# Službeni list C 363/28.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 363 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.28. listopada 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 363

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.28. listopada 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 12. do 15. studenog 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 346, 11.10.2019.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 28. i 29. studenog 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 397, 22.11.2019.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 12. do 15. studenog 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 346, 11.10.2019.
  USVOJENI TEKSTOVIDnevne sjednice od 28. i 29. studenog 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 397, 22.11.2019.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 346, 11.10.2019.

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 397, 22.11.2019.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 13. studenog 2018. |
| 2020/C 363/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o razvojnoj pomoći EU-a u području obrazovanja (2018/2081(INI)) | 2 |
| 2020/C 363/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o vladavini prava u Rumunjskoj (2018/2844(RSP)) | 8 |
| 2020/C 363/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (2018/2036(INI)) | 13 |
| 2020/C 363/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o digitalizaciji za razvoj: smanjenje siromaštva uz pomoć tehnologije (2018/2083(INI)) | 27 |
| | Srijeda, 14. studenog 2018. |
| 2020/C 363/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2018/2157(INI)) | 36 |
| 2020/C 363/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (2018/2886(RSP)) | 45 |
| 2020/C 363/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2017/2282(INI)) | 49 |
| 2020/C 363/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom (2017/2281(INI)) | 58 |
| | Četvrtak, 15. studenog 2018. |
| 2020/C 363/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Vijetnamu, posebice položaju političkih zatvorenika (2018/2925(RSP)) | 66 |
| 2020/C 363/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava na Kubi (2018/2926(RSP)) | 70 |
| 2020/C 363/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava u Bangladešu (2018/2927(RSP)) | 75 |
| 2020/C 363/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (2018/2077(INI)) | 80 |
| 2020/C 363/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o lajmskoj bolesti (borelioza) (2018/2774(RSP)) | 94 |
| | Četvrtak, 29. studenog 2018. |
| 2020/C 363/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o izdavanju autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata u okviru Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP)) | 98 |
| 2020/C 363/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o skandalu Cum-Ex: financijski kriminal i nedostaci u postojećem pravnom okviru (2018/2900(RSP)) | 102 |
| 2020/C 363/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima (2018/2856(RSP)) | 107 |
| 2020/C 363/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO): smjernice za budućnost (2018/2084(INI)) | 113 |
| 2020/C 363/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o Srbiji za 2018. (2018/2146(INI)) | 119 |
| 2020/C 363/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2018. (2018/2149(INI)) | 127 |
| 2020/C 363/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018. (2018/2145(INI)) | 135 |
| 2020/C 363/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2018. (2018/2147(INI)) | 146 |
| 2020/C 363/22 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2018. (2018/2144(INI)) | 155 |
| 2020/C 363/23 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (2018/2685(RSP)) | 164 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 29. studenog 2018. |
| 2020/C 363/24 | Preporuka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obrani akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a 2018/2117(INI)) | 173 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 13. studenog 2018.

2020/C 363/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o razvojnoj pomoći EU-a u području obrazovanja (2018/2081(INI))

2

2020/C 363/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o vladavini prava u Rumunjskoj (2018/2844(RSP))

8

2020/C 363/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (2018/2036(INI))

13

2020/C 363/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o digitalizaciji za razvoj: smanjenje siromaštva uz pomoć tehnologije (2018/2083(INI))

27

Srijeda, 14. studenog 2018.

2020/C 363/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2018/2157(INI))

36

2020/C 363/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (2018/2886(RSP))

45

2020/C 363/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2017/2282(INI))

49

2020/C 363/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom (2017/2281(INI))

58

Četvrtak, 15. studenog 2018.

2020/C 363/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Vijetnamu, posebice položaju političkih zatvorenika (2018/2925(RSP))

66

2020/C 363/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava na Kubi (2018/2926(RSP))

70

2020/C 363/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava u Bangladešu (2018/2927(RSP))

75

2020/C 363/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (2018/2077(INI))

80

2020/C 363/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o lajmskoj bolesti (borelioza) (2018/2774(RSP))

94

Četvrtak, 29. studenog 2018.

2020/C 363/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o izdavanju autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata u okviru Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

98

2020/C 363/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o skandalu Cum-Ex: financijski kriminal i nedostaci u postojećem pravnom okviru (2018/2900(RSP))

102

2020/C 363/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima (2018/2856(RSP))

107

2020/C 363/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO): smjernice za budućnost (2018/2084(INI))

113

2020/C 363/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o Srbiji za 2018. (2018/2146(INI))

119

2020/C 363/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2018. (2018/2149(INI))

127

2020/C 363/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018. (2018/2145(INI))

135

2020/C 363/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2018. (2018/2147(INI))

146

2020/C 363/22

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2018. (2018/2144(INI))

155

2020/C 363/23

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (2018/2685(RSP))

164

PREPORUKE

Europski parlament

Četvrtak, 29. studenog 2018.

2020/C 363/24

Preporuka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obrani akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a 2018/2117(INI))

173

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Srijeda, 14. studenog 2018. |
| 2020/C 363/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP)) | 179 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 14. studenog 2018.

2020/C 363/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

179

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 13. studenog 2018. |
| 2020/C 363/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD)) | 232 |
| 2020/C 363/27 | P8_TA(2018)0442Energetska učinkovitost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti | 235 |
| 2020/C 363/28 | P8_TA(2018)0443Upravljanje energetskom unijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 236 |
| 2020/C 363/29 | P8_TA(2018)0444Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora | 238 |
| 2020/C 363/30 | P8_TA(2018)0445Višegodišnji plan za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove | 240 |
| | Srijeda, 14. studenog 2018. |
| 2020/C 363/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE)) | 257 |
| 2020/C 363/32 | P8_TA(2018)0452Ovlašćivanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitije provođenje pravila i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta | 258 |
| 2020/C 363/33 | P8_TA(2018)0453Europski zakonik elektroničkih komunikacija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) | 260 |
| 2020/C 363/34 | P8_TA(2018)0454Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Agencije za potporu BEREC-u (Ured BEREC-a), izmjeni Uredbe (EU) 2015/2120 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1211/2009 | 262 |
| 2020/C 363/35 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) | 264 |
| | Četvrtak, 15. studenog 2018. |
| 2020/C 363/36 | P8_TA(2018)0462Prava i obveze putnika u željezničkom prometu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka)(Tekst značajan za EGP) | 296 |
| 2020/C 363/37 | Amandmani koje je donio Europski parlament 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) | 348 |
| | Četvrtak, 29. studenog 2018. |
| 2020/C 363/38 | P8_TA(2018)0466Primjena norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene stupnja Euro 5 za homologaciju tipa vozila na dva ili tri kotača i četverocikala | 369 |
| 2020/C 363/39 | P8_TA(2018)0467Trgovina određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno postupanje ili kažnjavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst) | 370 |
| 2020/C 363/40 | Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) | 371 |
| 2020/C 363/41 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Samoe Privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE)) | 379 |
| 2020/C 363/42 | Odluka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu za imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE)) | 380 |
| 2020/C 363/43 | Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Grčka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD)) | 381 |
| 2020/C 363/44 | Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu pravila koja se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) | 385 |
| 2020/C 363/45 | P8_TA(2018)0473Zajednička pravila za obavljanje zračnog prijevoza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici | 410 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 13. studenog 2018.

2020/C 363/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

232

2020/C 363/27

P8_TA(2018)0442Energetska učinkovitost ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti

235

2020/C 363/28

P8_TA(2018)0443Upravljanje energetskom unijom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

236

2020/C 363/29

P8_TA(2018)0444Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

238

2020/C 363/30

P8_TA(2018)0445Višegodišnji plan za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove

240

Srijeda, 14. studenog 2018.

2020/C 363/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

257

2020/C 363/32

P8_TA(2018)0452Ovlašćivanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitije provođenje pravila i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta

258

2020/C 363/33

P8_TA(2018)0453Europski zakonik elektroničkih komunikacija ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka)

260

2020/C 363/34

P8_TA(2018)0454Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Agencije za potporu BEREC-u (Ured BEREC-a), izmjeni Uredbe (EU) 2015/2120 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1211/2009

262

2020/C 363/35

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD))

2

264

Četvrtak, 15. studenog 2018.

2020/C 363/36

P8_TA(2018)0462Prava i obveze putnika u željezničkom prometu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka)(Tekst značajan za EGP)

296

2020/C 363/37

Amandmani koje je donio Europski parlament 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD))

348

Četvrtak, 29. studenog 2018.

2020/C 363/38

P8_TA(2018)0466Primjena norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene stupnja Euro 5 za homologaciju tipa vozila na dva ili tri kotača i četverocikala

369

2020/C 363/39

P8_TA(2018)0467Trgovina određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno postupanje ili kažnjavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst)

370

2020/C 363/40

Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

371

2020/C 363/41

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Samoe Privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

379

2020/C 363/42

Odluka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu za imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

380

2020/C 363/43

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Grčka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

381

2020/C 363/44

Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu pravila koja se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

385

2020/C 363/45

P8_TA(2018)0473Zajednička pravila za obavljanje zračnog prijevoza ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

410

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

28.10.2020

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 363/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 12. do 15. studenog 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 346, 11.10.2019.

USVOJENI TEKSTOVI

Dnevne sjednice od 28. i 29. studenog 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 397, 22.11.2019.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 13. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/2

---

P8_TA(2018)0441

Razvojna pomoć EU-a u području obrazovanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o razvojnoj pomoći EU-a u području obrazovanja (2018/2081(INI))

(2020/C 363/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 26. Opće deklaracije o pravima čovjeka, prema kojem „Svatko ima pravo na obrazovanje. Obrazovanje mora biti besplatno, barem na osnovnim i temeljnim stupnjevima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Opće deklaracije o pravima čovjeka, prema kojem „Svatko ima pravo na obrazovanje. Obrazovanje mora biti besplatno, barem na osnovnim i temeljnim stupnjevima”,

| — | uzimajući u obzir dokument pod naslovom „Promijeniti svijet: uzimajući u obzir program održivog razvoja do 2030.”, koji je usvojila Opća skupština UN-a 25. rujna 2015., kojim se utvrđuje da su jednakost, uključivanje i rodna ravnopravnost neodvojivo povezani s pravom na obrazovanje za sve, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument pod naslovom „Promijeniti svijet: uzimajući u obzir program održivog razvoja do 2030.”, koji je usvojila Opća skupština UN-a 25. rujna 2015., kojim se utvrđuje da su jednakost, uključivanje i rodna ravnopravnost neodvojivo povezani s pravom na obrazovanje za sve,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 4.: „Osigurati inkluzivno, kvalitetno i ravnopravno obrazovanje i promicati mogućnost cjeloživotnog učenja”, kao i Deklaraciju iz Incheona te Okvir za djelovanje za provedbu cilja održivog razvoja br. 4, koji počiva na tom da je „rodna ravnopravnost neodvojivo povezana s pravom na obrazovanje za sve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 4.: „Osigurati inkluzivno, kvalitetno i ravnopravno obrazovanje i promicati mogućnost cjeloživotnog učenja”, kao i Deklaraciju iz Incheona te Okvir za djelovanje za provedbu cilja održivog razvoja br. 4, koji počiva na tom da je „rodna ravnopravnost neodvojivo povezana s pravom na obrazovanje za sve”,

| — | uzimajući u obzir preporuku br. 36 iz 2017. o pravu djevojčica i žena na obrazovanje koju je izdao Odbor UN-a za uklanjanje diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku br. 36 iz 2017. o pravu djevojčica i žena na obrazovanje koju je izdao Odbor UN-a za uklanjanje diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja koji je Opća skupština UN-a usvojila 27. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan iz Addis Abebe o financiranju razvoja koji je Opća skupština UN-a usvojila 27. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 35/L2 Vijeća za ljudska prava UN-a od 22. lipnja 2017., pod nazivom „Pravo na obrazovanje: daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije 8/4 Vijeća za ljudska prava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 35/L2 Vijeća za ljudska prava UN-a od 22. lipnja 2017., pod nazivom „Pravo na obrazovanje: daljnje postupanje nakon usvajanja Rezolucije 8/4 Vijeća za ljudska prava”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2002. pod naslovom „Obrazovanje i osposobljavanje u kontekstu smanjenja siromaštva u zemljama u razvoju” (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2002. pod naslovom „Obrazovanje i osposobljavanje u kontekstu smanjenja siromaštva u zemljama u razvoju” (COM(2002)0116),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije iz 2010. o jačanju i poboljšanju obrazovanja u zemljama u razvoju, pod nazivom „More and Better Education in Developing Countries” (SEC(2010)0121), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije iz 2010. o jačanju i poboljšanju obrazovanja u zemljama u razvoju, pod nazivom „More and Better Education in Developing Countries” (SEC(2010)0121),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz 2018., pod nazivom „Obrazovanje u izvanrednim situacijama i dugotrajnim krizama” (COM(2018)0304), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije iz 2018., pod nazivom „Obrazovanje u izvanrednim situacijama i dugotrajnim krizama” (COM(2018)0304),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Charlevoixa o kvalitetnom obrazovanju za djevojčice, djevojke i žene u zemljama u razvoju, koju su usvojile zemlje skupine G7 9. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Charlevoixa o kvalitetnom obrazovanju za djevojčice, djevojke i žene u zemljama u razvoju, koju su usvojile zemlje skupine G7 9. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju i Kodeks ponašanja EU-a o podjeli rada u okviru razvojne politike (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju i Kodeks ponašanja EU-a o podjeli rada u okviru razvojne politike (COM(2007)0072),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o provedbi zajedničkog radnog dokumenta službi Komisije (SWD(2015)0182) naslovljenog „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju od 2016. do 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o provedbi zajedničkog radnog dokumenta službi Komisije (SWD(2015)0182) naslovljenog „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: promijeniti život djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju od 2016. do 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o poboljšanju održivosti duga zemalja u razvoju (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o poboljšanju održivosti duga zemalja u razvoju (2),

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće UNESCO-a objavljeno 2017. pod naslovom „Odgovornost u obrazovanju: ispunjavanje naših obveza”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće UNESCO-a objavljeno 2017. pod naslovom „Odgovornost u obrazovanju: ispunjavanje naših obveza”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. svojeg poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. svojeg poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0327/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0327/2018),

| A. | budući da je obrazovanje temeljno ljudsko pravo i da je od ključne važnosti za ostvarivanje svih ciljeva održivog razvoja; budući da obrazovanje sprječava međugeneracijski prijenos siromaštva i igra ključnu ulogu u postizanju rodne ravnopravnosti i emancipacije žena; budući da obrazovanje kao prostor prava nadilazi aritmetičku jednakost i svrha mu je promicanje stvarne rodne ravnopravnosti u obrazovanju i putem obrazovanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je obrazovanje temeljno ljudsko pravo i da je od ključne važnosti za ostvarivanje svih ciljeva održivog razvoja; budući da obrazovanje sprječava međugeneracijski prijenos siromaštva i igra ključnu ulogu u postizanju rodne ravnopravnosti i emancipacije žena; budući da obrazovanje kao prostor prava nadilazi aritmetičku jednakost i svrha mu je promicanje stvarne rodne ravnopravnosti u obrazovanju i putem obrazovanja;

| B. | budući da je posljednja komunikacija Komisije o obrazovanju u zemljama u razvoju objavljena 2002. i da je do sada ažurirana samo jednom, i to 2010. radnim dokumentom; |
| --- | --- |

B.

budući da je posljednja komunikacija Komisije o obrazovanju u zemljama u razvoju objavljena 2002. i da je do sada ažurirana samo jednom, i to 2010. radnim dokumentom;

| C. | budući da je 2009. pomoć za obrazovanje iznosila 8,3 % ukupne razvojne pomoći; budući da se taj udio 2015. smanjio na 6,2 %; budući da je u Uniji i njezinim državama članicama taj dio smanjen s 11 na 7,6 % u istom razdoblju; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2009. pomoć za obrazovanje iznosila 8,3 % ukupne razvojne pomoći; budući da se taj udio 2015. smanjio na 6,2 %; budući da je u Uniji i njezinim državama članicama taj dio smanjen s 11 na 7,6 % u istom razdoblju;

| D. | budući da se pomoć za osnovno obrazovanje u Uniji i njezinim državama članicama u razdoblju između 2009. i 2015. smanjila za 33,9 %, odnosno više nego pomoć za obrazovanje općenito (15,2 %); |
| --- | --- |

D.

budući da se pomoć za osnovno obrazovanje u Uniji i njezinim državama članicama u razdoblju između 2009. i 2015. smanjila za 33,9 %, odnosno više nego pomoć za obrazovanje općenito (15,2 %);

| E. | budući da 2015. osnovnu i srednju školu nije pohađalo 264 milijuna djece i mladih školskog uzrasta u; |
| --- | --- |

E.

budući da 2015. osnovnu i srednju školu nije pohađalo 264 milijuna djece i mladih školskog uzrasta u;

| F. | budući da je na kraju 2017. ukupni broj izbjeglica iznosio više od 25,4 milijuna, od čega 7,4 milijuna djece osnovnoškolske dobi, a 4 milijuna ih nije imalo pristup nikakvom osnovnom obrazovanju; budući da u zemljama u kojima vlada osjetljiva situacija ili koje su pogođene sukobima ima 37 % više djevojaka nego dječaka koje ne pohađaju osnovnu školu, a gotovo je 90 % veća vjerojatnost da mlade žene neće pohađati srednju školu u odnosu na njihove kolege u zemljama koje nisu pogođene sukobima; |
| --- | --- |

F.

budući da je na kraju 2017. ukupni broj izbjeglica iznosio više od 25,4 milijuna, od čega 7,4 milijuna djece osnovnoškolske dobi, a 4 milijuna ih nije imalo pristup nikakvom osnovnom obrazovanju; budući da u zemljama u kojima vlada osjetljiva situacija ili koje su pogođene sukobima ima 37 % više djevojaka nego dječaka koje ne pohađaju osnovnu školu, a gotovo je 90 % veća vjerojatnost da mlade žene neće pohađati srednju školu u odnosu na njihove kolege u zemljama koje nisu pogođene sukobima;

| G. | budući da je Izvješće UN-a o ciljevima održivog razvoja od 2017. pokazalo da je 2011. samo oko četvrtina škola u supsaharskoj Africi imala električnu energiju, a manje od polovina pristup zalihama pitke vode; budući da supsaharska Afrika ima najmanji postotak kvalificiranih nastavnika u osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju; |
| --- | --- |

G.

budući da je Izvješće UN-a o ciljevima održivog razvoja od 2017. pokazalo da je 2011. samo oko četvrtina škola u supsaharskoj Africi imala električnu energiju, a manje od polovina pristup zalihama pitke vode; budući da supsaharska Afrika ima najmanji postotak kvalificiranih nastavnika u osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju;

| H. | budući da je potpora obrazovanju u zemljama u razvoju ranije bila previše usmjerena na količinu upisanih studenata, a ne na kvalitetu obrazovanja; budući da se ciljem održivog razvoja br. 4 želi osigurati kvalitetno obrazovanje za sve do 2030.; |
| --- | --- |

H.

budući da je potpora obrazovanju u zemljama u razvoju ranije bila previše usmjerena na količinu upisanih studenata, a ne na kvalitetu obrazovanja; budući da se ciljem održivog razvoja br. 4 želi osigurati kvalitetno obrazovanje za sve do 2030.;

| I. | budući da neka poduzeća u zemljama u razvoju nailaze na poteškoće prilikom pronalaženja radne snage čije kvalifikacije odgovaraju njihovim potrebama; |
| --- | --- |

I.

budući da neka poduzeća u zemljama u razvoju nailaze na poteškoće prilikom pronalaženja radne snage čije kvalifikacije odgovaraju njihovim potrebama;

| J. | budući da napori koji se ulažu od 2016., iako pohvalni, ipak nisu dovoljni za nadoknađivanje zaostataka i da stoga s njima treba nastaviti i proširiti ih; |
| --- | --- |

J.

budući da napori koji se ulažu od 2016., iako pohvalni, ipak nisu dovoljni za nadoknađivanje zaostataka i da stoga s njima treba nastaviti i proširiti ih;

| K. | budući da bi, prema UNESCO-u, pomoć za obrazovanje u zemljama s niskim dohotkom i nižim srednjim dohotkom trebala biti šest puta veća kako bi se do 2030. ostvario cilj br. 4 održivog razvoja; budući da, prema mišljenju Međunarodne komisije za financiranje globalnih prilika za obrazovanje, pomoć za obrazovanje mora do 2030. dosegnuti iznos od 89 milijardi USD, u odnosu na sadašnjih 12 milijardi; |
| --- | --- |

K.

budući da bi, prema UNESCO-u, pomoć za obrazovanje u zemljama s niskim dohotkom i nižim srednjim dohotkom trebala biti šest puta veća kako bi se do 2030. ostvario cilj br. 4 održivog razvoja; budući da, prema mišljenju Međunarodne komisije za financiranje globalnih prilika za obrazovanje, pomoć za obrazovanje mora do 2030. dosegnuti iznos od 89 milijardi USD, u odnosu na sadašnjih 12 milijardi;

Postaviti obrazovanje u središte razvoja

| 1. | uvjeren je da pomoć za obrazovanje mora biti prioritet jer je obrazovanje temeljno pravo, ali i zato što je bitno za ostvarivanje ostalih ciljeva održivog razvoja: za gospodarski razvoj i smanjenje nejednakosti, rodnu ravnopravnost, jačanje položaja žena i djevojčica, socijalnu uključenost osoba s invaliditetom, zdravlje, demokraciju, vladavinu prava i sprečavanje sukoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stoga izražava žaljenje što pomoć za obrazovanje ne predstavlja prioritet međunarodnim donatorima; zahtijeva da obrazovanje zauzme središnje mjesto u politikama razvoja Europske unije i njezinih država članica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznaje da ostvarivanje cilja održivog razvoja br. 4 zahtijeva veliko ulaganje u obrazovne sustave; potvrđuje da to ulaganje prije svega moraju provesti zemlje u razvoju, ali da će međunarodna pomoć ostati nužna za popunjavanje praznina u financiranju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da ažurira svoju Komunikaciju od 2002. o obrazovanju i osposobljavanju kad je riječ o smanjenju siromaštva u zemljama u razvoju, kao i svoj radni dokument od 2010.; ističe da nova komunikacija mora sadržavati plan o sredstvima kako bi se održivi cilj br. 4 ostvario do 2030.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Uniju i njezine države članice da 10 % svoje javne pomoći namijene za razvoj obrazovanja do 2024., i 15 % do 2030.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da povećani napori zemalja u razvoju za promicanje pravičnih poreznih sustava, borbu protiv nezakonitih financijskih tokova te neophodno povećanje javne pomoći za razvoj neće biti dovoljni za popunjavanje praznina u financiranju; stoga poziva na uvođenje inovativnih sredstava financiranja kojima će se postići učinak poluge i koji su usklađeni s postojećim mehanizmima i inicijativama financiranja, u svrhu jačanja nacionalnih obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sa zanimanjem prati prijedlog Međunarodne komisije za financiranje prilika za obrazovanje diljem svijeta o osnivanju Međunarodnog instrumenta za financiranje obrazovanja (IFFEd), pod uvjetom da se njime uistinu dopune sadašnji napori, a ne da ih se zamijeni; smatra da se ta inicijativa mora voditi u skladu s djelovanjem Globalnog partnerstva za obrazovanje; ističe da se posebna pozornost mora posvetiti mogućnosti zaduživanja prihvatljivih zemalja prije svakog financiranja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da cilj od 20 % službene razvojne pomoći Unije koji je posvećen socijalnoj uključenosti i ljudskom razvoju, obuhvaća osnovne socijalne usluge, uključujući pitanja zdravlja i obrazovanja, nije dovoljno jasan i da ne omogućuje odgovarajuće praćenje troškova; poziva da se ciljevi uključe u sljedeći višegodišnji financijski okvir; |
| --- | --- |

8.

Rješavanje prioriteta

| 9. | podsjeća da je stjecanje osnovnih znanja, uključujući digitalnu pismenost, preduvjet za razvoj vještina i zapošljavanje, da je obrazovanje djevojaka glavni pokretač za ostvarivanje održivih ciljeva, za zdravlje i dobrobit kao i za postizanje razvoja mirnih društava, te da su najslabije razvijene zemlje najviše izložene nedostatku financijskih sredstava, iako upravo u njima ulaganje stvara najviše koristi za ljude, socijalne usluge, gospodarstvo i zdravlje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da je osnaživanje ugroženih skupina ključno za iskorjenjivanje siromaštva; ustraje u tome da bi svi ljudi, bez obzira na spol, dob, etničku pripadnost, jezik, vjeru, političko ili drugo mišljenje, kao i osobe s invaliditetom, migranti, autohtono stanovništvo, trebali imati pristup uključivom, ravnomjernom obrazovanju i cjeloživotnom osposobljavanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stoga potvrđuje da pomoć Unije za obrazovanje mora prije svega riješiti dva prioritetna pitanja: dati prednost kvalitetnom i uključivom osnovnom obrazovanju i pružiti veću potporu najslabije razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | posebno ustraje na održivom cilju br. 4.1. koji se odnosi na besplatno i kvalitetno osnovno i srednjoškolsko obrazovanje za sve u trajanju od 12 godina; ponavlja da obrazovanje mora biti glavni stup partnerstva između Afrike i EU-a u izravnoj vezi sa strateškim prioritetima koji su 2017. prihvaćeni na sastanku na vrhu Europske unije i Afričke unije; navodi da besplatni ne trebaju biti samo troškovi školovanja, već i popratni troškovi, poput školskih potrepština, prijevoza i hrane; smatra da države članice moraju planirati sustave stipendija za školovanje djece u najnepovoljnijem položaju; podsjeća na to da je potrebno roditeljima osigurati pluralizam i slobodu izbora; preporučuje Europskoj uniji i državama članicama da, u skladu s održivim ciljem br. 4.1. i člankom 26. Opće deklaracije o pravima čovjeka, ne koriste službenu razvojnu pomoć za podupiranje komercijalnih profitnih obrazovnih ustanova, koje ne poštuju načela i vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Uniju i države članice da do 2030. barem polovinu svoje pomoći obrazovanju namijene osnovnom obrazovanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | također poziva na to da se barem 40 % pomoći Unije i država članica za obrazovanje preusmjeri manje razvijenim zemljama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na to da se osobita pozornost posveti jednakosti dječaka i djevojčica u školi, što je ključno za održivi razvoj i načelo da se nikoga ne zapostavi; poziva EU da promiče uključivo i kvalitetno obrazovanje da bi se uklonile prepreke za djevojčice kad je riječ o pristupu obrazovanju, sudjelovanju u njemu i završetku obrazovanja; podsjeća na to da se želi postići da do 2020. u 85 % novih programa Europske unije rodna ravnopravnost bude glavni odnosno značajan cilj; konačno, poziva na potporu u oblikovanju obrazovnih sustava koji će uzimati u obzir potrebe učenika s invaliditetom, kao i drugih manjina i ugroženih skupina, poštujući lokalne specifičnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja što je Komisija usvojila njegovu komunikaciju o obrazovanju u izvanrednim situacijama i dugotrajnim krizama te cilj da se 10 % humanitarne pomoći Unije od 2019. uloži u obrazovanje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da obrazovanje djece izbjeglica ili raseljene djece treba od samog početka biti prioritet; inzistira na tome da je važno dati potporu nestabilnim zemalja i zemljama u sukobu kako bi se osnažila otpornost njihovih sustava i osiguralo da djeca i mlade izbjeglice, interno raseljena mladeži i zajednice domaćina imaju pristup kvalitetnom obrazovanju, uključujući srednjoškolsko. |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je potreban cjelovitiji, brži, sustavniji i učinkovitiji odgovor na potrebe u pogledu obrazovanja u izvanrednim situacijama, u skladu s načelom povezanosti između hitne pomoći, oporavka i razvoja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | budući da neke ciljne zemlje ne mogu ili ne žele ispuniti osnovne, potrebe stanovništva uključujući obrazovne; poziva na to da se izabere najprikladniji partner iz civilnog društva te da nevladine organizacije i drugi dionici poboljšaju i rašire primjere dobre prakse na ovom području; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na važnost srednjoškolskog, tehničkog i strukovnog obrazovanja za zapošljivost mladih i održivi razvoj; smatra da potonji moraju voditi ka dobrim radnim mjestima te, u suradnji s poduzećima, biti usmjereni na razvoj države i potrebe poduzeća, i u mjeri u kojoj je to moguće, financirati poduzeća; skreće pažnju na projekte koji povezuju privatni sektor s centrima obrazovanja i poziva Komisiju da sagleda mogućnosti pružanja financijske potpore takvim inicijativama; primjećuje da bi se u tu svrhu mogao aktivirati plan vanjskog ulaganja Unije i poziva na strateško uključivanje organizacija civilnog društva u planiranje i provedbu u tom području; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izražava zabrinutost zbog pojave „odljeva mozgova”; primjećuje da neke države članice izdvajaju više od polovine svoje pomoći za školovanje za troškove školarine na svom teritoriju; ukazuje na to da bi povećanje pomoći za školovanje trebalo smanjiti taj udio; poziva države članice da istraže i primijene dobre prakse i iskustva kao što su akademske i stručne razmjene; smatra da bi vize za višekratni ulazak tim studentima omogućile obnovu znanja i da bi pogodovale cirkularnoj mobilnosti; usporedno s time poziva na uvođenje poticaja ili mjera kojima bi se studente poticalo na rad u gospodarskom ili državnom sektoru njihove matične zemlje na vrlo kratko razdoblje nakon njihovog povratka kako bi znanja koja je stekli primijenili prvenstveno na partnerske zemlje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kvalitetno poučavanje ključno je za učenje; sa zabrinutošću primjećuje da su kvaliteta i dostupnost osposobljavanja nastavnika i dalje ozbiljan problem, posebno u supsaharskoj Africi; inzistira na ulaganju dodatnih napora u početno i trajno osposobljavanje profesora s naglaskom na pedagoškom znanju i vještinama, kao i na njihovom zapošljavanju, plaći i uvjetima rada, među ostalim da bi ih se ohrabrilo da ostanu na tom radnom mjestu i prenesu svoje znanje budućim generacijama; poziva na veći broj programa razmjena nastavnika iz zemalja u razvoju i onih iz država članica EU-a, npr. u sklopu programa Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primjećuje da su potrebna velika ulaganja u školsku infrastrukturu, materijale, školsku opremu, posebno u ruralnim i rijetko naseljenim područjima kako bi se osigurao jednak pristup obrazovanju za sve, bez diskriminacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost novih tehnologija za poboljšanje pristupa obrazovanju i njegove kvalitete, osobito radi širenja znanja, osposobljavanja, razvoja nastavnika i njihovih pedagoških vještina te upravljanja obrazovnim ustanovama; ustraje u tome da je potrebno iskoristiti tranziciju prema digitalizaciji da bi se znanje i suvremene metode podučavanja uveli u zemlje u razvoju; skreće pozornost na činjenicu da te nove tehnologije moraju biti potpora obrazovnim naporima, a ne njihova zamjena, čime se smanjuju pedagoški standardi; poziva na bolju procjenu učinka tehnoloških ulaganja na obrazovne rezultate; naglašava jačanje digitalnih vještina za promicanje osnaživanja žena i djevojčica; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na ulaganje većih napora u rješavanje izazova digitalnog izuzimanja s pomoću obrazovanja i osposobljavanja o osnovnim digitalnim vještinama i inicijativama koje olakšavaju upotrebu IKT-a; usto poziva na uvođenje predmeta digitalne pismenosti u školski kurikulum na svim razinama obrazovanja u zemljama u razvoju da bi učenici stekli vještine potrebne za lakši pristup informacijama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da obrazovanje mora omogućiti sljedećoj generaciji da vodi produktivan život u svijetu koji će izmijeniti robotizacija i automatizacija; procjenjuje da, kako bi se istodobno zadovoljila očekivanja osoba koje traže zaposlenje i poduzeća, dostupne obuke moraju biti uistinu stručne i da se, kako bi se to ostvarilo, ne smiju isključiti partnerstva s privatnim sektorom u području stručnog obrazovanja; naglašava, u tom pogledu, važnost fleksibilnosti i vještina, ali i životnih i socijalnih sposobnosti u obrazovanju; uvjeren je da, osim akademskog znanja koje pružaju škole, djeca moraju stjecati vještine razmišljanja kako bi mogla postavljati prava pitanja te kreativne vještine kako bi mogla provesti svoje ideje u djela, te da moraju biti spremni na cjeloživotno učenje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava povezanost obrazovanja i zdravlja; ukazuje na to da, osim poticanja učenja, zdravstvene službe u školama i zdravstvena pismenost mogu doprijeti do velikih dijelova društva; traži uvođenje sveobuhvatnog i integriranog pristupa spolnom odgoju za djevojčice i dječake koji će se baviti zdravstvenim problemima poput HIV-a, planiranja obitelji i trudnoće, a u isto vrijeme će pridonijeti postizanju širih ciljeva, kao što je povećanje pristupa obrazovanju za djevojčice; naglašava značaj pružatelja skrbi za psihosocijalnu potporu, posebice u zemljama koje su pogođene sukobom, u poboljšanju otpornosti male djece; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče države na uvođenje najmanje jedne godine besplatnog obrazovanja u predškolskoj dobi, u skladu s ciljem održivog razvoja 4.2; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja da je kvalitetno obrazovanje moguće samo u odgovarajućem okruženju što podrazumijeva uključenost roditelja, prehranu, sigurnost, kao i pristup električnoj energiji, vodi i odgovarajućim sanitarnim uvjetima, čime se dječacima i djevojčicama omogućuje da uistinu imaju koristi od škole i da se povećaju stope završavanja školovanja, osobito kad je riječ o osnovnoškolskom obrazovanju; |
| --- | --- |

29.

Poboljšanje kvalitete pomoći

| 30. | smatra da je ocjenjivanje obrazovnih sustava, kvalitete obrazovanja i obrazovnih rezultata, uključujući obrazovanje u nedržavnim ustanovama, preduvjet za svako poboljšanje učinkovitosti pomoći; poziva Komisiju i države članice da financiraju istraživanje, prikupljanje podataka i pouzdane, tehničke, nediskriminacijske i neovisne instrumente za procjenu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da je usklađivanje donatora u lokalnim skupinama za obrazovanje od temeljne važnosti kako bi se izbjeglo udvostručavanje pa čak i sukob razvojne pomoći; poziva države članice da sustavnije primjenjuju zajedničku izradu programa i delegiranje; podsjeća da pomoć za razvoj ne može biti u službi strategije utjecaja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe obvezu vlada da svojim građanima osiguraju pravo na obrazovanje; stoga ističe da je potrebno osigurati kapacitet nositelja dužnosti na svim razinama za pružanje usluga za sve, te pravedne, dostupne i nediskriminirajuće nacionalne obrazovne ustanove, strategije i planove s istinskom odgovornošću koji se temelje na značajnom savjetovanju s glavnim dionicima, uključujući civilno društvo, s posebnim ciljevima i mehanizmima praćenja, trajnim ocjenjivanjima i nadzorima, jasnim i transparentnim određivanjem odgovornosti i dodjelom sredstava koja podliježe neovisnim kontrolama; potiče usvajanje nacionalnih regulatornih okvira za osnivanje i rad obrazovnih službi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe predvidljivost pomoći i to da je preuzimaju partnerske zemlje; u tom pogledu navodi da proračunska pomoć i pomoć koju pružaju multilateralne organizacije najbolje odgovaraju tim zahtjevima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju i države članice da, kada je to moguće, prednost daju proračunskoj pomoći, uz stroge kriterije koji uključuju dobro upravljanje, temeljite kontrole, posebno kako bi se spriječila korupcija; podsjeća na to da se treće zemlje korisnice obvezuju nadoknaditi isplate u slučaju ozbiljnih nepravilnosti; poziva na to da se civilno društvo uključi u praćenje sporazuma o financiranju; naglašava da je potrebno uspostaviti mehanizam praćenja kako bi se provjerilo jesu li razvojni fondovi zloupotrijebljeni i kako bi se provele odgovarajuće sankcije, uključujući i preraspodjelu financijskih sredstava kako bi se povećala podrška zemljama s boljom praksom u tom području; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče Komisiju i države članice da promiču ulogu lokalnih tijela vlasti i organizacija civilnog društva u pripremi i provedbi programa za pomoći obrazovanju, u okviru proračunske potpore; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primjećuje da samo jedna trećina pomoći za obrazovanje ide preko multilateralnih tijela, za razliku od dvije trećine u području zdravlja; poziva Komisiju i države članice da povećaju financiranje Globalnog partnerstva za obrazovanje i fonda Education cannot wait; smatra da bi Globalno partnerstvo moralo biti u mogućnosti, u svom sljedećem Strateškom planu za razdoblje nakon 2020., produljiti svoje programsko razdoblje s tri na šest godina, što bi omogućilo stabilnije i predvidljivije financiranje, koje je osobito potrebno za jačanje nacionalnih obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0239.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0104.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/8

---

P8_TA(2018)0446

Vladavina prava u Rumunjskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o vladavini prava u Rumunjskoj (2018/2844(RSP))

(2020/C 363/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovore Europske unije, a posebno članke 2., 3., 4., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava (ECHR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava (ECHR),

| — | uzimajući u obzir Ustav Rumunjske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Rumunjske,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o demokraciji i pravdi u Rumunjskoj održanu 2. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o demokraciji i pravdi u Rumunjskoj održanu 2. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o prijetnjama vladavini prava koje proizlaze iz reforme rumunjskog pravosudnog sustava održanu 7. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o prijetnjama vladavini prava koje proizlaze iz reforme rumunjskog pravosudnog sustava održanu 7. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava u Rumunjskoj od 3. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava u Rumunjskoj od 3. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir razmjenu gledišta održanu 1. listopada 2018. s prvim potpredsjednikom Komisije Fransom Timmermansom u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmjenu gledišta održanu 1. listopada 2018. s prvim potpredsjednikom Komisije Fransom Timmermansom u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir saslušanje o demokraciji i pravdi u Rumunjskoj koje je 22. ožujka 2017. održano u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanje o demokraciji i pravdi u Rumunjskoj koje je 22. ožujka 2017. održano u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Komisije Junckera i prvog potpredsjednika Timmermansa od 24. siječnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Rumunjskoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Komisije Junckera i prvog potpredsjednika Timmermansa od 24. siječnja 2018. o najnovijem razvoju događaja u Rumunjskoj,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 16. ožujka 2018. o nacrtu rumunjskog zakona br. 140/2017 o izmjeni Vladine uredbe br. 26/2000 o udrugama i zakladama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 16. ožujka 2018. o nacrtu rumunjskog zakona br. 140/2017 o izmjeni Vladine uredbe br. 26/2000 o udrugama i zakladama,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 20. listopada 2018. o izmjenama rumunjskog zakona br. 303/2004 o statusu sudaca i javnih tužitelja, br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji te zakona br. 317/2004 o Vrhovnom sudskom vijeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 20. listopada 2018. o izmjenama rumunjskog zakona br. 303/2004 o statusu sudaca i javnih tužitelja, br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji te zakona br. 317/2004 o Vrhovnom sudskom vijeću,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 20. listopada 2018. o izmjenama rumunjskog Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku koje također utječu na zakon br. 78/2000 o sprečavanju, otkrivanju i sankcioniranju djela korupcije i zakon br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Venecijanske komisije od 20. listopada 2018. o izmjenama rumunjskog Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku koje također utječu na zakon br. 78/2000 o sprečavanju, otkrivanju i sankcioniranju djela korupcije i zakon br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji,

| — | uzimajući u obzir ad hoc izvješće o Rumunjskoj skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) od 11. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ad hoc izvješće o Rumunjskoj skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) od 11. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. studenog 2017. u okviru Mehanizma suradnje i provjere o napretku Rumunjske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. studenog 2017. u okviru Mehanizma suradnje i provjere o napretku Rumunjske,

| — | uzimajući u obzir donošenje triju zakona o reformi sudstva u rumunjskom Parlamentu u prosincu 2017., o izmjeni zakona br. 303/2004 o statusu sudaca i javnih tužitelja, br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji te zakona br. 317/2004 o Vrhovnom sudskom vijeću, uzimajući u obzir usvajanje izmjena Kaznenog zakona u lipnju 2018. i Zakona o kaznenom postupku u srpnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir donošenje triju zakona o reformi sudstva u rumunjskom Parlamentu u prosincu 2017., o izmjeni zakona br. 303/2004 o statusu sudaca i javnih tužitelja, br. 304/2004 o pravosudnoj organizaciji te zakona br. 317/2004 o Vrhovnom sudskom vijeću, uzimajući u obzir usvajanje izmjena Kaznenog zakona u lipnju 2018. i Zakona o kaznenom postupku u srpnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 2226/2018 i Preporuku 2134/2018 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 2226/2018 i Preporuku 2134/2018 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE),

| — | uzimajući u obzir odluku rumunjskog Ustavnog suda od 20. listopada 2018. kojom se potvrđuje da su 64 od 96 izmjena Zakona o kaznenom postupku neustavne, uzimajući u obzir izjavu Ustavnog suda od 25. listopada 2018. o tome da 30 izmjena Kaznenog zakona nije u skladu s Ustavom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku rumunjskog Ustavnog suda od 20. listopada 2018. kojom se potvrđuje da su 64 od 96 izmjena Zakona o kaznenom postupku neustavne, uzimajući u obzir izjavu Ustavnog suda od 25. listopada 2018. o tome da 30 izmjena Kaznenog zakona nije u skladu s Ustavom,

| — | uzimajući u obzir opetovane masovne prosvjede od siječnja 2017.za borbu protiv korupcije i za vladavinu prava, uključujući masovni prosvjed „dijaspora kod kuće” održan 10. kolovoza 2018. u Bukureštu, nakon kojeg je stotinama ljudi bila potrebna liječnička pomoć zbog nasilne intervencije policije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opetovane masovne prosvjede od siječnja 2017.za borbu protiv korupcije i za vladavinu prava, uključujući masovni prosvjed „dijaspora kod kuće” održan 10. kolovoza 2018. u Bukureštu, nakon kojeg je stotinama ljudi bila potrebna liječnička pomoć zbog nasilne intervencije policije,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a); |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca (članak 2. UEU-a);

| B. | budući da se u članku 6. stavku 3. UEU-a potvrđuje da temeljna prava, kako su zajamčena ECHR-om i kako proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 6. stavku 3. UEU-a potvrđuje da temeljna prava, kako su zajamčena ECHR-om i kako proizlaze iz ustavnih tradicija zajedničkih državama članicama, čine opća načela prava Unije;

| C. | budući da Europska unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

C.

budući da Europska unija funkcionira na osnovi pretpostavke uzajamnog povjerenja da države članice poštuju demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, kao što je zapisano u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Povelji o temeljnim pravima;

| D. | budući da je neovisnost pravosuđa utvrđena u članku 47. Povelje o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima te je nužan preduvjet za demokratsko načelo diobe vlasti; |
| --- | --- |

D.

budući da je neovisnost pravosuđa utvrđena u članku 47. Povelje o temeljnim pravima i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima te je nužan preduvjet za demokratsko načelo diobe vlasti;

| E. | budući da je u svojem izvješću o Rumunjskoj iz travnja 2018. skupina država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) izrazila ozbiljnu zabrinutost zbog određenih aspekata zakona o statusu sudaca i tužitelja, o pravosudnoj organizaciji i Vrhovnom sudskom vijeću koje je donio rumunjski parlament, kao i zbog nacrta izmjena kaznenog zakonodavstva; budući da GRECO dovodi u pitanje zakonodavni postupak, strahuje od utjecaja na neovisnost pravosuđa i upućuje na implicitnu povredu antikorupcijskih standarda; |
| --- | --- |

E.

budući da je u svojem izvješću o Rumunjskoj iz travnja 2018. skupina država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) izrazila ozbiljnu zabrinutost zbog određenih aspekata zakona o statusu sudaca i tužitelja, o pravosudnoj organizaciji i Vrhovnom sudskom vijeću koje je donio rumunjski parlament, kao i zbog nacrta izmjena kaznenog zakonodavstva; budući da GRECO dovodi u pitanje zakonodavni postupak, strahuje od utjecaja na neovisnost pravosuđa i upućuje na implicitnu povredu antikorupcijskih standarda;

| F. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju br. 924/2018 od 20. listopada 2018., koje je bila ograničeno na „određene, posebno kontroverzne aspekte nacrta”, zaključila da „iako su nakon kritika i brojnih odluka Ustavnog suda u nacrt unesena dobrodošla poboljšanja,... postoje važni aspekti koji se uvode trima nacrtima, koja bi... mogli dovesti do pritiska na suce i tužitelje te u konačnici, ugroziti neovisnost pravosuđa i njegovih članova te, zbog programa prijevremenog umirovljenja, njegovu učinkovitost i kvalitetu, što bi moglo imati negativne posljedice za borbu protiv korupcije”, smatrajući da će ti aspekti vjerojatno „narušiti povjerenje javnosti u pravosuđe” (1); |
| --- | --- |

F.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju br. 924/2018 od 20. listopada 2018., koje je bila ograničeno na „određene, posebno kontroverzne aspekte nacrta”, zaključila da „iako su nakon kritika i brojnih odluka Ustavnog suda u nacrt unesena dobrodošla poboljšanja,... postoje važni aspekti koji se uvode trima nacrtima, koja bi... mogli dovesti do pritiska na suce i tužitelje te u konačnici, ugroziti neovisnost pravosuđa i njegovih članova te, zbog programa prijevremenog umirovljenja, njegovu učinkovitost i kvalitetu, što bi moglo imati negativne posljedice za borbu protiv korupcije”, smatrajući da će ti aspekti vjerojatno „narušiti povjerenje javnosti u pravosuđe” (1);

| G. | budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju br. 930/2018 od 20. listopada 2018. zaključila da „je nužno i potrebno da rumunjski parlament provede reformu kaznenih zakona radi provedbe odluka Ustavnog suda i relevantnih direktiva EU-a” te da će mnoge izmjene „ozbiljno ugroziti učinkovitost rumunjskog kaznenopravnog sustava u borbi protiv različitih oblika kriminala, uključujući kaznena djela povezana s korupcijom, nasilne zločine i organizirani kriminal” (2); |
| --- | --- |

