kā arī nosakot atbilstīgus ANM vispārējo panākumu rādītājus,

| — | Nosakot Eiropas Parlamenta lomu budžeta procesā un skaidri nosakot ERP revīzijas tiesības. |
| --- | --- |

—

Nosakot Eiropas Parlamenta lomu budžeta procesā un skaidri nosakot ERP revīzijas tiesības.

| 63. | Atzīmējam, ka vairāki aspekti priekšlikumā nav iekļauti, jo tie tiks izstrādāti sadarbībā ar dalībvalstīm. Lai tiktu izmantots ANM potenciāls veicināt atveseļošanu un noturību, īpaša vērība būtu jāpievērš tam, lai tiktu nodrošināts pietiekams ANP ambīciju līmenis un saskaņotība, kā arī to īstenošanas atbilstīga izvērtēšana. |
| --- | --- |

63.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2020. gada 7. septembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Eiropas Komisija, “ES budžets – Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks”, 2020. gada 27. maijs (COM(2020) 442 final).

1

(2)  Eiropas Komisija, priekšlikums 2020/0104 (COD) Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu, 2020. gada 28. maijs (COM(2020) 408 final).

2

(3)  Eiropadome, Secinājumi par atveseļošanas plānu un DFS 2021.–2027. gadam, 2020. gada 17.–21. jūlijs, EUCO 10/20.

3

(4)  Eiropas Komisija, Priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 3. pants.

4

(5)  Eiropas Komisija, Priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 4. pants.

5

(6)  Eiropas Komisija, Priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 14. apsvērums.

6

(7)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 5. apsvērums.

7

(8)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 6. apsvērums.

8

(9)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 8. pants.

9

(10)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 22. pants.

10

(11)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 6. pants.

11

(12)  Eiropas Parlaments, EPID, “Sarunas par nākamo DFS un ES atveseļošanas instrumentu – būtiskākie jautājumi, kas jārisina jūlija Eiropadomē”, 2020. gada jūlijs, 4. lpp.

12

(13)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments Identifying Europe's recovery needs, 27.5.2020. (SWD(2020) 98 final).

13

Identifying Europe's recovery needs

(14)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 9. pants.

14

(15)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 7. pants.

15

(16)  ERP informatīvais apskats “Komisijas priekšlikums daudzgadu finanšu shēmai 2021.–2027. gadam”; vispārējā stāvokļa apskats “Nepilnības, pārklāšanās un problēmas: ES pārskatatbildības un publiskā sektora revīzijas pasākumu vispārējā stāvokļa apskats”; Atzinums Nr. 2/2018 “Apsvērumi par revīziju un pārskatatbildību saistībā ar 2017. gada 6. decembra priekšlikumu izveidot Eiropas Monetāro fondu, kas nostiprināts Savienības tiesiskajā regulējumā”.

16

(17)  Atzinums Nr. 4/2020 par ierosināto REACT-EU regulu un Kopīgo noteikumu regulu, ko piemēro ESI fondiem, ERP, 20. punkts.

17

REACT-EU

(18)  ERP, Īpašais ziņojums Nr. 06/2019 “Krāpšanas problēmu risināšana ES kohēzijas izdevumos: vadošajām iestādēm jānostiprina atklāšana, rīcība un koordinācija”, 79. punkts un ieteikumi.

18

(19)  Eiropas Komisija, “ES budžets – Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks”, 2020. gada 27. maijs (COM(2020) 442 final).

19

(20)  Atzinums Nr. 4/2020 par ierosināto REACT-EU regulu un Kopīgo noteikumu regulu, ko piemēro ESI fondiem, ERP, 8. punkts.

20

REACT-EU

(21)  ERP, Īpašais ziņojums Nr. 18/2015 “Grūtībās nonākušajām valstīm sniegtā finansiālā palīdzība”, 115.–136. punkts.

21

(22)  Eiropas Komisija, Priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 13. panta 3. punkts.

22

(23)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 14. pants.

23

(24)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 15. panta 4. punkts.

24

(25)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 17. panta 1. punkts.

25

(26)  Eiropadome, EUCO 10/20, A.19. punkts.

26

(27)  ERP, Īpašais ziņojums Nr. 16/2020 “Eiropas pusgads – konkrētām valstīm adresētie ieteikumi pievēršas svarīgiem jautājumiem, tomēr tie jāīsteno labāk”.