G.

budući da je Venecijanska komisija u svojem mišljenju br. 930/2018 od 20. listopada 2018. zaključila da „je nužno i potrebno da rumunjski parlament provede reformu kaznenih zakona radi provedbe odluka Ustavnog suda i relevantnih direktiva EU-a” te da će mnoge izmjene „ozbiljno ugroziti učinkovitost rumunjskog kaznenopravnog sustava u borbi protiv različitih oblika kriminala, uključujući kaznena djela povezana s korupcijom, nasilne zločine i organizirani kriminal” (2);

| H. | budući da je u svojem mišljenju br. 914/2018 od 16. ožujka 2018. Venecijanska komisija pozdravila činjenicu da su „tijekom sastanaka u Bukureštu, pokretači nacrta zakona izrazili spremnost da izmijene nacrt zakona u nekoliko aspekata” te je pozvala rumunjska nadležna tijela da razmotre njezine glavne preporuke, odnosno da su „novi zahtjevi u pogledu izvješćivanja i objavljivanja predviđeni nacrtom zakona, uključujući sankcije za obustavu aktivnosti i raspuštanje u slučaju neusklađenosti, očito nepotrebni i nerazmjerni te da bi ih trebalo staviti izvan snage” te da će detaljna objava financijskih izvješća svakih šest mjeseci i navođenje izvora prihoda, neovisno o iznosu, zajedno sa sankcijom raspuštanja, biti u sukobu sa „slobodom udruživanja i pravom na poštovanje privatnog života” (3); |
| --- | --- |

H.

budući da je u svojem mišljenju br. 914/2018 od 16. ožujka 2018. Venecijanska komisija pozdravila činjenicu da su „tijekom sastanaka u Bukureštu, pokretači nacrta zakona izrazili spremnost da izmijene nacrt zakona u nekoliko aspekata” te je pozvala rumunjska nadležna tijela da razmotre njezine glavne preporuke, odnosno da su „novi zahtjevi u pogledu izvješćivanja i objavljivanja predviđeni nacrtom zakona, uključujući sankcije za obustavu aktivnosti i raspuštanje u slučaju neusklađenosti, očito nepotrebni i nerazmjerni te da bi ih trebalo staviti izvan snage” te da će detaljna objava financijskih izvješća svakih šest mjeseci i navođenje izvora prihoda, neovisno o iznosu, zajedno sa sankcijom raspuštanja, biti u sukobu sa „slobodom udruživanja i pravom na poštovanje privatnog života” (3);

| I. | budući da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe pozvala Rumunjsku da odbaci nedavno predloženi nacrt zakona o uvođenju dodatnih obveza o financijskom izvještavanju za nevladine organizacije, da ih izmijeni u skladu s preporukama Venecijanske komisije i Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR) te da prije donošenja o njima provede javno savjetovanje (4); |
| --- | --- |

I.

budući da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe pozvala Rumunjsku da odbaci nedavno predloženi nacrt zakona o uvođenju dodatnih obveza o financijskom izvještavanju za nevladine organizacije, da ih izmijeni u skladu s preporukama Venecijanske komisije i Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR) te da prije donošenja o njima provede javno savjetovanje (4);

| J. | budući da je 19. srpnja 2018. Komisija uložila žalbu Sudu Europske unije protiv Rumunjske zbog neuključivanja četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca u nacionalno zakonodavstvo; budući da je 24. listopada 2018. rumunjski parlament prihvatio „nacrt zakona o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma”; |
| --- | --- |

J.

budući da je 19. srpnja 2018. Komisija uložila žalbu Sudu Europske unije protiv Rumunjske zbog neuključivanja četvrte Direktive o sprečavanju pranja novca u nacionalno zakonodavstvo; budući da je 24. listopada 2018. rumunjski parlament prihvatio „nacrt zakona o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma”;

| K. | budući da je u tijeku rasprava o ulozi rumunjske obavještajne službe (SRI) i navodnom uplitanju u aktivnosti rumunjskog pravosuđa, što je dovelo do pitanja o mogućem razmjeru i načinima tog zadiranja; budući da Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 20. listopada 2018. zaključuje da „se čini potrebnim detaljno preispitati pravna pravila o nadzoru obavještajnih službi”; |
| --- | --- |

K.

budući da je u tijeku rasprava o ulozi rumunjske obavještajne službe (SRI) i navodnom uplitanju u aktivnosti rumunjskog pravosuđa, što je dovelo do pitanja o mogućem razmjeru i načinima tog zadiranja; budući da Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 20. listopada 2018. zaključuje da „se čini potrebnim detaljno preispitati pravna pravila o nadzoru obavještajnih službi”;

| L. | budući da je u svibnju 2016. pokrenuta peticija za reviziju rumunjskog Ustava kako bi se definicija obitelji ograničila na brak između muškarca i žene; budući da su brojne skupine za zaštitu ljudskih prava izrazile zabrinutost zbog toga što bi taj prijedlog mogao dovesti do kršenja međunarodnih standarda u području ljudskih prava i povećanja homofobne diskriminacije u Rumunjskoj; budući da je revizija u parlamentu prihvaćena dvotrećinskom većinom; budući da referendum o tom pitanju nije uspio postići potreban odaziv birača od 30 %; |
| --- | --- |

L.

budući da je u svibnju 2016. pokrenuta peticija za reviziju rumunjskog Ustava kako bi se definicija obitelji ograničila na brak između muškarca i žene; budući da su brojne skupine za zaštitu ljudskih prava izrazile zabrinutost zbog toga što bi taj prijedlog mogao dovesti do kršenja međunarodnih standarda u području ljudskih prava i povećanja homofobne diskriminacije u Rumunjskoj; budući da je revizija u parlamentu prihvaćena dvotrećinskom većinom; budući da referendum o tom pitanju nije uspio postići potreban odaziv birača od 30 %;

| M. | budući da prema godišnjem pregledu stanja ljudskih prava LGBTI osoba u Europi 2018., koji je objavila europska podružnica Međunarodne udruge lezbijki i homoseksualaca (ILGA-Europe), Rumunjska zauzima 25. mjesto od 28 država članica EU-a u pogledu zakonodavstva, govora mržnje i diskriminacije pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

M.

budući da prema godišnjem pregledu stanja ljudskih prava LGBTI osoba u Europi 2018., koji je objavila europska podružnica Međunarodne udruge lezbijki i homoseksualaca (ILGA-Europe), Rumunjska zauzima 25. mjesto od 28 država članica EU-a u pogledu zakonodavstva, govora mržnje i diskriminacije pripadnika skupine LGBTI;

| N. | budući da je Europska unija posvećena poštovanju slobode i pluralizma medija te prava na informiranje i slobode izražavanja,; budući da su zviždači ključan element istraživačkog novinarstva i medijske slobode te da se, u skladu s Komunikacijom Komisije od 23. travnja 2018. o jačanju zaštite zviždača na razini EU-a (COM(2018)0214), u većini država članica zviždači štite samo u vrlo ograničenim situacijama; budući da je funkcija koju mediji obavljaju u pogledu javnog nadzora ključna za očuvanje tih prava i zaštitu svih ostalih temeljnih prava; |
| --- | --- |

N.

budući da je Europska unija posvećena poštovanju slobode i pluralizma medija te prava na informiranje i slobode izražavanja,; budući da su zviždači ključan element istraživačkog novinarstva i medijske slobode te da se, u skladu s Komunikacijom Komisije od 23. travnja 2018. o jačanju zaštite zviždača na razini EU-a (COM(2018)0214), u većini država članica zviždači štite samo u vrlo ograničenim situacijama; budući da je funkcija koju mediji obavljaju u pogledu javnog nadzora ključna za očuvanje tih prava i zaštitu svih ostalih temeljnih prava;

| O. | budući da Reporteri bez granica upozoravaju na pokušaje da se rumunjski mediji pretvore u instrumente političke propagande i da je izražena zabrinutost zbog političke cenzure u medijima (5); |
| --- | --- |

O.

budući da Reporteri bez granica upozoravaju na pokušaje da se rumunjski mediji pretvore u instrumente političke propagande i da je izražena zabrinutost zbog političke cenzure u medijima (5);

| P. | budući da se u članku 12. Povelje o temeljnim pravima navodi da svatko ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja na svim razinama, posebno u političkim, sindikalnim i građanskim pitanjima; |
| --- | --- |

P.

budući da se u članku 12. Povelje o temeljnim pravima navodi da svatko ima pravo na slobodu mirnog okupljanja i slobodu udruživanja na svim razinama, posebno u političkim, sindikalnim i građanskim pitanjima;

| Q. | budući da su izvješća o nasilnoj intervenciji rumunjske policije tijekom prosvjeda 10. kolovoza 2018. izazvala ozbiljnu zabrinutost u pogledu proporcionalnosti uporabe sile i kršenja temeljnih prava prosvjednika, što je dovelo do aktualnih istraga o rumunjskoj policiji; |
| --- | --- |

Q.

budući da su izvješća o nasilnoj intervenciji rumunjske policije tijekom prosvjeda 10. kolovoza 2018. izazvala ozbiljnu zabrinutost u pogledu proporcionalnosti uporabe sile i kršenja temeljnih prava prosvjednika, što je dovelo do aktualnih istraga o rumunjskoj policiji;

| R. | budući da je korupcija i dalje izazov za EU; budući da se priroda i opseg korupcije mogu razlikovati od jedne države članice do druge, ali se njome šteti EU-u kao cjelini, njegovom gospodarstvu i društvu, otežava gospodarski razvoj, potkopava demokracija i narušava vladavina prava; |
| --- | --- |

R.

budući da je korupcija i dalje izazov za EU; budući da se priroda i opseg korupcije mogu razlikovati od jedne države članice do druge, ali se njome šteti EU-u kao cjelini, njegovom gospodarstvu i društvu, otežava gospodarski razvoj, potkopava demokracija i narušava vladavina prava;

| S. | budući da je glavni tužitelj Nacionalne uprave za suzbijanje korupcije smijenjen s dužnosti 9. srpnja 2018. na temelju mišljenja Sudskog vijeća nakon odluke Ustavnog suda kojom se ograničavaju ovlasti predsjednika; budući da je, suprotno tome, Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 20. listopada 2018. navela da bi bilo važno „ojačati neovisnost tužitelja i održati i povećati ulogu institucija kao što su predsjednik i Vrhovnom sudsko vijeće, čime se može uravnotežiti utjecaj ministra [pravosuđa]”; budući da je ministar pravosuđa 24. listopada 2018. zatražio razrješenje dužnosti glavnog tužitelja optuživši ga da je prekršio svoje nadležnosti; |
| --- | --- |

S.

budući da je glavni tužitelj Nacionalne uprave za suzbijanje korupcije smijenjen s dužnosti 9. srpnja 2018. na temelju mišljenja Sudskog vijeća nakon odluke Ustavnog suda kojom se ograničavaju ovlasti predsjednika; budući da je, suprotno tome, Venecijanska komisija u svojem mišljenju od 20. listopada 2018. navela da bi bilo važno „ojačati neovisnost tužitelja i održati i povećati ulogu institucija kao što su predsjednik i Vrhovnom sudsko vijeće, čime se može uravnotežiti utjecaj ministra [pravosuđa]”; budući da je ministar pravosuđa 24. listopada 2018. zatražio razrješenje dužnosti glavnog tužitelja optuživši ga da je prekršio svoje nadležnosti;

| 1. | ističe da je od ključne važnosti zajamčiti puno poštovanje zajedničkih europskih vrijednosti iz članka 2. UEU-a, kao i jamčenje temeljnih prava Europske unije utvrđenih Poveljom o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut zbog izmjena zakonodavstva koje se odnosi na rumunjsko pravosudno i kazneno zakonodavstvo, posebno u pogledu mogućnosti da se njime strukturno potkopa neovisnost pravosudnog sustava i sposobnost za učinkovitu borbu protiv korupcije u Rumunjskoj te oslabi vladavina prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje nasilnu i nerazmjernu intervenciju policije tijekom prosvjeda u Bukureštu u kolovozu 2018.;poziva rumunjske vlasti da osiguraju transparentnu, nepristranu i učinkovitu istragu postupaka policije za vrijeme nemira; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva rumunjska nadležna tijela da uspostave jamstva kako bi se osigurala transparentna i legalna osnova za svaku institucionalnu suradnju i kako bi se izbjegle sve prepreke kojima se zaobilazi sustav provjera i ravnoteža; poziva na jačanje parlamentarnog nadzora nad obavještajnim službama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva rumunjske vlasti da se suprotstave svim mjerama kojima bi se dekriminalizirala korupcija te da primijene nacionalnu strategiju za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izričito preporučuje da se ponovno razmotri zakonodavstvo o financiranju, organizaciji i funkcioniranju nevladinih organizacija s obzirom na njegov mogući učinak zastrašivanja na civilno društvo i na njegovu neusklađenost s načelom slobode, udruživanja i prava na privatnost; smatra da bi se ono trebalo potpuno uskladiti s okvirom EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na rumunjski parlament i vladu da u potpunosti provedu sve preporuke Europske komisije, GRECO-a i Venecijanske komisije, te da se suzdrže od provođenja bilo kakve reforme koja bi ugrozila poštovanje vladavine prava, uključujući neovisnost pravosuđa; potiče nastavak suradnje s civilnim društvom i naglašava potrebu za rješavanjem prethodno navedenih pitanja na temelju transparentnog i uključivog postupka; potiče da se proaktivno zatraži ocjena Venecijanske komisije o predmetnim zakonodavnim mjerama prije njihova konačnog odobrenja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva rumunjsku vladu da surađuje s Europskom komisijom prema načelu lojalne suradnje, kako je navedeno u Ugovoru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoje žaljenje zbog toga što je Komisija odlučila da neće objavljivati izvješće EU-a o borbi protiv korupcije za 2017. te je poziva da bez odgode nastavi sa svojim godišnjim antikorupcijskim nadzorom u svim zemljama članicama; poziva Komisiju da razvije sustav jasnih pokazatelja i lako primjenjivih jedinstvenih kriterija za mjerenje razine korupcije u državama članicama i ocjenjivanje njihovih politika za borbu protiv korupcije, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 8. ožujka 2016. o godišnjem izvješću za 2014. o zaštiti financijskih interesa EU-a (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | snažno zagovara redovit, sustava i objektivan postupak praćenja i dijalog koji će obuhvaćati sve države članice te Vijeće, Komisiju i Parlament, radi zaštite temeljnih vrijednosti EU-a koje uključuju demokraciju, temeljna prava i vladavinu prava, kao što je predloženo u Rezoluciji od 25. listopada 2016. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (Pakt za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava) (7); ponavlja da bi se taj mehanizam trebao sastojati od godišnjeg izvješća s preporukama po državama članicama (8); |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju, kao čuvaricu Ugovora, da prati mjere koje su poduzele rumunjske vlasti kao odgovor na preporuke i da pritom nastavi pružati punu potporu Rumunjskoj u pronalaženju odgovarajućih rješenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica te predsjedniku Rumunjske. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Mišljenje Venecijanske komisije br. 924/2018 od 20. listopada 2018. (CDL-AD (2018) 017).

(2)  Mišljenje Venecijanske komisije br. 930/2018 od 20. listopada 2018. (CDL-AD (2018) 021).

(3)  Mišljenje Venecijanske komisije br. 914/2018 od 16. ožujka 2018. (CDL-AD (2018) 004).

(4)  Rezolucija 2226/2018 i Preporuka 2134/2018 Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE)

(5)  https://rsf.org/en/romania

(6)  SL C 50, 9.2.2018., str. 2.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(8)  Vidjeti: Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2015., SL C 238, 6.7.2018., str. 2.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/13

---

P8_TA(2018)0447

Minimalni standardi za manjine u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (2018/2036(INI))

(2020/C 363/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 10., 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10., 21. i 22. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima koju je 1948. usvojila Opća skupština UN-a,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a A/RES/60/7 o sjećanju na holokaust, koju je Opća skupština donijela 1. studenoga 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a A/RES/60/7 o sjećanju na holokaust, koju je Opća skupština donijela 1. studenoga 2005.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, posebice Protokol br. 12 o nediskriminaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine protokole, posebice Protokol br. 12 o nediskriminaciji,

| — | uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2018. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II), koje je provela ista agencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o temeljnim pravima za 2018. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) i drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II), koje je provela ista agencija,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezin Fakultativni protokol (A/RES/61/106) donesene 13. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezin Fakultativni protokol (A/RES/61/106) donesene 13. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 donesenu 2014. o stanju i pravima nacionalnih manjina u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1985 donesenu 2014. o stanju i pravima nacionalnih manjina u Europi,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2153 iz 2017. naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2153 iz 2017. naslovljenu „Promicanje uključivanja Roma i Putnika”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2196 iz 2018. naslovljenu „Zaštita i promicanje regionalnih i manjinskih jezika u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 2196 iz 2018. naslovljenu „Zaštita i promicanje regionalnih i manjinskih jezika u Europi”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe 424 iz 2017. naslovljenu „Regionalni i manjinski jezici u Europi danas”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Vijeća Europe 424 iz 2017. naslovljenu „Regionalni i manjinski jezici u Europi danas”,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1201 iz 1993. za dodatni protokol o pravima manjina uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe br. 1201 iz 1993. za dodatni protokol o pravima manjina uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Izjavu Odbora ministara Vijeća Europe o porastu anticiganizma i rasističkog nasilja nad Romima u Europi, donesenu 1. veljače 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Odbora ministara Vijeća Europe o porastu anticiganizma i rasističkog nasilja nad Romima u Europi, donesenu 1. veljače 2012.,

| — | uzimajući u obzir Smjernicu br. 5 o odnosima između Vijeća Europe i Europske unije, usvojenu na Trećem sastanku na vrhu šefova država i vlada Vijeća Europe u Varšavi 16. i 17. svibnja 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernicu br. 5 o odnosima između Vijeća Europe i Europske unije, usvojenu na Trećem sastanku na vrhu šefova država i vlada Vijeća Europe u Varšavi 16. i 17. svibnja 2005.,

| — | uzimajući u obzir kopenhaški dokument Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) iz 1990. i brojne tematske preporuke i smjernice o pravima manjina koje su izdali visoki povjerenik OESS-a za nacionalne manjine i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kopenhaški dokument Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) iz 1990. i brojne tematske preporuke i smjernice o pravima manjina koje su izdali visoki povjerenik OESS-a za nacionalne manjine i Ured OESS-a za demokratske institucije i ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018. o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. veljače 2018. o zaštiti i nediskriminaciji manjina u državama članicama EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma (3),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanju na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2015. povodom Međunarodnog dana Roma o rasnoj netrpeljivosti prema Romima u Europi i priznanju na razini EU-a dana sjećanja na genocid nad Romima u Drugom svjetskom ratu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2005. o zaštiti manjina i politikama suzbijanja diskriminacije u proširenoj Europi (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. o Izvješću o građanstvu EU-a za 2017.: Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (10),

| — | uzimajući u obzir presude i sudsku praksu Suda Europske unije, posebice u predmetu T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe protiv Komisije) i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude i sudsku praksu Suda Europske unije, posebice u predmetu T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe protiv Komisije) i sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izvješća i istraživanja Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), kao što je izvješće naslovljeno „Poštovanje i zaštita pripadnika manjina u razdoblju 2008. – 2010.”, kao i druga relevantna izvješća nacionalnih, europskih i međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija o tom pitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća i istraživanja Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), kao što je izvješće naslovljeno „Poštovanje i zaštita pripadnika manjina u razdoblju 2008. – 2010.”, kao i druga relevantna izvješća nacionalnih, europskih i međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija o tom pitanju,

| — | uzimajući u obzir aktivnosti i zaključke Međuskupine Europskog parlamenta za tradicionalne manjine, nacionalne zajednice i jezike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti i zaključke Međuskupine Europskog parlamenta za tradicionalne manjine, nacionalne zajednice i jezike,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0353/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0353/2018),

| A. | budući da su prava pripadnika manjima sastavni dio ljudskih prava, koja su univerzalna, nedjeljiva i neovisna; budući da su zaštita i promicanje prava manjina ključni za održavanje mira, sigurnosti i stabilnosti te za promicanje tolerancije, međusobnog poštovanja, razumijevanja i suradnje među svim osobama koje žive na istom državnom području; |
| --- | --- |

A.

budući da su prava pripadnika manjima sastavni dio ljudskih prava, koja su univerzalna, nedjeljiva i neovisna; budući da su zaštita i promicanje prava manjina ključni za održavanje mira, sigurnosti i stabilnosti te za promicanje tolerancije, međusobnog poštovanja, razumijevanja i suradnje među svim osobama koje žive na istom državnom području;

| B. | budući da je EU mozaik kultura, jezika, religija, tradicija i povijesti te predstavlja raznoliku zajednicu građana ujedinjenih zajedničkim temeljnim vrijednostima; budući da se to bogatstvo ne podrazumijeva i trebalo bi se štititi i njegovati; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU mozaik kultura, jezika, religija, tradicija i povijesti te predstavlja raznoliku zajednicu građana ujedinjenih zajedničkim temeljnim vrijednostima; budući da se to bogatstvo ne podrazumijeva i trebalo bi se štititi i njegovati;

| C. | budući da oko 8 % građana EU-a pripada nacionalnoj manjini te da oko 10 % njih govori regionalnim jezikom ili jezikom manjine; budući da se stalnim uznemiravanjem, diskriminacijom, uključujući višestruku i međusektorsku diskriminaciju, i nasiljem ograničava mogućnost osoba da u cijelosti uživaju svoja temeljna prava i slobode i potkopava njihovo ravnopravno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

C.

budući da oko 8 % građana EU-a pripada nacionalnoj manjini te da oko 10 % njih govori regionalnim jezikom ili jezikom manjine; budući da se stalnim uznemiravanjem, diskriminacijom, uključujući višestruku i međusektorsku diskriminaciju, i nasiljem ograničava mogućnost osoba da u cijelosti uživaju svoja temeljna prava i slobode i potkopava njihovo ravnopravno sudjelovanje u društvu;

| D. | budući da zaštita prava pripadnika manjina može doprinijeti izgradnji održive budućnosti za Europu i pomoći da se zajamči poštovanje načela dostojanstva, jednakosti i nediskriminacije; budući da prednosti nisu ograničene na manjine jer će zaštita i promicanje manjina donijeti stabilnost, gospodarski razvoj i blagostanje za sve; |
| --- | --- |

D.

budući da zaštita prava pripadnika manjina može doprinijeti izgradnji održive budućnosti za Europu i pomoći da se zajamči poštovanje načela dostojanstva, jednakosti i nediskriminacije; budući da prednosti nisu ograničene na manjine jer će zaštita i promicanje manjina donijeti stabilnost, gospodarski razvoj i blagostanje za sve;

| E. | budući da je Ugovorom iz Lisabona u primarno zakonodavstvo EU-a uveden pojam „pripadnika manjina”, što je prva izričita upotreba tog izraza u povijesti prava EU-a; budući da u članku 2. UEU-a stoji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca.”; budući da te vrijednosti dijele sve države članice te da ih EU i svaka država članica pojedinačno trebaju podupirati i aktivno promicati u svim svojim unutarnjim i vanjskim politikama na dosljedan način; budući da se ta prava trebaju tretirati jednako kao i druga prava navedena u Ugovorima; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ugovorom iz Lisabona u primarno zakonodavstvo EU-a uveden pojam „pripadnika manjina”, što je prva izričita upotreba tog izraza u povijesti prava EU-a; budući da u članku 2. UEU-a stoji „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca.”; budući da te vrijednosti dijele sve države članice te da ih EU i svaka država članica pojedinačno trebaju podupirati i aktivno promicati u svim svojim unutarnjim i vanjskim politikama na dosljedan način; budući da se ta prava trebaju tretirati jednako kao i druga prava navedena u Ugovorima;

| F. | budući da se u Ugovorima EU-a, u skladu s pristupom međunarodnog prava u tom pogledu, ne definira pojam „manjina”; budući da se u članku 17. UEU-a navodi da Komisija mora osigurati primjenu Ugovorâ; |
| --- | --- |

F.

budući da se u Ugovorima EU-a, u skladu s pristupom međunarodnog prava u tom pogledu, ne definira pojam „manjina”; budući da se u članku 17. UEU-a navodi da Komisija mora osigurati primjenu Ugovorâ;

| G. | budući da se člankom 19. UFEU-a utvrđuje da Vijeće može, odlučujući jednoglasno, u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom i uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta, poduzeti odgovarajuće radnje radi suzbijanja diskriminacije; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 19. UFEU-a utvrđuje da Vijeće može, odlučujući jednoglasno, u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom i uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta, poduzeti odgovarajuće radnje radi suzbijanja diskriminacije;

| H. | budući da je Poveljom Europske unije o temeljnim pravima pojam „nacionalne manjine” postao pojam prava EU-a; budući da se u članku 21. Povelje izričito naglašava da je diskriminacija zabranjena; budući da je potrebno posvetiti posebnu pozornost zaštiti temeljnih prava najranjivijih skupina; |
| --- | --- |

H.

budući da je Poveljom Europske unije o temeljnim pravima pojam „nacionalne manjine” postao pojam prava EU-a; budući da se u članku 21. Povelje izričito naglašava da je diskriminacija zabranjena; budući da je potrebno posvetiti posebnu pozornost zaštiti temeljnih prava najranjivijih skupina;

| I. | budući da se, pri utvrđivanju građanstva Unije, u članku 9. UEU-a izričito navodi da Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije, tijela, uredi i agencije posvećuju jednaku pozornost; |
| --- | --- |

I.

budući da se, pri utvrđivanju građanstva Unije, u članku 9. UEU-a izričito navodi da Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije, tijela, uredi i agencije posvećuju jednaku pozornost;

| J. | budući da su Okvirna konvencija za zaštitu nacionalnih manjina i Povelja o jezicima glavna postignuća međunarodnog sustava za zaštitu manjina te važni međunarodni alati za postavljanje standarda za države stranke; budući da je učinak predmetnih sporazuma oslabljen sporim postupkom ratifikacije, zadrškama stranaka i nedostatkom nadzornih ovlasti, što ih čini ovisnima o dobroj volji država; budući da sustavno neprovođenje presuda, odluka i preporuka također dovodi do normalizacije neusklađenosti s dvama međunarodnim instrumentima; |
| --- | --- |

J.

budući da su Okvirna konvencija za zaštitu nacionalnih manjina i Povelja o jezicima glavna postignuća međunarodnog sustava za zaštitu manjina te važni međunarodni alati za postavljanje standarda za države stranke; budući da je učinak predmetnih sporazuma oslabljen sporim postupkom ratifikacije, zadrškama stranaka i nedostatkom nadzornih ovlasti, što ih čini ovisnima o dobroj volji država; budući da sustavno neprovođenje presuda, odluka i preporuka također dovodi do normalizacije neusklađenosti s dvama međunarodnim instrumentima;

| K. | budući da bi se najbolje prakse koje se već upotrebljavaju u državama članicama trebale uzeti u obzir prilikom razvoja zajedničkih europskih minimalnih standarda za zaštitu prava pripadnika manjina, kao što je to slučaj u Italiji (Alto Adige/Južni Tirol) ili Njemačkoj (Schleswig-Holstein); |
| --- | --- |

K.

budući da bi se najbolje prakse koje se već upotrebljavaju u državama članicama trebale uzeti u obzir prilikom razvoja zajedničkih europskih minimalnih standarda za zaštitu prava pripadnika manjina, kao što je to slučaj u Italiji (Alto Adige/Južni Tirol) ili Njemačkoj (Schleswig-Holstein);

| L. | budući da su prava pripadnika manjina zajamčena multilateralnim i bilateralnim međunarodnim sporazumima i sadržana u ustavnom poretku mnogih država članica i da je poštovanje tih prava važan preduvjet za procjenu vladavine prava; |
| --- | --- |

L.

budući da su prava pripadnika manjina zajamčena multilateralnim i bilateralnim međunarodnim sporazumima i sadržana u ustavnom poretku mnogih država članica i da je poštovanje tih prava važan preduvjet za procjenu vladavine prava;

| M. | budući da Direktiva o rasnoj jednakosti predstavlja ključnu pravnu mjeru za borbu protiv etničke i rasne diskriminacije; budući da je nekoliko država članica još nije u cijelosti provelo; budući da se u članku 5. te Direktive, u svrhu osiguranja potpune jednakosti, navodi da načelo jednakog postupanja ne sprečava državu članicu da zadrži ili usvoji posebne mjere radi sprečavanja ili naknade zbog nepovoljnog položaja povezanog s rasnim ili etničkim podrijetlom; |
| --- | --- |

M.

budući da Direktiva o rasnoj jednakosti predstavlja ključnu pravnu mjeru za borbu protiv etničke i rasne diskriminacije; budući da je nekoliko država članica još nije u cijelosti provelo; budući da se u članku 5. te Direktive, u svrhu osiguranja potpune jednakosti, navodi da načelo jednakog postupanja ne sprečava državu članicu da zadrži ili usvoji posebne mjere radi sprečavanja ili naknade zbog nepovoljnog položaja povezanog s rasnim ili etničkim podrijetlom;

| N. | budući da geslo Europske unije „Ujedinjena u raznolikosti” usvojeno 2000. naglašava poštovanje raznolikosti kao jedne od temeljnih vrijednosti Europske unije; |
| --- | --- |

N.

budući da geslo Europske unije „Ujedinjena u raznolikosti” usvojeno 2000. naglašava poštovanje raznolikosti kao jedne od temeljnih vrijednosti Europske unije;

| O. | budući da su kopenhaški kriteriji dio kriterija za pristupanje EU-u; budući da se jednim od tri kopenhaška kriterija jasno zahtijeva da zemlje zajamče demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i poštovanje te zaštitu manjina; budući da ne postoji daljnje praćenje prava manjina nakon što zemlja kandidatkinja postane država članica; |
| --- | --- |

O.

budući da su kopenhaški kriteriji dio kriterija za pristupanje EU-u; budući da se jednim od tri kopenhaška kriterija jasno zahtijeva da zemlje zajamče demokraciju, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i poštovanje te zaštitu manjina; budući da ne postoji daljnje praćenje prava manjina nakon što zemlja kandidatkinja postane država članica;

| P. | budući da iskustvo pokazuje da su pretpristupne zemlje spremnije poštovati kopenhaške kriterije; budući da, kao posljedica nedostatka odgovarajućeg okvira za osiguranje ispunjenja tih kriterija nakon pristupanja može doći do ozbiljnog nazadovanja država članica EU-a; budući da EU i dalje nema zajedničke standarde na razini Unije za zaštitu manjina u državama članicama; |
| --- | --- |

P.

budući da iskustvo pokazuje da su pretpristupne zemlje spremnije poštovati kopenhaške kriterije; budući da, kao posljedica nedostatka odgovarajućeg okvira za osiguranje ispunjenja tih kriterija nakon pristupanja može doći do ozbiljnog nazadovanja država članica EU-a; budući da EU i dalje nema zajedničke standarde na razini Unije za zaštitu manjina u državama članicama;

| Q. | budući da Unija trenutačno raspolaže samo alatima ograničene učinkovitosti za reakciju na sustavnu i institucijsku pojavu diskriminacije, rasizma i ksenofobije; budući da su, unatoč brojnim pozivima Komisije, poduzeti samo ograničeni koraci da se zajamči učinkovita zaštita pripadnika manjina; |
| --- | --- |

Q.

budući da Unija trenutačno raspolaže samo alatima ograničene učinkovitosti za reakciju na sustavnu i institucijsku pojavu diskriminacije, rasizma i ksenofobije; budući da su, unatoč brojnim pozivima Komisije, poduzeti samo ograničeni koraci da se zajamči učinkovita zaštita pripadnika manjina;

| R. | budući da je potrebno razviti snažne pravne mehanizme i postupke za jamčenje poštovanja načela i vrijednosti utvrđenih u Ugovorima diljem Unije; budući da je poštovanje prava pripadnika manjina sastavni dio tih vrijednosti; budući da trebaju postojati učinkoviti mehanizmi za uklanjanje preostalih razlika; budući da taj mehanizam treba biti zasnovan na dokazima, objektivan i nediskriminirajući, da se njime trebaju poštovati načela supsidijarnosti, nužnosti i proporcionalnosti, da se treba primjenjivati na države članice i na institucije Unije te da se treba temeljiti na postupnom pristupu, koji uključuje i preventivnu i korektivnu dimenziju; budući da je Parlament izrazio svoju potporu u pogledu navedenoga u svojoj Rezoluciji od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi mogao imati središnju ulogu u koordiniranom europskom pristupu upravljanju, koji trenutačno ne postoji; |
| --- | --- |

R.

budući da je potrebno razviti snažne pravne mehanizme i postupke za jamčenje poštovanja načela i vrijednosti utvrđenih u Ugovorima diljem Unije; budući da je poštovanje prava pripadnika manjina sastavni dio tih vrijednosti; budući da trebaju postojati učinkoviti mehanizmi za uklanjanje preostalih razlika; budući da taj mehanizam treba biti zasnovan na dokazima, objektivan i nediskriminirajući, da se njime trebaju poštovati načela supsidijarnosti, nužnosti i proporcionalnosti, da se treba primjenjivati na države članice i na institucije Unije te da se treba temeljiti na postupnom pristupu, koji uključuje i preventivnu i korektivnu dimenziju; budući da je Parlament izrazio svoju potporu u pogledu navedenoga u svojoj Rezoluciji od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi mogao imati središnju ulogu u koordiniranom europskom pristupu upravljanju, koji trenutačno ne postoji;

| S. | budući da su jezici sastavni dio europskog identiteta i najizravniji izraz kulture; budući da je poštovanje jezične raznolikosti temeljna vrijednost EU-a, kao što je utvrđeno, primjerice, člankom 22. Povelje i preambulom UEU-a, u kojoj se spominje nadahnuće „kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe iz kojeg su se razvile opće vrijednosti nepovredivih i neotuđivih prava ljudskog bića, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava”; |
| --- | --- |

S.

budući da su jezici sastavni dio europskog identiteta i najizravniji izraz kulture; budući da je poštovanje jezične raznolikosti temeljna vrijednost EU-a, kao što je utvrđeno, primjerice, člankom 22. Povelje i preambulom UEU-a, u kojoj se spominje nadahnuće „kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe iz kojeg su se razvile opće vrijednosti nepovredivih i neotuđivih prava ljudskog bića, slobode, demokracije, jednakosti i vladavine prava”;

| T. | budući da je jezična raznolikost važan dio kulturnog bogatstva regije; budući da od 40 do 50 milijuna osoba u EU-u govori jednim od njegovih 60 regionalnih i manjinskih jezika, od kojih su neki ozbiljno ugroženi; budući da se diljem Europe primjećuje pad broja jezika manjina; budući da su jezici kojima govore male zajednice i koji nemaju službeni status u još većoj opasnosti od izumiranja; |
| --- | --- |

T.

budući da je jezična raznolikost važan dio kulturnog bogatstva regije; budući da od 40 do 50 milijuna osoba u EU-u govori jednim od njegovih 60 regionalnih i manjinskih jezika, od kojih su neki ozbiljno ugroženi; budući da se diljem Europe primjećuje pad broja jezika manjina; budući da su jezici kojima govore male zajednice i koji nemaju službeni status u još većoj opasnosti od izumiranja;

| U. | budući da se procjenjuje da jedna od tisuću osoba upotrebljava nacionalni znakovni jezik kao prvi jezik; budući da bi se tim jezicima trebao dodijeliti službeni status; |
| --- | --- |

U.

budući da se procjenjuje da jedna od tisuću osoba upotrebljava nacionalni znakovni jezik kao prvi jezik; budući da bi se tim jezicima trebao dodijeliti službeni status;

| V. | budući da su u uključivim društvima pojedinačni identitet te nacionalni identitet važni i međusobno se ne isključuju; budući da se nacionalni zakonodavni sustavi država članica u pogledu manjina znatno razlikuju i predstavljaju nisku razinu usklađenosti i simetrije; |
| --- | --- |

V.

budući da su u uključivim društvima pojedinačni identitet te nacionalni identitet važni i međusobno se ne isključuju; budući da se nacionalni zakonodavni sustavi država članica u pogledu manjina znatno razlikuju i predstavljaju nisku razinu usklađenosti i simetrije;

| W. | budući da je kulturna baština Europe bogata i raznolika; budući da se njome obogaćuju pojedinačni životi građana; budući da se člankom 3. UEU-a potvrđuje da „Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”; budući da „pripadnici manjina koje stoljećima žive u Europi” doprinose toj bogatoj, jedinstvenoj i raznolikoj baštini i sastavni su dio europskog identiteta; |
| --- | --- |

W.

budući da je kulturna baština Europe bogata i raznolika; budući da se njome obogaćuju pojedinačni životi građana; budući da se člankom 3. UEU-a potvrđuje da „Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”; budući da „pripadnici manjina koje stoljećima žive u Europi” doprinose toj bogatoj, jedinstvenoj i raznolikoj baštini i sastavni su dio europskog identiteta;

| X. | budući da među državama članicama postoje velike razlike u priznavanju manjina i poštovanju njihovih prava; budući da se manjine diljem EU-a i dalje suočavaju s institucionaliziranom diskriminacijom i podliježu ponižavajućim stereotipima, a čak se i njihova stečena prava često ograničavaju ili primjenjuju selektivno; |
| --- | --- |

X.

budući da među državama članicama postoje velike razlike u priznavanju manjina i poštovanju njihovih prava; budući da se manjine diljem EU-a i dalje suočavaju s institucionaliziranom diskriminacijom i podliježu ponižavajućim stereotipima, a čak se i njihova stečena prava često ograničavaju ili primjenjuju selektivno;

| Y. | budući da postoji razlika između zaštite manjina i politika borbe protiv diskriminacije; budući da nediskriminacija nije dovoljna za zaustavljanje asimilacije; budući da je učinkovita jednakost više od suzdržavanja od diskriminacije i podrazumijeva osiguranje provedbe prava manjina, kao što su pravo na identitet, uporabu jezika i obrazovanje, kulturna i građanska prava itd., kao i za većinu; |
| --- | --- |

Y.

budući da postoji razlika između zaštite manjina i politika borbe protiv diskriminacije; budući da nediskriminacija nije dovoljna za zaustavljanje asimilacije; budući da je učinkovita jednakost više od suzdržavanja od diskriminacije i podrazumijeva osiguranje provedbe prava manjina, kao što su pravo na identitet, uporabu jezika i obrazovanje, kulturna i građanska prava itd., kao i za većinu;

| Z. | budući da je porast ksenofobnog nasilja i govora mržnje u Europskoj uniji, koje često promiču snage krajnje desnice, usmjeren na pripadnike manjina i utječe na njih; |
| --- | --- |

Z.

budući da je porast ksenofobnog nasilja i govora mržnje u Europskoj uniji, koje često promiču snage krajnje desnice, usmjeren na pripadnike manjina i utječe na njih;

| AA. | budući da građani EU-a koji pripadaju manjinama očekuju da se učini više za zaštitu njihovih prava na europskoj razini, kao što potvrđuje velik broj predstavki koje je Europski parlament zaprimio o tom pitanju; |
| --- | --- |

AA.

budući da građani EU-a koji pripadaju manjinama očekuju da se učini više za zaštitu njihovih prava na europskoj razini, kao što potvrđuje velik broj predstavki koje je Europski parlament zaprimio o tom pitanju;

| AB. | budući da je europska građanska inicijativa „Minority SafePack” prikupila 1 215 879 potpisa diljem EU-a, pokazujući tako volju tih građana EU-a da se ojača zakonodavni okvir kojim se uređuju politike manjina na razini EU-a; |
| --- | --- |

AB.

budući da je europska građanska inicijativa „Minority SafePack” prikupila 1 215 879 potpisa diljem EU-a, pokazujući tako volju tih građana EU-a da se ojača zakonodavni okvir kojim se uređuju politike manjina na razini EU-a;

| AC. | budući da postoji znatan prostor za poboljšanje načina na koji se zaštita prava manjina provodi u EU-u; budući da se legitimitet demokratskih institucija temelji na sudjelovanju i zastupanju svih skupina društva, uključujući pripadnike manjina; |
| --- | --- |

AC.

budući da postoji znatan prostor za poboljšanje načina na koji se zaštita prava manjina provodi u EU-u; budući da se legitimitet demokratskih institucija temelji na sudjelovanju i zastupanju svih skupina društva, uključujući pripadnike manjina;

| 1. | podsjeća da su države članice obvezne manjinama zajamčiti potpuno uživanje njihovih ljudskih prava, i kad je riječ o pojedincima i kad je riječ o zajednici; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da iako je zaštita manjina dio kopenhaških kriterija za zemlje kandidatkinje i za države članice, ne postoji jamstvo da će se države kandidatkinje nakon što postanu države članice pridržavati obveza preuzetih u okviru tih kriterija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da EU i dalje ne raspolaže učinkovitim alatima za praćenje i provedbu poštovanja prava manjina; žali zbog toga što je u području zaštite manjina EU uzeo zdravo za gotovo pretpostavku da njegove države članice poštuju prava manjina ili se oslonio na vanjske instrumente za praćenje, kao što su instrumenti UN-a, Vijeća Europe i OESS-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da poštovanje kopenhaških kriterija prije i nakon pristupanja država Uniji mora podlijegati stalnom nadzoru i stalnom dijalogu u Parlamentu, Komisiji i Vijeću te među njima; ističe potrebu za sveobuhvatnim sustavom zaštite manjina u EU-u, uz čvrste mehanizme praćenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a Komisija kao zaštitnica Ugovorâ ima legitimitet i nadležna je pobrinuti se da sve države članice poštuju načela vladavine prava i ostale vrijednosti iz članka 2. UEU-a; stoga smatra da se mjerama koje Europska komisija poduzima kako bi ispunila tu zadaću i osigurala da se i dalje ispunjavaju uvjeti koji su postojali prije pristupanja određene države članice Uniji ne povređuje suverenitet država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da svaka država članica ima pravo definirati pripadnike nacionalnih manjina, u okviru postojećih međunarodnih standarda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da ne postoji zajednički standard EU-a za prava manjina u EU-u ni zajedničko razumijevanje toga tko se može smatrati osobom koja pripada manjini; napominje da ne postoji definicija pojma manjina ni u Deklaraciji Ujedinjenih naroda o pravima osoba koje pripadaju nacionalnim ili etničkim, vjerskim i jezičnim manjinama, ni u Okvirnoj konvenciji za zaštitu nacionalnih manjina; naglašava potrebu da se zaštite sve nacionalne ili etničke, vjerske i jezične manjine, neovisno o definiciji, te ističe da bi se svaka definicija trebala primjenjivati na fleksibilan način, s obzirom na to da de facto uključivanje korisnika u zaštitu prava manjina često predstavlja dio razvojnog procesa koji na kraju može dovesti do službenog priznanja; smatra da bi se, u pogledu poštovanja načela supsidijarnosti, proporcionalnosti i nediskriminacije, definicija „nacionalne manjine” trebala temeljiti na definiciji utvrđenoj Preporukom Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 1201 iz 1993. o dodatnom protokolu o pravima manjina uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima, odnosno skupine osoba u državi koja:






  — | boravi na teritoriju te države i njezin je državljanin; |
| --- | --- | --- |

7.