27

(28)  Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments “Labāka regulējuma pamatnostādnes”, 2017. gada 7. jūlijs (SWD(2017) 350 final).

28

(29)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 23. pants.

29

(30)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 4. panta 2. punkts.

30

(31)  ERP Atzinums Nr. 5/2020 par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/0006 (COD).

31

(32)  Eiropas Komisija, priekšlikums par ANM, COM(2020) 408, 25. pants.

32

---

I PIELIKUMS

Pārskats par ESAI programmu budžetiem atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un Eiropadomes secinājumiem

| Programma
  (2018. gada cenās, miljardi EUR) | Komisijas priekšlikums
  (2018. gada cenās, miljardi EUR) | Eiropadomes secinājumi
  (2018. gada cenās, miljardi EUR) | Starpība
  (2018. gada cenās, miljardi EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| ReactEU (2014.–2020. g. DFS, ESI fondi) | 50,0 | 47,5 | -2,5 |
| ANM – dotācijas | 310,0 | 312,5 | 2,5 |
| ANM – aizdevumi | 250,0 | 360,0 | 110,0 |
| Veselība | 7,7 | 0,0 | – 7,7 |
| RescEU (civilā aizsardzība) | 2,0 | 1,9 | – 0,1 |
| “Apvārsnis Eiropa” (pētniecība un inovācija) | 13,5 | 5,0 | – 8,5 |
| Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti | 30,0 | 10,0 | – 20,0 |
| Lauku attīstība | 15,0 | 7,5 | – 7,5 |
| Humānā palīdzība | 5,0 | 0,0 | – 5,0 |
| ESIF/programma InvestEU (atbalsts ieguldījumiem iekšpolitikā) | 30,3 | 5,6 | – 24,7 |
| Maksātspējas atbalsta instruments | 26,0 | 0,0 | – 26,0 |
| EFIA (ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme ārpus ES) | 10,5 | 0,0 | – 10,5 |
| Kopā | 750,0 | 750,0 | 0,0 |
| Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas 27. maija priekšlikumu un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumiem. |

Programma

(2018. gada cenās, miljardi EUR)

Komisijas priekšlikums

(2018. gada cenās, miljardi EUR)

Eiropadomes secinājumi

(2018. gada cenās, miljardi EUR)

Starpība

(2018. gada cenās, miljardi EUR)

ReactEU (2014.–2020. g. DFS, ESI fondi)

50,0

47,5

-2,5

ANM – dotācijas

310,0

312,5

2,5

ANM – aizdevumi

250,0

360,0

110,0

Veselība

7,7

0,0

– 7,7

RescEU (civilā aizsardzība)

2,0

1,9

– 0,1

“Apvārsnis Eiropa” (pētniecība un inovācija)

13,5

5,0

– 8,5

Taisnīga pārkārtošanās uz klimatneitralitāti

30,0

10,0

– 20,0

Lauku attīstība

15,0

7,5

– 7,5

Humānā palīdzība

5,0

0,0

– 5,0

ESIF/programma InvestEU (atbalsts ieguldījumiem iekšpolitikā)

30,3

5,6

– 24,7

Maksātspējas atbalsta instruments

26,0

0,0

– 26,0

EFIA (ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme ārpus ES)

10,5

0,0

– 10,5

Kopā

750,0

750,0

0,0

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas 27. maija priekšlikumu un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumiem.

---

II PIELIKUMS

Eiropas Komisijas priekšlikuma un Eiropadomes secinājumu salīdzinājums

| Eiropas Komisijas ierosinātās regulas pants | Eiropas Komisijas ierosinātās regulas panta teksts | Eiropadomes ierosinātās izmaiņas |
| --- | --- | --- |
| 5. panta 1. punkts


  Resursi no Eiropas Savienības atveseļošanas instrumenta | 1. | Regulas [ESAI] 2. pantā minētos pasākumus īsteno saskaņā ar šo mehānismu:






  a) | ar Regulas [ESAI] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto summu 334 950 000 000 EURpašreizējās cenās, kas pieejama kā neatmaksājams atbalsts, ievērojot Regulas [ESAI] 4. panta 4. un 8. punktu.
  Šīs summas ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu; |

Eiropas Komisijas ierosinātās regulas pants

Eiropas Komisijas ierosinātās regulas panta teksts

Eiropadomes ierosinātās izmaiņas

5. panta 1. punkts

Resursi no Eiropas Savienības atveseļošanas instrumenta

1.

Regulas [ESAI] 2. pantā minētos pasākumus īsteno saskaņā ar šo mehānismu:

a)

ar Regulas [ESAI] 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minēto summu 334 950 000 000 EURpašreizējās cenās, kas pieejama kā neatmaksājams atbalsts, ievērojot Regulas [ESAI] 4. panta 4. un 8. punktu.

Šīs summas ir ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

| b) | ar Regulas [ESAI] 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu 267 955 000 000 EUR pašreizējās cenās, kas pieejama kā aizdevuma atbalsts dalībvalstīm saskaņā ar 12. un 13. pantu, ievērojot Regulas [ESAI] 4. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

ar Regulas [ESAI] 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu 267 955 000 000 EUR pašreizējās cenās, kas pieejama kā aizdevuma atbalsts dalībvalstīm saskaņā ar 12. un 13. pantu, ievērojot Regulas [ESAI] 4. panta 5. punktu.

Grozītais 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts:

| | summu 312 500 000 000 EUR. |
| --- | --- |

summu 312 500 000 000 EUR.

Grozītais 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts:

| | summu 360 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

summu 360 000 000 000 EUR.

10. pants

Maksimālā finanšu iemaksa

Lai varētu iedalīt 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto summu, katrai dalībvalstij pienākošos maksimālo finanšu iemaksu aprēķina, izmantojot I pielikumā izklāstīto metodiku, proti, pamatojoties uz katras dalībvalsts iedzīvotāju skaitu, apgriezto iekšzemes kopproduktu (IKP) uz vienu iedzīvotāju un relatīvo bezdarba līmeni.

10. pants grozīts šādi:

Atveseļošanas un noturības mehānisma saistību piešķiršanas shēma 2021.–2022. gadam jānosaka saskaņā ar Komisijas priekšlikumu. Piešķiršanas shēmā attiecībā uz 2023. gadu bezdarba kritērijs 2015.–2019. gadam vienādās proporcijās ir aizstāts ar reālā IKP zaudējumu, kas novērots 2020. gadā, un reālā IKP kumulatīvo zaudējumu, kas novērots laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam un tiks aprēķināts līdz 2022. gada 30. jūnijam.

11. pants

Finanšu iemaksas iedalīšana

| 1. | Periodam līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija iedalīšanai dara pieejamu 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto summu, proti, 334 950 000 000 EUR. Katra dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu, kas nepārsniedz tās 10. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu, lai īstenotu savus atveseļošanas un noturības plānus. |
| --- | --- |

1.

Periodam līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija iedalīšanai dara pieejamu 5. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto summu, proti, 334 950 000 000 EUR. Katra dalībvalsts var iesniegt pieprasījumu, kas nepārsniedz tās 10. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu, lai īstenotu savus atveseļošanas un noturības plānus.

| 2. | Attiecībā uz periodu, kas sākas pēc 2022. gada 31. decembra un beidzas 2024. gada 31. decembrī, Komisija var rīkot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atbilstīgi Eiropas pusgada grafikam, ar nosacījumu, ka finanšu resursi ir pieejami. Tālab tā publicē indikatīvu grafiku, kurā norādīti attiecīgajā periodā organizējamie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, un pie katra uzaicinājuma norāda iedalīšanai pieejamo summu. Lai īstenotu savu atveseļošanas un noturības plānu, katra dalībvalsts var ierosināt saņemt ne vairāk kā maksimālo summu, kas atbilst tai iedalītajai daļai no iedalīšanai pieejamās summas, kā minēts I pielikumā. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz periodu, kas sākas pēc 2022. gada 31. decembra un beidzas 2024. gada 31. decembrī, Komisija var rīkot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus atbilstīgi Eiropas pusgada grafikam, ar nosacījumu, ka finanšu resursi ir pieejami. Tālab tā publicē indikatīvu grafiku, kurā norādīti attiecīgajā periodā organizējamie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, un pie katra uzaicinājuma norāda iedalīšanai pieejamo summu. Lai īstenotu savu atveseļošanas un noturības plānu, katra dalībvalsts var ierosināt saņemt ne vairāk kā maksimālo summu, kas atbilst tai iedalītajai daļai no iedalīšanai pieejamās summas, kā minēts I pielikumā.