—

boravi na teritoriju te države i njezin je državljanin;

| — | održava dugogodišnje, čvrste i dugotrajne odnose s tom državom; |
| --- | --- |

—

održava dugogodišnje, čvrste i dugotrajne odnose s tom državom;

| — | ima posebna etnička, kulturna, vjerska ili jezična obilježja; |
| --- | --- |

—

ima posebna etnička, kulturna, vjerska ili jezična obilježja;

| — | je dovoljno reprezentativna, iako malobrojnija od ostatka stanovništva te države ili regije te države; |
| --- | --- |

—

je dovoljno reprezentativna, iako malobrojnija od ostatka stanovništva te države ili regije te države;

| — | je motivirana željom da zaštiti svoj zajednički identitet, uključujući kulturu, tradiciju, vjeru ili jezik; |
| --- | --- |

—

je motivirana željom da zaštiti svoj zajednički identitet, uključujući kulturu, tradiciju, vjeru ili jezik;

| 8. | podsjeća na Smjernicu br. 5 o odnosima između Vijeća Europe i Europske unije, koju su donijeli čelnici država i vlada država članica Vijeća Europe na sastanku u Varšavi od 16. i 17. svibnja 2005., u kojoj je navedeno da će Europska unija u okviru svojih nadležnosti nastojati prenijeti te aspekte konvencija Vijeća Europe u pravo Europske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da neke odredbe Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina i Europske povelje o regionalnim ili manjinskim jezicima („Povelja o jezicima”) spadaju u nadležnosti EU-a, i podsjeća na zaključak Agencije za temeljna prava prema kojem Unija, iako nema opću zakonodavnu nadležnost za odlučivanje o zaštiti nacionalnih manjina kao takvoj, može odlučiti o raznim pitanjima koja utječu na pripadnike nacionalnih manjina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je potreban zakonodavni prijedlog o minimalnim standardima zaštite manjina u EU-u, nakon ispravne procjene učinka i u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti koja se primjenjuju na države članice, u cilju poboljšanja stanja manjina i zaštite postojećih prava u svim državama članicama, istodobno izbjegavajući dvostruke standarde; smatra da bi, uz poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, takvi standardi trebali započeti od onih koji su već kodificirani u međunarodnim pravnim instrumentima i da bi trebali biti čvrsto uključeni u pravni okvir kojim se jamče demokracija, vladavina prava i temeljna prava u cijelom EU-u te popraćeni funkcionalnim mehanizmima praćenja; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se u okviru njihovih pravnih sustava pripadnicima manjina jamči da ih se neće diskriminirati te da poduzmu i provedu ciljane zaštitne mjere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da je zaštita prava manjina dio prijedloga za sklapanje Pakta Unije za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (Pakt za DVT); u tom pogledu podsjeća na zahtjev iz svoje Rezolucije od 25. listopada 2016. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava te ponovno poziva Komisiju da podnese prijedlog za sklapanje Pakta za DVT; poziva Komisiju da prava manjina uključi u sve moguće odjeljke mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju da uspostavi tijelo na razini Unije (ili unutar postojećih struktura ili kao zasebno tijelo) za priznavanje i zaštitu manjina u EU-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uspješnu prijavu i prikupljanje potpisa za europsku građansku inicijativu „Minority SafePack” kojom se poziva na uspostavu europskog okvira za zaštitu manjina; potiče Komisiju da istraži načine na koje bi se interesi i potrebe manjina mogli bolje zastupati na razini EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Komisiju i države članice da zaštite prava pripadnika manjina radi očuvanja, zaštite i razvoja njihova identiteta, te da poduzmu mjere potrebne za promicanje učinkovitog sudjelovanja manjina u društvenom, gospodarskom i kulturnom životu i u javnim poslovima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da se građanstvo EU-a stječe na temelju državljanstva jedne od država članica, koje je uređeno nacionalnim zakonima; podsjeća na to da bi se u kontekstu pristupa nacionalnom državljanstvu na države članice trebala primjenjivati načela zakonodavstva EU-a, kao što su načela proporcionalnosti i nediskriminacije, oba dobro razrađena u sudskoj praksi Suda Europske unije; budući da je prema članku 20. UFEU-a svaka osoba koja ima državljanstvo neke države članice ujedno i građanin Unije s pravima i obvezama utvrđenima Ugovorima i Poveljom; podsjeća na to da, u skladu s Ugovorima, institucije EU-a moraju svim građanima EU-a posvetiti jednaku pozornost; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na svoju duboku zabrinutost zbog broja romskih apatrida u Europi, što dovodi do toga da je takvim Romima u potpunosti uskraćen pristup socijalnim, obrazovnim i zdravstvenim uslugama i da su prisiljeni na život na samim marginama društva; poziva države članice da stanu na kraj apatridnosti i da svima osiguraju uživanje temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice da poduzmu djelotvorne mjere u cilju uklanjanja svih prepreka pristupu pripadnika manjina zdravstvenom sustavu; napominje da manjinske skupine imaju slabiji pristup uslugama zdravstvene skrbi i zdravstvenim informacijama; potiče Komisiju i države članice da zajamče da manjine imaju pristup fizičkoj i mentalnoj zdravstvenoj skrbi, bez diskriminacije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Europsku uniju da pristupi Okvirnoj konvenciji za zaštitu nacionalnih manjina i Povelji o jezicima, a države članice da ih ratificiraju te da poštuju načela utvrđena u tim dokumentima; poziva države članice i Komisiju da se suzdrže od djelovanja koje bi bilo protivno tim načelima; ističe da se prilikom stvaranja minimalnih standarda za manjine u EU-u, institucije i države članice moraju suzdržati od donošenja zakona i administrativnih mjera koje oslabljuju prava pripadnika manjina ili odstupaju od njih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potvrđuje da autohtoni narodi prilikom provedbe svojih prava ne bi smjeli trpjeti diskriminaciju bilo koje vrste te bi trebali imati pravo na dostojanstvo i raznolikost svoje kulture, tradicije, povijesti i težnji, što se na odgovarajući način odražava u obrazovanju i javnom informiranju; potiče one države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju Konvenciju o pravima autohtonih i plemenskih naroda (Konvencija ILO-a br. 169) i provedu je u dobroj vjeri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi u EU-u trebalo razviti zajedničke minimalne europske standarde za zaštitu prava pripadnika manjina, poštujući postupovna načela dobrosusjedskih odnosa, prijateljskih odnosa i suradnje između država članica, kao i suradnje sa susjednim zemljama koje nisu članice EU-a, te na temelju provedbe međunarodnih standarda i normi; smatra da donošenje zajedničkih i minimalnih europskih standarda ne bi trebalo umanjiti postojeća prava i standarde kojima se štite pripadnici manjina; podsjeća na potrebu za provedbom usvojenih obveza i načela razvijenih u okviru OESS-a, osobito u njegovim tematskim preporukama i smjernicama; podsjeća na to da je Komisija već uzela u obzir te standarde u kontekstu kopenhaških kriterija tijekom pregovora o pristupanju; u tom pogledu poziva Komisiju da primijeni jednake standarde na sve države članice EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da politike nediskriminacije nisu dovoljne da bi se riješila pitanja s kojima se suočavaju manjine i spriječila njihova asimilacija; napominje da se pripadnici manjina nalaze u posebnoj kategoriji kada je riječ o pravu na korištenje pravnim lijekom i da imaju posebne potrebe koje se moraju ispuniti kako bi se postigla potpuna i učinkovita ravnopravnost te da se njihova prava trebaju poštovati i promicati, uključujući pravo na slobodno izražavanje, očuvanje i razvoj kulturnog ili jezičnog identiteta, uz poštovanje identiteta, vrijednosti i načela države u kojoj borave; potiče Komisiju da promiče redovito praćenje jezične i kulturne raznolikosti u EU-u; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju i države članice da nastave podupirati i financirati prikupljanje pouzdanih i čvrstih podataka o jednakosti, savjetujući se s predstavnicima manjina kako bi se utvrdile nejednakosti i diskriminacija; poziva na djelotvorno praćenje stanja nacionalnih i etničkih manjina na razini EU-a; smatra da bi Agencija EU-a za temeljna prava trebala provoditi pojačan nadzor nad diskriminacijom nacionalnih i etničkih manjina u državama članicama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prepoznaje važnu ulogu civilnog društva i nevladinih organizacija u zaštiti manjina, uz borbu protiv diskriminacije i promicanje prava manjina; potiče Komisiju i države članice da promiču dovoljno financiranje i potporu tim organizacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da očuvaju zaštitu manjina unutar manjina te da se bore protiv nejednakosti unutar nejednakosti, s obzirom na to da se pripadnici manjina često suočavaju s višestrukom i višedimenzionalnom diskriminacijom; zahtijeva od Komisije i država članica da provedu istraživanje kako bi se riješilo složeno pitanje višestruke i višedimenzionalne diskriminacije; |
| --- | --- |

24.

Borba protiv diskriminacije, zločina iz mržnje i govora mržnje

| 25. | zabrinut je zbog uznemiravajućeg povećanja zločina iz mržnje i govora mržnje motiviranog rasizmom, ksenofobijom ili vjerskom netolerancijom prema manjinama u Europi; poziva EU i države članice da ojačaju borbu protiv zločina iz mržnje i diskriminacijskih stavova i ponašanja; poziva Komisiju i Agenciju za temeljna prava da nastave svoj rad u pogledu praćenja zločina iz mržnje i govora mržnje protiv manjina u državama članicama te da redovito izvješćuju o slučajevima i kretanjima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nedvosmisleno osuđuje sve oblike diskriminacije na bilo kojoj osnovi i sve oblike segregacije, govora mržnje, zločina iz mržnje i socijalnog isključivanja te poziva Komisiju i države članice da jasno osude i sankcioniraju nijekanje zločina počinjenih protiv nacionalnih i etničkih manjina; ponavlja svoje stajalište iz Rezolucije od 25. listopada 2017. o aspektima temeljnih prava u integraciji Roma u EU-u: borba protiv anticiganizma; podsjeća da bi svi europski građani trebali imati jednaku potporu i zaštitu neovisno o etničkom ili kulturnom podrijetlu; poziva Komisiju da stvori europski okvir, a države članice da izrade nacrte posebnih nacionalnih planova za borbu protiv ksenofobnog nasilja i govora mržnje usmjerenog prema pripadnicima manjina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi države članice trebale promicati prijateljske i stabilne međusobne odnose i potiče ih da održe otvoren dijalog potpore sa susjednim zemljama, posebice u graničnim regijama gdje istovremeno može postojati nekoliko jezika i kultura; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Komisiju i države članice da uvedu aktivnosti podizanja razine osviještenosti kojima se stanovništvo EU-a senzibilizira na raznolikost i promiču svi miroljubivi oblici ispoljavanja kultura manjina; potiče države članice da u svoje škole kao dio nastavnog plana uključe povijest nacionalnih i etničkih manjina te da promiču kulturu tolerancije; potiče Komisiju i države članice da pokrenu kulturne dijaloge, uključujući, ali ne isključivo, u školama, o različitim oblicima i naličjima mržnje usmjerene protiv manjinskih skupina; potiče države članice da zajamče uključenost nediskriminacije te povijesti i prava pripadnika manjina u nacionalne obrazovne sustave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče Komisiju i države članice da pokrenu kampanje protiv govora mržnje, da uspostave odjele za borbu protiv zločina iz mržnje unutar policijskih snaga na temelju osviještenosti o izazovima s kojima se suočavaju različite manjinske skupine i da provedu stručno usavršavanje te da zajamče da pripadnici manjina imaju pravo na jednakost pred zakonom i jednak pristup pravdi i postupovnim pravima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da Komisija i države članice trebaju zajamčiti da pripadnici manjina mogu bez straha provoditi svoja prava; u tom pogledu potiče države članice da u svoje nastavne planove na svim razinama uključe obvezno obrazovanje u pogledu ljudskih prava, demokratskog građanstva i političke pismenosti; potiče Komisiju i države članice da osiguraju obvezna osposobljavanja za nositelje dužnosti koji su ključni za ispravnu provedbu zakonodavstva EU-a i država članica i koji moraju biti osposobljeni da služe svim građanima iz perspektive ljudskih prava; poziva Komisiju i države članice da se uhvate u koštac s višedimenzionalnom diskriminacijom i u vlastitim politikama i kroz svoje programe financiranja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kako bi se stvorilo uzajamno povjerenje, potiče države članice da osnuju nacionalna povjerenstva za istinu i pomirbu kako bi se priznao progon, isključivanje i nepriznavanje pripadnika manjina tijekom stoljeća i kako bi se ti problemi zabilježili; poziva države članice da jasno osude i sankcioniraju nijekanje zločina počinjenih protiv pripadnika manjina i potiče ih da na državnoj razini održe i odaju počast važnim komemoracijama manjinskih skupina, kao što je Dan sjećanja na romske žrtve holokausta; potiče ih da osnuju institucije koje će prikazivati povijest i kulturu manjinskih skupina te da ih podupiru financijski i administrativno; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da je aktivno i značajno društveno, gospodarsko, političko i kulturno sudjelovanje manjinskih skupina ključno; stoga poziva Komisiju i države članice da izrade strategije koje sadržavaju i proaktivne i reaktivne mjere na temelju istinskih, sustavnih savjetovanja s predstavnicima manjinskih skupina te da ih uključe u provedbu, praćenje i procjenu vodećih pokrenutih programa i projekata na svim razinama, uključujući na lokalnoj razini kako bi se zaštitila njihova uključenost i nediskriminacija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju i države članice da zajamče potpunu i temeljitu provedbu i primjenu Direktive o rasnoj jednakosti i potiče ih da se uključe u kampanje za podizanje razine osviještenosti o zakonodavstvu protiv diskriminacije; smatra da države članice trebaju osigurati da su sankcije dovoljno učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće, u skladu s Direktivom; poziva Komisiju da primjereno prati provedbu Direktive; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog činjenice da Vijeće još uvijek nije odobrilo Direktivu iz 2008. o jednakom postupanju (COM(2008)0426); ponovno poziva Vijeće da što prije donose svoje stajalište o tom prijedlogu; |
| --- | --- |

34.

Nacionalne i etničke manjine

| 35. | napominje da su nacionalne i etničke manjine skupine pripadnika manjina koje žive na istom području i dijele zajednički identitet, u nekim slučajevima kao posljedica promjene granica, u drugima zbog toga što duže vrijeme žive na određenom području, pri čemu su uspjele očuvati svoj identitet; poziva Komisiju i države članice da zaštite kulturni i jezični identitet nacionalnih i etničkih manjina te stvore uvjete za promicanje tog identiteta; ističe važnu ulogu koju regionalna i lokalna tijela u EU-u mogu imati u zaštiti nacionalnih i etničkih manjina te smatra da administrativna reorganizacija i teritorijalna podjela ne smiju imati negativne posljedice za njih; potiče države članice da iz središnjeg proračuna osiguraju financijska sredstva za provedbu prava manjina kako bi se izbjeglo opterećivanje lokalnih proračuna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju i države članice da nacionalnim i etničkim manjinama zajamče jednake mogućnosti za sudjelovanje u političkom i društvenom životu; potiče države članice da usvoje izborni sustav i zakone koji olakšavaju zastupljenost nacionalnih i etničkih manjina; poziva države članice da odmah poduzmu korektivne mjere u cilju zaustavljanja diskriminirajućih praksi upisa u matične knjige rođenih, da upis pripadnika manjina u matične knjige rođenih provode bez diskriminacije i da osiguraju da izdane osobne iskaznice nisu diskriminirajuće; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Komisiju i države članice da provedu dosljednu analizu trenutačne politike o manjinama kako bi se pojasnile snage i izazovi te osigurala sukladnost s pravima nacionalnih i etničkih manjina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Agenciju Europske unije za temeljna prava da sastavi mišljenje o tome kako stvoriti sredstva za zaštitu i promicanje prava pripadnika nacionalnih manjina u skladu s presudom u slučaju T-646/13 Suda Europske unije; |
| --- | --- |

38.

Kulturna prava

| 39. | ističe da su kulturne aktivnosti ključna područja za očuvanje identiteta nacionalnih i etničkih manjina te da su očuvanje tradicija manjina i izražavanje umjetničkih vrijednosti na materinjem jeziku posebno važni kada je riječ o očuvanju europske raznolikosti; napominje da je očuvanje kulturne baštine manjina zajednički interes EU-a i država članica; potiče Komisiju i države članice da pruže potporu kulturnim pravima manjina te da ih unaprijede i promiču; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da je razumijevanje pojma „kultura” od ključne važnosti za utvrđivanje opsega prava manjina u tom području; napominje da je kultura u širem smislu zbroj materijalnih i nematerijalnih aktivnosti i postignuća određene zajednice, koja ju razlikuju od ostalih; ističe da bi kulturna prava trebala uključivati pravo na sudjelovanje u kulturnom životu, pravo na uživanje kulture, pravo na odabir pripadnosti skupini, jezična prava i zaštitu kulturne i znanstvene baštine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju i države članice da prepoznaju doprinos nacionalnih i etničkih manjina kulturnoj baštini Unije, da ojačaju dijalog s predstavnicima i pripadnicima manjina i da utvrde i provedu koordinirane politike i mjere za održivo upravljanje očuvanjem i razvojem njihove kulture; potiče države članice da zajamče odgovarajući stupanj institucionalizacije praksi na nacionalnoj razini kako bi se zaštitila kulturna prava; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Komisiju i države članice da uključe nacionalne i etničke manjine i pripadnike manjina u razvoj znanja i vještina koje su potrebne za zaštitu i razvoj kulturne baštine te održivo upravljanje njome i koje bi se trebalo prenijeti budućim generacijama te da ih u tome podrže; potiče Komisiju i države članice da uspostave i održavaju kulturne fondove za pripadnike manjina, na horizontalnoj i vertikalnoj razini, kako bi se osigurala učinkovita, transparentna i jednaka potpora za kulturni život manjinskih zajednica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da mediji imaju središnju ulogu u pogledu kulturnih i jezičnih prava; podsjeća da je mogućnost pristupanja, primanja i objavljivanja informacija i sadržaja na jeziku koji potpuno razumijemo i koji govorimo preduvjet za ravnopravno i učinkovito sudjelovanje u javnom, gospodarskom, društvenom i kulturnom životu; u tom pogledu napominje da se posebna pozornost mora posvetiti potrebama pripadnika nacionalnih i etničkih manjina koji žive u graničnim, ruralnim i udaljenim područjima; izražava zabrinutost zbog nedovoljnog financiranja medijskih kuća koje objavljuju ili emitiraju sadržaj na regionalnim ili manjinskim jezicima; potiče Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva za organizacije ili medijske kuće koje zastupaju manjine kako bi se pridonijelo očuvanju kulturnog identiteta manjina i kako bi im se omogućilo da dijele svoja stajališta, jezik i kulturu s većinom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i države članice da medijima osiguraju mogućnost neovisnog rada, da promiču uporabu manjinskih jezika u medijima te da pri licenciranju medijskih usluga, uključujući dodjeljivanje televizijskih i radijskih postaja, u obzir uzmu nacionalne i etničke manjine; poziva Komisiju i države članice da organizacijama koje zastupaju manjine osiguraju odgovarajuća sredstva kako bi se potaknuo osjećaj pripadnosti manjinskim skupinama te identifikacija s njima i da većinsko stanovništvo upoznaju s identitetom, jezikom, povijesti i kulturom manjina; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća na temeljnu ulogu javnih medija u promicanju tih sadržaja, osobito u kontekstu demokratskog nadzora od strane lokalnih i regionalnih tijela; potiče Komisiju da stvori pravne i regulatorne uvjete kako bi se zajamčila sloboda pružanja, prijenosa i primanja audiovizualnog sadržaja u regijama u kojima žive manjine tako da sadržaj mogu gledati i slušati na materinjem jeziku te da se taj sadržaj emitira prekogranično bez uskraćivanja pristupa na temelju geografske lokacije; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju i države članice da na odgovarajuće načine osiguraju da audiovizualne medijske usluge ne sadržavaju poticanje nasilja ili mržnje protiv pripadnika manjina; naglašava da mediji imaju važnu ulogu u medijskom izvješćivanju o slučajevima kršenja prava manjina jer, ako se o njima ne izvješćuje, svakodnevna stvarnost s kojom se manjine suočavaju ostaje nevidljiva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče države članice da se suzdrže od političkih i pravnih akata i politika kojima se nastoje propisati mjere ograničavanja, kao što su podnaslovljavanje i/ili obveza prevođenja i obvezne kvote za programe na službenim jezicima; potiče Komisiju i države članice da omoguće i promiču postojanje regionalnih medija ili medija na jeziku manjina, također na internetu; poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuća financijska ili bespovratna sredstva za organizacije i medije koji predstavljaju nacionalne i etničke manjine, uzimajući u obzir njihove regionalne posebnosti i potrebe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da u sklopu Europske godine kulturne baštine ojačaju i promiču svoje manjinske kulture i tako potiču širenje znanja o njihovoj povijesti i tradicijama te zajamče da te zajednice ne ostanu izolirane; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da bi osmišljavanje svih politika kulturne baštine trebalo biti uključivo, participativno i utemeljeno na zajednici, što obuhvaća i savjetovanje i dijalog s dotičnim manjinskim zajednicama; |
| --- | --- |

49.

Pravo na obrazovanje

| 50. | napominje da obrazovanje ima ključnu ulogu u socijalizaciji i razvoju identiteta te da je i dalje glavni alat za revitalizaciju i očuvanje ugroženih manjinskih jezika; ističe da svaki pripadnik nacionalne manjine ima pravo na obrazovanje na manjinskom jeziku; naglašava da je kontinuitet obrazovanja na materinjem jeziku ključan za očuvanje kulturnog i jezičnog identiteta; napominje da, kada je riječ o obrazovanju na manjinskom jeziku, ne postoji samo jedan model najbolje prakse koji je prikladan za sve nacionalne i etničke manjine; napominje da posebnu pozornost treba posvetiti osobama koje se služe znakovnim jezikom; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća da se u članku 14. Okvirne konvencije Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina preporučuje da njezine države stranke nastoje, koliko je to moguće, te u sklopu svojih obrazovnih sustava, osobama koje pripadaju nacionalnim manjinama osigurati odgovarajuće mogućnosti za učenje manjinskog jezika ili primanje poduke na tom jeziku, ne dovodeći u pitanje učenje službenog jezika ili nastavu na tom jeziku; |
| --- | --- |

51.

| 52. | potiče Komisiju i države članice na daljnja nastojanja da stvore prikladne alate za promicanje i potporu službenoj uporabi jezika kojim govore nacionalne i etničke manjine na područjima na kojima borave, na lokalnoj ili regionalnoj razini, i u skladu s načelima Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina i Povelje o jezicima, osiguravajući pritom da zaštita i poticanje uporabe regionalnih i manjinskih jezika nije na štetu službenih jezika i obveze da ih se nauči; |
| --- | --- |

52.

| 53. | izražava žaljenje zbog toga što neke države članice još nisu ratificirale Povelju o jezicima i što je neke od država koje su je ratificirale nisu učinkovito provele; razočaran je činjenicom da se u nekim državama članicama postojeća prava ili ne provode ili se izravno krše; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Komisiju i države članice da osiguraju da, u skladu s međunarodnim standardima, pripadnici nacionalnih i etničkih manjina imaju zajamčena prava i odgovarajuće mogućnosti obrazovanja na manjinskom jeziku i da u javnim i privatnim obrazovnim ustanovama mogu dobiti upute na svom materinjem jeziku; potiče države članice da oblikuju odgovarajuće obrazovne politike te da provedu one koje su najprikladnije za potrebe nacionalnih i etničkih manjina, među ostalim s pomoću posebnih obrazovnih programa ili posebnih nastavnih planova i priručnika; potiče države članice da osiguraju sredstva za osposobljavanje profesora kako bi se zajamčilo učinkovito podučavanje na manjinskim jezicima te da uključe najbolje prakse u podučavanju stranih jezika u metodologiju podučavanja službenih jezika kad je riječ o sastavljanju nastavnih planova za škole koje pružaju nastavu na manjinskim jezicima; ističe da bi države članice trebale promicati podučavanje i regionalnih ili manjinskih jezika i službenog jezika primjenom odgovarajućih metoda; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče države članice da osiguraju da osobe čiji je materinji jezik regionalni ili manjinski jezik imaju priliku dovoljno dobro naučiti službeni jezik, tako što će u metodološki pristup usvojen za poučavanje službenog jezika države uključiti dobru praksu iz područja poučavanja stranog ili drugog jezika; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da bi pripadnici manjina trebali naučiti i jezik te se upoznati s poviješću i kulturom većinskog stanovništva te da bi se učenici, ali i javnost, koji pripadaju većinskom stanovništvu trebali upoznati s poviješću i kulturom manjina i da bi trebali imati mogućnost za učenje manjinskih jezika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | potiče države članice da promiču izradu priručnika koji ispunjavaju zahtjeve govornika regionalnih ili manjinskih jezika ili, ako se to pokaže nemogućim, olakšaju uporabu priručnika iz drugih zemalja objavljenih na tim jezicima, u suradnji s obrazovnim regulatornim tijelima zemalja u kojima se ti jezici upotrebljavaju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava važnost visokog obrazovanja na materinjem jeziku i osposobljavanja specijalista koji poznaju specifičnu terminologiju, osobito u regijama s velikim brojem govornika dotičnog jezika; naglašava ključnu potrebu za poučavanjem liječnika manjinskim jezicima; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potiče vlade država članica da predstavnike manjina uključe u razmatranje organizacije obrazovnih sustava; |
| --- | --- |

59.

| 60. | potiče države članice da odrede preferencijalne pragove u učenju regionalnih ili manjinskih jezika kako bi se zajamčila jednakost u obrazovanju; potiče Komisiju i države članice da promiču prava pripadnika nacionalnih ili etničkih manjina koji žive na područjima sa znatnim brojem takvih manjina, uključujući ruralna područja ili područja s raštrkanim naseljima, na obrazovanje na manjinskom jeziku, osobito na svom materinjem jeziku, ako za to postoji dovoljna potreba; poziva Komisiju i države članice da zajamče da se obrazovnim reformama i politikama ne ograničava pravo na obrazovanje na manjinskom jeziku; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče Komisiju i države članice da u okviru obrazovnih sustava na vertikalnoj razini promiču dostupnost integriranih potpora za jezike manjina i regionalne jezike, posebno uspostavom, na razini ministarstava obrazovanja u državama članicama, kao i unutar Komisije, odjela za uključivanje obrazovanja na manjinskim i regionalnim jezicima u nastavne planove; potiče države članice da od predškolske do tercijarne razine obrazovanja promiču kontinuirano obrazovanje na manjinskim jezicima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | napominje da su osposobljavanje profesora i pristup priručnicima i materijalima za učenje dobre kvalitete ključni preduvjeti za osiguravanje kvalitetnog obrazovanja; smatra da nastavni plan, obrazovni materijali i priručnici iz povijesti trebaju pružati pravednu, točnu i informativnu sliku društava i kultura manjinskih skupina; napominje da je opće poznati problem obrazovanja na jeziku manjine koji je potrebno riješiti nedovoljna dostupnost visokokvalitetnih materijala za učenje i kvalificiranih profesora koji podučavaju na manjinskim jezicima; napominje da bi višedimenzionalno podučavanje povijesti trebalo biti obvezno u svim školama, kako u manjinskim tako i u većinskim zajednicama; napominje važnost razvoja osposobljavanja profesora kako bi ono bilo u skladu s potrebama podučavanja na različitim razinama i u različitim vrstama škola; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava da poučavanje jezika manjina doprinosi uzajamnom razumijevanju većinskog i manjinskog stanovništva i zbližava zajednice; potiče države članice da primijene pozitivne mjere kako bi osigurale odgovarajuću zastupljenost manjina u obrazovanju, kao i u javnoj upravi te izvršnim agencijama na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče Komisiju da ojača promicanje programa u kojima je naglasak na razmjeni iskustava i najboljih praksi u području obrazovanja na regionalnim i manjinskim jezicima u Europi; poziva EU i Komisiju da u budućoj generaciji programa Erasmus +, Kreativna Europa i Europa za građane u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) veći naglasak stave na regionalne i manjinske jezike; |
| --- | --- |

64.

| 65. | duboko žali zbog činjenice da u nekim državama članicama učenici koji pripadaju manjinama nisu uključeni u redovne obrazovne ustanove, već su smješteni u posebne škole uz obrazloženje da ne vladaju dovoljno dobro jezikom na kojem se podučava; podsjeća na to da obrazovanje na manjinskom jeziku ili pripadnost bilo kojoj manjini ne smije biti izgovor za segregaciju djece na temelju identiteta; poziva države članice da se suzdrže od takve segregacije te da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se tim učenicima omogućilo da nastavu pohađaju u redovnim školama; potiče države članice da razmotre uvođenje tema o temeljnim ljudskim pravima i pravima manjina, osobito u školske nastavne planove, kao sredstvo promicanja kulturne raznolikosti i tolerancije kroz obrazovanje; |
| --- | --- |

65.

Jezična prava

| 66. | napominje da je jezik važan aspekt kulturnog identiteta i ljudsko pravo pripadnika manjina; ističe potrebu za promicanjem prava na uporabu manjinskog jezika, i privatno i javno, bez diskriminacije, na područjima na kojima se nalazi znatan broj pripadnika manjina, kako bi se zajamčilo prenošenje jezika s generacije na generaciju te zaštitila jezična raznolikost unutar Unije; poziva Komisiju da dodatno poradi na svom planu za promicanje podučavanja i uporabe regionalnih jezika kao potencijalnog načina suzbijanja jezične diskriminacije u EU-u, i da promiče jezičnu raznolikost; podsjeća na to da je promicanje znanja manjinskih jezika među osobama koje nisu pripadnici manjina način poticanja uzajamnog razumijevanja i priznavanja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da je u svojoj Rezoluciji od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (11) Parlament podsjetio da bi Komisija trebala obratiti pozornost na činjenicu da neke države članice i regije svojim politikama ugrožavaju opstanak jezika unutar svojih granica, čak i ako ti jezici nisu u opasnosti u europskom kontekstu; poziva Komisiju da razmotri administrativne i zakonodavne prepreke kojima se priječi uporaba tih jezika; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napominje da se uz 24 službena jezika u EU-u govori 60 drugih jezika koji su također dio njegove kulturne i jezične baštine i koje u određenim regijama ili skupinama govori 40 milijuna ljudi; napominje da je višejezičnost Europske unije jedinstvena na razini međunarodnih organizacija; napominje da je načelo višejezičnosti sadržano u Povelji o temeljnim pravima Europske unije, koja obvezuje EU da poštuje jezičnu raznolikost i podržava bogatu jezičnu i kulturnu baštinu Europe promicanjem učenja jezika i jezične raznolikosti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče Komisiju i države članice da u okviru administrativnih tijela i organizacija javnih usluga omoguće i promiču praktičnu uporabu regionalnih ili manjinskih jezika, u skladu s načelom proporcionalnosti, primjerice u odnosima između pojedinaca i organizacija, s jedne, i javnih tijela s druge strane; potiče države članice da informacije i javne usluge učine dostupnima na tim jezicima, uključujući na internetu, na područjima na kojima se nalazi znatan broj pripadnika nacionalnih i etničkih manjina; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potiče države članice da podupiru pristup manjinskim i regionalnim jezicima financiranjem aktivnosti prevođenja, sinkronizacije i podnaslovljavanja i potporom za te aktivnosti te kodifikacijom odgovarajuće i nediskriminirajuće administrativne, trgovačke, ekonomske, socijalne, tehničke i pravne terminologije; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potiče općinska tijela da u tim područjima zajamče uporabu regionalnih i manjinskih jezika; potiče države članice da dobre prakse koje već postoje na nacionalnoj razini upotrebljavaju kao smjernice; |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče Komisiju i države članice da promiču uporabu regionalnih ili manjinskih jezika na lokalnoj i regionalnoj razini; s tim ciljem na umu aktivno potiče općinska tijela da osiguraju uporabu takvih jezika u praksi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | potiče Komisiju i države članice da zajamče da se na područjima na kojima se nalazi znatan broj pripadnika nacionalnih manjina sigurnosno obilježavanje i označivanje, važne i obavezne upute i javne obavijesti od važnosti za građane, koje dostavljaju nadležna tijela ili privatni sektor, kao i imena mjesta te topografske oznake, navode u ispravnom obliku i da budu dostupni na jezicima koji se uobičajeno upotrebljavaju u određenoj regiji, među ostalim i kad je riječ o znakovima koji upućuju na ulazak ili izlazak iz gradskih područja i na svim drugim prometnim znakovima informiranja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | napominje da je vizualna prisutnost regionalnih i manjinskih jezika na cestovnim znakovima, u nazivima ulica ili administrativnih, javnih ili trgovinskih institucija itd., ključna za promicanje i zaštitu prava nacionalnih i etničkih manjina jer odražava važnu uporabu regionalnih i manjinskih jezika te joj doprinosi potičući na taj način pripadnike nacionalnih i etničkih manjina da upotrebljavaju, čuvaju i razvijaju svoj specifični jezični identitet i jezična prava, da izražavaju svoj multietnički lokalni identitet i osnaže svoju pripadnost skupini koja živi u lokalnoj ili regionalnoj zajednici; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva države članice da se suzdrže od pravnih praksi kojima se manjinama onemogućuje pristup cijelom nizu profesija koje se obavljaju u predmetnoj državi ili da ukinu takve prakse; poziva države članice da zajamče odgovarajući pristup pravnim i pravosudnim uslugama; ističe da predstavnici manjina također trebaju biti izričito upućeni u postupke koje treba slijediti u skladu s nacionalnim pravom u slučaju da su povrijeđena njihova prava koja imaju kao pripadnici manjine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | potiče Komisiju i države članice da prepoznaju da svaki pripadnik nacionalne manjine ima pravo upotrebljavati svoje prezime (patronim) i imena na manjinskom jeziku, kao i pravo na njihovo službeno priznavanje, među ostalim i u kontekstu slobode kretanja u EU-u; |
| --- | --- |

76.

| 77. | potiče Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi uklonile administrativne i financijske prepreke koje bi mogle ometati jezičnu raznolikost na europskoj i nacionalnoj razini te spriječiti uživanje i primjenu jezičnih prava pripadnika nacionalnih i etničkih manjina; potiče države članice da okončaju prakse jezične diskriminacije; |
| --- | --- |

77.

Zaključak

| 78. | poziva Komisiju da izradi zajednički okvir minimalnih standarda EU-a za zaštitu manjina; preporučuje da taj okvir obuhvati mjerljive korake uz redovito izvješćivanje i da sadržava barem:






  — | nacrt smjernica kojima bi se odražavale najbolje prakse unutar država članica, u suradnji s različitim dionicima uključenima u zaštitu prava manjina; |
| --- | --- | --- |

78.

—

nacrt smjernica kojima bi se odražavale najbolje prakse unutar država članica, u suradnji s različitim dionicima uključenima u zaštitu prava manjina;

| — | preporuku Komisije kojom se uzimaju u obzir postojeće nacionalne mjere te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

—

preporuku Komisije kojom se uzimaju u obzir postojeće nacionalne mjere te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| — | zakonodavni prijedlog direktive koji se sastavlja nakon odgovarajuće procjene učinka, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako se primjenjuje u državama članicama i na temelju navedenih točaka, o minimalnim standardima za manjine u EU-u, uključujući jasne referentne vrijednosti i sankcije; |
| --- | --- |

—

zakonodavni prijedlog direktive koji se sastavlja nakon odgovarajuće procjene učinka, u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako se primjenjuje u državama članicama i na temelju navedenih točaka, o minimalnim standardima za manjine u EU-u, uključujući jasne referentne vrijednosti i sankcije;

| 79. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da okvir uključuje prikupljanje podataka, kao i financijski i kvalitativno usmjerene metodologije praćenja i izvješćivanja temeljene na terenskom radu jer se takvim elementima jačaju djelotvorne politike koje se temelje na dokazima i može doprinijeti poboljšanju djelotvornosti poduzetih strategija, aktivnosti i mjera; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Agenciji Europske unije za temeljna prava, vladama i parlamentima država članica i zemalja kandidatkinja, OESS-u, OECD-u, Vijeću Europe i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0032.

(3)  SL C 346, 27.9.2018., str. 171.

(4)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(5)  SL C 238, 6.7.2018., str. 2.

(6)  SL C 328, 6.9.2016., str. 4.

(7)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(8)  SL C 124 E, 25.5.2006., str. 405.

(9)  SL C 369, 11.10.2018., str. 11.

(10)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(11)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/27

---

P8_TA(2018)0448

Digitalizacija za razvoj: smanjenje siromaštva uz pomoć tehnologije

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o digitalizaciji za razvoj: smanjenje siromaštva uz pomoć tehnologije (2018/2083(INI))

(2020/C 363/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 208., 209., 210., 211. i 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 208., 209., 210., 211. i 214. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština UN-a donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” te 17 ciljeva održivog razvoja,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju – „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1), koji je donesen u svibnju 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju – „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1), koji je donesen u svibnju 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. svibnja 2017. naslovljen „Digital4Development: uključivanje digitalnih tehnologija i usluga u razvojnu politiku EU-a” (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. svibnja 2017. naslovljen „Digital4Development: uključivanje digitalnih tehnologija i usluga u razvojnu politiku EU-a” (SWD(2017)0157),

| — | uzimajući u obzir Strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu (strategiju DSM), donesenu u svibnju 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu (strategiju DSM), donesenu u svibnju 2015.,

| — | uzimajući u obzir Europski plan za vanjska ulaganja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski plan za vanjska ulaganja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi strategije trgovinske politike naslovljeno „Trgovina za sve: Osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije” (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi strategije trgovinske politike naslovljeno „Trgovina za sve: Osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije” (COM(2017)0491),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o pripremama za Svjetski humanitarni sastanak na vrhu: izazovi i mogućnosti za pružanje humanitarne pomoći (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. o pripremama za Svjetski humanitarni sastanak na vrhu: izazovi i mogućnosti za pružanje humanitarne pomoći (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2014. naslovljenu „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” (COM(2014)0263),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o digitalnim tehnologijama i uslugama za razvoj iz studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o digitalnim tehnologijama i uslugama za razvoj iz studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir 11. ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije održanu u Buenos Airesu (Argentina) od 10. do 13. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 11. ministarsku konferenciju Svjetske trgovinske organizacije održanu u Buenos Airesu (Argentina) od 10. do 13. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir inicijative Međunarodne telekomunikacijske unije UN-a za potporu zemljama u razvoju (ITU-D), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijative Međunarodne telekomunikacijske unije UN-a za potporu zemljama u razvoju (ITU-D),

| — | uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o informacijskoj tehnologiji (ITA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije o informacijskoj tehnologiji (ITA),

| — | uzimajući u obzir Izjavu ministara Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) o digitalnoj ekonomiji u Cancúnu iz 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu ministara Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) o digitalnoj ekonomiji u Cancúnu iz 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu ministara informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija zemalja skupine G7 sa sastanka održanog u Takamatsuu (Japan) 29. i 30. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu ministara informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija zemalja skupine G7 sa sastanka održanog u Takamatsuu (Japan) 29. i 30. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir inicijativu „E-trgovina za sve” Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijativu „E-trgovina za sve” Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezin Fakultativni protokol (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezin Fakultativni protokol (A/RES/61/106),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0338/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A8-0338/2018),

| A. | budući da se Europskim konsenzusom o razvoju iz 2017. naglašava važnost informacijskih i komunikacijskih tehnologija i usluga kao čimbenika na temelju kojih se omogućuje uključivi rast i održivi razvoj; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europskim konsenzusom o razvoju iz 2017. naglašava važnost informacijskih i komunikacijskih tehnologija i usluga kao čimbenika na temelju kojih se omogućuje uključivi rast i održivi razvoj;

| B. | budući da su strategijom Komisije Digitalizacija za razvoj (D4D) obuhvaćeni gospodarski rast i ljudska prava, zdravlje, obrazovanje, poljoprivreda i sigurnost hrane, osnovna infrastruktura, voda i sanitarni uvjeti, upravljanje, socijalna zaštita, kao i međusektorski ciljevi povezani s rodom i okolišem; |
| --- | --- |

B.

budući da su strategijom Komisije Digitalizacija za razvoj (D4D) obuhvaćeni gospodarski rast i ljudska prava, zdravlje, obrazovanje, poljoprivreda i sigurnost hrane, osnovna infrastruktura, voda i sanitarni uvjeti, upravljanje, socijalna zaštita, kao i međusektorski ciljevi povezani s rodom i okolišem;

| C. | budući da digitalne tehnologije pružaju mogućnost za jamčenje održivosti i zaštite okoliša; budući da se, nadalje, za proizvodnju digitalne opreme upotrebljavaju određeni rijetki metali s malom mogućnošću recikliranja i ograničenim dostupnim rezervama te da elektronički i električki otpad predstavlja izazov za okoliš i zdravlje; budući da je, prema zajedničkoj studiji Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Interpola (4), otpadna električna i elektronička oprema (OEOO) prioritetno područje kaznenih djela protiv okoliša; |
| --- | --- |

C.

budući da digitalne tehnologije pružaju mogućnost za jamčenje održivosti i zaštite okoliša; budući da se, nadalje, za proizvodnju digitalne opreme upotrebljavaju određeni rijetki metali s malom mogućnošću recikliranja i ograničenim dostupnim rezervama te da elektronički i električki otpad predstavlja izazov za okoliš i zdravlje; budući da je, prema zajedničkoj studiji Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) i Interpola (4), otpadna električna i elektronička oprema (OEOO) prioritetno područje kaznenih djela protiv okoliša;

| D. | budući da se, prema 2017. ažuriranom globalnom skupu podataka prikupljenih u okviru inicijative Svjetske banke naslovljene Identifikacija za razvoj (ID4D), procjenjuje da 1,1 milijarda ljudi diljem svijeta ne može službeno dokazati svoj identitet, što se odnosi i na upis u matičnu knjigu rođenih, od kojeg broja njih 78 % živi u supsaharskoj Africi i Aziji; budući da je to velika prepreka za ostvarivanje cilja održivog razvoja br. 16.9, ali i za sudjelovanje u digitalnom okruženju i ostvarivanje koristi od njega; |
| --- | --- |

D.

budući da se, prema 2017. ažuriranom globalnom skupu podataka prikupljenih u okviru inicijative Svjetske banke naslovljene Identifikacija za razvoj (ID4D), procjenjuje da 1,1 milijarda ljudi diljem svijeta ne može službeno dokazati svoj identitet, što se odnosi i na upis u matičnu knjigu rođenih, od kojeg broja njih 78 % živi u supsaharskoj Africi i Aziji; budući da je to velika prepreka za ostvarivanje cilja održivog razvoja br. 16.9, ali i za sudjelovanje u digitalnom okruženju i ostvarivanje koristi od njega;

| E. | budući da se digitalne tehnologije izričito navode u pet ciljeva održivog razvoja (u 4. cilju održivog razvoja o obrazovanju; 5. cilju održivog razvoja o ravnopravnosti spolova; 8. cilju održivog razvoja o dostojanstvenom radu i gospodarskom rastu; 9. cilju održivog razvoja o infrastrukturi, industrijalizaciji i inovaciji; i 17. cilju održivog razvoja o partnerstvu); |
| --- | --- |

E.

budući da se digitalne tehnologije izričito navode u pet ciljeva održivog razvoja (u 4. cilju održivog razvoja o obrazovanju; 5. cilju održivog razvoja o ravnopravnosti spolova; 8. cilju održivog razvoja o dostojanstvenom radu i gospodarskom rastu; 9. cilju održivog razvoja o infrastrukturi, industrijalizaciji i inovaciji; i 17. cilju održivog razvoja o partnerstvu);

| F. | budući da se u ciljevima održivog razvoja naglašava da će pružanje univerzalnog pristupa internetu po pristupačnim cijenama ljudima u najmanje razvijenim zemljama do 2020. biti ključno za poticanje razvoja jer bi razvoj digitalne ekonomije mogao biti pokretač za stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta, uključiv rast, povećanje i diversifikaciju izvoza; |
| --- | --- |

F.

budući da se u ciljevima održivog razvoja naglašava da će pružanje univerzalnog pristupa internetu po pristupačnim cijenama ljudima u najmanje razvijenim zemljama do 2020. biti ključno za poticanje razvoja jer bi razvoj digitalne ekonomije mogao biti pokretač za stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta, uključiv rast, povećanje i diversifikaciju izvoza;

| G. | budući da, prema podacima UNCTAD-a, digitalizacija sve više dovodi do uspostave monopola i predstavlja nove izazove za politike zabrane monopola i politike tržišnog natjecanja, i u zemljama u razvoju i razvijenim zemljama (5); |
| --- | --- |

G.

budući da, prema podacima UNCTAD-a, digitalizacija sve više dovodi do uspostave monopola i predstavlja nove izazove za politike zabrane monopola i politike tržišnog natjecanja, i u zemljama u razvoju i razvijenim zemljama (5);

| H. | budući da se Opća skupština Ujedinjenih naroda u svojem općem pregledu primjene ishoda Svjetskog sastanka na vrhu o informacijskom društvu (6) obvezala iskoristiti potencijal IKT-a kako bi se postigli ciljevi Programa održivog razvoja do 2030. i drugi međunarodno dogovoreni razvojni ciljevi, navodeći da bi se IKT-om moglo pridonijeti ubrzanju napretka u svih 17 ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

H.

budući da se Opća skupština Ujedinjenih naroda u svojem općem pregledu primjene ishoda Svjetskog sastanka na vrhu o informacijskom društvu (6) obvezala iskoristiti potencijal IKT-a kako bi se postigli ciljevi Programa održivog razvoja do 2030. i drugi međunarodno dogovoreni razvojni ciljevi, navodeći da bi se IKT-om moglo pridonijeti ubrzanju napretka u svih 17 ciljeva održivog razvoja;

| I. | budući da je povezanost i dalje izazov i osnovni uzrok različitih digitalnih podjela u pogledu pristupa IKT-u i njegove upotrebe; |
| --- | --- |

I.

budući da je povezanost i dalje izazov i osnovni uzrok različitih digitalnih podjela u pogledu pristupa IKT-u i njegove upotrebe;

| J. | budući da brzina kojom se razvija digitalna ekonomija i znatne razlike koje postoje u zemljama u razvoju u području digitalne ekonomije u pogledu razvoja sigurne nacionalne politike, propisa i zaštite potrošača upućuju na hitnu potrebu za poboljšanjem izgradnje kapaciteta i tehničke pomoći za zemlje u razvoju, osobito za najmanje razvijene zemlje; |
| --- | --- |

J.

budući da brzina kojom se razvija digitalna ekonomija i znatne razlike koje postoje u zemljama u razvoju u području digitalne ekonomije u pogledu razvoja sigurne nacionalne politike, propisa i zaštite potrošača upućuju na hitnu potrebu za poboljšanjem izgradnje kapaciteta i tehničke pomoći za zemlje u razvoju, osobito za najmanje razvijene zemlje;

| K. | budući da su digitalna pismenost i vještine ključni čimbenici na temelju kojih se ostvaruju društveni i osobni rast i napredak, kao i za promicanje poduzetništva i izgradnju snažnih digitalnih ekonomija; |
| --- | --- |

K.

budući da su digitalna pismenost i vještine ključni čimbenici na temelju kojih se ostvaruju društveni i osobni rast i napredak, kao i za promicanje poduzetništva i izgradnju snažnih digitalnih ekonomija;

| L. | budući da bi se digitalizacijom također trebalo pridonijeti boljem pružanju humanitarne pomoći i jačanju otpornosti, sprečavanju rizika od katastrofa te pružanju prijelazne potpore, povezujući humanitarnu i razvojnu pomoć u kontekstu fragilnih područja zahvaćenih sukobima; |
| --- | --- |

L.

budući da bi se digitalizacijom također trebalo pridonijeti boljem pružanju humanitarne pomoći i jačanju otpornosti, sprečavanju rizika od katastrofa te pružanju prijelazne potpore, povezujući humanitarnu i razvojnu pomoć u kontekstu fragilnih područja zahvaćenih sukobima;

| M. | budući da više od polovice svjetskog stanovništva i dalje nema pristup internetu te da je spor napredak prema postizanju 9. cilja održivog razvoja o znatnom povećanju pristupa IKT-u i nastojanju da se u najslabije razvijenim zemljama do 2020. pruži univerzalan pristup internetu po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- |

M.

budući da više od polovice svjetskog stanovništva i dalje nema pristup internetu te da je spor napredak prema postizanju 9. cilja održivog razvoja o znatnom povećanju pristupa IKT-u i nastojanju da se u najslabije razvijenim zemljama do 2020. pruži univerzalan pristup internetu po pristupačnim cijenama;

| N. | budući da je u cijelom svijetu zabilježen golem porast broja mobilnih usluga te da broj korisnika mobilnih uređaja sada nadmašuje broj ljudi koji imaju pristup električnoj energiji, sanitarnom čvoru ili čistoj vodi; |
| --- | --- |

N.

budući da je u cijelom svijetu zabilježen golem porast broja mobilnih usluga te da broj korisnika mobilnih uređaja sada nadmašuje broj ljudi koji imaju pristup električnoj energiji, sanitarnom čvoru ili čistoj vodi;

| O. | budući da humanitarne inovacije moraju biti u skladu s humanitarnim načelima (čovječnost, nepristranost, neutralnost i neovisnost) te načelom dostojanstva; |
| --- | --- |

O.

budući da humanitarne inovacije moraju biti u skladu s humanitarnim načelima (čovječnost, nepristranost, neutralnost i neovisnost) te načelom dostojanstva;

| P. | budući da se humanitarne inovacije moraju provoditi u cilju promicanja prava, dostojanstva i sposobnosti ciljanog stanovništva te bi svi članovi zajednice pogođene krizom trebali imati koristi od inovacija, bez diskriminirajućih prepreka za njihovu upotrebu; |
| --- | --- |

P.

budući da se humanitarne inovacije moraju provoditi u cilju promicanja prava, dostojanstva i sposobnosti ciljanog stanovništva te bi svi članovi zajednice pogođene krizom trebali imati koristi od inovacija, bez diskriminirajućih prepreka za njihovu upotrebu;

| Q. | budući da se analiza rizika i njegovo ublažavanje moraju koristiti kako bi se spriječilo nenamjerno nanošenje štete, što se odnosi i na štetu u pogledu privatnosti i sigurnosti podataka te učinka na lokalna gospodarstva; |
| --- | --- |

Q.

budući da se analiza rizika i njegovo ublažavanje moraju koristiti kako bi se spriječilo nenamjerno nanošenje štete, što se odnosi i na štetu u pogledu privatnosti i sigurnosti podataka te učinka na lokalna gospodarstva;

| R. | budući da se eksperimenti, pilot-studije i istraživanja moraju provoditi u skladu s međunarodno priznatim etičkim standardima; |
| --- | --- |

R.

budući da se eksperimenti, pilot-studije i istraživanja moraju provoditi u skladu s međunarodno priznatim etičkim standardima;

Potreba za pružanjem potpore digitalizaciji u zemljama u razvoju

| 1. | pozdravlja strategiju D4D Komisije, u onoj mjeri u kojoj se njome digitalne tehnologije integriraju u razvojnu politiku EU-a, koja bi trebala biti usmjerena na doprinos postizanju ciljeva održivog razvoja; ustraje u važnosti jačanja digitalizacije usmjerene na ciljeve održivog razvoja; podsjeća da digitalna revolucija pred društva postavlja cijeli niz novih izazova koji donose i rizike i mogućnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno ističe golem potencijal digitalne tehnologije i usluga u postizanju ciljeva održivog razvoja, pod uvjetom da se poduzmu djelovanja kako bi se suočilo s disruptivnim učincima tih tehnologija kao što su automatiziranje radnih mjesta, što izravno utječe na zapošljivost, digitalna isključenost i nejednakost, kibersigurnost, privatnost podataka i regulatorna pitanja; podsjeća na to da svaka digitalna strategija mora u cijelosti biti u skladu s realizacijom Programa održivog razvoja do 2030. te mu pri pridonositi, osobito u pogledu 4. cilja održivog razvoja o kvalitetnom obrazovanju, 5. cilja održivog razvoja o postizanju rodne jednakosti i poboljšanju položaja svih žena i djevojčica, 8. cilja održivog razvoja o pristojnom radnom mjestu i gospodarskom rastu te 9. cilja održivog razvoja o industriji, inovaciji i infrastrukturi; podsjeća na to da je za postizanje ciljeva održivog razvoja do 2030. potrebno osnaženo globalno, nacionalno, regionalno i lokalno partnerstvo između dionika iz nacionalnih vlada, znanstvene zajednice te gospodarstva i civilnog društva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da, unatoč sve većoj raširenosti interneta, mnoge zemlje u razvoju i gospodarstva u usponu zaostaju u pogledu ostvarivanja koristi od digitalizacije, veliki broj ljudi i dalje nema pristup IKT-u, a velike razlike postoje i među zemljama i među gradskim i ruralnih područjima unutar pojedinih zemalja; podsjeća na to da je digitalizacija i dalje samo sredstvo, a ne cilj, i smatra da bi, uzimajući u obzir financijska ograničenja, prednost trebalo dati najučinkovitijim načinima za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja te da je u nekim zemljama, iako digitalizacija može biti korisna, i dalje nužno pobrinuti se za ispunjavanje temeljnih potreba, osobito u smislu pristupa hrani, energiji, vodi i sanitarnim uslugama te obrazovanju i zdravstvenoj zaštiti, kako je istaknuto u izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja (2017.); međutim, smatra da se uvjeti za razvoj digitalizacije moraju osigurati u fazi planiranja infrastrukture, čak i ako će se provedba odvijati u kasnijoj fazi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je iznimno važno da svaka strategija digitalne trgovine mora biti potpuno u skladu s načelom usklađenosti politika radi razvoja (PCD), koje je ključno za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; ističe da su pristup internetskoj vezi i pouzdanim načinima digitalnog plaćanja koji su u skladu s međunarodnim standardima te zakonodavstvo o zaštiti potrošača robe i usluga na internetu, pravo intelektualnog vlasništva, propisi o zaštiti osobnih podataka te porezni i carinski zakoni koji se odnose na elektroničku trgovinu, ključni za omogućivanje digitalne trgovine, održivog razvoja i uključivog rasta; u tom smislu ističe potencijal Sporazuma o olakšavanju trgovine za pružanju potpore digitalnim inicijativama u zemljama u razvoju radi olakšavanja prekogranične trgovine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na izradu akcijskog plana za tehničke inovacije u području humanitarne pomoći kako bi se osigurala usklađenost s pravnim i etičkim načelima utvrđenima u dokumentima kao što su novi Europski konsenzus o razvoju – „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” i „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da svi aspekti humanitarnih inovacija trebaju podlijegati evaluaciji i praćenju, uključujući procjenu primarnih i sekundarnih učinaka inovacijskog procesa; ističe da bi se ispitivanje etičnosti i analiza rizika trebali provesti prije početka projekata u području humanitarnih inovacija i digitalizacije, a trebali bi, prema potrebi, uključivati vanjske stručnjake ili stručnjake treće strane; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva da se u vanjskom djelovanju EU-a primjenjuju načela sadržana u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu (DSM) s pomoću potpore regulatornim okvirima partnera EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na izdvajanje dostatnih financijskih sredstava u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. kako bi se omogućilo uvođenje digitalnih tehnologija u glavne tokove svih aspekata razvojne politike; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da se uvođenje digitalne tehnologije u zemljama u razvoju često odvijalo brže od uspostave državnih institucija, zakonskih propisa i drugih mehanizama kojima bi se moglo pomoći pri upravljanju novim izazovima koji se pojavljuju, osobito u pogledu kibersigurnosti; ističe važnost produbljivanja suradnje između istraživača i inovatora na međuregionalnoj razini, poticanja istraživačkih i razvojnih aktivnosti kojima se promiče znanstveni napredak i prijenos tehnologija, znanja i iskustava; poziva na istaknuto uvrštavanje digitalizacije u budući sporazum nakon Cotonoua, i to kao čimbenika na temelju kojeg se omogućuje uključivi i održivi razvoj u skladu s pregovaračkim smjernicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na daljnje zajedničko djelovanje u pogledu suradnje u području digitalne infrastrukture jer bi to trebalo postati jedna od ključnih aktivnosti u partnerstvima EU-a s regionalnim organizacijama, posebno s Afričkom unijom; ukazuje na važnost pružanja tehničke pomoći institucijama koje razvijaju digitalnu politiku na nacionalnoj, regionalnoj i kontinentalnoj razini te prijenosa stručnog znanja tim institucijama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na to da se digitalizacija uključi u nacionalne strategije razvoja država članica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na usmjerenije i sveobuhvatnije međusektorsko ulaganje napora međunarodne zajednice, uključujući nedržavne dionike kao što su predstavnici civilnog društva, trećeg sektora, privatnih poduzeća i akademske zajednice, kako bi se zajamčilo da se pri prijelazu na digitalnu ekonomiju nikoga ne zanemari i da se tim prijelazom doprinese ostvarivanju UN-ova Programa održivog razvoja na način da se svim gospodarskim subjektima i građanima osigura pristup digitalnim tehnologijama i uslugama i izbjegne preveliki broj različitih pristupa kojima bi se stvorile neusklađenosti, preklapanja ili propusti u zakonodavstvu; poziva na poboljšanje političke artikulacije među EU-om, državama članicama i ostalim relevantnim dionicima radi jačanja njihove koordinacije, komplementarnosti i stvaranja sinergija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da tehnologija, umjetna inteligencija i automatizacija već zamjenjuju neke poslove niskokvalificiranih i srednjekvalificiranih radnika; poziva Komisiju da promiče digitalizaciju usmjerenu na ciljeve održivog razvoja i ističe da je osnovna razina socijalne zaštite financirana iz državnih sredstava ključna za rješavanje nekih disruptivnih učinaka tih novih tehnologija kako bi se prevladale promjene na globalnom tržištu rada i međunarodna raspodjela rada, koje posebno utječu na niskokvalificirane radnike u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva privatni sektor da odgovorno pridonese strategiji D4D tehnologijom i inovacijama, stručnošću, ulaganjem, upravljanjem rizikom, održivim poslovnim modelima i rastom, koja bi trebala uključivati prevenciju, smanjenje, popravljanje, recikliranje i ponovnu uporabu sirovina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava žaljenje što samo manje od polovice svih zemalja u razvoju ima zakonodavstvo o zaštiti podataka, potiče EU da nadležnim tijelima pruži tehničku pomoć u izradi tog zakonodavstva, oslanjajući se osobito na svoje iskustvo i vlastito zakonodavstvo, koje je međunarodno priznato kao uzor u tom području; ističe da je potrebno povesti računa o troškovima koji mogu nastati zbog standardizacije tog zakonodavstva, osobito za MSP-ove; primjećuje da se zbog prekogranične prirode digitalne tehnologije zakonodavstva o zaštiti podataka ne bi trebala previše razlikovati jer bi inače došlo do neusklađenosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva sve dionike na prikupljanje, obradu, analizu i širenje podataka i statistika na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini kako bi se osigurala visoka razina zaštite podataka u skladu s relevantnim međunarodnim standardima i instrumentima i kako bi ispunjavali ciljevi Programa održivog razvoja do 2030.; navodi da se pravovremenim i točnim prikupljanjem podataka jamči odgovarajuće praćenje tijekom provedbe te, po potrebi, prilagođavanje politika i intervencija, kao i ocjenjivanje postignutih rezultata i njihova učinka; međutim, podsjeća da iako zbog „podatkovne revolucije” prikupljanje i analiza podataka iz širokog spektra izvora postaju jednostavniji, brži i jeftiniji, ona ujedno dovodi do golemih izazova u području sigurnosti i privatnosti; naglašava stoga da inovacije u prikupljanju podataka u zemljama u razvoju ne bi trebale biti zamjena za službene statističke podatke nego nadopuna tim podacima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava žaljenje zbog trajnih digitalnih podjela koje se unutar pojedinih zemalja temelje na, među ostalim čimbenicima diskriminiranja, rodu, geografskoj lokaciji, dobi, prihodu, etničkoj pripadnosti te zdravstvenom stanju ili invaliditetu; stoga ustraje u tome da bi u međunarodnoj razvojnoj suradnji trebalo djelovati u smjeru osnaživanja i uključenosti osoba koje su u nepovoljnom položaju ili ranjive, uz istodobno promicanje odgovorne uporabe digitalnih alata i odgovarajuće razine osviještenosti o mogućim rizicima; poziva na potporu inovacijama prilagođenima lokalnim potrebama i prijelazu na gospodarstva koja se temelje na znanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva stoga na ulaganje većih napora u rješavanje izazova digitalne isključenosti s pomoću obrazovanja i osposobljavanja u području osnovnih digitalnih vještina te inicijativa kojima se olakšava odgovarajuća upotreba IKT-a i korištenje digitalnih alata u provedbi participativnih metodologija, u skladu s dobi, osobnom situacijom i okruženjem osoba, uključujući starije osobe i osobe s invaliditetom; prima na znanje da bi se u međunarodnoj razvojnoj suradnji digitalne tehnologije mogle iskoristiti u cilju veće uključenosti skupina u nepovoljnu položaju, pod uvjetom da one imaju pristup digitalnim tehnologijama; pozdravlja inicijative, kao što je Afrički tjedan programiranja, kojima se pridonosi osnaživanju mladih generacija Afrikanaca poticanjem digitalne pismenosti; ističe važnost elektroničkog učenja i učenja na daljinu radi uključivanja udaljenih područja i osoba svih starosnih skupina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na uvođenje predmeta digitalne pismenosti u kurikul u zemljama u razvoju na svim razinama obrazovanja, od osnovne škole do fakulteta, u cilju stjecanja vještina potrebnih za poboljšanje pristupa informacijama; smatra, međutim, da alati IKT-a i nove tehnologije ne bi trebali zamijeniti stvarne nastavnike i škole, nego da bi njih trebalo koristiti kao sredstva kojima se poboljšava pristupa obrazovanju i kvaliteta obrazovanja; ističe važnost novih tehnologija kao ključnog sredstva za širenje znanja, osposobljavanje nastavnika i upravljanje ustanovama; također ustraje u tome da su potrebni poboljšani centri za osposobljavanje (uključujući škole za programiranje) i davanje poticaja stvaranju digitalnih rješenja i aplikacija koje odgovaraju lokalnim potrebama i stanju na terenu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da premošćivanje digitalne podjele podrazumijeva razvoj infrastrukture i pristup infrastrukturi, posebice u ruralnim i udaljenim područjima, koja će biti odgovarajuća u pogledu kvalitete pokrivenosti, pouzdanosti i sigurnosti; navodi da su siromaštvo i nepostojanje osnovnih usluga, zajedno s nedovoljno razvijenom kopnenom mrežom, nedostatkom poticajnih javnih politika i regulatornih okvira, visokim porezom na digitalne proizvode i usluge, niskom razinom tržišnog natjecanja i nepostojanjem energetske mreže glavni razlozi ometanja povezanosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izražava zabrinutost zbog tehnološke ovisnosti o malom broj operatera, a posebice onima iz skupine GAFA ((Google, Apple, Facebook i Amazon), i poziva na razvijanje alternativnih rješenja za poticanje tržišnog natjecanja; napominje da bi se taj cilj moglo ostvariti partnerstvom EU-a i Afrike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da su zemlje u razvoju itekako izložene kibernapadima i naglašava rizike narušavanja gospodarske, političke i demokratske stabilnosti ako se ne zajamči digitalna sigurnost; poziva sve dionike u digitalno povezanom svijetu da poduzimanjem konkretnih mjera preuzmu aktivnu odgovornost za promicanje veće razine osviještenosti i znanja o kibersigurnosti; u tom smislu ističe važnost razvoja ljudskog kapitala na svim razinama radi smanjenja prijetnji kibersigurnosti putem osposobljavanja, obrazovanja i jačanja svijesti i važnost donošenja odgovarajućeg kaznenog zakona i transnacionalnih okvira za borbu protiv kiberkriminala, kao i aktivnog sudjelovanja u međunarodnim forumima kao što je Globalni forum OECD-a za digitalnu sigurnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na potencijal digitalizacije za smanjenje nejednakosti u pogledu socijalne uključenosti, pristup informacijama te za smanjenje gospodarske marginalizacije u perifernim područjima; |
| --- | --- |

23.

Digitalizacija: alat za održivi razvoj

| 24. | pozdravlja Plan EU-a za vanjska ulaganja kojim se promiče ulaganje u inovativna digitalna rješenja za lokalne potrebe, financijska uključenost i stvaranje pristojnih radnih mjesta; ističe da je digitalizacija važna investicijska prilika i da bi stoga objedinjavanje na temelju suradnje s europskim i međunarodnim financijskim institucijama i privatnim sektorom predstavljalo važan alat za ujednačivanje financijskih resursa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da pokrene nove inicijative koje su posebno usmjerene na razvoj digitalne infrastrukture, promicanje e-upravljanja i digitalnih vještina, jačanje digitalne ekonomije i poticanje ekosustava usmjerenih na ciljeve održivog razvoja za novoosnovana poduzeća, uključujući mogućnosti financiranja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MMSP) kako bi im se omogućila digitalna interakcija s multinacionalnim poduzećima i pristup globalnim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da dodatno integrira digitalne tehnologije i usluge u razvojnu politiku EU-a, kako je navedeno, među ostalim, u programu D4D; ističe da potrebno promicati uporabu digitalnih tehnologija u određenim područjima politika, među kojima su e-upravljanje, poljoprivreda, obrazovanje, gospodarenje vodama, zdravlje i energija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da poveća ulaganja u digitalnu infrastrukturu u zemljama u razvoju kako bi se premostile znatne digitalne podjele na razvojno učinkovit i principijelan način; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da MMSP-ovi u zemljama u razvoju čine većinu poduzeća i zapošljavaju većinu radnika u proizvodnom i uslužnom sektoru; ponavlja da će olakšavanje dobro regulirane prekogranične e-trgovine izravno utjecati na poboljšanje životnih uvjeta, potičući viši životni standard, zapošljavanje i gospodarski razvoj; ponovno ističe da bi se takvim nastojanjima moglo doprinijeti rodnoj jednakosti, s obzirom na to da je velik broj tih poduzeća u vlasništvu ili pod vodstvom žena; naglašava potrebu za smanjenjem pravnih, administrativnih i društvenih prepreka poduzetništvu, posebno za žene; poziva na upotrebu digitalizacije i za promicanje obrazovanja i izgradnje kapaciteta za poduzetništvo u zemljama u razvoju, kao i na istovremeno stvaranje povoljnog okruženja za novoosnovana i inovativna poduzeća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ustraje u potrebi da se onemogući trgovina rudama čijom se eksploatacijom financiraju oružani sukobi ili se dobivaju prisilnim radom; podsjeća da je koltan osnovna sirovina za mnoge elektroničke uređaje (npr. pametne telefone) i da je građanski rat koji je zahvatio regiju Velikih jezera u Africi, a osobito Demokratsku Republiku Kongo, zbog iskorištavanja i vađenja te sirovine i nezakonite trgovine njome, prouzročio smrt više od osam milijuna ljudi; poziva na to da se zaustavi iskorištavanje djece u rudnicima koltana i nezakonita trgovina tom sirovinom kako bi se stvorili uvjeti u kojima se koltan vadi i stavlja na tržište na prihvatljiv način, od kojeg ima koristi i lokalno stanovništvo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da poljoprivreda, kao najveći sektor afričkog gospodarstva, može potencijalno imati koristi od digitalnih tehnologija; naglašava da se digitalne platforme u zemljama u razvoju mogu upotrebljavati za informiranje poljoprivrednika o tržišnim cijenama te ih mogu povezati s potencijalnim kupcima, kao i pružati praktične informacije o metodama uzgoja i tržišnim trendovima, informacije o vremenskoj prognozi te upozorenja i savjete o bolestima biljaka i životinja; međutim, naglašava da u kontekstu u kojem se poljoprivreda sve više temelji na znanju i visokim tehnologijama digitalna poljoprivreda također može imati golem socijalni i ekološki disruptivni učinak u zemljama u razvoju jer pristup najnovijoj tehnologiji može ostati ograničen samo na velika i industrijalizirana poljoprivredna gospodarstva koja su aktivna na izvoznom tržištu i u proizvodnji komercijalnih usjeva, dok bi se zbog ograničenog znanja i vještina mala poljoprivredna gospodarstva u zemljama u razvoju mogla dodatno marginalizirati; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ustraje u tome da financiranje poljoprivrede u zemljama u razvoju sredstvima EU-a mora biti u skladu s transformativnom prirodom Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimi te shodno tome sa zaključcima Međunarodne procjene poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj (IAASTD) i preporukama posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu; naglašava da to podrazumijeva prepoznavanje multifunkcionalnosti poljoprivrede i brz prelazak s prakse monokulture utemeljene na intenzivnoj uporabi kemikalija na raznoliku i održivu poljoprivredu utemeljenu na agroekološkim poljoprivrednim praksama i jačanje lokalnih prehrambenih sustava i malih poljoprivrednih gospodarstava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da se alati IKT-a mogu upotrebljavati za širenje informacija, potencijalno od ključne važnosti, tijekom prirodnih i tehnoloških katastrofa i hitnih slučajeva, kao i u nestabilnim i sukobima zahvaćenim područjima; naglašava da se s pomoću digitalnih tehnologija zajednicama s niskim prihodom i drugim ranjivim zajednicama može omogućiti pristup kvalitetnim osnovnim uslugama (zdravstvu, obrazovanju, vodi i električnoj energiji) te humanitarnoj pomoći i ostalim javnim i privatnim uslugama; naglašava važnost borbe protiv dezinformiranja na internetu (lažnih vijesti) i ističe potrebu za konkretnim programima usmjerenima na medijsku pismenost kao sredstvom za rješavanje tih izazova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da su tehnološke inovacije u humanitarnoj pomoći, osobito u kontekstu prisilnog raseljavanja, prioritet kojim se pridonosi održivim rješenjima koja ljudske živote čine stabilnima i dostojanstvenima te da one mogu olakšati povezivanje u svrhu humanitarnog razvoja; pozdravlja globalne inicijative za pospješivanje humanitarnih inovacija kao što su Globalni savez za humanitarne inovacije (GAHI), Fond za humanitarne inovacije (HIF) i UN-ov Globalni puls te poziva EU da promiče otvorene podatke (open data) i da snažno podrži globalne zajednice softverskih programera i dizajnera koji razvijaju praktičnu otvorenu tehnologiju s ciljem rješavanja međunarodnih razvojnih i humanitarnih problema; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da digitalne tehnologije kao što su SMS i aplikacije na mobilnim telefonima mogu pružiti cjenovno pristupačne nove alate za prosljeđivanje važnih informacija koje bi mogle koristiti siromašne i izolirane osobe i osobe s invaliditetom; navodi potencijal tehnologije mobilnih telefona, koja može imati prednosti kao što su niži troškovi pristupa zbog sve bolje mrežne pokrivenosti, prilagođenost korisnicima i sve manji troškovi pozivanja i slanja tekstnih poruka; ujedno također podsjeća na činjenicu da mobilni telefoni dovode do zdravstvenih i ekoloških rizika, osobito zbog vađenja mineralnih sirovina i povećanja količine elektroničkog i električnog otpada; naglašava da se digitalizacijom demokracija potencijalno može osnažiti, ali i podrivati, te poziva EU da taj rizik na odgovarajući način uzme u obzir pri promicanju uporabe tehnoloških inovacija u razvojnoj pomoći, kako bi se kontrolirala zloporaba digitalnih tehnologija i promicalo upravljanje na internetu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava važnost izgradnje održivog ekosustava za digitalno gospodarstvo kako bi se smanjio ekološki učinak povezan s digitalizacijom, razvojem učinkovite uporabe resursa u digitalnom i energetskom sektoru, osobito davanjem prednosti kružnom gospodarstvu; poziva na to da se u okviru Plana za vanjska ulaganja (EIP) pruži potpora odgovornosti proizvođača, konkretno podupiranjem MSP-ova koji razvijaju programe u području ponovnog korištenja, popravljanja i obnove opreme i uključuju programe povrata opreme u svoje poslovne aktivnosti radi uklanjanja opasnih komponenti koje se upotrebljavaju u električnoj i električnoj opremi (EEO); poziva EU i njegove države članice da povećaju razinu osviještenosti potrošača o štetnim učincima elektroničkih uređaja i da djelotvorno riješe pitanje poslovne odgovornosti u području proizvodnje električne i elektroničke opreme (EEO); također ističe da je potrebno poduprijeti statističke podatke o elektroničkom i električnom otpadu i nacionalne politike u području elektroničkog otpada u zemljama u razvoju radi smanjenja njegove proizvodnje, sprečavanja nezakonitog odlaganja i neprimjerenog postupanja s elektroničkim otpadom, poticanja recikliranja i otvaranja radnih mjesta u sektoru za obnovu i recikliranje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potvrđuje da digitalne tehnologije pružaju energetskom sektoru inovativne alate za optimiranje uporabe resursa; podsjeća, međutim, na to da digitalne tehnologije imaju znatan ekološki otisak, kao korisnik energetskih resursa (digitalne emisije CO2 procjenjuju se na 2 – 5 % ukupnih emisija) i metala (poput srebra, kobalta, bakra i tantala) čime se dovodi u pitanje njihova dugoročna održivost; ponovno potvrđuje potrebu za promjenom obrazaca proizvodnje i potrošnje radi borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uviđa potencijalnu ulogu digitalne tehnologije u promicanju demokracije i sudjelovanju građana u donošenju odluka; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost uspostave i provedbe državnih digitalnih informacijskih platformi kojima se povećavaju mogućnosti za šire stanovništvo da se u cijelosti informira o svojim pravima i uslugama koje država stavlja na raspolaganje svojim građanima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da aplikacije e-vlade pridonose tome da pristup javnim uslugama bude brži i jeftiniji, poboljšavaju dosljednost i zadovoljstvo građana, olakšavaju uspostavu i aktivnosti civilnog društva te povećavaju transparentnost, čime znatno pridonose promicanju demokratizacije i borbi protiv korupcije; naglašava ključnu ulogu tehnologije i digitalizacije za učinkovitu fiskalnu politiku i upravu, s obzirom na to da one omogućuju učinkovito povećanje mobilizacije nacionalnih resursa i pomažu u borbi protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; ustraje u tome da je od presudne važnosti uspostaviti sigurne digitalne identitete jer oni mogu pomoći u utvrđivanju broja osoba kojima su potrebne određene osnovne usluge; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva na to da se mogućnosti koje nudi digitalna tehnologija iskoriste za poboljšanje postupaka registracije u matičnim knjigama rođenih, umrlih i vjenčanih; ističe da UNICEF procjenjuje da samo u supsaharskoj Africi 95 milijuna djece nije registrirano nakon rođenja (7) i stoga nemaju rodni list, što onemogućuje pravno priznavanje djece i posljedično njihovo postojanje u društvu od rođenja do odrasle dobi ostaje nezabilježeno, a to iskrivljuje demografske podatke zemalja sa znatnim posljedicama na ocjenjivanje potreba stanovništva, osobito u pogledu pristupa obrazovanju ili zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potvrđuje središnju ulogu digitalne tehnologije u upravljanju zdravstvenim uslugama, pružanju odgovora na epidemije, provedbi kampanja javnog zdravlja, pristupu javnosti zdravstvenim uslugama, kao i osposobljavanju zdravstvenih radnika, potpori i promicanju osnovnog istraživanja te u razvoju informacijskih zdravstvenih usluga i usluga e-zdravstva; stoga poziva kreatore politika na donošenje odgovarajućih političkih i regulatornih okvira za postupno širenje projekata e-zdravstva; poziva Komisiju da u tom smislu pruži potrebne financijske resurse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja internetski program „DEVCO Academy” koji omogućuje internetsko osposobljavanje osoba iz partnerskih zemalja EU-a; poziva na daljnji razvoj programa osposobljavanja namijenjenih lokalnim čelnicima i uspostavu postupaka za podnošenje zahtjeva za subvencije EU-a, kako bi ti partneri mogli dobiti jasniju sliku o očekivanjima, ciljevima i uvjetima, čime bi se povećala vjerojatnost da će njihovi projekti biti prihvaćeni; ističe da takve inicijative, pod uvjetom da su lako dostupne, učinkovite i relevantne, mogu imati pozitivan učinak na apsorpciju pomoći i na sliku koju o EU-u imaju njegovi partneri; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te Europskoj službi za vanjsko djelovanje. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(2)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(3)  SL C 399, 24.11.2017., str. 106.

(4)  Studija UNEP-a i INTERPOL-a „Porast kaznenih djela u području okoliša: rastuća prijetnja za prirodne resurse, mir, razvoj i sigurnost”, 2016.

(5)  UNCTAD, „Digitalna suradnja jug-jug za industrijalizaciju: plan za regionalnu integraciju” (2017.).

(6)  Opća skupština UN-a, GA/RES/70/125.

(7)  https://www.unicef.org/reports/state-worlds-children-2016

---

Srijeda, 14. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/36

---

P8_TA(2018)0451

Izvoz oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (2018/2157(INI))

(2020/C 363/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir načela iz članka 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno u pogledu podrške demokraciji i vladavini prava te očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz članka 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), posebno u pogledu podrške demokraciji i vladavini prava te očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1) („Zajedničko stajalište”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1) („Zajedničko stajalište”),

| — | uzimajući u obzir 19. godišnje izvješće EU-a (2) sastavljeno u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 19. godišnje izvješće EU-a (2) sastavljeno u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2018/101/ZVSP od 22. siječnja 2018. o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja (3) i Odluku Vijeća 2017/915/ZVSP od 29. svibnja 2017. o aktivnostima Unije za širenje suradnje u cilju potpore provedbi Ugovora o trgovini oružjem (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2018/101/ZVSP od 22. siječnja 2018. o promicanju učinkovitih kontrola izvoza oružja (3) i Odluku Vijeća 2017/915/ZVSP od 29. svibnja 2017. o aktivnostima Unije za širenje suradnje u cilju potpore provedbi Ugovora o trgovini oružjem (4),

| — | uzimajući u obzir ažurirani Zajednički popis robe vojne namjene Europske unije koji je Vijeće usvojilo 26. veljače 2018. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ažurirani Zajednički popis robe vojne namjene Europske unije koji je Vijeće usvojilo 26. veljače 2018. (5),

| — | uzimajući u obzir Smjernice za korisnike Zajedničkog stajališta o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za korisnike Zajedničkog stajališta o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Wassenaara od 12. svibnja 1996. o kontroli izvoza konvencionalnog oružja te robe i tehnologije dvojne namjene, zajedno s popisima te robe, tehnologija i streljiva ažuriranima 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Wassenaara od 12. svibnja 1996. o kontroli izvoza konvencionalnog oružja te robe i tehnologije dvojne namjene, zajedno s popisima te robe, tehnologija i streljiva ažuriranima 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a i Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju od 25. lipnja 2012., posebno ishod 11(e) Akcijskog plana, kao i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.) od 20. srpnja 2015., a posebno njegov cilj 21(d), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški okvir EU-a i Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju od 25. lipnja 2012., posebno ishod 11(e) Akcijskog plana, kao i Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (2015. – 2019.) od 20. srpnja 2015., a posebno njegov cilj 21(d),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem (UTO) koji je Opća skupština UN-a usvojila 2. travnja 2013. (7), a koji je stupio na snagu 24. prosinca 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o trgovini oružjem (UTO) koji je Opća skupština UN-a usvojila 2. travnja 2013. (7), a koji je stupio na snagu 24. prosinca 2014.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za prijenos obrambenih proizvoda unutar Zajednice (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za prijenos obrambenih proizvoda unutar Zajednice (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (9), izmijenjenu Uredbom (EU) br. 599/2014 od 16. travnja 2014., te popis robe i tehnologije s dvojnom namjenom iz njezina Priloga I. (dalje u tekstu „Uredba o dvojnoj namjeni”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 428/2009 od 5. svibnja 2009. o uspostavljanju režima Zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (9), izmijenjenu Uredbom (EU) br. 599/2014 od 16. travnja 2014., te popis robe i tehnologije s dvojnom namjenom iz njezina Priloga I. (dalje u tekstu „Uredba o dvojnoj namjeni”),

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja, a posebno njegov cilj 16. u pogledu promicanja mirnih i uključivih društava za održivi razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja, a posebno njegov cilj 16. u pogledu promicanja mirnih i uključivih društava za održivi razvoj,

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za razoružanje 2018. naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za razoružanje 2018. naslovljen „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2134 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/2134 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2016. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, neljudsko ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (10),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Ureda Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava Vijeću za ljudska prava o učinku prijenosa oružja na ljudska prava (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Ureda Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava Vijeću za ljudska prava o učinku prijenosa oružja na ljudska prava (11),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno one od 13. rujna 2017. (12) i 17. prosinca 2015. (13) o provedbi Zajedničkog stajališta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o tom pitanju, posebno one od 13. rujna 2017. (12) i 17. prosinca 2015. (13) o provedbi Zajedničkog stajališta,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a (COM(2017)0294) i prijedlog Uredbe o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a (COM(2017)0294) i prijedlog Uredbe o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju o humanitarnoj situaciji u Jemenu od 25. veljače 2016. (14), 15. lipnja 2017. (15) i 30. studenoga 2017. (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju o humanitarnoj situaciji u Jemenu od 25. veljače 2016. (14), 15. lipnja 2017. (15) i 30. studenoga 2017. (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (17),

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. kolovoza 2018. o stanju ljudskih prava u Jemenu, među ostalim o kršenjima i povredama počinjenima od rujna 2014. (A/HRC/39/43), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. kolovoza 2018. o stanju ljudskih prava u Jemenu, među ostalim o kršenjima i povredama počinjenima od rujna 2014. (A/HRC/39/43),

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0335/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0335/2018),

| A. | budući da se prema članku 51. Povelje Ujedinjenih naroda priznaje neotuđivo pravo na pojedinačnu ili kolektivnu samoobranu; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema članku 51. Povelje Ujedinjenih naroda priznaje neotuđivo pravo na pojedinačnu ili kolektivnu samoobranu;

| B. | budući da izvoz i prijenos oružja nedvojbeno utječu na ljudska prava i sigurnost ljudi, socioekonomski razvoj i demokraciju; budući da izvoz oružja također pridonosi okolnostima u kojima su ljudi prisiljeni pobjeći iz svoje zemlje; budući da su to razlozi za uspostavljanje strogog, transparentnog, učinkovitog i općeprihvaćenog i definiranog sustava nadzora oružja; |
| --- | --- |

B.

budući da izvoz i prijenos oružja nedvojbeno utječu na ljudska prava i sigurnost ljudi, socioekonomski razvoj i demokraciju; budući da izvoz oružja također pridonosi okolnostima u kojima su ljudi prisiljeni pobjeći iz svoje zemlje; budući da su to razlozi za uspostavljanje strogog, transparentnog, učinkovitog i općeprihvaćenog i definiranog sustava nadzora oružja;

| C. | budući da je Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP pravno obvezujući okvir kojim se utvrđuje osam mjerila; budući da je, kad god oni nisu zadovoljeni, potrebno uskratiti izdavanje dozvole za izvoz (od prvog do četvrtog mjerila) ili bi se ta mogućnost trebala barem razmotriti (od petog do osmog mjerila); budući da prema članku 4. stavku 2. Zajedničkog stajališta odluka o prijenosu ili odbijanju prijenosa vojne tehnologije ili opreme ostaje diskrecijsko pravo svake države članice; |
| --- | --- |

C.

budući da je Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP pravno obvezujući okvir kojim se utvrđuje osam mjerila; budući da je, kad god oni nisu zadovoljeni, potrebno uskratiti izdavanje dozvole za izvoz (od prvog do četvrtog mjerila) ili bi se ta mogućnost trebala barem razmotriti (od petog do osmog mjerila); budući da prema članku 4. stavku 2. Zajedničkog stajališta odluka o prijenosu ili odbijanju prijenosa vojne tehnologije ili opreme ostaje diskrecijsko pravo svake države članice;

| D. | budući da najnoviji podaci (18) pokazuju da je izvoz iz država EU-28 u razdoblju 2013. – 2017. činio 27 % ukupnog svjetskog izvoza oružja, što bi države EU-28, gledane kao cjelinu, činilo drugim najvećim opskrbljivačem oružja u svijetu, iza SAD-a (34 %) i ispred Rusije (22 %); budući da je 2015. i 2016. dodijeljen najveći broj dozvola za izvoz oružja odobren od početka prikupljanja podataka za EU, s ukupnom vrijednošću od 195,95 milijardi EUR 2015. i, prema najnovijim izvješćima Radne skupine za izvoz konvencionalnog oružja (COARM), 191,45 milijarde EUR 2016. (19), budući da su podaci za 2015. i 2016. nažalost obmanjujući i netočni jer broj dozvola djelomično više odražava namjeru, a ne točne podatke o stvarnom izvozu za koji se očekuje da će se ostvariti u budućnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da najnoviji podaci (18) pokazuju da je izvoz iz država EU-28 u razdoblju 2013. – 2017. činio 27 % ukupnog svjetskog izvoza oružja, što bi države EU-28, gledane kao cjelinu, činilo drugim najvećim opskrbljivačem oružja u svijetu, iza SAD-a (34 %) i ispred Rusije (22 %); budući da je 2015. i 2016. dodijeljen najveći broj dozvola za izvoz oružja odobren od početka prikupljanja podataka za EU, s ukupnom vrijednošću od 195,95 milijardi EUR 2015. i, prema najnovijim izvješćima Radne skupine za izvoz konvencionalnog oružja (COARM), 191,45 milijarde EUR 2016. (19), budući da su podaci za 2015. i 2016. nažalost obmanjujući i netočni jer broj dozvola djelomično više odražava namjeru, a ne točne podatke o stvarnom izvozu za koji se očekuje da će se ostvariti u budućnosti;

| E. | budući da su godišnja izvješća COARM-a trenutačno jedini instrument čija je svrha obuhvatiti provedbu Zajedničkog stajališta; budući da su ta izvješća pomogla povećanju transparentnost izvoza oružja država članica i da se broj smjernica i pojašnjenja u Vodiču za korisnike znatno povećao; budući da se zbog Zajedničkog stajališta povećao opseg informacija o izdavanju dozvola za izvoz oružja; |
| --- | --- |

E.

budući da su godišnja izvješća COARM-a trenutačno jedini instrument čija je svrha obuhvatiti provedbu Zajedničkog stajališta; budući da su ta izvješća pomogla povećanju transparentnost izvoza oružja država članica i da se broj smjernica i pojašnjenja u Vodiču za korisnike znatno povećao; budući da se zbog Zajedničkog stajališta povećao opseg informacija o izdavanju dozvola za izvoz oružja;

| F. | budući da se i globalno i regionalno sigurnosno okružje dramatično promijenilo, osobito u južnom i istočnom susjedstvu Unije, što ukazuje na hitnu potrebu za tim da metodologije za pružanje informacija za ocjenu rizika pri izdavanju dozvola za izvoz budu bolje i sigurnije; |
| --- | --- |

F.

budući da se i globalno i regionalno sigurnosno okružje dramatično promijenilo, osobito u južnom i istočnom susjedstvu Unije, što ukazuje na hitnu potrebu za tim da metodologije za pružanje informacija za ocjenu rizika pri izdavanju dozvola za izvoz budu bolje i sigurnije;

| G. | budući da osam mjerila u okviru članka 3. Zajedničkog stajališta određuje samo minimalne standarde i ne dovodi u pitanje strože mjere kontrole oružja koje mogu uvesti države članice; budući da je proces donošenja odluka o izdavanju ili uskraćivanju dozvola za izvoz oružja isključivo u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

G.

budući da osam mjerila u okviru članka 3. Zajedničkog stajališta određuje samo minimalne standarde i ne dovodi u pitanje strože mjere kontrole oružja koje mogu uvesti države članice; budući da je proces donošenja odluka o izdavanju ili uskraćivanju dozvola za izvoz oružja isključivo u nadležnosti država članica;

| H. | budući da sve države članice EU-a ne šalju potpune informacije COARM-u; budući da su zbog različitih sustava za prikupljanje podataka i postupaka podnošenja zahtjeva pojedinačnih država članica i različitih tumačenja navedenih osam mjerila skupovi podataka nepotpuni i neistovjetni, dok se prakse izvoza oružja uvelike razlikuju; podsjeća da razmjena informacija mora biti u skladu s nacionalnim zakonima i administrativnim postupcima svake države; |
| --- | --- |

H.

budući da sve države članice EU-a ne šalju potpune informacije COARM-u; budući da su zbog različitih sustava za prikupljanje podataka i postupaka podnošenja zahtjeva pojedinačnih država članica i različitih tumačenja navedenih osam mjerila skupovi podataka nepotpuni i neistovjetni, dok se prakse izvoza oružja uvelike razlikuju; podsjeća da razmjena informacija mora biti u skladu s nacionalnim zakonima i administrativnim postupcima svake države;

| I. | budući da trenutno ne postoji mehanizam za standardiziranu i neovisnu provjeru i izvještavanje o ispunjavanju osam mjerila iz Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutno ne postoji mehanizam za standardiziranu i neovisnu provjeru i izvještavanje o ispunjavanju osam mjerila iz Zajedničkog stajališta;

| J. | budući da su posljednjih godina donesene mjere protiv krijumčarenja malog i lakog oružja, s ažuriranim popisom robe i tehnologije dvojne namjene u okviru Sporazuma iz Wassenaara; budući da su pitanja kao što je kontrola posredovanja u trgovini oružjem, licencirana proizvodnja izvan EU-a i kontrola krajnjih korisnika stavljena na dnevni red te u određenoj mjeri uključena u Zajedničko stajalište, no mnogi proizvodi, posebno u području robe s dvojnom namjenom, kibernetičke tehnologije i nadzora još uvijek nisu obuhvaćeni sustavom kontrole; |
| --- | --- |

J.

budući da su posljednjih godina donesene mjere protiv krijumčarenja malog i lakog oružja, s ažuriranim popisom robe i tehnologije dvojne namjene u okviru Sporazuma iz Wassenaara; budući da su pitanja kao što je kontrola posredovanja u trgovini oružjem, licencirana proizvodnja izvan EU-a i kontrola krajnjih korisnika stavljena na dnevni red te u određenoj mjeri uključena u Zajedničko stajalište, no mnogi proizvodi, posebno u području robe s dvojnom namjenom, kibernetičke tehnologije i nadzora još uvijek nisu obuhvaćeni sustavom kontrole;

| K. | budući da je devetnaesto godišnje izvješće pokazalo da je 40,5 % dozvola za izvoz oružja dodijeljeno zemljama iz Bliskog istoka i sjeverne Afrike u vrijednosti od 77,5 milijardi EUR, s time da je izvoz u Saudijsku Arabiju, Egipat i Ujedinjene Arapske Emirate iznosio 57,9 milijardi EUR; |
| --- | --- |

K.

budući da je devetnaesto godišnje izvješće pokazalo da je 40,5 % dozvola za izvoz oružja dodijeljeno zemljama iz Bliskog istoka i sjeverne Afrike u vrijednosti od 77,5 milijardi EUR, s time da je izvoz u Saudijsku Arabiju, Egipat i Ujedinjene Arapske Emirate iznosio 57,9 milijardi EUR;

| L. | budući da se, u nekim slučajevima, oružje koje je izvezeno u određene zemlje, npr. u Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i članove koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije, koristilo u sukobima kao što je onaj u Jemenu; budući da se takvim izvozom očito krši Zajedničko stajalište; |
| --- | --- |

L.

budući da se, u nekim slučajevima, oružje koje je izvezeno u određene zemlje, npr. u Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i članove koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije, koristilo u sukobima kao što je onaj u Jemenu; budući da se takvim izvozom očito krši Zajedničko stajalište;

| M. | budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pozvana da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

M.

budući da je u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. veljače 2016. o humanitarnoj situaciji u Jemenu potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku pozvana da pokrene inicijativu za nametanje embarga na oružje Saudijskoj Arabiji;

| N. | budući da je oružje za koju su države članice EU-a izdale potvrdu za prijenos i koje se naknadno koristilo u trenutnom sukobu u Jemenu imalo katastrofalan učinak na održivi razvoj u Jemenu; |
| --- | --- |

N.

budući da je oružje za koju su države članice EU-a izdale potvrdu za prijenos i koje se naknadno koristilo u trenutnom sukobu u Jemenu imalo katastrofalan učinak na održivi razvoj u Jemenu;

| O. | budući da je sektor obrane postao središnja točka politike EU-a jer se u okviru Globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku (EUGS) navodi da je „održiva, inovativna i konkurentna europska obrambena industrija ključna za stratešku autonomiju Europe i za vjerodostojan ZSOP” (20); budući da je izvoz oružja nužan za jačanje industrijske i tehnološke osnove europske obrane i da europska obrambena industrija prvenstveno osigurava obranu i sigurnost država članica Unije pridonoseći ostvarenju ZVSP-a; budući da je glavni zadatak nedavno osnovanog Europskog fonda za obranu te Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) kao njegova prethodnika „podupirati konkurentnost europske obrambene industrije” (21); |
| --- | --- |

O.