11. panta 1. punkts grozīts šādi:

Saistības par 70 % dotāciju, ko piešķir saskaņā ar ANM, jāuzņemas 2021. un 2022. gadā. Par atlikušajiem 30 % visas saistības uzņemsies līdz 2023. gada beigām.

Pievienots šāds 3. punkts:

ANM priekšfinansējums tiks izmaksāts 2021. gadā, un tam vajadzētu būt 10 %.

12. panta 4. punkts

Aizdevumi

| 4. | Aizdevuma atbalsts attiecīgās dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānam nav lielāks par starpību starp atveseļošanas un noturības plāna kopējām izmaksām (kas attiecīgā gadījumā ir pārskatītas) un 10. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu. Katrai dalībvalstij piešķirtā aizdevuma maksimālais apjoms nepārsniedz 4,7 % no tās nacionālā kopienākuma. |
| --- | --- |

4.

Aizdevuma atbalsts attiecīgās dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānam nav lielāks par starpību starp atveseļošanas un noturības plāna kopējām izmaksām (kas attiecīgā gadījumā ir pārskatītas) un 10. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu. Katrai dalībvalstij piešķirtā aizdevuma maksimālais apjoms nepārsniedz 4,7 % no tās nacionālā kopienākuma.

12. panta 4. punkts grozīts šādi:

Aizdevumu maksimālais apjoms katrai dalībvalstij parasti nepārsniegs 6,8 % no tās NKI.

14. panta 1. punkts

Tiesīguma kritēriji

| 1. | Atbilstīgi 4. pantā izklāstītajiem mērķiem dalībvalstis sagatavo nacionālos atveseļošanas un noturības plānus. Šajos plānos ir izklāstīta attiecīgās dalībvalsts reformu un investīciju programma nākamajiem četriem gadiem. Atveseļošanas un noturības plānos, kas tiesīgi uz finansējumu šā instrumenta ietvaros, ir iekļauti pasākumi reformu un publisko investīciju projektu īstenošanai, izmantojot saskanīgu pasākumu kopumu. |
| --- | --- |

1.

Atbilstīgi 4. pantā izklāstītajiem mērķiem dalībvalstis sagatavo nacionālos atveseļošanas un noturības plānus. Šajos plānos ir izklāstīta attiecīgās dalībvalsts reformu un investīciju programma nākamajiem četriem gadiem. Atveseļošanas un noturības plānos, kas tiesīgi uz finansējumu šā instrumenta ietvaros, ir iekļauti pasākumi reformu un publisko investīciju projektu īstenošanai, izmantojot saskanīgu pasākumu kopumu.

14. panta 1. punkts grozīts šādi:

Dalībvalstīm jāsagatavo nacionālie atveseļošanas un noturības plāni, kuros izklāstīta attiecīgās dalībvalsts reformu un investīciju programma 2021.–2023. gadam. Plānus pēc vajadzības 2022. gadā pārskatīs un pielāgos, lai ņemtu vērā līdzekļu galīgo piešķīrumu 2023. gadam.

16. panta 1. punkts

Komisijas novērtējums

| 1. | Komisija atveseļošanas un noturības plānu novērtē ciešā sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti. Komisija var paust savus apsvērumus vai pieprasīt papildu informāciju. Attiecīgā dalībvalsts sniedz pieprasīto papildu informāciju un vajadzības gadījumā var pārskatīt savu plānu pirms tā oficiālās iesniegšanas. |
| --- | --- |

1.

Komisija atveseļošanas un noturības plānu novērtē ciešā sadarbībā ar attiecīgo dalībvalsti. Komisija var paust savus apsvērumus vai pieprasīt papildu informāciju. Attiecīgā dalībvalsts sniedz pieprasīto papildu informāciju un vajadzības gadījumā var pārskatīt savu plānu pirms tā oficiālās iesniegšanas.

Pievienots šāds punkts:

Augstākais novērtējums jāiegūst attiecībā uz kritērijiem, kas saistīti ar atbilstību konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem, kā arī attiecībā uz dalībvalsts izaugsmes potenciāla, darbvietu radīšanas un ekonomiskās un sociālās noturības palielināšanu. Pozitīva novērtējuma priekšnoteikumam ir jābūt arī efektīvam ieguldījumam zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā.

17. panta 1. punkts

Komisijas lēmums

| 1. | Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu četru mēnešu laikā no brīža, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi atveseļošanas un noturības plānu. Ja Komisijas novērtējums par dalībvalsts iesniegto atveseļošanas un noturības plānu ir pozitīvs, minētajā lēmumā nosaka, kādas reformas un investīciju projekti dalībvalstij jāīsteno, tostarp starpposma un galīgos mērķrādītājus, un kāda finanšu iemaksa ir iedalīta saskaņā ar 11. pantu. |
| --- | --- |

1.

Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu četru mēnešu laikā no brīža, kad dalībvalsts oficiāli iesniegusi atveseļošanas un noturības plānu. Ja Komisijas novērtējums par dalībvalsts iesniegto atveseļošanas un noturības plānu ir pozitīvs, minētajā lēmumā nosaka, kādas reformas un investīciju projekti dalībvalstij jāīsteno, tostarp starpposma un galīgos mērķrādītājus, un kāda finanšu iemaksa ir iedalīta saskaņā ar 11. pantu.

17. panta 1. punkts grozīts šādi:

Komisijai jānovērtē atveseļošanas un noturības plāni divu mēnešu laikā pēc to iesniegšanas.

Pievienots šāds punkts:

Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu jāapstiprina atveseļošanas un noturības plānu novērtējums, izmantojot īstenošanas aktu, ko Padome cenšas pieņemt četru nedēļu laikā pēc priekšlikuma saņemšanas.

19. panta 3. punkts

Noteikumi par finanšu iemaksu izmaksu, apturēšanu un atcelšanu

| 3. | Izpildījusi attiecīgos apstiprinātos starpposma un galīgos mērķrādītājus, kas norādīti apstiprinātajā atveseļošanas un noturības plānā, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu finanšu iemaksas un – attiecīgā gadījumā – aizdevuma daļas izmaksas pieprasījumu. Dalībvalstis šādus izmaksas pieprasījumus var iesniegt Komisijai reizi divos gados. Komisija divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas novērtē, vai ir apmierinoši izpildīti attiecīgie starpposma un galīgie mērķrādītāji, kas izklāstīti 17. panta 1. punktā minētajā lēmumā. Novērtējuma vajadzībām ņem vērā 17. panta 6. punktā minēto operacionālo kārtību. Komisijai var palīdzēt eksperti.
  Ja Komisijas sniegtais novērtējums ir pozitīvs, tā pieņem lēmumu, ar ko atļauj izmaksāt finanšu iemaksu saskaņā ar Finanšu regulu. |
| --- | --- |

3.

Izpildījusi attiecīgos apstiprinātos starpposma un galīgos mērķrādītājus, kas norādīti apstiprinātajā atveseļošanas un noturības plānā, attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu finanšu iemaksas un – attiecīgā gadījumā – aizdevuma daļas izmaksas pieprasījumu. Dalībvalstis šādus izmaksas pieprasījumus var iesniegt Komisijai reizi divos gados. Komisija divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas novērtē, vai ir apmierinoši izpildīti attiecīgie starpposma un galīgie mērķrādītāji, kas izklāstīti 17. panta 1. punktā minētajā lēmumā. Novērtējuma vajadzībām ņem vērā 17. panta 6. punktā minēto operacionālo kārtību. Komisijai var palīdzēt eksperti.

Ja Komisijas sniegtais novērtējums ir pozitīvs, tā pieņem lēmumu, ar ko atļauj izmaksāt finanšu iemaksu saskaņā ar Finanšu regulu.

Pievienots šāds punkts:

Pozitīvs maksājuma pieprasījumu novērtējums būs atkarīgs no tā, cik sekmīgi būs sasniegti attiecīgie starpposma un galīgie mērķrādītāji.

Komisija lūgs Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu par to, cik sekmīgi ir sasniegti attiecīgie starpposma un galīgie mērķrādītāji. Ekonomikas un finanšu komiteja centīsies panākt konsensu. Ja izņēmuma kārtā viena vai vairākas dalībvalstis uzskata, ka pastāv nopietnas novirzes no attiecīgo starpposma un galīgo mērķrādītāju apmierinošas izpildes, tās var lūgt Eiropadomes priekšsēdētāju nodot lietu nākamajai Eiropadomei.

Komisija pieņems lēmumu par attiecīgo starpposma un galīgo mērķrādītāju apmierinošas izpildes izvērtējumu un par maksājumu apstiprināšanu atbilstoši pārbaudes procedūrai.