budući da je sektor obrane postao središnja točka politike EU-a jer se u okviru Globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku (EUGS) navodi da je „održiva, inovativna i konkurentna europska obrambena industrija ključna za stratešku autonomiju Europe i za vjerodostojan ZSOP” (20); budući da je izvoz oružja nužan za jačanje industrijske i tehnološke osnove europske obrane i da europska obrambena industrija prvenstveno osigurava obranu i sigurnost država članica Unije pridonoseći ostvarenju ZVSP-a; budući da je glavni zadatak nedavno osnovanog Europskog fonda za obranu te Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) kao njegova prethodnika „podupirati konkurentnost europske obrambene industrije” (21);

| P. | budući da mjere transparentnosti kao što je nadzor izvoza oružja pridonose jačanju povjerenja među državama; |
| --- | --- |

P.

budući da mjere transparentnosti kao što je nadzor izvoza oružja pridonose jačanju povjerenja među državama;

| Q. | budući da se u članku 10. Zajedničkog stajališta jasno navodi da pridržavanje osam mjerila ima prvenstvo pred svim gospodarskim, socijalnim, komercijalnim ili industrijskim interesima država članica; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u članku 10. Zajedničkog stajališta jasno navodi da pridržavanje osam mjerila ima prvenstvo pred svim gospodarskim, socijalnim, komercijalnim ili industrijskim interesima država članica;

Jačanje zajedničkog stajališta i poboljšanje njegove provedbe

| 1. | naglašava da države imaju legitimno pravo na nabavu vojne tehnologije u obrambene svrhe; napominje da se očuvanjem obrambene industrije pridonosi samoobrani država članica; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je europsko obrambeno tržište instrument za jamčenje sigurnosti i obrane država članica i građana Unije te doprinosi provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te posebno zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); poziva države članice da nadiđu sadašnji nedostatak učinkovitosti u potrošnji za obranu koji je uzrokovan udvostručavanjem, rascjepkanošću i nedostatkom interoperabilnosti i da teže tomu da EU postane jamac sigurnosti, između ostalog i tako što će bolje kontrolirati izvoz oružja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzima u obzir činjenicu da je EU jedina unija zemalja koja ima pravno obvezujući okvir kojim se poboljšava kontrola izvoza oružja, uključujući u krizna područja i zemlje u kojima je poštovanje ljudskih prava dvojbeno; pozdravlja u vezi s time činjenicu da su se europske i neeuropske treće zemlje pridružile sustavu kontrole izvoza oružja na temelju Zajedničkog stajališta; potiče i ostale zemlje kandidatkinje, zemlje koje su u postupku dobivanja statusa kandidata i zemlje koje se na neki drugi način žele uključiti u postupak pristupanja EU-u da primjenjuju odredbe Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe hitnu potrebu za većom ulogom delegacija EU-a u pružanju pomoći državama članicama i ESVD-u u njihovim procjenama rizika u pogledu izdavanja dozvola za izvoz i provedbi kontrole krajnjih korisnika, kontrole nakon isporuke i inspekcija na licu mjesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da se osam mjerila ne primjenjuje i ne tumači jednako u svim državama članicama EU-a; poziva na ujednačenu, dosljednu i usklađenu provedbu osam mjerila i punu provedbu Zajedničkog stajališta sa svim pripadajućim obvezama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi u metodologiju procjene rizika pri izdavanju dozvola za izvoz trebalo uvesti načelo predostrožnosti te da bi države članice, uz procjenu može li se konkretna vojna tehnologija koristiti za unutarnju represiju ili druge neželjene svrhe, trebale također procijeniti rizike na temelju općeg stanja u zemlji odredištu, uzimajući u obzir čimbenike kao što su stanje demokracije i vladavine prava te društveno-ekonomski razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice i ESVD da u skladu s preporukama od 13. rujna 2017. koriste sadašnji postupak preispitivanja za jačanje mehanizama za razmjenu informacija tako da kvalitativno i kvantitativno pružaju bolje informacije za procjene rizika u cilju izdavanja dozvola za izvoz, i to:






  (a) | sistematskim i pravovremenim pružanjem više informacija o izdavanju dozvola za izvoz i konkretnom izvozu, s podacima o sumnjivim krajnjim korisnicima, slučajevima preusmjeravanja, krivotvorenim i ostalim sumnjivim potvrdama o krajnjem korisniku te o sumnjivim posrednicima ili prijevoznicima, u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

sistematskim i pravovremenim pružanjem više informacija o izdavanju dozvola za izvoz i konkretnom izvozu, s podacima o sumnjivim krajnjim korisnicima, slučajevima preusmjeravanja, krivotvorenim i ostalim sumnjivim potvrdama o krajnjem korisniku te o sumnjivim posrednicima ili prijevoznicima, u skladu s nacionalnim pravom;

| (b) | vođenjem popisa subjekata i osoba osuđenih za kršenje zakona u području izvoza oružja, slučajeva dokazanog preusmjeravanja i osoba za koje se zna ili za koje se sumnja da su umiješane u nezakonitu trgovinu oružjem ili u aktivnosti koje predstavljaju prijetnju međunarodnoj i nacionalnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

vođenjem popisa subjekata i osoba osuđenih za kršenje zakona u području izvoza oružja, slučajeva dokazanog preusmjeravanja i osoba za koje se zna ili za koje se sumnja da su umiješane u nezakonitu trgovinu oružjem ili u aktivnosti koje predstavljaju prijetnju međunarodnoj i nacionalnoj sigurnosti;

| (c) | razmjenom najboljih praksi koje su usvojene za provedbu osam mjerila; |
| --- | --- |

(c)

razmjenom najboljih praksi koje su usvojene za provedbu osam mjerila;

| (d) | preoblikovanjem postojećeg Vodiča kako bi se mogao upotrijebiti kao interaktivni resurs na internetu; |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanjem postojećeg Vodiča kako bi se mogao upotrijebiti kao interaktivni resurs na internetu;

| (e) | preoblikovanjem, do kraja 2019., godišnjeg izvješća EU-a u otvorenu i javnu internetsku bazu podataka, s tim da bi se novi oblik trebao primjenjivati na podatke za 2017.; |
| --- | --- |

(e)

preoblikovanjem, do kraja 2019., godišnjeg izvješća EU-a u otvorenu i javnu internetsku bazu podataka, s tim da bi se novi oblik trebao primjenjivati na podatke za 2017.;

| (f) | promicanjem jasnih i dobro uspostavljenih postupaka za suradnju između agencija za provedbu zakona i graničnih službi, na temelju razmjene informacija, kako bi se ojačala suradnja u pogledu sigurnosti i iskorijenila trgovina nezakonitim oružjem, što predstavlja rizik za sigurnost EU-a i njegovih građana; |
| --- | --- |

(f)

promicanjem jasnih i dobro uspostavljenih postupaka za suradnju između agencija za provedbu zakona i graničnih službi, na temelju razmjene informacija, kako bi se ojačala suradnja u pogledu sigurnosti i iskorijenila trgovina nezakonitim oružjem, što predstavlja rizik za sigurnost EU-a i njegovih građana;

| 8. | poziva države članice i ESVD da povećaju broj članova osoblja koji rade na pitanjima povezanima s izvozom, na nacionalnoj i europskoj razini; podupire korištenje sredstava EU-a za jačanje sposobnosti službenika koji izdaju dozvole i policijskih službenika u državama članicama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da je jedan od razloga za donošenje Zajedničkog stajališta bio spriječiti da se europsko oružje koristi protiv oružanih snaga država članica te spriječiti kršenje ljudskih prava i produljenje oružanih sukoba; ponovno ističe da su u Zajedničkom stajalištu određeni minimalni zahtjevi koje države članice moraju primjenjivati u području kontrole izvoza oružja te da se prema Zajedničkom stajalištu zahtjev za dozvolu za izvoz mora ocijeniti prema svih osam mjerila navedenih u njemu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritizira sustavno nepridržavanje osam mjerila od strane država članica i činjenicu da vojna tehnologija ponekad dođe do odredišta i krajnjih korisnika koji ne ispunjavaju mjerila utvrđena u Zajedničkom stajalištu; ponavlja poziv za provedbom neovisne procjene kako bi se provjerilo poštuju li države članice osam mjerila iz Zajedničkog stajališta; smatra da je potrebno poticati veću usklađenost u primjeni osam mjerila; žali što ne postoje odredbe o sankcijama za države članice koje pri dodjeli dozvola prethodno ne provjeravaju sukladnost s osam mjerila; poziva države članice da poboljšaju dosljednost provedbe Zajedničkog stajališta te im preporučuje da organiziraju neovisne provjere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da izvoz u Saudijsku Arabiju, Ujedinjene Arapske Emirate i ostale članove koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije u Jemenu u najmanju ruku nije u skladu s drugim mjerilom jer te zemlje sudjeluju u teškim kršenjima humanitarnog prava, kako su utvrdila nadležna tijela UN-a; ponavlja svoj poziv od 13. rujna 2017. da se Saudijskoj Arabiji hitno nametne embargo na oružje te poziva visoku predstavnicu/potpredsjednicu Komisije i Vijeće da takav embargo prošire i na ostale članove koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije u Jemenu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je potrebno pokrenuti postupak kojim bi se uspostavio mehanizam za sankcioniranje država članica koje se ne pridržavaju Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da su neke države članice Saudijsku Arabiju i ostale članove koalicije pod vodstvom Saudijske Arabije u Jemenu prestale opskrbljivati oružjem zbog njihovih aktivnosti, dok su ih druge nastavile opskrbljivati vojnom tehnologijom; čestita državama članicama poput Njemačke i Nizozemske koje su promijenile svoju praksu u pogledu sukoba u Jemenu; duboko žali zbog činjenice da ostale države članice ne uzimaju u obzir ponašanje zemlje odredišta i krajnju uporabu izvezenog oružja i streljiva; naglašava da bi ta neusklađena praksa mogla ugroziti cjelokupni režim EU-a za kontrolu naoružanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uvelike je zabrinut jer su odobreni gotovo svi zahtjevi za dozvole za izvoz u određene zemlje kao što su Egipat i Saudijska Arabija, iako izvoz u te zemlje nije u najmanju ruku u skladu s mjerilima od prvog do šestog iz Zajedničkog stajališta, uzevši u obzir da neispunjenje mjerila od prvog do četvrtog mora dovesti do odbijanja izdavanja dozvole; žali što su odobreni gotovo svi zahtjevi za izdavanje dozvola (95 %) za izvoz u Saudijsku Arabiju u pogledu kategorije izvoza ML9 (22) (ratna plovila), a koji se upotrebljavaju za provođenje pomorske blokade Jemena, i kategorije ML10 (zrakoplov) te ML4 (bombe itd.), koji su bili ključni za zračne napade, čime se doprinosi pogoršanju humanitarnog stanja, narušavanju održivog razvoja cijele zemlje i trajnoj patnji stanovništva Jemena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zaprepašten je zbog količine oružja i streljiva proizvedenog u EU-u koje je pronađeno kod pripadnika Daiša u Siriji i Iraku; napominje da Bugarska i Rumunjska nisu efektivno primijenile Zajedničko stajalište u pogledu ponovnih prijenosa koji su u suprotnosti s potvrdama o krajnjem korisniku; poziva sve države članice da u budućnosti odbijaju takve prijenose, osobito u SAD i Saudijsku Arabiju, i poziva ESVD i države članice, a posebno Bugarsku i Rumunjsku, da u kontekstu COARM-a ali i javno na sjednici Pododbora za sigurnost i obranu EP-a (SEDE) pojasne koje su korake poduzele u vezi s tim pitanjem; poziva ESVD da prione rješavanju mnogih slučajeva koji su otkriveni u okviru nedavnog izvješća društva Conflict Armament Research te da istraži djelotvornije metode za procjenu rizika preusmjeravanja u okviru COARM-a i drugih relevantnih foruma, što uključuje, u kontekstu postupka revizije, obvezu država članica da odbiju dozvolu za izvoz ako postoji jasan rizik da bi se izvezena vojna tehnologija ili oprema mogla iskoristiti u druge svrhe; odlučuje pokrenuti istragu u vezi s tim predmetom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zabrinut je zbog mogućnosti da bi opskrba sustavima naoružanja u vrijeme rata i u situacijama znatne političke napetosti mogla nesrazmjerno utjecati na civile; naglašava da bi se sukobi ponajprije trebali rješavati diplomatskim putem; stoga poziva države članice da poduzmu korake u cilju postizanja istinske zajedničke vanjske i sigurnosne politike; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa da bi bolja provedba osmog mjerila predstavljala ključan doprinos ostvarivanju ciljeva EU-a u pogledu usklađenosti politika u interesu razvoja te ciljeva održivog razvoja UN-a, posebno cilja 16.4.; poziva države članice i ESVD da u tom smislu koriste aktualni postupak preispitivanja iz Zajedničkog stajališta; u tom smislu preporučuje državama članicama da ažuriraju Vodič i da se pritom ne usredotoče samo na štetan učinak koji kupovina oružja može imati u zemlji primateljici, već i na potencijalnu štetu koju uporaba oružja može imati na razvoj ne samo zemlje primateljice već i ostalih zemalja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže istraživanje mogućnosti za potporu državama članicama u pridržavanju osam mjerila iz Zajedničkog stajališta, posebno pružanjem informacija u fazi procjene rizika, provjerama krajnjih korisnika, ex-ante provjerama pošiljaka i dostavljanjem redovito ažuriranog popisa trećih zemalja koje se pridržavaju mjerila iz Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje da Vijeće provodi ponovnu procjenu provedbe Zajedničkog stajališta i ispunjenja njegovih ciljeva za 2018. godinu, poziva na to da se preispitivanjem Zajedničkog stajališta istraži na koji se način ono provodi na nacionalnoj razini, uključujući ocjenu različitih načina na koje se Zajedničko stajalište provodi u zakonima i propisima država, metoda koje se koriste za ocjenjivanje zahtjeva za izdavanje dozvola te uključenih vladinih agencija i ministarstava; ističe u vezi s tim da projekti koji se financiraju sredstvima iz novoosnovanog Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) i budućeg Fonda za obranu moraju biti u skladu s nacionalnim i EU-ovim mehanizmima/režimima kontrole i izvješćivanja te podložni potpunoj parlamentarnoj kontroli; smatra da predloženi instrument mirovne pomoći također mora biti pod parlamentarnim nadzorom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da nadiđu sadašnji nedostatak učinkovitosti u potrošnji za obranu koji je uzrokovan udvostručavanjem, rascjepkanošću i nedostatkom interoperabilnosti i da teže tomu da EU postane jamac sigurnosti, između ostalog i tako što će bolje kontrolirati izvoz oružja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da bi djelovanja povezana s proizvodima u smislu malog i lakog oružja, ako je razvijeno prije svega u svrhe izvoza, trebalo isključiti iz financiranja Unije u kontekstu nadolazeće uredbe o uspostavi Europskog fonda za obranu (EDF) (COM(2018)0476); |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi u kontekstu Brexita bilo važno da se Ujedinjena Kraljevina obveže da će i dalje poštovati obveze iz Zajedničkog stajališta te da će operativne odredbe iz Zajedničkog stajališta u budućnosti primjenjivati kao i ostale europske treće zemlje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nadalje, naglašava da ambicija povećanja konkurentnosti europskog obrambenog sektora ne smije ugroziti primjenu osam mjerila iz Zajedničkog stajališta jer ona imaju prednost pred bilo kojim gospodarskim, komercijalnim, socijalnim ili industrijskim interesima država članica; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi provedba Direktive 2009/43/EZ o pojednostavljenju uvjeta za transfer proizvoda za obranu unutar Zajednice trebala biti u skladu sa Zajedničkim stajalištem, posebno kada je riječ o zamjenskim i sastavnim dijelovima; napominje da Zajedničko stajalište nema ograničenja u području primjene te se, u skladu s time, osam mjerila ujedno primjenjuje na prijenose unutar EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno ističe negativan učinak koji nedovoljno kontroliran izvoz tehnologija za kibernadzor od strane poduzeća iz EU-a može imati na sigurnost digitalne infrastrukture EU-a i poštovanje ljudska prava; ističe, s obzirom na to, važnost brzog, učinkovitog i sveobuhvatnog ažuriranja Uredbe EU-a o dvojnoj namjeni, podsjeća na stajalište Parlamenta o prijedlogu Komisije koji je velikom većinom odobren u siječnju 2018. i predlaže Vijeću da utvrdi stajalište kako bi suzakonodavci postigli dogovor prije kraja ovog zakonodavnog razdoblja; poziva države članice da, u pogledu kontrola izvoza i primjene osam mjerila, posebnu pozornost posvete robi koja se može upotrebljavati u civilne i vojne svrhe, kao što su tehnologija nadzora te komponente koje se mogu koristiti za kibernetičko ratovanje ili kršenja ljudskih prava; snažno potiče države članice i Komisiju da ulože dovoljna sredstva u tehnologiju i ljudske resurse u cilju izobrazbe pojedinaca u posebnim programima u području kibersigurnosti; poziva države članice da na međunarodnoj razini promiču dodavanje te robe na kontrolne popise (osobito onaj Sporazuma iz Wassenaara); |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče države članice da provedu detaljniji pregled licencirane proizvodnje u trećim zemljama i osiguraju bolju zaštitu od neželjenih uporaba; zahtijeva strogu primjenu Zajedničkog stajališta u pogledu licencirane proizvodnje u trećim zemljama; poziva da se sporazumi o licenciranoj proizvodnji ograniče na zemlje koje su stranke ili potpisnice Ugovora o trgovini oružjem te da se te treće zemlje obvežu da će izvoziti samo opremu koja je proizvedena po licenci i uz izričitu nadležnost izvorne države članice izvoza; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe potrebu da se pronađe način rješavanja situacije kada države članice različito interpretiraju osam mjerila iz Zajedničkog stajališta za izvoz proizvoda koji su u biti slični te koji su namijenjeni sličnim odredištima i sličnim krajnjim korisnicima, kako bi se svima osigurali jednaki uvjeti i vjerodostojnost EU-a u inozemstvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice i ESVD da razviju posebnu strategiju za formalnu zaštitu pojedinaca koji prijavljuju prakse koje provode organizacije i poduzeća iz industrije oružja kojima se krše mjerila i načela Zajedničkog stajališta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nadalje poziva da se osam mjerila proširi i primjenjuje na prijenos vojnog, sigurnosnog i policijskog osoblja, na usluge povezane s izvozom oružja, prijenos znanja i pružanje osposobljavanja, sigurnosnu tehnologiju te privatne vojne i sigurnosne usluge; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva države članice i ESVD na blisku suradnju u sprječavanju rizika koji proizlaze iz preusmjeravanja i gomilanja oružja, kao što su nezakonita trgovina oružjem i krijumčarenje; naglašava da postoji opasnost da oružje izvezeno u treće zemlje bude ponovno uvezeno u EU upravo krijumčarenjem i trgovinom oružjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice i ESVD da u Zajedničko stajalište uključe novo mjerilo kako bi se zajamčilo da se pri dodjeli dozvola uzima u obzir rizik od korupcije u pogledu relevantnih izvoza; |
| --- | --- |

31.

Godišnje izvješće COARM-a

| 32. | odaje priznanje naporima COARM-a u pogledu suradnje, koordinacije i konvergencije (osobito u pogledu Smjernica za korisnike Zajedničkog stajališta) te jačanja i provedbe Zajedničkog stajališta, posebno u vezi s kampanjama za podizanje svijesti i postupcima prilagodbe ili usklađivanja u EU-u te u vezi s trećim zemljama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava žaljenje zbog vrlo kasnog objavljivanja 18. godišnjeg izvješća za 2015. u ožujku 2017. i 19. godišnjeg izvješća za 2016. u veljači 2018.; poziva na ujednačenije i pravodobnije postupke izvješćivanja i podnošenja podataka određivanjem strogog roka za podnošenje podataka, najkasnije u siječnju godine nakon koje je izvršen izvoz, te fiksnog datuma za objavu tih podataka, najkasnije u ožujku godine nakon koje je izvršen izvoz; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da su u skladu s člankom 8. stavkom 2. Zajedničkog stajališta sve države članice dužne izvješćivati o svojem izvozu oružja te apelira na sve države članice da u potpunosti ispune svoje obveze kako su utvrđene u Zajedničkom stajalištu; naglašava da su visokokvalitetni i neraščlanjeni podaci o stvarnim isporukama ključni za razumijevanje načina na koji se osam mjerila primjenjuje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kritizira činjenicu da određen broj država članica u 19. godišnjem izvješću nije dostavio potpuna izvješća temeljena na detaljnim podacima razvrstanim po pojedinim državama; zabrinut je zato što zbog toga nedostaju važne informacije u godišnjem izvješću COARM-a koje stoga nisu ažurirane ili ne mogu predstaviti potpunu sliku izvoznih aktivnosti država članica; smatra da bi trebalo uspostaviti standardizirani sustav provjere i izvješćivanja kako bi se pružile detaljnije i iscrpne informacije; ponavlja svoj zahtjev da sve države članice, a posebno glavne zemlje izvoznice oružja koje nisu dostavile potpune podatke, u sljedećem godišnjem izvješću dostave dodatne podatke o svojem prošlom izvozu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da se prema 19. godišnjem izvješću razlikovala primjena mjerila navedenih prilikom uskraćivanja dozvola, pri čemu se prvo mjerilo navelo 82 puta, drugo mjerilo 119 puta, treće mjerilo 103 puta, četvrto mjerilo 85 puta, peto mjerilo 8 puta, šesto mjerilo 12 puta, sedmo mjerilo 139 puta i osmo mjerilo jednom; sa zabrinutošću primjećuje da je broj odbijenih dozvola pao ukupno i u relativnom smislu (samo 0,76 % zahtjeva za izdavanje dozvole bilo je odbijeno 2016., u usporedbi s gotovo 1 % 2015.); s razočaranjem napominje da u izvješću opet nisu uključeni ishodi savjetovanja u pogledu obavijesti o odbijanju te poziva države članice da te podatke uključe u buduća godišnja izvješća; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže da države članice prikupe dodatne informacije te da ih objave na nacionalnoj razini i u godišnjem izvješću COARM-a; također predlaže da se u godišnje izvješće COARM-a uvrsti pregled usporedbe trendova u odnosu na prethodne godine zajedno s objedinjenim podacima; |
| --- | --- |

37.

Parlament i civilno društvo

| 38. | napominje da svi nacionalni parlamenti EU-a ne provode kontrolu odluka nacionalnih vlada o izdavanju dozvola; upućuje na Poslovnik Europskog parlamenta u kojem se predviđa mogućnost redovitog reagiranja na godišnja izvješća EU-a o izvozu oružja i u tom smislu poziva na poboljšanje trenutačne situacije te da se zajamči da će Europski parlament odgovoriti na godišnje izvješće COARM-a svojim vlastitim godišnjim izvješćem koje bi trebalo biti izvan kvote; poziva nacionalne parlamente na razmjenu, ako je moguće, njihovih dobrih praksi u području izvješćivanja i nadzora u pogledu izvoza oružja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnu ulogu nacionalnih parlamenata, Europskog parlamenta, tijela za nadzor izvoza oružja i industrijskih udruženja civilnog u pružanju podrške i poticanju dogovorenih standarda iz Zajedničkog stajališta na nacionalnoj i europskoj razini te u uspostavi transparentnog i odgovornog sustava kontrole; stoga poziva na transparentan i pouzdan mehanizam kontrole koji se zalaže za ulogu parlamenata i civilnog društva; potiče nacionalne parlamente, civilno društvo i akademsku zajednicu na provedbu neovisnog nadzora trgovine oružjem te poziva države članice i ESVD da pruže potporu takvim aktivnostima, između ostalog i financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnost i legitimitet parlamentarnog nadzora u pogledu podataka o kontroli izvoza oružja te načina na koji se ta kontrola provodi; s tim u vezi poziva na donošenje mjera te pružanje potpore i informacija koje su potrebne kako bi se osiguralo da se funkcija javnog nadzora može izvršiti u cijelosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | predlaže da se izvoz proizvoda financiranih u okviru EDIDP-a i/ili europskog obrambenog fonda zasebno uključi u podatke koji se dostavljaju COARM-u kako bi se osiguralo pomno praćenje onih proizvoda koji su financirani iz europskog proračuna; poziva Vijeće i Parlament da se usuglase oko detaljnog načina tumačenja i provedbe te da nadzorno tijelo, tijelo nadležno za sankcije i etički odbor osiguraju da će se mjerila iz Zajedničkog stajališta primjenjivati barem na proizvode koji se financiraju u okviru EDIDP-a i/ili Europskog fonda za obranu, kako bi se osiguralo da sve uključene zemlje koriste jednaki izvozni okvir; smatra da bi se zajedničko tumačenje i provedba trebali prospektivno primjenjivati na sve izvoze oružja iz država članica; |
| --- | --- |

41.

Međunarodna kontrola naoružanja i razoružanje

| 42. | ponovno ističe ambicije Unije da djeluje kao globalni akter za mir; zauzima stajalište da bi EU trebao preuzeti veću odgovornost za mir i sigurnost u Europi i svijetu dodatno poboljšanim mehanizmima za kontrolu izvoza i inicijativama za razoružanje, te da bi kao odgovoran globalni čimbenik trebao predvoditi, to jest imati aktivnu ulogu, zajedno s državama članicama koje čine sve što je u njihovoj moći kako bi postigle zajedničko stajalište, u područjima neširenja oružja, globalnog razoružanja i kontrole prijenosa oružja kao i u povećanju istraživanja i razvoja tehnologija i procesa za konverziju iz vojne u civilnu upotrebu, i to mjerama kao što je dodjela izvoznih pogodnosti za takvu robu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da su sve države članice EU-a potpisnice Ugovora o trgovini oružjem; poziva na univerzalizaciju Ugovora o trgovini oružjem i veću usredotočenost na one zemlje koje nisu potpisnice; također pohvaljuje aktivnosti informiranja u vezi s Ugovorom o trgovini oružjem i podržava njegovu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče države članice da pomažu trećim zemljama u razvoju, ažuriranju, poboljšanju i provedbi sustava za nadzor oružja u skladu sa Zajedničkim stajalištem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja svoje stajalište o smrtonosnim autonomnim oružanim sustavima (LAWS); poziva na zabranu izvoza proizvoda koji se koriste za razvoj i proizvodnju takvih oružanih sustava; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da bi se učinkovitim međunarodnim sporazumom o kontroli oružja trebali obuhvatiti svi prijenosi, uključujući oni između država te između država i nedržavnih krajnjih korisnika te zajmovi, darovi, pomoć ili bilo koji drugi oblik prijenosa; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku NATO-a te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(2)  SL C 56, 14.2.2018., str. 1.

(3)  SL L 17, 23.1.2018., str. 40.

(4)  SL L 139, 30.5.2017., str. 38.

(5)  SL C 98, 15.3.2018., str. 1.

(6)  http://www.wassenaar.org/control-lists/, „Popis robe, tehnologije i streljiva s dvojnom namjenom” u okviru Sporazuma iz Wassenaara o kontroli izvoza konvencionalnog oružja te robe i tehnologije s dvojnom namjenom.

(7)  Ugovor o trgovini oružjem, UN, 13-27217.

(8)  SL L 146, 10.6.2009., str. 1.

(9)  SL L 134, 29.5.2009., str. 1.

(10)  SL L 338, 13.12.2016., str. 1.

(11)  A/HRC/35/8.

(12)  SL C 337, 20.9.2018., str. 63.

(13)  SL C 399, 24.11.2017., str. 178.

(14)  SL C 35, 31.1.2018., str. 142.

(15)  SL C 331, 18.9.2018., str. 146.

(16)  SL C 356, 4.10.2018., str. 104.

(17)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

(18)  Trendovi u međunarodnom prijenosu oružja, 2017., informativni članak Međunarodnog instituta za mirovna istraživanja (SIPRI), ožujak 2018.

(19)  http://enaat.org/eu-export-browser/licence.de.html

(20)  „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, Bruxelles, lipanj 2016.

(21)  „Pokretanje Europskog fonda za obranu”, COM(2017)0295, 7. lipnja 2017.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=OJ:C:2017:097:FULL&from=HR

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/45

---

P8_TA(2018)0456

Potreba za sveobuhvatnim mehanizmom za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (2018/2886(RSP))

(2020/C 363/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (1),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, konvencije, preporuke, rezolucije i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava i Venecijanske komisije Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog revizorskog suda br. 1/2018 od 17. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama od 2. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog revizorskog suda br. 1/2018 od 17. srpnja 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama od 2. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2018. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2018. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2014. naslovljenu „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava” (COM(2014)0158),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o vladavini prava na Malti (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (5),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava u Rumunjskoj na plenarnoj sjednici održanoj 3. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o vladavini prava u Rumunjskoj na plenarnoj sjednici održanoj 3. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o stanju temeljnih prava u EU-u u 2016. godini (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o stanju temeljnih prava u EU-u u 2016. godini (6),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. od 2. svibnja 2018. (COM(2018)0322),

| — | uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina te budući da su te vrijednosti zajedničke državama članicama;

| B. | budući da su vladavina prava, demokracija i temeljna prava međusobno povezani te se uzajamno osnažuju, pri čemu zajedno štite ustavnu jezgru EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

B.

budući da su vladavina prava, demokracija i temeljna prava međusobno povezani te se uzajamno osnažuju, pri čemu zajedno štite ustavnu jezgru EU-a i njegovih država članica;

| C. | budući da je Komisija 2014. godine uspostavila okvir za vladavinu prava; budući da je taj okvir tek jednom iskorišten te da se pokazao nedostatnim da spriječi ili ukloni prijetnje vladavini prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija 2014. godine uspostavila okvir za vladavinu prava; budući da je taj okvir tek jednom iskorišten te da se pokazao nedostatnim da spriječi ili ukloni prijetnje vladavini prava;

| D. | budući da Europska unije nema uspostavljen objektivan i trajan mehanizam za praćenje demokracije, temeljnih prava i vladavine prava u svim državama članicama; |
| --- | --- |

D.

budući da Europska unije nema uspostavljen objektivan i trajan mehanizam za praćenje demokracije, temeljnih prava i vladavine prava u svim državama članicama;

| E. | budući da se u pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018. navodi da su i dalje prisutni izazovi u funkcioniranju pravosudnih sustava država članica kao i u pogledu učinka određenih reformi provedenih u državama članicama; |
| --- | --- |

E.

budući da se u pregledu stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018. navodi da su i dalje prisutni izazovi u funkcioniranju pravosudnih sustava država članica kao i u pogledu učinka određenih reformi provedenih u državama članicama;

| F. | budući da u području pravosuđa, temeljnih prava i građanstva još uvijek ima velik broj neriješenih postupaka zbog povrede prava (7); |
| --- | --- |

F.

budući da u području pravosuđa, temeljnih prava i građanstva još uvijek ima velik broj neriješenih postupaka zbog povrede prava (7);

| G. | budući da je Agencija za temeljna prava objavila nekoliko izvješća u kojima se ističu izazovi s kojima se suočavaju demokracija, vladavina prava i temeljna prava u raznim državama članicama, kao što je smanjenje prostora za djelovanje za organizacije civilnog društva u Europi (8); |
| --- | --- |

G.

budući da je Agencija za temeljna prava objavila nekoliko izvješća u kojima se ističu izazovi s kojima se suočavaju demokracija, vladavina prava i temeljna prava u raznim državama članicama, kao što je smanjenje prostora za djelovanje za organizacije civilnog društva u Europi (8);

| H. | budući da smo svjedoci ad hoc odgovora na prijetnje demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima, što dovodi do vrlo različitih pristupa u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

H.

budući da smo svjedoci ad hoc odgovora na prijetnje demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima, što dovodi do vrlo različitih pristupa u različitim državama članicama;

| I. | budući da je Komisija pokrenula postupak iz članka 7. stavka 1. UEU-a s obzirom na stanje u Poljskoj i da je Europski parlament pokrenuo isti postupak u svjetlu situacije u Mađarskoj; |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija pokrenula postupak iz članka 7. stavka 1. UEU-a s obzirom na stanje u Poljskoj i da je Europski parlament pokrenuo isti postupak u svjetlu situacije u Mađarskoj;

| J. | budući da je Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Europskog parlamenta osnovao Skupinu za praćenje vladavine prava koja je započela s radom u vezi s ubojstvima istraživačkih novinara i vladavinom prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Europskog parlamenta osnovao Skupinu za praćenje vladavine prava koja je započela s radom u vezi s ubojstvima istraživačkih novinara i vladavinom prava;

| K. | budući da su ti odgovori EU-a prvenstveno reaktivni, a ne preventivni, te da ih otežava neravnomjerna i politizirana pozornost koja se posvećuje izazovima u pogledu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u različitim državama članicama; |
| --- | --- |

K.

budući da su ti odgovori EU-a prvenstveno reaktivni, a ne preventivni, te da ih otežava neravnomjerna i politizirana pozornost koja se posvećuje izazovima u pogledu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u različitim državama članicama;

| L. | budući da je Komisija 2. svibnja 2018. objavila Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324); |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija 2. svibnja 2018. objavila Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324);

| M. | budući da je u mišljenju Europskog revizorskog suda br. 1/2018 o tom prijedlogu uredbe istaknuto da je potrebno dodatno pojasniti izvore smjernica i postupke kojima se mogu utvrditi opći nedostaci u pogledu vladavine prava u državama članicama; |
| --- | --- |

M.

budući da je u mišljenju Europskog revizorskog suda br. 1/2018 o tom prijedlogu uredbe istaknuto da je potrebno dodatno pojasniti izvore smjernica i postupke kojima se mogu utvrditi opći nedostaci u pogledu vladavine prava u državama članicama;

| N. | budući da prethodna izvješća EU-a o borbi protiv korupcije i izvješća po državama iz 2018. o Europskom semestru upućuju na ozbiljnu zabrinutost u pogledu korupcije u različitim državama članicama, čime se narušava povjerenje građana u institucije i vladavinu prava; |
| --- | --- |

N.

budući da prethodna izvješća EU-a o borbi protiv korupcije i izvješća po državama iz 2018. o Europskom semestru upućuju na ozbiljnu zabrinutost u pogledu korupcije u različitim državama članicama, čime se narušava povjerenje građana u institucije i vladavinu prava;

| O. | budući da izazovi s kojima se suočavaju vladavina prava i demokracija u državama članicama ugrožavaju područje slobode, sigurnosti i pravosuđa koje počiva na oborivoj zakonskoj predmnjevi (praesumptio iuris tantum) uzajamnog povjerenja; |
| --- | --- |

O.

budući da izazovi s kojima se suočavaju vladavina prava i demokracija u državama članicama ugrožavaju područje slobode, sigurnosti i pravosuđa koje počiva na oborivoj zakonskoj predmnjevi (praesumptio iuris tantum) uzajamnog povjerenja;

| P. | budući da izazovi s kojima se suočavaju vladavina prava i demokracija u državama članicama ugrožavaju legitimnost vanjskog djelovanja Unije, posebno u vezi s njezinim politikama pristupanja i susjedstva; |
| --- | --- |

P.

budući da izazovi s kojima se suočavaju vladavina prava i demokracija u državama članicama ugrožavaju legitimnost vanjskog djelovanja Unije, posebno u vezi s njezinim politikama pristupanja i susjedstva;

| Q. | budući da su sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije obvezni poštovati, štititi i promicati demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da su sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije obvezni poštovati, štititi i promicati demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava;

| R. | budući da Unija još uvijek nije pristupila Europskoj konvenciji o ljudskim pravima unatoč obvezi da to učini na temelju članka 6. stavka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da Unija još uvijek nije pristupila Europskoj konvenciji o ljudskim pravima unatoč obvezi da to učini na temelju članka 6. stavka 2. UEU-a;

| S. | budući da Komisija i Vijeće nisu djelovali u skladu s rezolucijom Parlamenta o mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, te da su dosad odbijali usvojiti međuinstitucijski sporazum o Paktu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

S.

budući da Komisija i Vijeće nisu djelovali u skladu s rezolucijom Parlamenta o mehanizmu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, te da su dosad odbijali usvojiti međuinstitucijski sporazum o Paktu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava;

| 1. | žali zbog činjenice da Komisija još nije podnijela prijedlog za sveobuhvatni mehanizam EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava te poziva Komisiju da to učini, naročito tako što će u svojoj predstojećoj nezakonodavnoj inicijativi za jačanje provedbe vladavine prava u Europskoj uniji predložiti usvajanje međuinstitucijskog sporazuma o Paktu EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj poziv za sveobuhvatnim, trajnim i objektivnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te naglašava da takav mehanizam nikad nije bio potrebniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe glavne elemente takvog mehanizma kako ga je predložio Parlament u obliku međuinstitucijskog Pakta za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji sadrži dokazima potkrijepljen i nediskriminirajući godišnji pregled kojim se u ravnomjernim uvjetima ocjenjuje usklađenost država članica s vrijednostima iz članka 2. UEU-a, zajedno s preporukama po državama članicama (europsko izvješće o demokraciji, vladavini prava i temeljna prava) na koje bi se nadovezala međuparlamentarna rasprava, te trajnim političkim ciklusom za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava među institucijama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da europsko izvješće o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima mora obuhvatiti postojeće instrumente, posebno pregled stanja u pravosuđu, alat za praćenje medijskog pluralizma, izvješće o borbi protiv korupcije i postupke stručne revizije na temelju članka 70. UFEU-a te zamijeniti Mehanizam suradnje i provjere za Bugarsku i Rumunjsku; žali zbog odluke Komisije o tome da 2017. ne objavljuje izvješće o borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da razmotri povezivanje Prijedloga uredbe o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama sa sveobuhvatnim, trajnim i objektivnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Vijeće da se suglasi oko obvezivanja na međuinstitucijski sporazum o Paktu za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava te da podupre daljnje prijedloge Komisije u vezi s jačanjem demokracije, vladavine prava i temeljnih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi Parlament, ako Komisija i Vijeće nastave odbijati uspostavu Pakta za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, mogao preuzeti inicijativu i pokrenuti izradu pilot-izvješća o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima te međuparlamentarnu raspravu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Vijeće da na odgovarajući način preuzme svoju institucionalnu ulogu u tekućim postupcima u okviru članka 7. stavka 1. UEU-a, da smjesta i u cijelosti obavještava Parlament u svim fazama postupka te da pozove Parlament da Vijeću predstavi svoj obrazloženi prijedlog; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću, parlamentima i vladama država članica, kao i Europskom odboru regija za slanje podnacionalnim parlamentima i vijećima. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0340.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0055.

(4)  SL C 356, 4.10.2018., str. 29.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0183.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0056.

(7)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/index.cfm?lang_code=EN&typeOfSearch=true&active_only=1&noncom=0&r_dossier=&decision_date_from=&decision_date_to=&PressRelease=true&DG=JUST&title=&submit=Search

(8)  Agencija Europske unije za temeljna prava, Izazovi s kojima se suočavaju organizacije civilnog društva koje se bave ljudskim pravima u EU-u, Beč, 18. siječnja 2018.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/49

---

P8_TA(2018)0457

Provedba Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju od 18. prosinca 2014., koja sadržava nacrt odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (1), rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (2), svoju preporuku od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu (3), svoju zakonodavnu rezoluciju od 14. ožujka 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji (4) i svoju rezoluciju od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju prethodnu rezoluciju od 18. prosinca 2014., koja sadržava nacrt odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (1), rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (2), svoju preporuku od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu (3), svoju zakonodavnu rezoluciju od 14. ožujka 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o pružanju daljnje makrofinancijske pomoći Gruziji (4) i svoju rezoluciju od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (5),

| — | uzimajući u obzir godišnje nacionalne akcijske planove za provedbu Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Gruzije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje nacionalne akcijske planove za provedbu Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Gruzije,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 9. studenoga 2017. o Izvješću o provedbi pridruživanja za Gruziju (SWD(2017)0371), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 9. studenoga 2017. o Izvješću o provedbi pridruživanja za Gruziju (SWD(2017)0371),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 24. studenoga 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 24. studenoga 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir okvir za suradnju „20 ciljeva do 2020.” koji je uspostavljen tijekom sastanka na vrhu u Rigu 2015. i kojim se promiče snažnije gospodarstvo, snažnije upravljanje, snažnija povezanost i snažnije društvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvir za suradnju „20 ciljeva do 2020.” koji je uspostavljen tijekom sastanka na vrhu u Rigu 2015. i kojim se promiče snažnije gospodarstvo, snažnije upravljanje, snažnija povezanost i snažnije društvo,

| — | uzimajući u obzir jedinstveni okvir za potporu EU-a Gruziji u razdoblju 2017. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir jedinstveni okvir za potporu EU-a Gruziji u razdoblju 2017. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir ishod četvrtog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Gruzije održanog 5. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod četvrtog sastanka Vijeća za pridruživanje između Europske unije i Gruzije održanog 5. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezultate parlamentarnih skupština Euronesta, a posebno posljednje skupštine održane 25. – 27. lipnja 2018. na kojoj je doneseno sedam rezolucija i EU-u upućen poziv da pojača svoje posredovanje u zamrznutim sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate parlamentarnih skupština Euronesta, a posebno posljednje skupštine održane 25. – 27. lipnja 2018. na kojoj je doneseno sedam rezolucija i EU-u upućen poziv da pojača svoje posredovanje u zamrznutim sukobima,

| — | uzimajući u obzir konačnu izjavu i preporuke sa šestog sastanka Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Gruzije održanog 26. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačnu izjavu i preporuke sa šestog sastanka Parlamentarnog odbora za pridruživanje između EU-a i Gruzije održanog 26. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg sastanka Platforme civilnog društva EU-a i Gruzije održanog 22. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg sastanka Platforme civilnog društva EU-a i Gruzije održanog 22. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije u okviru mehanizma suspenzije viza, objavljeno 20. prosinca 2017. (COM(2017)0815), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće Komisije u okviru mehanizma suspenzije viza, objavljeno 20. prosinca 2017. (COM(2017)0815),

| — | uzimajući u obzir konačno mišljenje Venecijanske komisije od 19. ožujka 2018. o ustavnoj reformi u Gruziji (CDL-AD(2018)005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno mišljenje Venecijanske komisije od 19. ožujka 2018. o ustavnoj reformi u Gruziji (CDL-AD(2018)005),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna ravnopravnost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International od 2. srpnja 2015. naslovljeno „Stanje korupcije: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova i Ukrajina”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International od 2. srpnja 2015. naslovljeno „Stanje korupcije: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova i Ukrajina”,

| — | uzimajući u obzir stručne studije pripremljene za Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima pridruženim zemljama Istočnog partnerstva, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama” objavljenu 26. listopada 2017. (6), studiju naslovljenu „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine” objavljenu 28. lipnja 2018. (7) i komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini: komparativna perspektiva” objavljenu u rujnu 2018. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stručne studije pripremljene za Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima pridruženim zemljama Istočnog partnerstva, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama” objavljenu 26. listopada 2017. (6), studiju naslovljenu „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine” objavljenu 28. lipnja 2018. (7) i komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini: komparativna perspektiva” objavljenu u rujnu 2018. (8),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0320/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0320/2018),

| A. | budući da se odnosi EU-a i Gruzije stalno produbljuju novim velikim postignućima na temelju Sporazuma o pridruživanju EU-a i Gruzije, Detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i programa pridruživanja, među kojima su stupanje na snagu bezviznog režima i pristupanje Gruzije energetskoj zajednici; |
| --- | --- |

A.

budući da se odnosi EU-a i Gruzije stalno produbljuju novim velikim postignućima na temelju Sporazuma o pridruživanju EU-a i Gruzije, Detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i programa pridruživanja, među kojima su stupanje na snagu bezviznog režima i pristupanje Gruzije energetskoj zajednici;

| B. | budući da puno poštovanje temeljnih vrijednosti, što se odnosi i na demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, uključujući prava manjina, predstavlja kamen temeljac za daljnju europsku integraciju; |
| --- | --- |

B.

budući da puno poštovanje temeljnih vrijednosti, što se odnosi i na demokraciju, vladavinu prava, ljudska prava i temeljne slobode, uključujući prava manjina, predstavlja kamen temeljac za daljnju europsku integraciju;

| C. | budući da humanitarna situacija u okupiranim regijama Južne Osetije i Abhazije i izolacija tih regija i dalje predstavljaju jedan od ključnih izazova za Gruziju; |
| --- | --- |

C.

budući da humanitarna situacija u okupiranim regijama Južne Osetije i Abhazije i izolacija tih regija i dalje predstavljaju jedan od ključnih izazova za Gruziju;

| D. | budući da indeks percepcije korupcije za 2017. organizacije Transparency International pokazuje da se u području borbe protiv korupcije i dalje ostvaruju dobri rezultati; |
| --- | --- |

D.

budući da indeks percepcije korupcije za 2017. organizacije Transparency International pokazuje da se u području borbe protiv korupcije i dalje ostvaruju dobri rezultati;

| E. | budući da su nova nacionalna strategija za borbu protiv organiziranog kriminala u razdoblju od 2017. do 2020. i povezani akcijski plan donesen 2017. usmjereni na suzbijanje „lopova u zakonu”, tranzita opojnih droga i kiberkriminala te na uvođenje analitičkih policijskih aktivnosti u zajednici; |
| --- | --- |

E.

budući da su nova nacionalna strategija za borbu protiv organiziranog kriminala u razdoblju od 2017. do 2020. i povezani akcijski plan donesen 2017. usmjereni na suzbijanje „lopova u zakonu”, tranzita opojnih droga i kiberkriminala te na uvođenje analitičkih policijskih aktivnosti u zajednici;

| F. | budući da je Istanbulska konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji stupila na snagu 1. rujna 2017. i da je uspostavljena međuagencijska Komisija za rodnu ravnopravnost i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji; |
| --- | --- |

F.

budući da je Istanbulska konvencija o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji stupila na snagu 1. rujna 2017. i da je uspostavljena međuagencijska Komisija za rodnu ravnopravnost i borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji;

| G. | budući da indeks slobode medija Reportera bez granica za 2018. pokazuje blagi napredak, odnosno skok sa 64. mjesta 2017. na 61. mjesto 2018.; |
| --- | --- |

G.

budući da indeks slobode medija Reportera bez granica za 2018. pokazuje blagi napredak, odnosno skok sa 64. mjesta 2017. na 61. mjesto 2018.;

| 1. | toplo pozdravlja postojanost na reformskom putu i napredak ostvaren u provedbi Sporazuma o pridruživanju i Detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini kojim se Gruzija pozicionirala kao ključan strateški partner EU-a u regiji; poziva gruzijske vlasti da nastave osiguravati stabilnost, daljnje demokratske reforme te gospodarska i socijalna poboljšanja za Gruzijce koji su pogođeni siromaštvom, nezaposlenošću i visokom razinom ekonomske migracije, što su ključni čimbenici za dobivanje potpore na putu prema suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Gruzije unutar međunarodno priznatih granica i prema jačanju suradnje EU-a i Gruzije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zadovoljstvom primjećuje da Europski program za Gruziju i dalje ostvaruje konsenzus među strankama i potporu većine gruzijskih građana; ističe da, u skladu s člankom 49. UEU-a i u skladu s Rimskom deklaracijom od 25. ožujka 2017., svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji pod uvjetom da poštuje kriterije iz Kopenhagena; podsjeća, u međuvremenu, na prijedlog politike „Istočnog partnerstva Plus” koju Parlament zagovara radi otvaranja dodatnih perspektiva; pozdravlja inicijativu vlade Gruzije da se pripremi plan djelovanja za EU integracije koji za cilj ima jačanje postojećih odnosa EU-a i Gruzije; pozdravlja aktivni angažman u aktivnostima multilateralnih platformi Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pohvaljuje gruzijske vlasti na njihovim periodičnim informativnim kampanjama o koristima i gospodarskim mogućnostima koje proizlaze iz Sporazuma o pridruživanju te Detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i na pomoći koju su pružile u upravljanju potrebnim prilagodbama; |
| --- | --- |

3.

Uspostavljeni institucijski okvir za provedbu Sporazuma o pridruživanju

| 4. | napominje da će potpora EU-a Gruziji za razdoblje od 2017. do 2020. iznositi između 371 i 453 milijuna EUR, a prema načelu „više za više” dostupna su i dodatna sredstva, u skladu sa Sporazumom o pridruživanju EU-a i Gruzije; potiče Komisiju da takvu pomoć pruža proporcionalno apsorpcijskom kapacitetu i reformskim naporima Gruzije; prima na znanje odluku Gruzije da smanji ukupan broj ministarstava s 14 na 11, radi funkcionalnog optimiranja i smanjenja troškova, i pozdravlja odluku Vlade Gruzije da time ušteđena sredstva dodijeli za obrazovanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na to da premijer i ministar vanjskih poslova budu snažnije uključeni u provedbu sporazuma o pridruživanju pružanjem političkog nadzora na visokoj razini, osobito u pogledu racionalizacije relevantnih državnih struktura, usklađivanja i sinkronizacije planova resornih ministarstava te pune i djelotvorne provedbe tih planova; pozdravlja činjenicu da je Ured ministra za europske integracije uključen u Ministarstvo vanjskih poslova; preporučuje, međutim, da u europske integracije budu uključena sva ministarstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja donošenje trogodišnje inačice planova za provedbu sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini te poziva vlasti da pripreme reformsku strategiju koja bi bila komplementarna tim planovima, usmjerena na rezultate koji prelaze granice zakonodavstva i osposobljavanja osoblja i temeljena na stručnoj procjeni učinka, a kojom bi trebalo riješiti i pitanje međuinstitucijske suradnje između parlamenta, vlade i predsjedničke administracije; u tom smislu potiče gruzijski parlament da pojača provjere usklađenosti nacionalnih reformskih prijedloga sa sporazumom o pridruživanju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je nužno da Gruzija za provedbu programa pridruživanja zaduži visoko kvalificirano osoblje; poziva stoga gruzijske vlasti da zajamče da u svim ministarstvima strukturne jedinice koje se bave pitanjima europskih integracija imaju dovoljan broj kvalificiranih službenika; poziva ESVD i/ili Komisiju da pruže pomoć u izgradnji kapaciteta i osposobljavanju gruzijskih službenika koji se bave provedbom sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja osnivanje Međuparlamentarne skupštine Gruzije, Moldove i Ukrajine i potiče tu skupštinu da prati provedbu sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva ESVD i/ili Komisiju da povećaju unutarnje kapacitete kako bi se pojačalo praćenje provedbe sporazuma o pridruživanju, posebno povećanjem broja osoblja s dubinskim poznavanjem gruzijskog administrativnog i pravnog sustava, kao i da naprave korak prema kvalitativnoj procjeni napretka, osobito uvođenjem postupaka kontrole, čime bi se omogućila ocjena stvarne razine usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a, u skladu sa zahtjevima iz sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe ključnu ulogu civilnog društva, uključujući socijalnih partnera, kao subjekta koji nadzire reforme u provedbi sporazuma o pridruživanju i pozdravlja napore koje civilno društvo ulaže u praćenje provedbe toga sporazuma; poziva gruzijske vlasti da zajamče da se reforme u okviru sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini provode uz sudjelovanje lokalnih vlasti i predstavnika organizacija civilnog društva te socijalnih partnera, radi postizanja „europskog” socijalnog modela, i poziva vlasti i EU da se njima i stanovništvu iz perifernih područja zajamči pristup informacijama o provedbi sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost proaktivne komunikacije s gruzijskim građanima o opipljivim koristima i ciljevima Istočnog partnerstva i nužnost borbe protiv dezinformacija putem informacija koje su utemeljene na činjenicama, visoke kvalitete i dostupne na svim jezicima partnerske zemlje; poziva Gruziju da uz potporu EU-a i njegovih država članica poboljša svoju komunikacijsku strategiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je u Tbilisiju 4. rujna 2018. otvorena europska škola Istočnog partnerstva s programom međunarodne mature za polaznike iz svih zemalja Istočnog partnerstva; potiče gruzijske vlasti da pojačaju ulogu europskih studija u okviru redovnog školovanja i sveučilišnog kurikuluma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podržava preliminarne nalaze i zaključke o prvom krugu predsjedničkih izbora 2018. održanih u Gruziji koje je predstavila međunarodna misija za promatranje izbora u kojoj je među ostalim sudjelovalo izaslanstvo Europskog parlamenta; pozdravlja konkurentnu narav izbora i izostanak slučajeva nasilja; osuđuje rusku okupaciju Južne Osetije i Abhazije, kao i odluku de facto vladajućih tijela u Južnoj Osetiji da zatvore administrativnu graničnu liniju s Gruzijom, čime se sprječava mnoge gruzijske građane da glasuju; poziva vlasti i političke stranke da se prije drugog kruga pozabave važnim problemima, naročito zlouporabom državnih resursa i pretjerano visokim gornjim granicama za financiranje kampanja te oštrim verbalnim napadima viših dužnosnika upućenim neovisnim organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

13.

Politički dijalog

| 14. | ponavlja činjenicu da se stajalište EU-a o ustavnoj reformi Gruzije podudara s općom pozitivnom ocjenom Venecijanske komisije; žali zbog odgode provedbe potpuno proporcionalnog izbornog sustava do 2024.; ponovno ističe svoju spremnost da bude promatrač na budućim izborima u Gruziji i pomaže gruzijskim vlastima u provedbi preporuka koje će se predstaviti i njihovom praćenju; ponovno ističe da na sastav Središnjeg izbornog povjerenstva ne bi smjeli utjecati politički interesi i da u predizbornom razdoblju ne bi smjelo biti zloporabe upravnih resursa; poziva gruzijske vlasti da provedu temeljitu istragu politički motiviranih nasilnih incidenata koji su se dogodili tijekom parlamentarnih izbora 2016. godine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podupire demokratsko jačanje gruzijskih političkih institucija te je posvećen pružanju pomoći u tom području; napominje da je Gruzija među rijetkim zemljama u kojima sve grane vlasti sudjeluju u Partnerstvu za otvoreno upravljanje; naglašava važnost provedbe ambicioznog plana reformi koji je usmjeren na političku neutralnost državnih institucija i njihovog osoblja; ističe ulogu oporbe u parlamentarnom sustavu i ističe da je hitno potrebno uvesti strože mehanizme kontrole izvršne vlasti, među ostalim i na način da se zastupnicima u parlamentu omogući da redovito postavljaju pitanja ministrima i premijeru, kako bi oni bili odgovorni za svoje odluke; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja početak provedbe bezviznog režima za građane Gruzije od 27. ožujka 2017.; prima na znanje usklađenost Gruzije s mjerilima za liberalizaciju viznog režima i potiče redovito praćenje kako bi se osigurala stalna usklađenost; napominje da uvođenje bezviznog režima donosi pozitivne rezultate za razvoj međuljudskih kontakata; pohvaljuje Gruziju na mjerama koje se poduzimaju za brzo rješavanje kršenja bezviznog režima i poziva države članice EU-a da priznaju Gruziju kao sigurnu zemlju porijekla; naglašava važnost jačanja suradnje između pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona Gruzije i država članica EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja kontinuiranu provedbu Migracijske strategije i akcijskog plana Gruzije te jačanje rehabilitacije pograničnih područja s Turskom i Azerbajdžanom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podržava Gruziju u provođenju politike mirnog rješavanja sukoba, pomirbe i angažmana te njezino konstruktivno sudjelovanje u međunarodnim raspravama u Ženevi; pozdravlja napore Gruzije da nastavi dijalog s Rusijom; pohvaljuje inicijativu naslovljenu „Korak prema boljoj budućnosti” predstavljenu 4. travnja 2018. i usmjerenu na poboljšanje humanitarnih i socio-ekonomskih uvjeta ljudi koji borave u okupiranim regijama i na poticanje međuljudskih kontakata i izgradnje povjerenja među podijeljenim zajednicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sa žaljenjem podsjeća na to da i nakon deset godina Ruska Federacija nastavlja s nezakonitom okupacijom gruzijskih teritorija i ponovno ističe svoju bezrezervnu podršku suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Gruzije; prima na znanje tužbu Gruzije protiv Rusije pred Europskim sudom za ljudska prava koja se odnosi na primjenu mjera prisile protiv osoba koje žive u Abhaziji i Južnoj Osetiji i činjenicu da je gruzijski parlament donio rezoluciju kojom se uspostavlja crna lista Othozorija-Tatunašvili, odnosno popis osoba osuđenih ili optuženih za ubojstva, otmice, mučenja i nehumano postupanje; naglašava da međunarodna zajednica mora zauzeti dosljedan, koordiniran, zajednički i čvrst stav protiv ruske politike okupacije i pripajanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva gruzijske vlasti da ulože daljnje napore kako bi prevladale postojeće prepreke i da pokušaju proširiti prednosti koje nude sporazum o pridruživanju te detaljni i sveobuhvatni sporazum o slobodnoj trgovini i na stanovništvo Abhazije i regije Chinvali / Južne Osetije, poboljšanom komunikacijom o novim mogućnostima koje proizlaze iz tih sporazuma i razvijanjem ad hoc projekata za trgovinsku i gospodarsku suradnju na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pohvaljuje stalno sudjelovanje Gruzije u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizom u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); naglašava da je potreban daljnji razvoj strateškog dijaloga na visokoj razini između EU-a i Gruzije o sigurnosnim pitanjima, posebno u području borbe protiv radikalizacije, nasilnog ekstremizma, propagande i hibridnih prijetnji; |
| --- | --- |

21.

Vladavina prava, dobro upravljanje i sloboda medija

| 22. | potvrđuje da Gruzija ostvaruje dobre rezultate u borbi protiv korupcije na niskoj i srednjoj razini, što je dovelo do dobrog regionalnog rangiranja u indeksima percepcije korupcije; ističe, međutim, da korupcija na visokoj razini, među elitom, i dalje predstavlja ozbiljan problem; pohvaljuje provedbu strategije za borbu protiv korupcije i njezina akcijskog plana; poziva Gruziju da se pobrine za to da Agencija za borbu protiv korupcije bude neovisna, slobodna od političkog utjecaja i odvojena od Službe državne sigurnosti; ponovno ističe važnost stvarne diobe vlasti i jasnog razgraničenja političkih i ekonomskih interesa i naglašava da borba protiv korupcije pretpostavlja neovisnost pravosuđa i jasne rezultate u pogledu istraga o slučajevima korupcije na visokoj razini; smatra da je Gruzija važan partner EU-a u raznim područjima suradnje, primjerice u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva gruzijske vlasti da uspostave punopravan, razvijen i učinkovit mehanizam, izvan nadležnosti državnog odvjetništva, za istraživanje i kazneni progon slučajeva zlouporabe koje su izvršili službenici tijela kaznenog progona, kako bi se riješilo pitanje kontinuiranog nedostatka odgovornosti u tom području; pozdravlja stoga osnivanje službe državnog inspektora za istragu kršenja ljudskih prava koja su počinili službenici tijela kaznenog progona; |
| --- | --- |

23.

| 24. | duboko je zabrinut zbog pritiska Turske na turske državljane u Gruziji, kao i na obrazovne ustanove, zbog njihove navodne povezanosti s Gülenovim pokretom; potiče gruzijske vlasti da pažljivo prate te slučajeve kako bi se zajamčilo da sudski postupci i poduzete mjere budu potpuno u skladu s europskim načelima i standardima; potiče EU da podrži i pomogne zemljama Istočnog partnerstva da odole pritisku koji se na njih vrši posljednjih nekoliko mjeseci, posebno od strane Turske; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prima na znanje reformu pravosuđa koja je u tijeku i znakove koji upućuju na veću nepristranost i transparentnosti pravosuđa, ali podsjeća na to da je Venecijanska komisija izrazila zabrinutost zbog predloženih zakonodavnih izmjena kojima se ne jamči politička neutralnost Vijeća državnih odvjetnika Gruzije; poziva na to da se poduzmu sve potrebne mjere za jačanje pravosudnog sustava, među ostalim jačanjem administrativnih kapaciteta, i da se zajamči puna neovisnost pravosuđa i Ureda državnog odvjetnika te poziva na demokratski nadzor nad Ministarstvom unutarnjih poslova, što se odnosi i na policiju i sigurnosne službe kojima je potrebna reforma, među ostalim i radi jamčenja transparentnosti, posebno u pogledu odabira, imenovanja i napredovanja sudaca, kao i u pogledu disciplinskih postupaka koji se na njih odnose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava važnost tekućih reformi javne uprave; pozdravlja nedavno donošenje Zakona o državnim službenicima i očekuje njegovu brzu provedbu u interesu održivog jačanja povjerenja građanki i građana; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa zabrinutošću primjećuje da gruzijska vlada nije donijela nove propise za poboljšanje pristupa javnosti informacijama; žali zbog činjenice da bi se predloženom reformom dodatno ograničio pristup u tom području; poziva gruzijsku vladu da omogući stvaran pristup javnim informacijama; podsjeća na to da je riječ o ključnoj obvezi preuzetoj u okviru Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | snažno potiče vladu Gruzije da nastavi s provedbom reforme upravljanja javnim financijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja donošenje Nacionalne strategije za suzbijanje organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva gruzijski parlament da razmotri paket amandmana čiji je cilj reforma zakonodavstva u pogledu politike borbe protiv droga u skladu s odlukom Ustavnog suda od 30. studenoga 2017.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja pristanak gruzijskog parlamenta na paket zakona o poboljšanju stanja zatvorenika; |
| --- | --- |

31.

Poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 32. | poziva gruzijske vlasti da dodatno stave u funkciju mehanizam za koordinaciju ljudskih prava u toj zemlji i poboljšaju suradnju u okviru multilateralnih foruma; izražava zabrinutost zbog nedostatnog napretka u istrazi otmice azerskog novinara Afgana Muhtarlija iz Tbilisija, koja je pokazala brojne nedostatke u pogledu funkcioniranja sigurnosnih službi, među ostalim i stranačko-političko uplitanje; poziva vladu Gruzije da se istraga žurno i vjerodostojno privede kraju i naglašava potrebu da Gruzija osigura sigurno okružje za branitelje ljudskih prava koji borave na njezinu državnom području, kako se ova situacija ne bi ponovila; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prima na znanje presudu Europskog suda za ljudska prava od 28. studenoga 2017. u slučaju bivšeg premijera Vana Merabišvilija u kojoj je utvrđeno da je njegovim uhićenjem na temelju „skrivenog plana” i uz „skrivene namjere” prekršen članak 18. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava važnost jasnih, transparentnih politika i mehanizama temeljenih na ljudskim pravima te mehanizama za istragu, kazneni progon i kompenziranje kršenja ljudskih prava počinjenih tijekom prethodnih vlada uz jamstvo da će se tim postupkom u potpunosti poštovati načela vladavine prava i zakonitog postupanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva gruzijske vlasti da poduzmu daljnje korake za očuvanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, posebno za ranjive skupine kao što su pripadnici LGBTQI zajednice, Romi, osobe koje žive s HIV-om/AIDS-om, osobe s invaliditetom i ostale manjine, borbom protiv govora mržnje i diskriminacije, među ostalim i na tržištu rada putem izmijenjenog zakona o radu; osobito poziva Gruziju da svoje zakonodavstvo u području prava osoba s invaliditetom uskladi s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju je ta zemlja ratificirala 2014.; pozdravlja činjenicu da je Gruzija ratificirala Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) kao i donošenje Zakona o službenom jeziku i državne strategije za ravnopravnost i integraciju te poziva da se oni žurno provedu i da se uspostavi učinkovit mehanizam za njihovo praćenje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva gruzijske vlasti da poduzmu daljnje korake radi zaštite žena od svih oblika nasilja i seksualnog zlostavljanja i uznemiravanja na radnom mjestu i u javnosti te da povećaju broj žena u politici i na tržištu rada, s obzirom na to da su one i dalje podzastupljene u tim područjima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva da se pojača zaštita prava djece, među ostalim i sprječavanjem nasilja nad djecom i omogućavanjem pristupa obrazovanju svoj djeci, što se odnosi i na djecu s invaliditetom; ponovno ističe da je gruzijska vlada dužna pomno nadzirati stanje u kojem se nalaze djeca u domovima za nezbrinutu djecu i ustanovama koje vode vjerske zajednice; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća na važnost slobodnih i neovisnih masovnih medija, uredničke neovisnosti te pluralizma i transparentnosti vlasništva u medijskom okruženju, kao ključnih demokratskih načela; sa zadovoljstvom primjećuje poboljšanja u Gruziji, kao što je vidljivo iz Svjetskog indeksa slobode medija za 2018. koji su objavili Reporteri bez granica; ističe politizaciju medijskih sadržaja; podsjeća na slučaj TV kanala Rustavi 2; |
| --- | --- |

38.

Trgovinska i gospodarska suradnja

| 39. | pozdravlja naglasak na stvaranju radnih mjesta te na pravima radnika, posebno donošenjem zakona o sigurnosti na radu kako bi se istinski uhvatilo u koštac s dramatičnim posljedicama nesreća na radu; potiče parlament Gruzije da proširi područje primjene toga zakona kako ne bi bilo izuzeća; podsjeća gruzijske vlasti na obvezu poštovanja međunarodnih standarda rada i naglašava da je Odjel za inspekciju uvjeta rada potrebno razviti u cjelovit i neovisan sustav inspekcija rada usklađen s konvencijom MOR-a br. 81, radi poboljšanja sigurnosti na radu i smanjenja neprijavljenog rada; poziva da se okonča diskriminaciju koju poslodavci vrše protiv onih koji koriste pravo sindikalnog udruživanja; zabrinut je zbog dječjeg rada i nedovoljne slobode udruživanja u sindikate; podsjeća da je od ključne važnosti sigurnost na radu u skladu sa zahtjevima iz Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da je EU najveći trgovinski partner Gruzije, koji predstavlja gotovo trećinu ukupne trgovine te zemlje, kao i najznačajniji donator i najveći izvor izravnih stranih ulaganja; pozdravlja provedbu ključnih strukturnih reformi koje za cilj imaju poboljšati gospodarsko i poslovno okruženje te omogućiti maksimalno ostvarivanje koristi od detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine; pozitivno gleda na napredak koji je Gruzija ostvarila u usklađivanju zakonodavstva u područjima povezanima s trgovinom, uključujući sanitarne i fitosanitarne mjere, ali poziva na ostvarivanje većeg napretka u području sigurnosti hrane; ističe važnost aktualnih strukturnih reformi u vezi s poboljšanjem ulagačke klime u Gruziji; naglašava da gruzijska tijela trebaju zajamčiti pravednu raspodjelu rezultata gospodarskog rasta Gruzije među stanovništvom te provedbu Sporazuma o pridruživanju na korist MSP-ova; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sa zadovoljstvom primjećuje da su se neki novi proizvodi počeli izvoziti u EU, iako Gruzija još uvijek uglavnom izvozi poljoprivredne proizvode i sirovine; potiče Komisiju da podupre Gruziju u utvrđivanju onih područja koja bi mogla dodatno poticati gospodarsku diversifikaciju te im dade prednost u procesu provedbe DCFTA-e; preporučuje da Gruzija razmotri strategiju diversifikacije za proizvode koji se izvoze na tržište EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | s odobravanjem prima na znanje napredak u području javne nabave s planiranim usklađivanjem zakonodavstva do 2022.; naglašava važnost nepristranog i neovisnog tijela za preispitivanje; potiče vladu Gruzije da poboljša transparentnost u sustavu javne nabave, posebno smanjenjem broja izuzeća od javnog nadmetanja u Zakonu o javnoj nabavi, kako bi se smanjila ukupna razina izravnog (bez tržišnog natjecanja) ugovaranja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja pristupanje Gruzije paneuromediteranskoj konvenciji o pravilima podrijetla, kojom će se omogućiti kumulacija podrijetla u okviru DCFTA-e, potiče Gruziju da pristupi Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku; |
| --- | --- |

43.

Energija i druga područja suradnje

| 44. | pozdravlja članstvo Gruzije u Energetskoj zajednici i napredak prema integraciji gruzijskog energetskog tržišta s tržištem EU-a putem regulatorne konvergencije, u skladu sa Sporazumom o pridruživanju i Ugovorom o Energetskoj zajednici; čvrsto je uvjeren da se time ostvaruje napredak u ispunjavanju uvjeta paneuropske kombinacije izvora energije radi ispunjavanja obveza iz Pariškog sporazuma o borbi protiv klimatskih promjena te 10. cilja održivog razvoja UN-a do 2030. protiv energetskog siromaštva; potiče gruzijske vlasti da poduzmu sve potrebne napore kako bi se uz potporu EU-a pojačao prijenos pravne stečevine EU-a, kao i znanstvena suradnja i razvoj inovacija u području energetske učinkovitosti i obnovljive energije; napominje da bi planove poput onog o uključivanju Ministarstva energetike u Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja trebalo donositi u tijesnoj suradnji s parlamentom Gruzije; |
| --- | --- |

44.

| 45. | preporučuje da gruzijske vlasti razviju čvrstu nacionalnu strategiju za energetiku, smanje energetske subvencije i povećaju sigurnost opskrbe energijom i energetsku neovisnost, potiče razvoj obnovljive energije i energetske učinkovitosti te donošenje potrebnih zakona i prilagodbu institucionalnog okvira; potiče jačanje energetskih koridora; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da je potrebno uložiti dodatne napore u pogledu provedbe u području prometa i okoliša; potiče gruzijsku vladu da donese strategiju za borbu protiv onečišćenja zraka; poziva gruzijske vlasti da u javnom interesu povećaju sudjelovanje javnosti u odlučivanju o okolišu i, radi poticanja interesa javnosti, razinu razmjene informacija o okolišu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da je upravljanje okolišem ključni element zahtjevâ iz Sporazuma o pridruživanju; pozdravlja stupanje na snagu novog zakona o procjeni utjecaja na okoliš koji je u skladu sa zakonodavstvom EU-a, kao i donošenje plana za klimatsku politiku; poziva na daljnje usklađivanje nacionalnih politika o okolišu s ciljevima EU-a u borbi protiv klimatskih promjena, u skladu s Pariškim sporazumom iz 2015. i, posebno, na dovršetak i usvajanje strategije za razvoj u smjeru niskih razina emisija; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da se Gruzija obvezala učinkovito provoditi multilateralne sporazume u području zaštite okoliša u skladu s poglavljem o trgovini i održivom razvoju, kojem je potrebno dodatno poboljšanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prima na znanje plan gruzijske vlade za daljnji razvoj hidroenergije; u tom pogledu poziva gruzijske vlasti da u svim tim projektima budu usklađene sa standardima EU-a, a posebno da primjenjuju otvorene i transparentne postupke procjene utjecaja na okoliš u koje bi u ključnim fazama postupka donošenja odluka bili uključeni svi relevantni dionici; |
| --- | --- |

49.

Institucionalne odredbe

| 50. | smatra da je sudjelovanje gruzijskih vlasti od trenutka izrade nacrta relevantnog zakonodavstva korisno kako bi se postupak učinio uključivijim i smanjili troškovi prijelaza za Gruziju te poziva da Komisija u potpunosti iskoristi ex ante mehanizme za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponovno ističe svoju odlučnost da pojača praćenje provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerima EU-a; ponovno poziva Komisiju i ESVD da Parlamentu i Vijeću češće dostavljaju iscrpna pisana izvješća o provedbi tih sporazumâ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da je ocjena provedbe područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine u velikoj mjeri usmjerena na trgovinske tokove i prepreke trgovini; poziva Komisiju da primjereno prati i ocjenjuje provedbu DCFTA-e, s posebnim naglaskom na prenošenje i provedbu pravne stečevine, kao i na učinak na gruzijsko društvo, te da podnese javno i sveobuhvatno godišnje izvješće, uključujući o tehničkoj i financijskoj potpori koju pruža EU; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Vijeće i Komisiju da i dalje upotrebljavaju sav mogući utjecaj kako bi potaknule Gruziju i pomogle joj u njezinim nastojanjima oko uspješne provedbe DCFTA-u te podsjeća da se održiva provedba DCFTA-e ne može osloniti samo na pomoć EU-a, već zahtijeva neovisnu upravu s gruzijske stranke, s ciljem promicanja povećanja trgovinskih tokova, smanjenja birokratskog opterećenja i pojednostavljenja administrativnih postupaka; poziva obje strane da pružaju veću potporu mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima (MMSP) te da pružaju tehničku pomoć; potiče Komisiju da razmotri osnivanje skupine za potporu Gruziju na sličan način kao i skupine za potporu koja je stvorena za Ukrajinu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i/ili Komisiju da sva godišnja izvješća o provedbi pridruživanja objavljuju istovremeno te da u istom trenutku objave i usporednu ocjenu, na temelju konkretnih pokazatelja, stupnja napretka u provedbi Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine u svakoj pridruženoj zemlji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | donosi odluku o sastavljanju godišnjih izvješća o provedbi sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Gruzije. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL C 294, 12.8.2016., str. 31.

(2)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(3)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0073.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0266.

(6)  „Promjena izbornih zakona u trima zemljama Istočnog partnerstva u postupku pridruživanja, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama”, Europski parlament, 26. listopada 2017.

(7)  „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine”, Europski parlament, 28. lipnja 2018.

(8)  „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini: komparativna perspektiva”, Europski parlament, rujan 2018.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/58

---

P8_TA(2018)0458

Provedba Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Moldove

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom (2017/2281(INI))

(2020/C 363/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22, 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane („Sporazum”), koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane („Sporazum”), koji je u potpunosti stupio na snagu 1. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije, i to Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (1), Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2), Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (3) i Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prijašnje rezolucije, i to Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o političkoj krizi u Moldovi nakon poništavanja rezultata izbora za gradonačelnika Kišinjeva (1), Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (2), Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Moldovi (3) i Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (4),

| — | uzimajući u obzir potpisivanje u studenome 2017. memoranduma o razumijevanju, sporazuma o jamstvenom instrumentu te sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za mikrofinancijsku pomoć u vrijednosti od 100 milijuna EUR za razdoblje 2017. – 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potpisivanje u studenome 2017. memoranduma o razumijevanju, sporazuma o jamstvenom instrumentu te sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za mikrofinancijsku pomoć u vrijednosti od 100 milijuna EUR za razdoblje 2017. – 2018.,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan Moldove za provedbu Sporazuma o pridruživanju između Moldove i Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan Moldove za provedbu Sporazuma o pridruživanju između Moldove i Europske unije,

| — | uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o izvješću o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 3. travnja 2018. (SWD(2018)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje o izvješću o provedbi pridruživanja u Republici Moldovi od 3. travnja 2018. (SWD(2018)0094),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 24. studenoga 2017. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva, osobito onu posljednju od 24. studenoga 2017. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 26. veljače 2018. o Republici Moldovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 26. veljače 2018. o Republici Moldovi,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International naslovljeno „Stanje korupcije: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova i Ukrajina”, objavljeno 2. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Transparency International naslovljeno „Stanje korupcije: Armenija, Azerbajdžan, Gruzija, Moldova i Ukrajina”, objavljeno 2. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješće i preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (ODIHR) i Venecijanske komisije Vijeća Europe, a posebice ono od 15. ožujka 2018. o promjeni izbornih zakona u Moldovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće i preporuke Ureda za demokratske institucije i ljudska prava pri Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (ODIHR) i Venecijanske komisije Vijeća Europe, a posebice ono od 15. ožujka 2018. o promjeni izbornih zakona u Moldovi,

| — | uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest i Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i drugih predstavnika civilnog društva u Moldovi i njihove preporuke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronest i Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva i drugih predstavnika civilnog društva u Moldovi i njihove preporuke,

| — | uzimajući u obzir zaključke misije Odbora za vanjske poslove u Moldovi 3. i 4. travnja 2018. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke misije Odbora za vanjske poslove u Moldovi 3. i 4. travnja 2018. godine,

| — | uzimajući u obzir stručne studije koje je sastavio Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima pridruženim zemljama Istočnog partnerstva, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama” objavljenu 26. listopada 2017. (5), procjenu provedbe na razini EU-a naslovljenu „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine” objavljenu 28. lipnja 2018. (6) i komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini” objavljenu u srpnju 2018. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stručne studije koje je sastavio Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima pridruženim zemljama Istočnog partnerstva, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama” objavljenu 26. listopada 2017. (5), procjenu provedbe na razini EU-a naslovljenu „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine” objavljenu 28. lipnja 2018. (6) i komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini” objavljenu u srpnju 2018. (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0322/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0322/2018),

| A. | budući da su politički i gospodarski odnosi između Europske unije i Republike Moldove pojačani u okviru Istočnog partnerstva, a posebno potpisivanjem (27. lipnja 2014.) i stupanjem na snagu (1. srpnja 2016.) Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom, uključujući detaljno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine; |
| --- | --- |

A.

budući da su politički i gospodarski odnosi između Europske unije i Republike Moldove pojačani u okviru Istočnog partnerstva, a posebno potpisivanjem (27. lipnja 2014.) i stupanjem na snagu (1. srpnja 2016.) Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom, uključujući detaljno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine;

| B. | budući da je Sporazum o pridruživanju EU-a s Moldovom utemeljen na zajedničkim vrijednostima, uključujući „poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda proglašenih Općom deklaracijom o ljudski pravima i definiranih Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Helsinškim završnim aktom Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. te Pariškom poveljom za novu Europu iz 1990.”; |
| --- | --- |

B.

budući da je Sporazum o pridruživanju EU-a s Moldovom utemeljen na zajedničkim vrijednostima, uključujući „poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda proglašenih Općom deklaracijom o ljudski pravima i definiranih Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Helsinškim završnim aktom Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. te Pariškom poveljom za novu Europu iz 1990.”;

| C. | budući da se Moldova u okviru tog sporazuma obvezala na provedbu opsežnih nacionalnih reformi, utemeljenih na pravu i praksi EU-a, u nizu područja koja doprinose dobrom upravljanju, gospodarskom razvoju i bližoj suradnji s EU-om; budući da se EU radi potpore tim reformama obvezao Moldovi osigurati znatnu financijsku i proračunsku pomoć, koja iznosi 1,14 milijardi EUR u dodijeljenim sredstvima od 2007., uz sredstva za financiranje regionalnih programa; |
| --- | --- |

C.

budući da se Moldova u okviru tog sporazuma obvezala na provedbu opsežnih nacionalnih reformi, utemeljenih na pravu i praksi EU-a, u nizu područja koja doprinose dobrom upravljanju, gospodarskom razvoju i bližoj suradnji s EU-om; budući da se EU radi potpore tim reformama obvezao Moldovi osigurati znatnu financijsku i proračunsku pomoć, koja iznosi 1,14 milijardi EUR u dodijeljenim sredstvima od 2007., uz sredstva za financiranje regionalnih programa;

| D. | budući da detaljno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine robi i uslugama omogućuje privilegiran pristup tržištu EU-a iz Moldove; budući da se, zahvaljujući detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine, obujam trgovine između EU-a i Moldove u 2017. povećao za 20 % i iznosio je 4 milijarde EUR; budući da je EU trenutačno najveći trgovinski partner Moldove, koja s njime obavlja 55 % ukupne trgovine; budući da je EU i najveći ulagač u Moldovu; budući da prvi dostupni podaci za 2018. potvrđuju taj pozitivni trend; budući da je stopa korištenja povlastica Moldove 90 %, što pokazuje da je DCFTA od koristi za moldovska poduzeća, radnike i građane; budući da je postignut napredak u ključnim područjima kao što su sanitarne i fitosanitarne mjere, tehničke prepreke trgovini, carina i javna nabava; budući da su u skladu s odredbama poglavlja o trgovini i održivom razvoju osnovane domaće savjetodavne skupine koje su se dosad sastale tri puta; |
| --- | --- |

D.

budući da detaljno i sveobuhvatno područje slobodne trgovine robi i uslugama omogućuje privilegiran pristup tržištu EU-a iz Moldove; budući da se, zahvaljujući detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine, obujam trgovine između EU-a i Moldove u 2017. povećao za 20 % i iznosio je 4 milijarde EUR; budući da je EU trenutačno najveći trgovinski partner Moldove, koja s njime obavlja 55 % ukupne trgovine; budući da je EU i najveći ulagač u Moldovu; budući da prvi dostupni podaci za 2018. potvrđuju taj pozitivni trend; budući da je stopa korištenja povlastica Moldove 90 %, što pokazuje da je DCFTA od koristi za moldovska poduzeća, radnike i građane; budući da je postignut napredak u ključnim područjima kao što su sanitarne i fitosanitarne mjere, tehničke prepreke trgovini, carina i javna nabava; budući da su u skladu s odredbama poglavlja o trgovini i održivom razvoju osnovane domaće savjetodavne skupine koje su se dosad sastale tri puta;

| E. | budući da je, nadalje, u zamjenu za provedbu reformi u Moldovi u području pravosuđa i sigurnosti, uključujući borbu protiv korupcije, EU u 2014. pristao i na odobravanje putovanja bez vize u schengenski prostor za moldovske građane koji posjeduju biometrijsku putovnicu; budući da je u prve četiri godine provedbe bezviznog režima više od 1,5 milijuna moldovskih građana iskoristilo tu povlasticu; |
| --- | --- |

E.

budući da je, nadalje, u zamjenu za provedbu reformi u Moldovi u području pravosuđa i sigurnosti, uključujući borbu protiv korupcije, EU u 2014. pristao i na odobravanje putovanja bez vize u schengenski prostor za moldovske građane koji posjeduju biometrijsku putovnicu; budući da je u prve četiri godine provedbe bezviznog režima više od 1,5 milijuna moldovskih građana iskoristilo tu povlasticu;

| F. | budući da je EU u više navrata izrazio zabrinutost u pogledu narušavanja demokratskih standarda koje je posljedica nedavnih odluka moldovskih vlasti, uključujući poništenje rezultata lokalnih izbora u Kišinjevu u lipnju 2018. iz sumnjivih razloga i na netransparentan način, izbornu reformu iz srpnja 2017., koja je usvojena unatoč negativnim preporukama ODIHR-a i Venecijanske komisije, neostvarivanje napretka u kaznenom progonu osoba koje su sudjelovale u prijevari u bankarskom sektoru u kojoj je nestala jedna milijarda USD, koja je otkrivena 2014., te sve češće slučajeve kršenja ljudskih prava, posebno usmjerene na neovisne suce, novinare i političke protivnike; |
| --- | --- |

F.

budući da je EU u više navrata izrazio zabrinutost u pogledu narušavanja demokratskih standarda koje je posljedica nedavnih odluka moldovskih vlasti, uključujući poništenje rezultata lokalnih izbora u Kišinjevu u lipnju 2018. iz sumnjivih razloga i na netransparentan način, izbornu reformu iz srpnja 2017., koja je usvojena unatoč negativnim preporukama ODIHR-a i Venecijanske komisije, neostvarivanje napretka u kaznenom progonu osoba koje su sudjelovale u prijevari u bankarskom sektoru u kojoj je nestala jedna milijarda USD, koja je otkrivena 2014., te sve češće slučajeve kršenja ljudskih prava, posebno usmjerene na neovisne suce, novinare i političke protivnike;

| G. | budući da EU zbog tih događaja u 2017. nije isplatio zadnja dva obroka u okviru programa proračunske potpore za reforme u sektoru pravosuđa jer moldovske vlasti nisu pokazale dovoljnu posvećenost reformi tog sektora te da je EU u 2018. obustavio isplatu prvog obroka makrofinancijske pomoći zbog neispunjenja političkih uvjeta koji su 4. srpnja 2017. utvrđeni u prilogu odluci Europskog parlamenta i Vijeća te u kojima je navedeno da je „preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći da zemlja korisnica poštuje djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava te da jamči poštovanje ljudskih prava”; |
| --- | --- |

G.

budući da EU zbog tih događaja u 2017. nije isplatio zadnja dva obroka u okviru programa proračunske potpore za reforme u sektoru pravosuđa jer moldovske vlasti nisu pokazale dovoljnu posvećenost reformi tog sektora te da je EU u 2018. obustavio isplatu prvog obroka makrofinancijske pomoći zbog neispunjenja političkih uvjeta koji su 4. srpnja 2017. utvrđeni u prilogu odluci Europskog parlamenta i Vijeća te u kojima je navedeno da je „preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći da zemlja korisnica poštuje djelotvorne demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava te da jamči poštovanje ljudskih prava”;

| H. | budući da nedavni razvoj događaja nakon donošenja tih odluka uzrokuju dodatnu zabrinutost, posebno zbog takozvanog „paketa fiskalnih reformi”, koji je usvojen u srpnju 2018. i koji sadrži program porezne amnestije kojim se povećava opasnost od pranja novca, i zbog dodatnih pritisaka na opoziciju i mirne prosvjede članova opozicije te na male neovisne medijske kuće koje se bore za opstanak unatoč tome što je u srpnju 2018. donesen novi Zakon o audiovizualnim medijima; |
| --- | --- |

H.

budući da nedavni razvoj događaja nakon donošenja tih odluka uzrokuju dodatnu zabrinutost, posebno zbog takozvanog „paketa fiskalnih reformi”, koji je usvojen u srpnju 2018. i koji sadrži program porezne amnestije kojim se povećava opasnost od pranja novca, i zbog dodatnih pritisaka na opoziciju i mirne prosvjede članova opozicije te na male neovisne medijske kuće koje se bore za opstanak unatoč tome što je u srpnju 2018. donesen novi Zakon o audiovizualnim medijima;

| I. | budući da se u Indeksu organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2017. Moldova našla na 122. mjestu od njih 180, zajedno s Azerbajdžanom i Malijem; budući da su Reporteri bez granica u Svjetskom indeksu slobode medija Moldovu smjestili na 81. mjesto od njih 180, dok je 2014. bila na 56. mjestu; |
| --- | --- |

I.

budući da se u Indeksu organizacije Transparency International o percepciji korupcije za 2017. Moldova našla na 122. mjestu od njih 180, zajedno s Azerbajdžanom i Malijem; budući da su Reporteri bez granica u Svjetskom indeksu slobode medija Moldovu smjestili na 81. mjesto od njih 180, dok je 2014. bila na 56. mjestu;

Opća načela i zajedničke vrijednosti

| 1. | ističe važnost Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine i prima na znanje napredak koji je Moldova dosada ostvarila; međutim, inzistira na tome da puna provedba Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine, posebno u pogledu političkih reformi, mora biti najviši prioritet jer omogućuje daljnje produbljivanje odnosa te zemlje s EU-om na korist svih moldovskih građana te otvara put dodatnim perspektivama koje proizlaze iz modela Istočno partnerstvo plus koji zagovara Parlament; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje pokretače pozitivnih promjena u Moldovi, prije svega one koji predvode napore za reformu bankarskog sektora nakon prijevare u bankarskom sektoru 2014. godine u vrijednosti od 1 milijarde USD (što je 12 % BDP-a), napore koje bi, u skladu s pozivom EU-a i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) trebalo nastaviti ulagati; pozdravlja činjenicu da je evaluacija MMF-a iz srpnja 2018. o provedbi programa koji podržava MMF bila uspješna; poziva moldovske političare i cijelo sudstvo da podrže te napore usmjerene na reformiranje zemlje i borbu protiv korupcije u skladu s obvezama iz Sporazuma o pridruživanju jer je nedostatak političke volje jedno od najvažnijih uskih grla u provedbi vjerodostojne reforme; poziva sve političke snage na sudjelovanje u konstruktivnom dijalogu, u interesu te zemlje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava veliku zabrinutost zbog nazadovanja u vezi s demokratskim standardima u Moldovi gdje politički vođe koji su na vlasti podrivaju temeljne vrijednosti koje se Moldova u sklopu Sporazuma o pridruživanja posebno obvezala poštovati poput demokracije, uključujući poštene i transparentne izbore na kojima se poštuje volja građana, višestranačkog demokratskog sustava i vladavine prava, uključujući neovisnost i nepristranost pravosuđa, i to tako što podilaze poslovnim interesima, što ne nailazi na nikakvo protivljenje većine političke klase i sudstva, zbog čega je Republika Moldova pod vlašću oligarhijskih interesnih skupina, s koncentracijom gospodarske i političke moći u rukama malog broja osoba koji utječu na parlament, vladu, političke stranke, državnu upravu, policiju, sudstvo i medije, zbog čega je provedba zakonodavstva izuzetno nezadovoljavajuća i od nje građani imaju malo koristi; ponavlja svoju odlučnost da se usredotoči na ispunjavanje obveze obrane zajedničkih vrijednosti, umjesto na neuvjerljive „geopolitičke” argumente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog namjernog kršenja političkih uvjeta povezanih s demokratskim standardima u Moldovi, što se prije svega odnosi na nedavne promjene nacionalnih izbornih zakona, u kojima nisu uzete u obzir neke od najvažnijih preporuka iz zajedničkog mišljenja Venecijanske komisije i ODIHR-a, te razrješavanje Dorina Chirtoacăa dužnosti gradonačelnika Kišinjeva i poništavanje izbora Andreija Năstasea, zbog čega je došlo do obustave isplate makrofinancijske pomoći i isplata u okviru programa proračunske potpore EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoje stajalište da bi se bilo kakve odluke o budućim isplatama makrofinancijske pomoći trebale donijeti tek nakon parlamentarnih izbora planiranih za veljaču 2019. i pod uvjetom da se ti izbori provedu u skladu s međunarodno priznatim standardima i da ih ocijene specijalizirana međunarodna tijela te smatra da bi isplata sredstava u okviru svih programa proračunske potpore trebala ostati obustavljena dok se ne postigne značajan napredak u području demokratskih standarda, što se odnosi i na reformu pravosudnog sustava i na sudski progon osoba koje su sudjelovale u prijevari u bankarskom sektoru, u skladu s Rezolucijom Europskog parlamenta od 5. srpnja 2018.; u međuvremenu poziva Komisiju i ESVD da nastave preraspodjeljivati sredstva za potporu civilnom društvu i neovisnim medijima u Moldovi, kao i privatnom sektoru i lokalnim tijelima, među ostalim im kroz nova partnerstva i razvojne projekte, po mogućnosti uz koordinaciju s pomoći iz drugih država članica EU-a, i da koordinira napore s drugim organizacijama poput Međunarodnog monetarnog fonda kako bi se osigurala veća usklađenost u postavljanju uvjeta za isplatu financijske pomoći; s oprezom očekuje rezultate preispitivanja izbornih zakona koje provodi zakonodavni odbor za imenovanja i imunitet Parlamenta Moldove; poziva Europsku komisiju da uspostavi mehanizam za praćenje reformi, na temelju jasnih pokazatelja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na sadržaj članaka 2. i 455. Sporazuma o pridruživanju, u skladu s kojima je poštovanje demokratskih načela temeljni element Sporazuma a kršenje tih prava može dovesti do suspenzije prava koja iz njega proizlaze; podsjeća da je potrebno uložiti velike napore kako bi se nastavili zadovoljavati pokazatelji za borbu protiv korupcije i pranja novca; zahtijeva da svi budući sporazumi budu uvjetovani reformom pravosuđa i temeljitom istragom i kaznenim progonom osoba odgovornih za prijevaru u bankarskom sektoru u kojoj je nestala jedna milijarda USD; isto tako podsjeća na pokazatelje za borbu protiv korupcije i pranja novca koji su povezani s liberalizacijom viznog režima; |
| --- | --- |

6.