Ja lietu nodotu Eiropadomei, Komisija nepieņemtu nekādu lēmumu par starpposma un galīgo mērķrādītāju apmierinošu izpildi un par maksājumu apstiprināšanu, pirms šī lieta tiktu izsmeļoši apspriesta nākamajā Eiropadomē. Šimprocesam parasti nav jāilgst vairāk par trim mēnešiem pēc tam, kad Komisija ir lūgusi Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu. Šis process būs saskaņā ar LES 17. pantu un LESD 317. pantu.

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par ANM un Eiropadomes 2020. gada 21. jūlija secinājumiem par priekšlikumu par ANM.

---

III PIELIKUMS

Citi būtiski ERP atzinumi

| — | Atzinums Nr. 1/2018 attiecībā uz 2018. gada 2. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 1/2018 attiecībā uz 2018. gada 2. maija priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības budžeta aizsardzību vispārēju trūkumu gadījumā saistībā ar tiesiskumu dalībvalstīs,

| — | Atzinums Nr. 6/2018 par Komisijas 2018. gada 29. maija priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, COM(2018) 375 final, |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 6/2018 par Komisijas 2018. gada 29. maija priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, COM(2018) 375 final,

| — | Atzinums Nr. 10/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, COM(2018) 460 final, |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 10/2018 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu, COM(2018) 460 final,

| — | Atzinums Nr. 2/2020 par Komisijas 2020. gada 14. janvāra grozīto priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, COM(2020) 23 final, |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 2/2020 par Komisijas 2020. gada 14. janvāra grozīto priekšlikumu Kopīgo noteikumu regulai, COM(2020) 23 final,

| — | Atzinums Nr. 4/2020 par ierosināto REACT-EU regulu un Kopīgo noteikumu regulu, ko piemēro ESI fondiem, |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 4/2020 par ierosināto REACT-EU regulu un Kopīgo noteikumu regulu, ko piemēro ESI fondiem,

| — | Atzinums Nr. 5/2020 par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/006 (COD). |
| --- | --- |

—

Atzinums Nr. 5/2020 par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/006 (COD).

---

IV PIELIKUMS

ANP izvērtēšana

| | Kritērijs | Vērtējums | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1. | Gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt problēmas, kas konstatētas attiecīgajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā (..), ko Eiropas pusgada ietvaros oficiāli pieņēmusi Komisija. | A – plāns efektīvi risina problēmas un nodrošina atbilstīgu reaģēšanu. | Iespējama pārklāšanās, it īpaši ar šādiem kritērijiem:







  — | zaļā pārkārtošanās, |

Kritērijs

Vērtējums

Piezīmes

2.1.

Gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt problēmas, kas konstatētas attiecīgajā konkrētai valstij adresētajā ieteikumā (..), ko Eiropas pusgada ietvaros oficiāli pieņēmusi Komisija.

A – plāns efektīvi risina problēmas un nodrošina atbilstīgu reaģēšanu.

Iespējama pārklāšanās, it īpaši ar šādiem kritērijiem:

—

zaļā pārkārtošanās,

| — | digitālā pārkārtošanās, |
| --- | --- |

—

digitālā pārkārtošanās,

| — | izaugsmes potenciāls, |
| --- | --- |

—

izaugsmes potenciāls,

| — | darbvietu radīšana, |
| --- | --- |

—

darbvietu radīšana,

| — | ekonomiskā un sociālā noturība. |
| --- | --- |

—

ekonomiskā un sociālā noturība.

B – plāns daļēji risina problēmas un nodrošina daļēji atbilstīgu reaģēšanu.

C – plāns nerisina problēmas un nenodrošina atbilstīgu reaģēšanu.

2.2.

Plānā ir iekļauti pasākumi, kas efektīvi sekmē zaļo un digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no tām izrietošās problēmas.

A – lielā mērā.

Iespējama pārklāšanās ar 2.1. kritēriju.

B – zināmā mērā.

C – nelielā mērā.

2.3.

Gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plānam būs ilgstoša ietekme uz attiecīgo dalībvalsti.

A – lielā mērā.

Iespējama pārklāšanās ar 2.1. kritēriju (KVAI pēc būtības ir ieteikumi diezgan ilgam laikposmam).

B – zināmā mērā.

C – nelielā mērā.

2.4.

Gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns efektīvi palīdzēs stiprināt dalībvalsts izaugsmes potenciālu, darbvietu radīšanu un ekonomisko un sociālo noturību, mīkstināt krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi un sekmēt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.

A – gaidāma liela ietekme.

Iespējama pārklāšanās ar 2.1. kritēriju.

B – gaidāma vidēja ietekme.

C – gaidāma maza ietekme.

2.5.

Dalībvalsts sniegtais pamatojums par atveseļošanas un noturības plāna aplēsto kopējo izmaksu summu ir pamatots un ticams, un samērīgs ar paredzamo ietekmi uz ekonomiku un nodarbinātību.

A – lielā mērā.

Šis drīzāk ir nosacījums, nevis novērtēšanas kritērijs.

B – zināmā mērā.

C – nelielā mērā.

2.6.

Atveseļošanas un noturības plānā ir ietverti saskanīgi reformu un publisko investīciju projektu īstenošanas pasākumi.

A – lielā mērā.

Iespējama pārklāšanās ar 2.1. kritēriju.

B – zināmā mērā.

C – nelielā mērā.

2.7.

Gaidāms, ka attiecīgo dalībvalstu ierosinātā kārtība nodrošinās atveseļošanas un noturības plāna efektīvu īstenošanu, tostarp attiecībā uz ierosinātajiem starpposma un galīgajiem mērķrādītājiem un saistītiem rādītājiem.

A – kārtība ir atbilstīga.

Šis drīzāk ir nosacījums, nevis novērtēšanas kritērijs.

B – kārtība atbilst minimālajām prasībām.

C – kārtība ir neatbilstīga.

| Pašreizējais vispārējā izvērtējuma priekšlikums | Ieteikums |
| --- | --- |
| Atveseļošanas un noturības plāns ir apmierinošs:







  — | ja ir atzīme A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un |

Pašreizējais vispārējā izvērtējuma priekšlikums

Ieteikums

Atveseļošanas un noturības plāns ir apmierinošs:

—

ja ir atzīme A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un

| — | attiecībā uz pārējiem kritērijiem visas atzīmes ir A vai lielākā daļa ir A, B ir mazāk un C nav vispār. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārējiem kritērijiem visas atzīmes ir A vai lielākā daļa ir A, B ir mazāk un C nav vispār.

Atveseļošanas un noturības plāns nav apmierinošs:

| — | nav nevienas atzīmes A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un |
| --- | --- |

—

nav nevienas atzīmes A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un

| — | attiecībā uz pārējiem kritērijiem lielākā daļa ir B, A ir mazāk vai vismaz viena ir C. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārējiem kritērijiem lielākā daļa ir B, A ir mazāk vai vismaz viena ir C.

Atveseļošanas un noturības plāns ir apmierinošs:

| — | ja ir atzīme A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un |
| --- | --- |

—

ja ir atzīme A attiecībā uz 2.1.–2.2. punktā minētajiem kritērijiem un

| — | attiecībā uz pārējiem kritērijiem visas atzīmes ir A vai lielākā daļa ir A, B ir mazāk un C nav vispār. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārējiem kritērijiem visas atzīmes ir A vai lielākā daļa ir A, B ir mazāk un C nav vispār.

Atveseļošanas un noturības plāns nav apmierinošs:

| — | nav nevienas atzīmes A attiecībā uz 2.1.– vai 2.2. punktā minētajiem kritērijiem un vai |
| --- | --- |

—

nav nevienas atzīmes A attiecībā uz 2.1.– vai 2.2. punktā minētajiem kritērijiem un vai

| — | attiecībā uz pārējiem kritērijiem lielākā daļa ir B, A ir mazāk vai vismaz viena ir C. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pārējiem kritērijiem lielākā daļa ir B, A ir mazāk vai vismaz viena ir C.

Avots: ERP, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par ANM.

---

Labojumi

| 20.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 350/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 350/29

---

Labojums Atzinumā Nr. 5/2020 (saskaņā ar LESD 288. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/0006 (COD) (COM(2020) 22 final un COM(2020) 460 final)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 290, 2020. gada 1. septembris
  )

(2020/C 350/02)

Uz vāka un 1. lappusē virsrakstu lasīt šādi:

“Atzinums Nr. 5/2020 (saskaņā ar LESD 287. panta 4. punktu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu) par Komisijas 2020. gada 14. janvāra un 2020. gada 28. maija priekšlikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Taisnīgas pārkārtošanās fondu, 2020/0006 (COD) (COM(2020) 22 final un COM(2020) 460 final)”.

---