Uspostavljeni institucijski okvir za provedbu Sporazuma

| 7. | pozdravlja usvajanje mnogih zakona u skladu s obvezama Moldove u okviru Sporazuma o pridruživanju; međutim, ističe važnost brze i potpune provedbe tih zakona kako bi se ostvario krajnji cilj Sporazuma o pridruživanju, a to je ostvarenje opipljivih i održivih poboljšanja životnih uvjeta za obične građane u Moldovi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na veću uključenost Parlamenta, premijera te ministra vanjskih poslova i europskih integracija Moldove kako bi osigurali politički nadzor i praćenje Sporazuma o pridruživanju na visokoj razini, posebno s pomoću neprestanog pojednostavnjivanja relevantnih parlamentarnih i vladinih struktura i povećanja njihova administrativnog kapaciteta te koordinacije i usklađivanja planova resornih ministarstava i njihove potpune i učinkovite provedbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja osnivanje Međuparlamentarne skupštine Gruzije, Moldove i Ukrajine i njezino prvo zasjedanje, održano 8. i 9. lipnja 2018. u Kijevu; potiče tu skupštinu da nadzire provedbu sporazumâ o pridruživanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva moldovska tijela da ulože više truda u provedbu Sporazuma o pridruživanju i da svoja djelovanja organiziraju, posebno kroz Nacionalni akcijski plan za provedbu Sporazuma o pridruživanju između Moldove i Europske unije, u skladu s konkretnim sektorima i rezultatima koje treba ostvariti, a ne u skladu s člancima Sporazuma o pridruživanju, kako bi se precizno odredili prioriteti i raspored u pogledu provedbe mjera, što bi trebale učiniti namjenske stručne jedinice na temelju procjena učinka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i Komisiju da na temelju napretka u pogledu demokratskih standarda osnuju posebnu skupinu EU-a za pružanje podrške Moldovi, kako bi se osigurao veći transfer stručnih znanja, posebno u pogledu usklađivanja moldovskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU-a, i koordinirala isplata financijske pomoći Moldovi za potporu provedbi Sporazuma o pridruživanju, jednom kad se ispune uvjeti za to; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva ESVD i Komisiju da povećaju unutarnje kapacitete za pojačano praćenje provedbe Sporazuma o pridruživanju, posebno znatnim povećanjem namjenskih ljudskih resursa, te da napredak počnu ocjenjivati na kvalitativnoj razini, posebno uvođenjem postupaka provjere koji bi omogućili ocjenjivanje zaista postignute usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a koja je obvezna u skladu sa Sporazumom o pridruživanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja pojačani dijalog na ministarskoj razini s Moldovom i drugim pridruženim partnerima o reformama povezanima s pridruživanjem u području trgovine te, pod uvjetom da se ostvari napredak u pogledu demokratskih standarda, podupire pokretanje takvih dijaloga u drugim područjima obuhvaćenima Sporazumom o pridruživanju, uključujući politička pitanja, slobodu i sigurnost pravosuđa te sektorsku suradnju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća na mišljenje Venecijanske komisije o izbornoj reformi u Moldovi i podržava to mišljenje prema kojemu nije postojao dovoljan konsenzus za prelazak na miješani izborni sustav za parlamentarne izbore (osim Demokratske stranke i Socijalističke stranke), što bi moglo dovesti do neželjenog utjecaja poslovnih interesa na kandidate; stoga ponovno poziva moldovske vlasti da poboljšaju izborni sustav kako bi se osiguralo da rezultati budućih izbora budu odraz volje svih moldovskih građana, a ne samo nekolicine odabranih; poziva moldovske vlasti i na to da u potpunosti provedu preporuke ODIHR-a, posebno u pogledu financiranja stranaka te slobode i pluralizma medija; ponavlja da je Europski parlament spreman preuzeti ulogu promatrača na sljedećim parlamentarnim izborima u Moldovi; |
| --- | --- |

14.

Politički dijalog i reforme, suradnja u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP)

| 15. | izražava zabrinutost zbog toga što je Zakon o audiovizualnim medijima donesen u srpnju 2018. u posljednji trenutak izmijenjen bez savjetovanja s civilnim društvom; poziva moldovske vlasti da u potpunosti provedu novi Zakon o audiovizualnim medijima u skladu s europskim standardima slobode i pluralizma medija kao što preporučuju Europska komisija i Venecijanska komisija; naglašava da je nužno provesti stvarno savjetovanje s civilnim društvom i neovisnim medijima u okviru tog postupka i postupka usvajanja novog zakona o oglašavanju; naglašava da je potrebno izbjeći sve pokušaje ugrožavanja pluralizma medija, posebno one koji bi dodatno potaknuli kartelizaciju medijskog tržišta i povezanog tržišta oglašavanja; poziva moldovske vlasti da usvoje novi zakon o oglašavanju, utemeljen na stvarnom savjetovanju s civilnim društvom; sa zabrinutošću napominje da su mediji u toj zemlji trenutačno iznimno monopolizirani i podređeni političkim i poslovnim grupacijama; poziva na transparentnost i pružanje namjenske pomoći neovisnim medijima, osobito lokalnim medijskim kućama, kako bi poštovali zahtjeve iz toga zakona u pogledu obveznog lokalnog sadržaja; naglašava važnost osiguravanja stvarne neovisnosti regulatorne agencije za medije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja napore koji se ulažu u sektoru javne uprave i upravljanja javnim financijama te potiče poduzimanje daljnjih koraka za povećanje transparentnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja dobru suradnju u području ZVSP-a, a posebno visoku razinu usklađenosti s izjavama u području ZVSP-a, i sudjelovanje u misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike, kao i suradnju Moldove s NATO-om; primjećuje napredak postignut u donošenju nove Nacionalne strategije za obranu i akcijskog plana za njezinu provedbu u razdoblju 2017. – 2021., nakon što je predsjednik Moldove povukao Nacionalnu sigurnosnu strategiju; pozdravlja stupanje na snagu sporazuma između EU-a i Moldove o razmjeni klasificiranih podataka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pohvaljuje moldovske vlasti zbog postupnog poboljšanja odnosa s Tiraspolom, ponajprije zbog uspostave mjera za jačanje međusobnog povjerenja poput otvaranja mosta Gura Bîcului-Bîcioc i potpisivanja šest dodatnih protokola, čime se poboljšava kvaliteta života građana s obiju strana rijeke Dnjestar; ponovno ističe snažnu predanost i potporu EU-a teritorijalnoj cjelovitosti Moldove te rad na pronalasku mirnog rješenja za pitanje Pridnjestrovlja; bezuvjetno podupire nastojanja OESS-a, EU-a i drugih dionika i potiče vlasti da posebno surađuju s MSP-ovima iz Pridnjestrovlja, da nastave izgrađivati međusobne odnose na ovoj razini angažmana te da poduzmu dodatne napore za promicanje ljudskih prava i da poštuju odluke Europskog suda za ljudska prava; poziva moldovske vlasti da poduzmu dodatne napore radi provedbe izmijenjenog zakona o posebnom pravnom statusu Gagauzije; |
| --- | --- |

18.

Vladavina prava i dobro upravljanje

| 19. | poziva vlasti da osiguraju neovisnost, nepristranost i učinkovitost sudstva i institucija specijaliziranih za borbu protiv korupcije, uključujući Vrhovno tužiteljsko vijeće, Nacionalni antikorupcijski centar, Antikorupcijski ured tužiteljstva, Nacionalno tijelo za integritet i Agenciju za povrat imovine stečene kaznenim djelima, u prvom redu tako da im se dodijele adekvatni resursi, da se pri zapošljavanju osoblja zajamče transparentni postupci odabira u kojima će sudjelovati neovisni stručnjaci te da se usvoje ustavne izmjene u skladu s preporukama Venecijanske komisije, prvenstveno usmjerene na ukidanje početnog mandata od pet godina za suce, na izmjenu sastava Vrhovnog sudskog vijeća i jačanje njegove uloge te na oduzimanje ovlasti Parlamenta da imenuje suce Vrhovnog suda; i dalje je duboko zabrinut zbog selektivnog pristupa koji se provodi u moldovskom pravosuđu i ističe da je, prema nedavnim izvješćima organizacije Transparency International, ono tek u ograničenoj mjeri neovisno od izvršne vlasti, odnosno da se koristi kao instrument protiv političkih i poslovnih protivnika; ističe da je potrebno osigurati pouzdanu uspješnost istraga u predmetima povezanima s korupcijom, među ostalim i za osobe na visokim razinama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja izmjene zakonodavstva usvojene u srpnju 2018. kako bi se suci u većoj mjeri birali i napredovali na temelju zasluga te kako bi se povećala njihova odgovornost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poziva na to da se na temelju zaključaka i preporuka iz prvog i drugog izvješća revizora Kroll, koja bi trebalo u cijelosti objaviti, bez odgode pokrenu transparentni postupci protiv svih onih odgovornih za prijevaru u bankarskom sektoru u vrijednosti od jedne milijarde USD razotkrivenu 2014., kao i da se vrate ukradena sredstva; prima na znanje strategiju za povrat sredstava koju su donijele moldovske vlasti, ali sa zabrinutošću ističe da je istraga u tom predmetu provedena prilično neučinkovito; naglašava da sudovi moraju prestati ne postupati po čvrstim dokazima i brzo na otvorenim saslušanjima ispitati neriješene predmete ili predmete za koje su u tijeku istrage, posebno predmet povezan s Ilhanom Shorom; naglašava da je politička odluka da se banke spase javnim sredstvima dodatno pojačala gubitak povjerenja u moldovsku politiku; poziva Vijeće da razmotri sankcije protiv pojedinaca a države članice EU-a da pruže potporu istrazi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava zabrinutost u pogledu povećanog rizika od pranja novca jer je takozvani „paket fiskalnih reformi” usvojen na brzinu u srpnju 2018., a on sadrži i program porezne amnestije koji se može legalizirati nezakonito stečena imovina; poziva na to da se taj paket izmijeni kako bi se uklonile te mogućnosti i obvezuje se u međuvremenu posvetiti posebna pozornost njegovoj provedbi, u suradnji s Komisijom, Europskom službom za vanjsko djelovanje i drugim međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava također da je potrebno suočiti se s pojavom organiziranog kriminala, među ostalim sa slučajevima krijumčarenja oružja i ljudi i pranja novca znatnih razmjera, posebno iz Rusije; ističe odgovornost sudaca u pogledu poštovanja vladavine prava i naglašava da bi pravomoćno osuđeni suci trebali biti upućeni na izdržavanje kazne; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva na to da se omogući izravan uvid preko interneta u elektronske imovinske kartice viših političkih i administrativnih dužnosnika, slijedeći primjer Ukrajine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva moldovske vlasti da poštuju međunarodna načela i najbolje prakse kojima se jamči poticajno okruženje za civilno društvo; naglašava ključnu ulogu civilnog društva u praćenju provedbe reformi i u promicanju transparentnosti i odgovornosti javnih institucija; posebice očekuje da se u budućnosti neće donositi zakonodavstvo kojim se ograničava nacionalno ili strano financiranje moldovskih nevladinih organizacija i organizacijama civilnog društva te kojim se neopravdano povećava administrativno opterećenje i teret izvješćivanja za njih; žali zbog ograničavanja sudjelovanja građana u nizu situacija, primjerice u ožujku 2018. kad je Središnje izborno povjerenstvo odbilo zahtjev za organiziranje referenduma o izmjenama izbornog sustava; |
| --- | --- |

25.

Poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 26. | izražava zabrinutost zbog znakova daljnjeg ograničavanja prostora za djelovanje civilnog društva u Moldovi i poziva vlasti da smjesta zaustave neopravdane ili nerazmjerne kaznene postupke, među kojima su i neki koji su pokrenuti na temelju izmišljenih optužbi, te selektivno pravosuđe protiv političkih protivnika, njihovih odvjetnika i/ili njihovih obitelji; kritički se odnosi prema činjenici da su veleposlanstva država članica EU-a i delegacija Europske službe za vanjsko djelovanje sve češće spriječeni da promatraju suđenja jer ih Moldova zatvara za javnost; izražava posebnu zabrinutost zbog ciljanih postupaka protiv boraca za ljudska prava, neovisnih sudaca poput Domnice Manole i Gheorghea Bălana te novinara i kritičara vlade kao i predsjednika Demokratske stranke Moldove, Vladimira Plahotniuca; potiče nadležne vlasti da zajamče pravo na pravedno suđenje i poštovanje ljudskih prava u pritvoru; naglašava da je potrebno provesti učinkovite istrage prijavljenih slučajeva mučenja u pritvoru i psihijatrijskim ustanovama; poziva vlasti da također zajamče slobodu okupljanja i izražavanja te, posebno, održavanja mirnih prosvjeda i da se ta temeljna prava strogo poštuju, u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja donošenje nove Nacionalne strategije za jednakost spolova 2017. i poziva vlasti da osiguraju njezinu punu provedbu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva vlasti da znatno intenziviraju napore za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, prije svega ugroženih skupina, tako što će se boriti protiv govora mržnje, nasilja, socijalne isključenosti i diskriminacije – problema koji i dalje izazivaju veliku zabrinutost – protiv LGBTQI osoba, osoba s invaliditetom i manjina poput Roma, kao i protiv govora mržnje i diskriminacije na temelju spola ili političke pripadnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | snažno osuđuje nedavno izručenje/otmice turskih državljana Turskoj zbog njihove navodne povezanosti s pokretom Gülen, čime je povrijeđeno načelo vladavine prava i temeljna ljudska prava; poziva moldovske vlasti da osiguraju da se svi zahtjevi za izručenje primljeni od trećih zemalja obrade na transparentan način i uz poštovanje sudskih postupaka u potpunosti u skladu s europskim načelima i standardima; |
| --- | --- |

29.

Trgovinska i gospodarska suradnja

| 30. | pozdravlja znatno povećanje uvoza iz Moldove u EU, kao rezultat stupanja na snagu DCFTA-e, i činjenicu da je EU najveći ulagač u Moldovu, ali žali zbog činjenice da navedeno nije dovelo do poboljšanja socijalnog i gospodarskog stanja građana te zemlje; upozorava da nedostatak napretka u poboljšanju životnog standarda stanovništva ugrožava pozitivan stav prema proeuropskoj orijentaciji te zemlje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na važnost neovisnosti sudstva, borbe protiv korupcije i smanjenja administrativnog i birokratskog opterećenja za poboljšanje ulagačke i poslovne klime; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče daljnji napredak u području sanitarnih i fitosanitarnih standarda te zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na učinkovito poštovanje klauzula o trgovini i održivom razvoju i međunarodnih obveza, a posebno na pravilnu provedbu temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada. |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da je regulatorno usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a ključna dimenzija DCFTA-a jer pristup tržištu EU-a i reformama zapravo u velikoj mjeri ovise o odgovarajućoj primjeni i provedbi relevantnog zakonodavstva; svjesna je znatnog izazova koji to predstavlja za upravljanje, institucije i javnu upravu u Moldovi te potiče Komisiju da osigura odgovarajuću tehničku i financijsku potporu; |
| --- | --- |

34.

Energija i druga područja suradnje

| 35. | pozdravlja donošenje zakona o energiji iz 2017. kao daljnjeg koraka prema prenošenju trećeg energetskog paketa u nacionalno zakonodavstvo te potiče konkretne korake za osiguravanje neovisnosti regulatorne agencije za energiju ANRE; prima na znanje napore koje Moldova ulaže u promicanje obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitost i smatra da je ključno poboljšati metode agroekološkog poljoprivrednog uzgoja u okviru održivog ruralnog razvoja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na odlučnije poteze u području zaštite okoliša, u pogledu upravljanja vodnim resursima iz rijeke Dnjestar, gospodarenja otpadom i klimatskih promjena, u pogledu provedbe i koordinacije zakonodavstva; |
| --- | --- |

36.

Institucionalne odredbe

| 37. | poziva EU, njegove države članice i Moldovu da pojačaju komunikacijske aktivnosti u pogledu provedbe Sporazuma o pridruživanju i očekivanih koristi koje će građani Moldove imati od povezanih reformi i tješnje integracije s Europskom unijom; naglašava da se protiv dezinformacija koje širi Rusija treba boriti kvalitetnim informacijama koje su utemeljene na činjenicama i dostupne na svim jezicima koji se govore u Moldovi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno ističe svoju odlučnost da pojača praćenje provedbe međunarodnih sporazuma s istočnim partnerima EU-a; još jedanput poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da Parlamentu i Vijeću češće dostavljaju pisana izvješća o provedbi tih sporazuma; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da je praksa uključivanja moldovskih državnih organa već od faze izrade nacrta relevantnog zakonodavstva korisna jer proces čini uključivijim i smanjuje tranzicijske troškove Moldove, te poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi potencijal postupka ex-ante konzultacija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da je evaluacija provedbe DCFTA-a snažno usmjerena na trgovinske tokove i prepreke trgovini; poziva Komisiju da na odgovarajući način prati i ocjenjuje provedbu DCFTA-a, obraćajući posebnu pozornost na prenošenje i primjenu pravne stečevine, kao i utjecaj na moldovsko društvo te kako bi se osiguralo javno i sveobuhvatno godišnje izvješćivanje koje uključuje izvješćivanje o tehničkoj i financijskoj potpori EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i/ili Komisiju da sva godišnja izvješća o provedbi pridruživanja objavljuju istovremeno te da u istom trenutku objave i usporednu ocjenu, na temelju konkretnih pokazatelja, razine napretka u provedbi Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine u svakoj pridruženoj zemlji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | donosi odluku o sastavljanju godišnjih izvješća o provedbi sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskoj komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Republike Moldove. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0303.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(3)  SL C 334, 19.9.2018., str. 199.

(4)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(5)  Studija naslovljena „Promjena izbornih zakona u trima pridruženim zemljama Istočnog partnerstva, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama” Europski parlament, 26. listopada 2017.

(6)  Procjena provedbe na razini EU-a naslovljena „Sporazumi o pridruživanju između EU-a i Moldove, Gruzije i Ukrajine” Europski parlament, 28. lipnja 2018.

(7)  Studija naslovljena „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini” Europski parlament, srpanj 2018.

---

Četvrtak, 15. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/66

---

P8_TA(2018)0459

Vijetnam, posebice položaj političkih zatvorenika

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Vijetnamu, posebice položaju političkih zatvorenika (2018/2925(RSP))

(2020/C 363/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito onu od 14. prosinca 2017. o slobodi izražavanja u Vijetnamu, posebno o slučaju Nguyena Vana Hoe (1), te onu od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (2), posebice o slobodi izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije, osobito onu od 14. prosinca 2017. o slobodi izražavanja u Vijetnamu, posebno o slučaju Nguyena Vana Hoe (1), te onu od 9. lipnja 2016. o Vijetnamu (2), posebice o slobodi izražavanja,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Vijetnama, potpisan 27. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji EU-a i Vijetnama, potpisan 27. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir sedmi dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama od 1. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmi dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama od 1. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornice ESVD-a od 9. veljače 2018. o osuđivanju boraca za ljudska prava u Vijetnamu te od 5. travnja 2018. o osuđivanju aktivista za ljudska prava u Vijetnamu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornice ESVD-a od 9. veljače 2018. o osuđivanju boraca za ljudska prava u Vijetnamu te od 5. travnja 2018. o osuđivanju aktivista za ljudska prava u Vijetnamu,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 20. kolovoza 2018. o nedavnoj osuđujućoj presudi izrečenoj Leu Dinhu Luongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 20. kolovoza 2018. o nedavnoj osuđujućoj presudi izrečenoj Leu Dinhu Luongu,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izjave stručnjaka UN-a od 23. veljače 2018. u kojoj se poziva na oslobođenje aktivista zatvorenih zbog prosvjeda protiv ispuštanja toksičnih tvari, te od 12. travnja 2018. u kojoj se poziva na promjene nakon zatvaranja boraca za prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave stručnjaka UN-a od 23. veljače 2018. u kojoj se poziva na oslobođenje aktivista zatvorenih zbog prosvjeda protiv ispuštanja toksičnih tvari, te od 12. travnja 2018. u kojoj se poziva na promjene nakon zatvaranja boraca za prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojemu je Vijetnam pristupio 1982., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, kojemu je Vijetnam pristupio 1982.,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 26. veljače 2016. u predmetu 1409/2014/MHZ o propustu Europske komisije da provede prethodnu procjenu učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama na ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog ombudsmana od 26. veljače 2016. u predmetu 1409/2014/MHZ o propustu Europske komisije da provede prethodnu procjenu učinka Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama na ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da, prema vijetnamskoj bazi podataka o političkim zatvorenicima koju je izradio The 88 Project, oko 160 aktivista služi zatvorsku kaznu u Vijetnamu, a oko 16 aktivista nalazi se u istražnom zatvoru; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema vijetnamskoj bazi podataka o političkim zatvorenicima koju je izradio The 88 Project, oko 160 aktivista služi zatvorsku kaznu u Vijetnamu, a oko 16 aktivista nalazi se u istražnom zatvoru;

| B. | budući da vijetnamske vlasti i dalje uhićuju, pritvaraju, uznemiravaju i zastrašuju borce za ljudska prava, novinare, blogere, pravnike specijalizirane za ljudska prava te aktiviste civilnog društva u toj zemlji; budući da se borcima za ljudska prava izriču duge zatvorske kazne zbog njihova rada povezanog s ljudskim pravima te uživanja temeljnog prava na slobodu izražavanja, na internetu ili izvan njega, što je u suprotnosti s obvezama te zemlje u okviru međunarodnog prava; |
| --- | --- |

B.

budući da vijetnamske vlasti i dalje uhićuju, pritvaraju, uznemiravaju i zastrašuju borce za ljudska prava, novinare, blogere, pravnike specijalizirane za ljudska prava te aktiviste civilnog društva u toj zemlji; budući da se borcima za ljudska prava izriču duge zatvorske kazne zbog njihova rada povezanog s ljudskim pravima te uživanja temeljnog prava na slobodu izražavanja, na internetu ili izvan njega, što je u suprotnosti s obvezama te zemlje u okviru međunarodnog prava;

| C. | budući da su aktivisti za politička i ljudska prava suočeni s teškim uvjetima u pritvoru, koji uključuju uskraćivanje liječničke skrbi, pravnog zastupanja i kontakta s obitelji; |
| --- | --- |

C.

budući da su aktivisti za politička i ljudska prava suočeni s teškim uvjetima u pritvoru, koji uključuju uskraćivanje liječničke skrbi, pravnog zastupanja i kontakta s obitelji;

| D. | budući da se u Vijetnamu sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja ne poštuje te da su Katolička crkva i nepriznate religijske denominacije, kao što su Ujedinjena budistička crkva Vijetnama, nekoliko protestantskih crkvi i druge, uključujući pripadnike etničke manjine Montagnard, i dalje izloženi teškim vjerskim progonima; |
| --- | --- |

D.

budući da se u Vijetnamu sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja ne poštuje te da su Katolička crkva i nepriznate religijske denominacije, kao što su Ujedinjena budistička crkva Vijetnama, nekoliko protestantskih crkvi i druge, uključujući pripadnike etničke manjine Montagnard, i dalje izloženi teškim vjerskim progonima;

| E. | budući da je Hoang Duc Binh osuđen na 14 godina zatvora zbog blogiranja o prosvjedima zbog katastrofe povezane s Formosom; budući da je Nguyen Nam Phong osuđen na dvije godine zatvora zbog toga što se navodno oglušio na zapovijedi javnih službenika tijekom vožnje na prosvjed; budući da su njihovi napori bili ključni za podizanje razine osviještenosti i utvrđivanje odgovornosti čeličane Formose za ispuštanje toksičnih tvari; |
| --- | --- |

E.

budući da je Hoang Duc Binh osuđen na 14 godina zatvora zbog blogiranja o prosvjedima zbog katastrofe povezane s Formosom; budući da je Nguyen Nam Phong osuđen na dvije godine zatvora zbog toga što se navodno oglušio na zapovijedi javnih službenika tijekom vožnje na prosvjed; budući da su njihovi napori bili ključni za podizanje razine osviještenosti i utvrđivanje odgovornosti čeličane Formose za ispuštanje toksičnih tvari;

| F. | budući da su u travnju 2018. članovi Bratstva za demokraciju osuđeni na zatvorske kazne od sedam do 15 godina u okviru ekstenzivne provedbe odredbi Kaznenog zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da je u rujnu 2018. Nguyen Trung Truc, još jedan član te skupine, osuđen na 12 godina zatvora nakon što je optužen za pokušaj državnog udara; |
| --- | --- |

F.

budući da su u travnju 2018. članovi Bratstva za demokraciju osuđeni na zatvorske kazne od sedam do 15 godina u okviru ekstenzivne provedbe odredbi Kaznenog zakona o nacionalnoj sigurnosti; budući da je u rujnu 2018. Nguyen Trung Truc, još jedan član te skupine, osuđen na 12 godina zatvora nakon što je optužen za pokušaj državnog udara;

| G. | budući da je Le Dinh Luong, borac za ljudska prava koji se miroljubivo zalagao za promicanje i zaštitu ljudskih prava, u skladu s odredbama Kaznenog zakona o nacionalnoj sigurnosti 16. kolovoza 2018. osuđen na 20 godina zatvora i pet godina kućnog pritvora; budući da predstavnicima Delegacije EU-a i veleposlanstava država članica EU-a nije bilo dopušteno promatrati sudski postupak; budući da postoje još brojni slučajevi u kojima su borci za ljudska prava i drugi zatvorenici savjesti doživjeli sličnu sudbinu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Le Dinh Luong, borac za ljudska prava koji se miroljubivo zalagao za promicanje i zaštitu ljudskih prava, u skladu s odredbama Kaznenog zakona o nacionalnoj sigurnosti 16. kolovoza 2018. osuđen na 20 godina zatvora i pet godina kućnog pritvora; budući da predstavnicima Delegacije EU-a i veleposlanstava država članica EU-a nije bilo dopušteno promatrati sudski postupak; budući da postoje još brojni slučajevi u kojima su borci za ljudska prava i drugi zatvorenici savjesti doživjeli sličnu sudbinu;

| H. | budući da je 12. travnja 2018. skupina stručnjaka UN-a, koju čine posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, predsjednik i izvjestitelj Radne skupine o samovoljnom oduzimanju slobode te posebni izvjestitelj za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja, pozvala Vijetnam da ne provodi represiju nad civilnim društvom i onima koji imaju različito mišljenje; |
| --- | --- |

H.

budući da je 12. travnja 2018. skupina stručnjaka UN-a, koju čine posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, predsjednik i izvjestitelj Radne skupine o samovoljnom oduzimanju slobode te posebni izvjestitelj za promicanje i zaštitu prava na slobodu mišljenja i izražavanja, pozvala Vijetnam da ne provodi represiju nad civilnim društvom i onima koji imaju različito mišljenje;

| I. | budući da Kazneni zakon Vijetnama sadržava represivne odredbe koje se zloupotrebljavaju za ušutkivanje, uhićivanje, pritvaranje, osuđivanje i ograničavanje djelovanja aktivista za ljudska prava, disidenata, pravnika, sindikata, vjerskih skupina i nevladinih organizacija, posebice onih koji zauzimaju kritičan stav prema vijetnamskoj vladi; |
| --- | --- |

I.

budući da Kazneni zakon Vijetnama sadržava represivne odredbe koje se zloupotrebljavaju za ušutkivanje, uhićivanje, pritvaranje, osuđivanje i ograničavanje djelovanja aktivista za ljudska prava, disidenata, pravnika, sindikata, vjerskih skupina i nevladinih organizacija, posebice onih koji zauzimaju kritičan stav prema vijetnamskoj vladi;

| J. | budući da vijetnamska vlada i dalje zabranjuje rad neovisnih ili privatnih medija te strogo nadzire radijske i televizijske postaje, kao i tiskane publikacije; budući da je u travnju 2016. Narodna skupština usvojila Zakon o medijima kojim se strogo ograničava sloboda medija u Vijetnamu; |
| --- | --- |

J.

budući da vijetnamska vlada i dalje zabranjuje rad neovisnih ili privatnih medija te strogo nadzire radijske i televizijske postaje, kao i tiskane publikacije; budući da je u travnju 2016. Narodna skupština usvojila Zakon o medijima kojim se strogo ograničava sloboda medija u Vijetnamu;

| K. | budući da je 12. lipnja 2018. Narodna skupština Vijetnama usvojila Zakon o kibersigurnosti u cilju strožih internetskih kontrola, u okviru kojega pružatelji internetskih usluga moraju brisati zapise koji se smatraju prijetnjama nacionalnoj sigurnosti; budući da se tim zakonom strogo ograničava sloboda izražavanja na internetu te se u velikoj mjeri pokušava ograničiti pravo na privatnost; |
| --- | --- |

K.

budući da je 12. lipnja 2018. Narodna skupština Vijetnama usvojila Zakon o kibersigurnosti u cilju strožih internetskih kontrola, u okviru kojega pružatelji internetskih usluga moraju brisati zapise koji se smatraju prijetnjama nacionalnoj sigurnosti; budući da se tim zakonom strogo ograničava sloboda izražavanja na internetu te se u velikoj mjeri pokušava ograničiti pravo na privatnost;

| L. | budući da je 1. siječnja 2018. stupio na snagu Zakon o vjeroispovijesti i religiji, prvi takav u Vijetnamu, kojim su sve vjerske skupine u zemlji obvezne registrirati se kod nadležnih vlasti i obavještavati ih o svojim aktivnostima; budući da vlasti smiju odbiti ili onemogućiti zahtjeve za registraciju te zabraniti vjerske aktivnosti koje proizvoljno smatraju protivnima „nacionalnim interesima”, „javnom redu” ili „nacionalnom jedinstvu”; budući da je tim zakonom vlada institucionalizirala svoje uplitanje u vjerska pitanja kao i državni nadzor nad vjerskim skupinama; |
| --- | --- |

L.

budući da je 1. siječnja 2018. stupio na snagu Zakon o vjeroispovijesti i religiji, prvi takav u Vijetnamu, kojim su sve vjerske skupine u zemlji obvezne registrirati se kod nadležnih vlasti i obavještavati ih o svojim aktivnostima; budući da vlasti smiju odbiti ili onemogućiti zahtjeve za registraciju te zabraniti vjerske aktivnosti koje proizvoljno smatraju protivnima „nacionalnim interesima”, „javnom redu” ili „nacionalnom jedinstvu”; budući da je tim zakonom vlada institucionalizirala svoje uplitanje u vjerska pitanja kao i državni nadzor nad vjerskim skupinama;

| M. | budući da se Vijetnam nalazi na 175. mjestu od 180 zemalja na Indeksu slobode medija za 2018. koji su sastavili Reporteri bez granica; |
| --- | --- |

M.

budući da se Vijetnam nalazi na 175. mjestu od 180 zemalja na Indeksu slobode medija za 2018. koji su sastavili Reporteri bez granica;

| N. | budući da se smrtna kazna i dalje provodi u Vijetnamu, no broj pogubljenja nije poznat jer statističke podatke o smrtnoj kazni vijetnamske vlasti smatraju državnom tajnom; budući da je u siječnju 2018. Vijetnam smanjio broj kaznenih djela kažnjivih smrću s 22 na 18; |
| --- | --- |

N.

budući da se smrtna kazna i dalje provodi u Vijetnamu, no broj pogubljenja nije poznat jer statističke podatke o smrtnoj kazni vijetnamske vlasti smatraju državnom tajnom; budući da je u siječnju 2018. Vijetnam smanjio broj kaznenih djela kažnjivih smrću s 22 na 18;

| O. | budući da Vijetnam još uvijek nije ratificirao temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, točnije Konvenciju br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, Konvenciju br. 105 o ukidanju prisilnog rada i Konvenciju br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje; |
| --- | --- |

O.

budući da Vijetnam još uvijek nije ratificirao temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, točnije Konvenciju br. 98 o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje, Konvenciju br. 105 o ukidanju prisilnog rada i Konvenciju br. 87 o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje;

| P. | budući da je dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama važan forum za aktualnu sveobuhvatnu raspravu o pitanjima koja su izvor zabrinutosti EU-a, među kojima su i potpuno poštovanje temeljnih prava slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da se odnos između Europske unije i Vijetnama mora temeljiti na poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te na pridržavanju međunarodnih standarda u tom pogledu; |
| --- | --- |

P.

budući da je dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama važan forum za aktualnu sveobuhvatnu raspravu o pitanjima koja su izvor zabrinutosti EU-a, među kojima su i potpuno poštovanje temeljnih prava slobode izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; budući da se odnos između Europske unije i Vijetnama mora temeljiti na poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te na pridržavanju međunarodnih standarda u tom pogledu;

| Q. | budući da postoji jasna poveznica između Sporazuma o partnerstvu i suradnji te Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, u skladu s kojima obje stranke moraju poštovati svoje obveze u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji jasna poveznica između Sporazuma o partnerstvu i suradnji te Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, u skladu s kojima obje stranke moraju poštovati svoje obveze u pogledu ljudskih prava;

| 1. | osuđuje kontinuirano kršenje ljudskih prava u Vijetnamu, uključujući osuđivanje, političko zastrašivanje, nadziranje, uznemiravanje, napade i nepoštena suđenja s kojima se suočavaju politički aktivisti, novinari, blogeri, disidenti i borci za ljudska prava zbog uživanja prava na slobodu izražavanja, kako na internetu tako i izvan njega, što predstavlja jasno kršenje međunarodnih obveza Vijetnama u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vijetnamske vlasti da smjesta i bezuvjetno oslobode sve borce za ljudska prava i zatvorenike savjesti pritvorene ili osuđene samo zbog uživanja prava na slobodu izražavanja, među kojima su Hoang Duc Binh, Nguyen Nam Phong, Nguyen Trung Truc i Le Dinh Luong, te da odustanu od optužnica protiv njih; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno poziva vijetnamske vlasti da prestanu s uznemiravanjem boraca za ljudska prava, da ukinu sve restrikcije koje su im nametnute te da im zajamče da u svim okolnostima mogu provoditi svoje legitimne aktivnosti povezane s ljudskim pravima bez straha od odmazde i bez ikakvih restrikcija, uključujući sudsko uznemiravanje; poziva vijetnamsku vladu da ukine sve restrikcije na slobodu vjeroispovijesti te da stane na kraj uznemiravanju vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da vijetnamska vlada mora osigurati da se prema svim zatvorenicima postupa u skladu s međunarodnim standardima; ističe činjenicu da je pravo na pristup odvjetniku, zdravstvenoj službi i članovima obitelji važno jamstvo protiv mučenja i zlostavljanja te je presudno za pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje zlouporabu represivnih zakonskih odredbi kojima se ograničavaju temeljna prava i slobode; poziva vijetnamske vlasti da stave izvan snage, ponovno razmotre ili izmijene sve represivne zakone, osobito svoj Kazneni zakon, Zakon o kibersigurnosti i Zakon o vjeroispovijesti i religiji, te da se pobrinu da zakonodavstvo bude u potpunosti u skladu sa standardima i obvezama u pogledu ljudskih prava, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čija je stranka i Vijetnam; poziva vladu da sve zakone kojima se reguliraju javna okupljanja i prosvjedi uskladi s pravom na slobodno okupljanje i udruživanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Vijetnam da potpiše i ratificira sve relevantne ugovore Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima, Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda te konvencije Međunarodne organizacije rada br. 87, br. 98 i br. 105; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Vijetnam da uputi trajni poziv izvršiteljima posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava, osobito posebnom izvjestitelju za slobodu mišljenja i izražavanja te posebnom izvjestitelju za borce za ljudska prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vijetnamske vlasti da priznaju nezavisne sindikate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU da nadzire stanje ljudskih prava u Vijetnamu i da s njegovim vlastima i svim relevantnim dionicima radi na njihovu poboljšanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da se pod svim okolnostima protivi smrtnoj kazni; poziva vijetnamske vlasti na hitno uvođenje moratorija na smrtnu kaznu kao koraka prema njezinu ukidanju; poziva vijetnamske vlasti da ponovno razmotre sve smrtne kazne kako bi se zajamčilo da su ti sudski postupci provedeni u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva ESVD i Komisiju da aktivno pružaju potporu skupinama civilnog društva i pojedincima koji se bore za ljudska prava u Vijetnamu, među ostalim i zalaganjem za oslobođenje boraca za ljudska prava i zatvorenika savjesti prilikom svih svojih kontakata s vijetnamskim vlastima; poziva Delegaciju EU-a u Hanoiju da pruži svu odgovarajuću potporu zatvorenim borcima za ljudska prava i zatvorenicima savjesti, među ostalim organiziranjem posjeta u zatvoru, promatranjem sudskih postupaka i pružanjem pravne pomoći; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice EU-a da se snažnije zalažu za konkretna poboljšanja u pogledu ljudskih prava u Vijetnamu, među ostalim tijekom nadolazećeg univerzalnog periodičnog pregleda Vijetnama u Vijeću UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoj poziv da se na razini EU-a zabrane izvoz, prodaja, ažuriranje i održavanje svih oblika sigurnosne opreme koja se može upotrijebiti ili se upotrebljava za unutarnju represiju, uključujući tehnologiju internetskog nadzora, za države u kojima je stanje ljudskih prava zabrinjavajuće; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja pojačano partnerstvo i dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Vijetnama i podsjeća na važnost tog dijaloga kao ključnog instrumenta koji se treba koristiti na učinkovit način u okviru praćenja i poticanja Vijetnama na provedbu potrebnih reformi; snažno potiče Komisiju da prati napredak u okviru tog dijaloga uvođenjem mjerila i mehanizama za praćenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vijetnamsku vladu i EU, kao važne partnere, da se obvežu na veće poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda u toj zemlji jer na njima počivaju bilateralni odnosi između Vijetnama i EU-a, osobito u pogledu ratifikacije Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama i Sporazuma o partnerstvu i suradnji između EU-a i Vijetnama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN), vladi i Narodnoj skupštini Vijetnama, visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 369, 11.10.2018., str. 73.

(2)  SL C 86, 6.3.2018., str. 122.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/70

---

P8_TA(2018)0460

Stanje ljudskih prava na Kubi

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava na Kubi (2018/2926(RSP))

(2020/C 363/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 17. studenoga 2004. o Kubi (1), od 2. veljače 2006. o politici EU-a prema kubanskoj vladi (2), od 21. lipnja 2007. o Kubi (3), od 11. ožujka 2010. o zatvorenicima savjesti na Kubi (4) te od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube (5), s druge strane i uz suglasnost Parlamenta za njegovo sklapanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 17. studenoga 2004. o Kubi (1), od 2. veljače 2006. o politici EU-a prema kubanskoj vladi (2), od 21. lipnja 2007. o Kubi (3), od 11. ožujka 2010. o zatvorenicima savjesti na Kubi (4) te od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube (5), s druge strane i uz suglasnost Parlamenta za njegovo sklapanje,

| — | uzimajući u obzir da je kubanska Nacionalna skupština narodne vlasti 19. travnja 2018. izabrala za predsjednika Miguela Díaz-Canela, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je kubanska Nacionalna skupština narodne vlasti 19. travnja 2018. izabrala za predsjednika Miguela Díaz-Canela,

| — | uzimajući u obzir zaključke Odbora UN-a za prisilne nestanke na Kubi objavljene 17. ožujka 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Odbora UN-a za prisilne nestanke na Kubi objavljene 17. ožujka 2017.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje br. 59/2018 Radne skupine UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode u vezi s Arielom Ruizom Urquiolom, kojega organizacija Amnesty International smatra zatvorenikom savjesti, usvojeno na njezinoj 82. sjednici održanoj od 20. do 24. kolovoza 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje br. 59/2018 Radne skupine UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode u vezi s Arielom Ruizom Urquiolom, kojega organizacija Amnesty International smatra zatvorenikom savjesti, usvojeno na njezinoj 82. sjednici održanoj od 20. do 24. kolovoza 2018.,

| — | uzimajući u obzir univerzalne periodične preglede o Kubi koje je Vijeće UN-a za ljudska prava provelo u svibnju 2013. i u svibnju 2018. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir univerzalne periodične preglede o Kubi koje je Vijeće UN-a za ljudska prava provelo u svibnju 2013. i u svibnju 2018. godine,

| — | uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch o Kubi iz 2017. godine i izjavu Erike Guevara-Rosas, direktorice organizacije Amnesty International za Amerike, danu 27. srpnja 2018. o 100 dana nove kubanske vlasti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Human Rights Watch o Kubi iz 2017. godine i izjavu Erike Guevara-Rosas, direktorice organizacije Amnesty International za Amerike, danu 27. srpnja 2018. o 100 dana nove kubanske vlasti,

| — | uzimajući u obzir mjesečne izjave Kubanskog povjerenstva za ljudska prava i nacionalno pomirenje (CCDHRN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mjesečne izjave Kubanskog povjerenstva za ljudska prava i nacionalno pomirenje (CCDHRN),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir kubanski Ustav, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kubanski Ustav,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su ljudska prava sastavni dio političkih dijaloga Europske unije i njezinih sporazuma o trgovini i suradnji; budući da bi nedjeljivost ljudskih prava, što obuhvaća i građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava, trebala biti jedan od glavnih ciljeva Europske unije u njezinim odnosima s Kubom; |
| --- | --- |

A.

budući da su ljudska prava sastavni dio političkih dijaloga Europske unije i njezinih sporazuma o trgovini i suradnji; budući da bi nedjeljivost ljudskih prava, što obuhvaća i građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava, trebala biti jedan od glavnih ciljeva Europske unije u njezinim odnosima s Kubom;

| B. | budući da je Parlament 5. srpnja 2017. dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube; budući da se u tom Sporazumu jasno ističe velika zabrinutost zbog stanja ljudskih prava na Kubi i da on uključuje odredbu o obustavi Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament 5. srpnja 2017. dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube; budući da se u tom Sporazumu jasno ističe velika zabrinutost zbog stanja ljudskih prava na Kubi i da on uključuje odredbu o obustavi Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima;

| C. | budući da je 2015. godine započeo dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Kube pod vodstvom posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; budući da su se sudionici četvrtog dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kube 9. listopada 2018. bavili, među ostalim, sudjelovanjem građana u javnim poslovima, između ostalog u kontekstu nedavnih izbornih procesa, te slobodom udruživanja i izražavanja i mogućnošću da se borci za ljudska prava i drugi sektori civilnog društva slobodno udružuju, izražavaju svoja stajališta i sudjeluju u javnom životu; budući da Parlamentu nije jasno jesu li na tom sastanku doneseni ikakvi zaključci; budući da o ljudskim pravima na Kubi nisu postignuti konkretni rezultati unatoč uspostavi dijaloga o ljudskim pravima i ponovnom izboru Kube u Vijeće UN-a za ljudska prava za razdoblje od 2017. do 2019. godine; budući da politički dijalog mora uključivati izravan i intenzivan dijalog s civilnim društvom i opozicijom bez ikakvih ograničenja; |
| --- | --- |

C.

budući da je 2015. godine započeo dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Kube pod vodstvom posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; budući da su se sudionici četvrtog dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Kube 9. listopada 2018. bavili, među ostalim, sudjelovanjem građana u javnim poslovima, između ostalog u kontekstu nedavnih izbornih procesa, te slobodom udruživanja i izražavanja i mogućnošću da se borci za ljudska prava i drugi sektori civilnog društva slobodno udružuju, izražavaju svoja stajališta i sudjeluju u javnom životu; budući da Parlamentu nije jasno jesu li na tom sastanku doneseni ikakvi zaključci; budući da o ljudskim pravima na Kubi nisu postignuti konkretni rezultati unatoč uspostavi dijaloga o ljudskim pravima i ponovnom izboru Kube u Vijeće UN-a za ljudska prava za razdoblje od 2017. do 2019. godine; budući da politički dijalog mora uključivati izravan i intenzivan dijalog s civilnim društvom i opozicijom bez ikakvih ograničenja;

| D. | budući da kubanska vlada i dalje odbija priznati praćenje ljudskih prava kao legitimnu aktivnost i ne priznaje pravni status lokalnim skupinama za ljudska prava; |
| --- | --- |

D.

budući da kubanska vlada i dalje odbija priznati praćenje ljudskih prava kao legitimnu aktivnost i ne priznaje pravni status lokalnim skupinama za ljudska prava;

| E. | budući da će se 24. veljače 2019. održati ustavotvorni referendum; budući da u procesu donošenja novog Ustava nedostaje odgovarajuća javna rasprava na nacionalnoj razini, čime se Komunističkoj partiji jamči da zadrži svoju snažnu ulogu u društvu bez višestranačkog sustava, temeljnih sloboda i političkih i građanskih prava, a čime se jača centralizirano državno vlasništvo i kontrolirana ekonomija; budući da se u članku 3. navodi da je jednostranački politički sustav „neopoziv”, dok se u članku 224. navodi da je sadašnjim i budućim generacijama zabranjeno izmijeniti ireverzibilni karakter socijalizma, ali i sadašnji politički i društveni sustav; budući da da u nacrtu Ustava, čini se, postoje i druge vrlo zabrinjavajuće odredbe; |
| --- | --- |

E.

budući da će se 24. veljače 2019. održati ustavotvorni referendum; budući da u procesu donošenja novog Ustava nedostaje odgovarajuća javna rasprava na nacionalnoj razini, čime se Komunističkoj partiji jamči da zadrži svoju snažnu ulogu u društvu bez višestranačkog sustava, temeljnih sloboda i političkih i građanskih prava, a čime se jača centralizirano državno vlasništvo i kontrolirana ekonomija; budući da se u članku 3. navodi da je jednostranački politički sustav „neopoziv”, dok se u članku 224. navodi da je sadašnjim i budućim generacijama zabranjeno izmijeniti ireverzibilni karakter socijalizma, ali i sadašnji politički i društveni sustav; budući da da u nacrtu Ustava, čini se, postoje i druge vrlo zabrinjavajuće odredbe;

| F. | budući da se neovisni novinari, mirni disidenti i borci za ljudska prava na Kubi koji dokumentiraju kršenja ljudskih prava, a to su većinom članovi demokratske oporbe, progone, da im se proizvoljno oduzima sloboda ili su u zatvoru; budući da su prema podacima CCDHRN-a u listopadu 2018. provedena najmanje 202 proizvoljna kratkoročna uhićenja, iz nedvojbeno političkih razloga, mirnih protivnika i neovisnih aktivista civilnog društva koji su ostvarivali svoja temeljna prava na izražavanje, okupljanje i političko udruživanje; |
| --- | --- |

F.

budući da se neovisni novinari, mirni disidenti i borci za ljudska prava na Kubi koji dokumentiraju kršenja ljudskih prava, a to su većinom članovi demokratske oporbe, progone, da im se proizvoljno oduzima sloboda ili su u zatvoru; budući da su prema podacima CCDHRN-a u listopadu 2018. provedena najmanje 202 proizvoljna kratkoročna uhićenja, iz nedvojbeno političkih razloga, mirnih protivnika i neovisnih aktivista civilnog društva koji su ostvarivali svoja temeljna prava na izražavanje, okupljanje i političko udruživanje;

| G. | budući da je jedna od tih osoba dr. Eduardo Cardet, nacionalni koordinator Kršćanskog oslobodilačkog pokreta (MCL – Movimiento Cristiano Liberación), koji je osuđen na tri godine zatvora zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja; budući da je on uhićen u studenom 2016. nakon povratka iz Miamija; budući da je dr. Cardet, koji se smatra zatvorenikom savjesti, trenutačno zatočen na Kubi u zatvoru Si u Holguínu, gdje se nalazi u samici, bez mogućnosti obiteljskih posjeta ili telefonskih poziva; |
| --- | --- |

G.

budući da je jedna od tih osoba dr. Eduardo Cardet, nacionalni koordinator Kršćanskog oslobodilačkog pokreta (MCL – Movimiento Cristiano Liberación), koji je osuđen na tri godine zatvora zbog mirnog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja; budući da je on uhićen u studenom 2016. nakon povratka iz Miamija; budući da je dr. Cardet, koji se smatra zatvorenikom savjesti, trenutačno zatočen na Kubi u zatvoru Si u Holguínu, gdje se nalazi u samici, bez mogućnosti obiteljskih posjeta ili telefonskih poziva;

| H. | budući da je Tomás Núñez Magdariaga, član Domoljubnog saveza Kube (UNPACU – Unión Patriótica de Cuba), neslužbene političke oporbene skupine, štrajkao glađu 62 dana i da je pušten na slobodu 15. listopada 2018. zahvaljujući međunarodnom pritisku; budući da je on proglašen krivim zbog navodnih prijetnji državnom dužnosniku koji je na kraju priznao da je optužbe protiv Magdariage izmislio; budući da je njegov slučaj još jedan jasan primjer pokušaja ušutkavanja svih suprotnih mišljenja; |
| --- | --- |

H.

budući da je Tomás Núñez Magdariaga, član Domoljubnog saveza Kube (UNPACU – Unión Patriótica de Cuba), neslužbene političke oporbene skupine, štrajkao glađu 62 dana i da je pušten na slobodu 15. listopada 2018. zahvaljujući međunarodnom pritisku; budući da je on proglašen krivim zbog navodnih prijetnji državnom dužnosniku koji je na kraju priznao da je optužbe protiv Magdariage izmislio; budući da je njegov slučaj još jedan jasan primjer pokušaja ušutkavanja svih suprotnih mišljenja;

| I. | budući da su u listopadu 2018. Žene u bijelom (Damas de blanco) ponovno bile glavne žrtve političke represije i da je nekoliko članova Ujedinjenog antitotalitarnog foruma (FANTU – Foro Antitotalitario Unido) bilo podvrgnuto represiji u nekoliko provincija; |
| --- | --- |

I.

budući da su u listopadu 2018. Žene u bijelom (Damas de blanco) ponovno bile glavne žrtve političke represije i da je nekoliko članova Ujedinjenog antitotalitarnog foruma (FANTU – Foro Antitotalitario Unido) bilo podvrgnuto represiji u nekoliko provincija;

| J. | budući da se svim zatvorenicima na Kubi mora jamčiti humano postupanje; budući da kubanska vlada uskraćuje pristup zatvorima neovisnim skupinama za ljudska prava; budući da za kubanske građane ne postoje jamstva pravičnog postupka kao što je pravo na pravedno i javno suđenje pred kompetentnim i nepristranim sudom; budući da su zatvorenici na uvjetnoj slobodi često podvrgnuti kontinuiranom uznemiravanju od strane vlasti; |
| --- | --- |

J.

budući da se svim zatvorenicima na Kubi mora jamčiti humano postupanje; budući da kubanska vlada uskraćuje pristup zatvorima neovisnim skupinama za ljudska prava; budući da za kubanske građane ne postoje jamstva pravičnog postupka kao što je pravo na pravedno i javno suđenje pred kompetentnim i nepristranim sudom; budući da su zatvorenici na uvjetnoj slobodi često podvrgnuti kontinuiranom uznemiravanju od strane vlasti;

| K. | budući da je Radna skupina UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode jasno navela da kubanske žrtve samovoljnog oduzimanja slobode imaju pravo od vlade tražiti obeštećenje koje uključuje povrat sredstava, naknadu i popravljanje štete, rehabilitaciju i jamstva da se isti postupak neće ponoviti; |
| --- | --- |

K.

budući da je Radna skupina UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode jasno navela da kubanske žrtve samovoljnog oduzimanja slobode imaju pravo od vlade tražiti obeštećenje koje uključuje povrat sredstava, naknadu i popravljanje štete, rehabilitaciju i jamstva da se isti postupak neće ponoviti;

| L. | budući da postoje znakovi većeg poštovanja slobode vjeroispovijesti na Kubi; budući da su kubanske vlasti istovremeno i dalje vrlo restriktivne u pogledu izgradnje ili obnove kršćanskih crkava; budući da je crkva s vremenom postala najveći akter civilnog društva i ključni nedržavni pružatelj socijalnih usluga na Kubi, ali da su njezine aktivnosti i dalje pod strogim nadzorom vlasti; |
| --- | --- |

L.

budući da postoje znakovi većeg poštovanja slobode vjeroispovijesti na Kubi; budući da su kubanske vlasti istovremeno i dalje vrlo restriktivne u pogledu izgradnje ili obnove kršćanskih crkava; budući da je crkva s vremenom postala najveći akter civilnog društva i ključni nedržavni pružatelj socijalnih usluga na Kubi, ali da su njezine aktivnosti i dalje pod strogim nadzorom vlasti;

| M. | budući da je svrha jačih političkih i gospodarskih veza EU-a s Kubom pomoć u napretku političkih reformi u toj zemlji u skladu s težnjama svih njezinih građana; budući da bi gospodarska i trgovinska liberalizacija trebala omogućiti Kubi da postupno napreduje prema društvenim prostorima slobode, suživotu, tehnologiji i komunikacijama koje kubansko stanovništvo vrednuje i traži; |
| --- | --- |

M.

budući da je svrha jačih političkih i gospodarskih veza EU-a s Kubom pomoć u napretku političkih reformi u toj zemlji u skladu s težnjama svih njezinih građana; budući da bi gospodarska i trgovinska liberalizacija trebala omogućiti Kubi da postupno napreduje prema društvenim prostorima slobode, suživotu, tehnologiji i komunikacijama koje kubansko stanovništvo vrednuje i traži;

| N. | budući da je Europski parlament u tri navrata dodijelio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja kubanskim aktivistima: Oswaldu Payáu 2002., Ženama u bijelom 2005. i Guillermu Fariñasu 2010. godine; budući da je i dalje redovita pojava da dobitnici Nagrade Saharov ne smiju napuštati zemlju i sudjelovati u međunarodnim događajima; |
| --- | --- |

N.

budući da je Europski parlament u tri navrata dodijelio Nagradu Saharov za slobodu mišljenja kubanskim aktivistima: Oswaldu Payáu 2002., Ženama u bijelom 2005. i Guillermu Fariñasu 2010. godine; budući da je i dalje redovita pojava da dobitnici Nagrade Saharov ne smiju napuštati zemlju i sudjelovati u međunarodnim događajima;

| O. | budući da je Parlament u više navrata zatražio da uputi službena izaslanstva na Kubu; budući da su kubanske vlasti svaki put uskratile dolazak u zemlju, čak i nakon sklapanja Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; |
| --- | --- |

O.

budući da je Parlament u više navrata zatražio da uputi službena izaslanstva na Kubu; budući da su kubanske vlasti svaki put uskratile dolazak u zemlju, čak i nakon sklapanja Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji;

| 1. | oštro osuđuje samovoljno oduzimanje slobode, progon i uznemiravanje mirnih disidenata, neovisnih novinara, boraca za ljudska prava i političke oporbe na Kubi te napade na njih; poziva na trenutačni prekid tih aktivnosti i hitno puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika, uključujući Eduarda Cardeta, i onih koji su samovoljno zatvoreni isključivo zbog ostvarivanja slobode izražavanja i okupljanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice EU-a, ESVD i delegaciju EU-a na Kubi da se čvrsto pridržavaju svojih temeljnih načela i politika u odnosu na Kubu te da poduzmu sve potrebne mjere kako bi zatražili oslobađanje navedenih osoba, da se pobrinu za trenutačni prekid uznemiravanja političkih protivnika i boraca za ljudska prava te da im se odmah pruži pomoć i zaštita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva kubanske vlasti da poboljšaju uvjete u zatvorima i postupanje sa zatvorenicima te da međunarodnim organizacijama za ljudska prava i neovisnim kubanskim organizacijama omoguće pristup zatvorima u zemlji; naglašava da je zatvaranje kubanskih disidenata zbog njihovih ideala i mirne političke aktivnosti u suprotnosti s Općom deklaracijom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog toga što unatoč usvojenom Sporazumu o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube stanje ljudskih prava i demokracije nije poboljšano; poziva na ispunjavanje obveza predviđenih tim Sporazumom, posebno kad je riječ o poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda; ističe da uspjeh Sporazuma ovisi o njegovoj provedbi i mjeri u kojoj ga se strane pridržavaju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da Sporazum sadrži odredbu o obustavi Sporazuma koju treba primijeniti u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima; stoga ustraje u tome da Europska unija pri provedbi Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji pomno prati i nadzire poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda na Kubi te da o tome postoje redovita izvješća Parlamentu; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Federicu Mogherini da na plenarnoj sjednici detaljno obavijesti Parlament o konkretnim koracima koji se poduzimaju radi ispunjavanja prethodno navedenog zahtjeva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva kubansku vladu da redefinira svoju politiku o ljudskim pravima tako što će je uskladiti s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i da omogući aktivno sudjelovanje svih aktera civilnog društva i oporbenih političkih aktera u političkom i društvenom životu bez nametanja bilo kakvih ograničenja; poziva Kubu da potvrdi svoju namjeru da „primijeni najviše standarde u promicanju i zaštiti ljudskih prava” ratificiranjem Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima te Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i njihovih fakultativnih protokola; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća kubanske vlasti da je sloboda kretanja i okupljanja zajamčena međunarodnim pravom o ljudskim pravima i da to vrijedi i za aktiviste i članove demokratske oporbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | oštro osuđuje donošenje Dekreta br. 349 kojim se narušava pravo na umjetničku slobodu na Kubi; poziva kubanske vlasti da poduzmu odgovarajuće zakonodavne mjere kako bi opozvale Dekret br. 349 prije nego što on u prosincu 2018. godine stupi na snagu; naglašava da je sloboda umjetničkog izražavanja ključna za održiv i dinamičan kulturni sektor koji može stvoriti nova radna mjesta, razviti kulturne industrije i revitalizirati kulturnu baštinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva kubansku vladu da prestane provoditi cenzuru na internetu i da zaustavi blokiranje internetskih stranica isključivo u svrhu ograničavanja političke kritike i ograničavanja pristupa informacijama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | u potpunosti podržava zaključke Odbora UN-a za prisilne nestanke od 17. ožujka 2017. u kojima se apelira na Kubu da poduzme potrebne mjere kako bi se zajamčila potpuna neovisnost njezinog pravosudnog sustava, kao i da osnuje neovisnu nacionalnu ustanovu za ljudska prava u skladu s Pariškim načelima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava veliku zabrinutost zbog novog nacrta Ustava i referenduma planiranog za veljaču 2019. godine; naglašava da cjelokupni proces nije dovoljno uključiv i da u njemu nedostaje tolerancije i poštovanja osnovnih građanskih i političkih prava koja bi mogla zajamčiti demokratski ustavni proces; u tom smislu ponavlja svoju odlučnost da potiče proces tranzicije prema pluralističkoj demokraciji i poštovanju ljudskih prava i temeljnih sloboda koji uključuje sve sudionike bez iznimke, kako je navedeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, te trajnom gospodarskom oporavku usmjerenom na poboljšanje životnog standarda kubanskog stanovništva, što je u skladu s težnjama kubanskog naroda; poziva relevantna kubanska tijela vlasti da u novom Ustavu predvide slobodne i višestranačke izbore; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče europske institucije i države članice da pomognu ekonomskoj i političkoj tranziciji na Kubi prema potpuno demokratskom režimu u kojem se poštuju temeljna prava svih građana; podržava korištenje različitih instrumenata vanjske politike EU-a, a posebno Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) u cilju jačanja dijaloga EU-a s kubanskim civilnim društvom i onima koji podržavaju mirnu tranziciju na Kubi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva kubanske vlasti da ukinu smrtnu kaznu za sva kaznena djela; poziva na moratorij na izvršavanje smrtne kazne do formalnog usvajanja navedene pravne izmjene; poziva na preispitivanje svih smrtnih kazni kako bi se zajamčilo da su sudski postupci provedeni u skladu s međunarodnim standardima i da se u budućnosti obustavi izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva kubansku vladu da omogući crkvama da slobodno obavljaju djelatnost socijalne skrbi u kubanskom društvu; poziva na potpuno jamčenje slobode vjeroispovijesti i savjesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Federicu Mogherini da prizna postojanje političke oporbe kubanskoj vladi te da podrži njezino uključivanje u politički dijalog EU-a i Kube; podsjeća europske institucije da su civilno društvo i oni kojima je dodijeljena Nagrada Saharov ključni akteri za demokratizaciju Kube i da se njihov glas mora čuti i uzeti u obzir u okviru bilateralnih odnosa; u tom smislu poziva sve predstavnike država članica EU-a da tijekom susreta s kubanskim vlastima pokreću pitanje ljudskih prava te da se prilikom posjeta Kubi sastanu s dobitnicima Nagrade Saharov kako bi se zajamčila unutarnja i vanjska usklađenost politike ljudskih prava EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | duboko žali zbog toga što su kubanske vlasti odbile dopustiti odborima, izaslanstvima i nekim klubovima zastupnika Europskog parlamenta da posjete Kubu unatoč tome što je Parlament dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji; poziva vlasti da im odmah omoguće ulazak u zemlju, uključujući mogućnost posjete otoku na dan 24. veljače 2019. kada bi se trebao održati ustavotvorni referendum; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi vladi i Nacionalnoj skupštini narodne vlasti Kube, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te vladama država članica Zajednice latinoameričkih i karipskih država. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL C 201 E, 18.8.2005., str. 83.

(2)  SL C 288 E, 24.11.2006., str. 81.

(3)  SL C 146 E, 12.6.2008., str. 377.

(4)  SL C 349 E, 22.12.2010., str. 82.

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 99.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/75

---

P8_TA(2018)0461

Stanje ljudskih prava u Bangladešu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o stanju ljudskih prava u Bangladešu (2018/2927(RSP))

(2020/C 363/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bangladešu od 6. travnja 2017. (1) i 26. studenoga 2015. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Bangladešu od 6. travnja 2017. (1) i 26. studenoga 2015. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (3) i uzimajući u obzir Komisijino tehničko izvješće o stanju od 28. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2017. o trenutačnom stanju provedbe Pakta o održivosti za Bangladeš (3) i uzimajući u obzir Komisijino tehničko izvješće o stanju od 28. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o vodećoj inicijativi EU-a za odjevnu industriju (4),

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz 2001. o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz 2001. o suradnji između Europske zajednice i Narodne Republike Bangladeša o partnerstvu i razvoju (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje,

| — | uzimajući u obzir Pakt o održivosti za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pakt o održivosti za kontinuirano unapređenje radnih prava i sigurnosti tvornica u industriji konfekcijske odjeće i pletenine u Bangladešu,

| — | uzimajući u obzir bangladeški Sporazum o protupožarnoj zaštiti i sigurnosti zgrada iz 2013., obnovljen 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bangladeški Sporazum o protupožarnoj zaštiti i sigurnosti zgrada iz 2013., obnovljen 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu koju su voditelji misija država članica EU-a, Delegacije Europske unije te voditelji misija Norveške i Švicarske 27. rujna 2018. dali o bangladeškom Zakonu o digitalnoj sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku lokalnu izjavu koju su voditelji misija država članica EU-a, Delegacije Europske unije te voditelji misija Norveške i Švicarske 27. rujna 2018. dali o bangladeškom Zakonu o digitalnoj sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir nacionalno izvješće od 26. veljače 2018. podneseno Vijeću UN-a za ljudska prava za Univerzalni periodični pregled za Bangladeš, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalno izvješće od 26. veljače 2018. podneseno Vijeću UN-a za ljudska prava za Univerzalni periodični pregled za Bangladeš,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, koju je Opća skupština UN-a donijela 20. prosinca 2006. i koja je stupila na snagu 23. prosinca 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, koju je Opća skupština UN-a donijela 20. prosinca 2006. i koja je stupila na snagu 23. prosinca 2010.,

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, koja je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo 16. lipnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, koja je Vijeće UN-a za ljudska prava odobrilo 16. lipnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan Bangladeša za iskorjenjivanje dječjih brakova za razdoblje 2015. – 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacionalni akcijski plan Bangladeša za iskorjenjivanje dječjih brakova za razdoblje 2015. – 2021.,

| — | uzimajući u obzir preporuke sa 17. sjednice Stalnog foruma Ujedinjenih naroda za pitanja autohtonog stanovništva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke sa 17. sjednice Stalnog foruma Ujedinjenih naroda za pitanja autohtonog stanovništva,

| — | uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svjetski indeks slobode medija za 2018.,

| — | uzimajući u obzir bangladeški Zakon o digitalnoj sigurnosti iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bangladeški Zakon o digitalnoj sigurnosti iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir bangladeški Zakon o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji (IKT), a posebno njegov odjeljak 57., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bangladeški Zakon o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji (IKT), a posebno njegov odjeljak 57.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega od 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega od 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da EU ima dugogodišnje odnose s Bangladešom, među ostalim i u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj; budući da su poštovanje i promicanje ljudskih prava i demokratskih načela temelj domaće i međunarodne politike obiju strana te da moraju biti ključan dio vanjskog djelovanja EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da EU ima dugogodišnje odnose s Bangladešom, među ostalim i u okviru Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj; budući da su poštovanje i promicanje ljudskih prava i demokratskih načela temelj domaće i međunarodne politike obiju strana te da moraju biti ključan dio vanjskog djelovanja EU-a;

| B. | budući da se u posljednjih nekoliko godina u Bangladešu pojačalo represivno djelovanje prema pripadnicima civilnog društva, među ostalim prema političkim aktivistima, sindikalistima, novinarima, studentima, braniteljima ljudskih prava i pripadnicima manjina; budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava i međunarodne skupine za ljudska prava izvijestili da je u Bangladešu vidljiv jasan obrazac u pogledu izvansudskih pogubljenja, masovnih proizvoljnih uhićenja i prisilnih nestanaka, primjerice u slučajevima Marofa Zamana i Mira Ahmada Bin Quassema; |
| --- | --- |

B.

budući da se u posljednjih nekoliko godina u Bangladešu pojačalo represivno djelovanje prema pripadnicima civilnog društva, među ostalim prema političkim aktivistima, sindikalistima, novinarima, studentima, braniteljima ljudskih prava i pripadnicima manjina; budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava i međunarodne skupine za ljudska prava izvijestili da je u Bangladešu vidljiv jasan obrazac u pogledu izvansudskih pogubljenja, masovnih proizvoljnih uhićenja i prisilnih nestanaka, primjerice u slučajevima Marofa Zamana i Mira Ahmada Bin Quassema;

| C. | budući da je Bangladeš od 180 zemalja na 146. mjestu Svjetskog indeksa slobode medija; budući da su u Bangladešu i dalje raširena kršenja temeljnih sloboda i ljudskih prava, posebno nasilje, zlostavljanje, zastrašivanje i cenzura usmjereni protiv novinara i blogera; budući da se tijekom proteklih nekoliko godina bangladeški zakon o IKT-u, a posebno njegov odjeljak 57., koristio za uhićenje i kazneni progon aktivista i novinara koji su kritizirali vladu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Bangladeš od 180 zemalja na 146. mjestu Svjetskog indeksa slobode medija; budući da su u Bangladešu i dalje raširena kršenja temeljnih sloboda i ljudskih prava, posebno nasilje, zlostavljanje, zastrašivanje i cenzura usmjereni protiv novinara i blogera; budući da se tijekom proteklih nekoliko godina bangladeški zakon o IKT-u, a posebno njegov odjeljak 57., koristio za uhićenje i kazneni progon aktivista i novinara koji su kritizirali vladu;

| D. | budući da Zakonom o digitalnoj sigurnosti, koji je parlament Bangladeša donio 19. rujna 2018., nije izmijenjen odjeljak 57. Zakona o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji, unatoč brojnim kritikama koje su uputili bangladeški novinari i aktivisti za građanska prava te međunarodna zajednica; |
| --- | --- |

D.

budući da Zakonom o digitalnoj sigurnosti, koji je parlament Bangladeša donio 19. rujna 2018., nije izmijenjen odjeljak 57. Zakona o informacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji, unatoč brojnim kritikama koje su uputili bangladeški novinari i aktivisti za građanska prava te međunarodna zajednica;

| E. | budući da je međunarodno priznati i nagrađivani bangladeški fotoreporter Shahidul Alama, učitelj i aktivist, nasilno otet iz svoga doma 5. kolovoza 2018. i zatočen na temelju Zakona o IKT-u, nakon što je javno izrazio mišljenje o nedavnim studentskim prosvjedima u Bangladešu i kritizirao vlasti zbog pribjegavanja sili; budući da se on i dalje nalazi u pritvoru te da mu je izlazak uz jamčevinu nekoliko puta odbijen; budući da postoje navodi o tome da mu se ne pruža odgovarajuća liječnička skrb i da je podvrgnut mučenju; |
| --- | --- |

E.

budući da je međunarodno priznati i nagrađivani bangladeški fotoreporter Shahidul Alama, učitelj i aktivist, nasilno otet iz svoga doma 5. kolovoza 2018. i zatočen na temelju Zakona o IKT-u, nakon što je javno izrazio mišljenje o nedavnim studentskim prosvjedima u Bangladešu i kritizirao vlasti zbog pribjegavanja sili; budući da se on i dalje nalazi u pritvoru te da mu je izlazak uz jamčevinu nekoliko puta odbijen; budući da postoje navodi o tome da mu se ne pruža odgovarajuća liječnička skrb i da je podvrgnut mučenju;

| F. | budući da vlada na terorističke napade odgovara neumoljivim pristupom „nulte tolerancije”; budući da je u Bangladešu blokiran pristup mobilnim mrežama i da sigurnosne snage te zemlje navodno pokušavaju na međunarodnom tržištu kupiti opremu za elektronički nadzor; budući da je vlada Bangladeša pokrenula intenzivnu i intruzivnu kampanju nadzora i praćenja društvenih mreža; |
| --- | --- |

F.

budući da vlada na terorističke napade odgovara neumoljivim pristupom „nulte tolerancije”; budući da je u Bangladešu blokiran pristup mobilnim mrežama i da sigurnosne snage te zemlje navodno pokušavaju na međunarodnom tržištu kupiti opremu za elektronički nadzor; budući da je vlada Bangladeša pokrenula intenzivnu i intruzivnu kampanju nadzora i praćenja društvenih mreža;

| G. | budući da bi se izbori u Bangladešu trebali održati 30. prosinca 2018.; budući da čelnica oporbe i bivša premijerka Khalama Zia trenutačno služi desetogodišnju zatvorsku kaznu zbog korupcije te se stoga ne može kandidirati na izborima; budući da ona opovrgava te optužbe i da njezini pristalice tvrde da su one politički motivirane; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se izbori u Bangladešu trebali održati 30. prosinca 2018.; budući da čelnica oporbe i bivša premijerka Khalama Zia trenutačno služi desetogodišnju zatvorsku kaznu zbog korupcije te se stoga ne može kandidirati na izborima; budući da ona opovrgava te optužbe i da njezini pristalice tvrde da su one politički motivirane;

| H. | budući da su žene i djevojčice u Bangladešu izložene visokoj razini nasilja; budući da je stopa dječjih brakova u Bangladešu najviša u Aziji i jedna od najviših u svijetu; budući da je 2017. vlada Bangladeša donijela Zakon o ograničavanju dječjih brakova kojim se uvode iznimke u „posebnim slučajevima”, a da pritom za te slučajeve nisu utvrđeni kriteriji, kao ni minimalna dob za takve brakove; |
| --- | --- |

H.

budući da su žene i djevojčice u Bangladešu izložene visokoj razini nasilja; budući da je stopa dječjih brakova u Bangladešu najviša u Aziji i jedna od najviših u svijetu; budući da je 2017. vlada Bangladeša donijela Zakon o ograničavanju dječjih brakova kojim se uvode iznimke u „posebnim slučajevima”, a da pritom za te slučajeve nisu utvrđeni kriteriji, kao ni minimalna dob za takve brakove;

| I. | budući da se u Bangladešu za više kaznenih dijela izriče smrtna kazna; budući da je 2017. pogubljeno šest osoba; |
| --- | --- |

I.

budući da se u Bangladešu za više kaznenih dijela izriče smrtna kazna; budući da je 2017. pogubljeno šest osoba;

| J. | budući da je ove godine u području Chittagong Hill Tracts zabilježen porast slučajeva nasilja, posebno nad ženama pripadnica autohtonih naroda, kao i slučajeva uznemiravanja i uhićenja aktivista za ljudska prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je ove godine u području Chittagong Hill Tracts zabilježen porast slučajeva nasilja, posebno nad ženama pripadnica autohtonih naroda, kao i slučajeva uznemiravanja i uhićenja aktivista za ljudska prava;

| K. | budući da je EU glavni trgovinski partner Bangladeša i da ta zemlja, s obzirom na to da pripada skupini najmanje razvijenih zemlja, ima najpovoljniji mogući režim u okviru općeg sustava povlastica EU-a, točnije sustav „Sve osim oružja”; |
| --- | --- |

K.

budući da je EU glavni trgovinski partner Bangladeša i da ta zemlja, s obzirom na to da pripada skupini najmanje razvijenih zemlja, ima najpovoljniji mogući režim u okviru općeg sustava povlastica EU-a, točnije sustav „Sve osim oružja”;

| L. | budući da Bangladeš od 2024. više ne bi trebao imati status najmanje razvijene zemlje; budući da je međuvremenu potrebno ubrzati reforme u području ljudskih prava i prava radnika, što se odnosi i na iskorjenjivanje dječjeg rada; budući da i dalje postoje razlozi za zabrinutost u pogledu odredbi bangladeškog Zakona o radu i Nacrta zakona o zonama za proizvodnju namijenjenu izvozu; |
| --- | --- |

L.

budući da Bangladeš od 2024. više ne bi trebao imati status najmanje razvijene zemlje; budući da je međuvremenu potrebno ubrzati reforme u području ljudskih prava i prava radnika, što se odnosi i na iskorjenjivanje dječjeg rada; budući da i dalje postoje razlozi za zabrinutost u pogledu odredbi bangladeškog Zakona o radu i Nacrta zakona o zonama za proizvodnju namijenjenu izvozu;

| M. | budući da su u okviru Pakta o održivosti predstavnici globalnih marki odjeće, trgovaca i sindikata potpisali Sporazum o protupožarnoj zaštiti i sigurnosti zgrada u Bangladešu; budući da je zasad manje od pola tvornica koje su obuhvaćene Sporazumom do kraja provelo odgovarajuće sigurnosne mjere; budući da je taj Sporazum istekao 2018., unatoč tome što još mnoga toga nije postignuto; budući da je taj Sporazum zamijenjen prijelaznim sporazumom koji će biti na snazi tri godine; |
| --- | --- |

M.

budući da su u okviru Pakta o održivosti predstavnici globalnih marki odjeće, trgovaca i sindikata potpisali Sporazum o protupožarnoj zaštiti i sigurnosti zgrada u Bangladešu; budući da je zasad manje od pola tvornica koje su obuhvaćene Sporazumom do kraja provelo odgovarajuće sigurnosne mjere; budući da je taj Sporazum istekao 2018., unatoč tome što još mnoga toga nije postignuto; budući da je taj Sporazum zamijenjen prijelaznim sporazumom koji će biti na snazi tri godine;

| N. | budući da je potrebno podržati Sporazum i svim stranama omogućiti da nesmetano nastave svoj rad, i nakon studenog 2018.; budući da su vlada Bangladeša i njezina koordinacijska jedinica za pomoć riječju i djelom dokazali da su ispunili uvjete spremnosti i da te vrste inicijativa u vezi s odgovornim poslovnim ponašanjem možda više neće biti potrebne; |
| --- | --- |

N.

budući da je potrebno podržati Sporazum i svim stranama omogućiti da nesmetano nastave svoj rad, i nakon studenog 2018.; budući da su vlada Bangladeša i njezina koordinacijska jedinica za pomoć riječju i djelom dokazali da su ispunili uvjete spremnosti i da te vrste inicijativa u vezi s odgovornim poslovnim ponašanjem možda više neće biti potrebne;

| O. | budući da se Bangladeš 2018. suočio s masivnim priljevom od više od 700 000 izbjeglica iz etničke skupine Rohingya koje su bježale od etničkog čišćenja koje je provodila burmanska vojska i kojima je i dalje hitno potrebna humanitarna pomoć; budući da su Bangladeš i Mjanmar 30. listopada 2018. sklopili sporazum o početku repatrijacije pripadnika naroda Rohingya u Mjanmar sredinom studenog, i to bez savjetovanja ili sudjelovanja Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR); |
| --- | --- |

O.

budući da se Bangladeš 2018. suočio s masivnim priljevom od više od 700 000 izbjeglica iz etničke skupine Rohingya koje su bježale od etničkog čišćenja koje je provodila burmanska vojska i kojima je i dalje hitno potrebna humanitarna pomoć; budući da su Bangladeš i Mjanmar 30. listopada 2018. sklopili sporazum o početku repatrijacije pripadnika naroda Rohingya u Mjanmar sredinom studenog, i to bez savjetovanja ili sudjelovanja Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR);

| 1. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pogoršanja stanja ljudskih prava u Bangladešu, a posebno zbog stalnog pritiska na slobodu izražavanja i okupljanja usmjerenog protiv medija, studenata, aktivista i oporbe; osuđuje uhićenja osoba i nasilje nad njima zbog toga što ostvaruju slobodu izražavanja i kritiziraju vladu; iznimno je zabrinut zbog izvješća o tome da je mučenje postala endemska pojava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je u Univerzalnom periodičnom pregledu UN-a iz svibnja 2018. Bangladešu upućena pohvala zbog njegova „iznimnog napretka” u poboljšanju stanja ljudskih prava u posljednjih nekoliko godina; apelira na vladu Bangladeša da provede preporuke iz Univerzalnog periodičnog pregleda, osobito u područjima kao što su neovisnost pravosuđa, građanska i politička prava, sloboda medija, ekonomska, socijalna i kulturna prava te prava žena i djevojčica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | potiče bangladeške vlasti da provedu neovisne istrage o izvješćima u vezi s izvansudskim pogubljenjima, prisilnim nestancima i prekomjernoj primjeni sile, među ostalim u slučajevima Maroofa Zamana te Mira Ahmada Bin Quasema te da odgovorne izvedu pred sud u skladu s međunarodnim normama; nadalje, poziva Bangladeš da ratificira Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka te da njezine odredbe uvrsti u nacionalno pravo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva bangladeške vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode Shahidula Alama i odbace sve optužbe protiv njega i omoguće mu da nastavi svoj legitiman rad u području ljudskih prava; insistira na tome da bangladeške vlasti moraju poduzeti sve potrebne mjere kako bi se zajamčio fizički i psihički integritet i sigurnost Shahidula Alama kao i sigurnost njegove obitelji te zajamčiti da se tijekom pritvora prema njemu postupa na način koji je u skladu s međunarodnim načelima i normama; poziva bangladeške vlasti da odmah pokrenu javnu istragu navoda o mučenju Shahidula Alama te da počinitelje privedu pravdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava duboku zabrinutost zbog Zakona o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama koji već snažno utječe na rad novinara, blogera i komentatora, ali i u skladu s kojim se kažnjava legitimno ostvarivanje prava na slobodu izražavanja svih pojedinaca, među ostalim i na društvenim medijima; smatra da odjeljak 57. Zakona o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama nije u skladu s temeljnim pravom na slobodu izražavanja i pošteno suđenje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboko žaljenje zbog odluke vlade da uoči nacionalnih izbora 2018. donese Zakon o digitalnoj sigurnosti kojim se zapravo proširuju i jačaju ovlasti policije za zatiranje slobode govora, među ostalim i na društvenim medijima; poziva bangladeške vlasti da hitno revidiraju Zakon o digitalnoj sigurnosti i Zakon o informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te da ih usklade s međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima čiji je potpisnik Bangladeš; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava nadu da će, kako bi građani dobili mogućnost stvarnog političkog odabira, sljedeći opći izbori biti mirni, transparentni i participativni; poziva sve političke snage da se tijekom izbornog razdoblja suzdrže od svake vrste nasilja ili poticanja na nasilje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | cijeni konstruktivnu ulogu Bangladeša koji je u teškim okolnostima prihvatio izbjeglice iz etničke skupine Rohingya; apelira na vlasti da osiguraju više zemljišta kako bi se smanjila prenapučenost te da poboljšaju bijedne uvjete u kampovima; apelira na vlasti da ublaže birokratska ograničenja koja nameću humanitarnim organizacijama; apelira na vlade Bangladeša i Mjanmara da odmah preispitaju odluku o početku repatrijacije izbjeglica iz etničke skupine Rohingya jer još nisu ispunjeni uvjeti za siguran, dostojanstven i dobrovoljni povratak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU i ostale međunarodne donatore da pojačaju svoje napore za osiguravanje potrebne financijske i materijalne pomoći za izbjegličke kampove pripadnika naroda Rohingya u Bangladešu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ustraje u tome da Bangladeš ispuni svoje obveze u okviru sustava „Sve osim oružja” koje se odnose na demokraciju, ljudska prava i vladavinu prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja svoj poziv na ukidanje smrtne kazne u Bangladešu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog poništenja prijelaznog sporazuma koji bi trebao proizvoditi učinke od 30. studenog 2018.; napominje da koordinacijska jedinica za pomoć još nema kapacitet za praćenje i provedbu zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva, što snažno utječe na sigurnost i prava tvorničkih radnika; apelira na vladu Bangladeša da odmah prizna i provede prijelazni sporazum i pokaže veću spremnost za preuzimanje svih zadaća iz tog Sporazuma; poziva donatore da podrže vladu Bangladeša kako bi se to omogućilo; nadalje, poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da zajedno s koordinacijskom jedinicom za pomoć i dalje radi na izgradnji kapaciteta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vladu Bangladeša da izmijeni bangladeški Zakon o radu i njegova provedbena pravila te da ih uskladi s normama Međunarodne organizacije rada, kao i da omogući potpunu slobodu udruživanja; poziva vladu Bangladeša da poduzme potrebne korake kako bi se svi slučajevi diskriminacije sindikata, među kojima i slučajevi nasilja i zastrašivanja, učinkovito rješavali; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zabrinut je što, iako Zakon o ograničavanju dječjih brakova iz 2017. uključuje odredbe o jačanju prevencije i progonu počinitelja kaznenih djela, on sadrži i klauzulu kojom se dopušta sklapanje braka osobama mlađim od 18 godina u posebnim okolnostima uz pristanak roditelja i dopuštenje suda; poziva na hitno uklanjanje tih nedostataka u interesu zaštite djece; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na bangladeške vlasti da se nastave suočavati s izazovima u području ljudskih prava; napominje da će se o pitanjima iz područja ljudskih prava raspravljati u prvoj polovici 2019. u okviru Zajedničke komisije EU-a i Bangladeša; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava te vladi i parlamentu Bangladeša. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od 6. travnja 2017. o Bangladešu, uključujući dječje brakove (SL C 298, 23.8.2018., str. 65.).

(2)  Rezolucija Europskog parlamenta od 26. studenoga 2015. o slobodi izražavanja u Bangladešu (SL C 366, 27.10.2017., str. 135.).

(3)  SL C 331, 18.9.2018., str. 100.

(4)  SL C 298, 23.8.2018., str. 100.

(5)  SL L 118, 27.4.2001., str. 48.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/80

---

P8_TA(2018)0464

Usluge skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o uslugama skrbi u EU-u za poboljšanu ravnopravnost spolova (2018/2077(INI))

(2020/C 363/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 26. travnja 2017. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 26. travnja 2017. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (COM(2017)0253),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (1),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 3., 5., 27., 31., 32., 33. i 47., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1., 3., 5., 27., 31., 32., 33. i 47.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena donesenu od 18. prosinca 1979. u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena donesenu od 18. prosinca 1979. u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju su ratificirale Europska unija i sve njezine države članice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koju su ratificirale Europska unija i sve njezine države članice,

| — | uzimajući u obzir peti cilj održivog razvoja koji se odnosi na postizanje ravnopravnosti spolova i osnaživanje svih žena i djevojki, a osobito četvrti podcilj u okviru tog cilja koji se odnosi na priznavanje i uvažavanje neplaćene njege i rada u kućanstvu osiguravanjem javnih usluga, infrastrukture i politika socijalne zaštite te promicanjem zajedničke odgovornosti u kućanstvu i obitelji kako je odgovarajuće na nacionalnoj razini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir peti cilj održivog razvoja koji se odnosi na postizanje ravnopravnosti spolova i osnaživanje svih žena i djevojki, a osobito četvrti podcilj u okviru tog cilja koji se odnosi na priznavanje i uvažavanje neplaćene njege i rada u kućanstvu osiguravanjem javnih usluga, infrastrukture i politika socijalne zaštite te promicanjem zajedničke odgovornosti u kućanstvu i obitelji kako je odgovarajuće na nacionalnoj razini,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. svibnja 2018. naslovljeno „Napredak k ostvarenju ciljeva održivog razvoja”; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 10. svibnja 2018. naslovljeno „Napredak k ostvarenju ciljeva održivog razvoja”;

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2017. o jačanju podrške i njege u zajednici za neovisno življenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2017. o jačanju podrške i njege u zajednici za neovisno življenje,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljeg mogućeg početka svoj našoj djeci za svijet budućnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju: pružanje najboljeg mogućeg početka svoj našoj djeci za svijet budućnosti (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća održanog u Barceloni 15. i 16. ožujka 2002.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2017. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za razdoblje 2017. – 2019.: Borba protiv razlika u plaćama između spolova” (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2017. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za razdoblje 2017. – 2019.: Borba protiv razlika u plaćama između spolova” (COM(2017)0678),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.”, a posebno njegovo poglavlje 3.1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.”, a posebno njegovo poglavlje 3.1. o povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada i jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2018. o razvoju ustanova za skrb o maloj djeci radi povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada, uspostavljanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života za zaposlene roditelje te ostvarivanja održivog i uključivog rasta u Europi („ciljevi iz Barcelone”) COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 8. svibnja 2018. o razvoju ustanova za skrb o maloj djeci radi povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada, uspostavljanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života za zaposlene roditelje te ostvarivanja održivog i uključivog rasta u Europi („ciljevi iz Barcelone”) COM(2018)0273),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. svibnja 2013. o ciljevima iz Barcelone: „Razvoj ustanova za skrb o djeci mlađe dobi u Europi radi ostvarivanja održivog i uključivog rasta (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 29. svibnja 2013. o ciljevima iz Barcelone: „Razvoj ustanova za skrb o djeci mlađe dobi u Europi radi ostvarivanja održivog i uključivog rasta (COM(2013)0322),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. veljače 2011. naslovljenu „Rani i predškolski odgoj i obrazovanje: Pružanje najboljeg mogućeg početka svoj našoj djeci za svijet budućnosti (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. veljače 2011. naslovljenu „Rani i predškolski odgoj i obrazovanje: Pružanje najboljeg mogućeg početka svoj našoj djeci za svijet budućnosti (COM(2011)0066),

| — | uzimajući u obzir Komisijin plan za postizanje kvalitete u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (Ares(2018)1505951), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin plan za postizanje kvalitete u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju (Ares(2018)1505951),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), komunikaciju od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda u razdoblju 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i komunikaciju od 26. travnja 2017. naslovljenu „Uspostava europskog stupa socijalnih prava” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), komunikaciju od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ususret socijalnom ulaganju za rast i koheziju – uključujući provedbu Europskog socijalnog fonda u razdoblju 2014. – 2020.” (COM(2013)0083) i komunikaciju od 26. travnja 2017. naslovljenu „Uspostava europskog stupa socijalnih prava” (COM(2017)0250),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2014. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. lipnja 2014. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (COM(2014)0332),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (4),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. lipnja 2017. o potrebi za strategijom EU-a kojom bi se otklonile i spriječile razlike u mirovinama muškaraca i žena (5),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (6),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu i njegovoj rodnoj perspektivi (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu i njegovoj rodnoj perspektivi (7),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (8),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (9),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. rujna 2010. o ulozi žena u društvu koje stari (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. rujna 2010. o ulozi žena u društvu koje stari (10),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2010. o netipičnim ugovorima, osiguranim profesionalnim putovima, fleksigurnosti i novim oblicima socijalnog dijaloga (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 6. srpnja 2010. o netipičnim ugovorima, osiguranim profesionalnim putovima, fleksigurnosti i novim oblicima socijalnog dijaloga (11),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za jednakost spolova (2011. – 2020.),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (COM(2018)0271) i radni dokument službi Komisije od istog datuma priložen tom prijedlogu (SWD(2018)0173), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (COM(2018)0271) i radni dokument službi Komisije od istog datuma priložen tom prijedlogu (SWD(2018)0173),

| — | uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2015. godinu i izvješće iz 2015. naslovljeno „Usklađivanje poslovnog, obiteljskog i privatnog života u Europskoj uniji: revizija politike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks ravnopravnosti spolova Europskog instituta za ravnopravnost spolova za 2015. godinu i izvješće iz 2015. naslovljeno „Usklađivanje poslovnog, obiteljskog i privatnog života u Europskoj uniji: revizija politike”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda (Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta) od 7. prosinca 2011. naslovljeno „Inicijative poduzeća za radnike koji njeguju djecu ili odrasle s invaliditetom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda (Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta) od 7. prosinca 2011. naslovljeno „Inicijative poduzeća za radnike koji njeguju djecu ili odrasle s invaliditetom”,

| — | uzimajući u obzir informativni dokument Eurofounda od 14. srpnja 2013. naslovljen „Skrb o djeci i uzdržavanim osobama: utjecaj na karijere mladih radnika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni dokument Eurofounda od 14. srpnja 2013. naslovljen „Skrb o djeci i uzdržavanim osobama: utjecaj na karijere mladih radnika”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 17. lipnja 2014. naslovljeno „Sektor njege u domovima: radni uvjeti i kvaliteta radnih mjesta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 17. lipnja 2014. naslovljeno „Sektor njege u domovima: radni uvjeti i kvaliteta radnih mjesta”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 22. listopada 2015. naslovljeno „Posao i skrb: mjere za usklađivanje u razdoblju demografskih promjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Eurofounda od 22. listopada 2015. naslovljeno „Posao i skrb: mjere za usklađivanje u razdoblju demografskih promjena”,

| — | uzimajući u obzir sažeto izvješće Eurofounda od 17. studenoga 2016. o šestom europskom istraživanju o radnim uvjetima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažeto izvješće Eurofounda od 17. studenoga 2016. o šestom europskom istraživanju o radnim uvjetima,

| — | uzimajući u obzir studiju Eurofounda od 28. studenoga 2017. naslovljenu „Domovi za njegu starijih Europljana: javni pružatelji, neprofitni pružatelji i pružatelji koji djeluju za profit”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Eurofounda od 28. studenoga 2017. naslovljenu „Domovi za njegu starijih Europljana: javni pružatelji, neprofitni pružatelji i pružatelji koji djeluju za profit”,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Eurofounda od 23. siječnja 2018. naslovljeno „Europsko istraživanje o kvaliteti života za 2016.: kvaliteta života, kvaliteta javnih usluga i kvaliteta društva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Eurofounda od 23. siječnja 2018. naslovljeno „Europsko istraživanje o kvaliteti života za 2016.: kvaliteta života, kvaliteta javnih usluga i kvaliteta društva”,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za socijalnu zaštitu i Europske komisije od 10. listopada 2014. naslovljeno „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugotrajne njege u društvu koje stari”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za socijalnu zaštitu i Europske komisije od 10. listopada 2014. naslovljeno „Odgovarajuća socijalna zaštita za potrebe dugotrajne njege u društvu koje stari”,

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za ekonomsku politiku i Europske komisije od 7. listopada 2016. o zdravstvenoj skrbi i sustavima dugotrajne skrbi i fiskalnoj održivosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Odbora za ekonomsku politiku i Europske komisije od 7. listopada 2016. o zdravstvenoj skrbi i sustavima dugotrajne skrbi i fiskalnoj održivosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. o pravima njegovatelja koji žive u kućanstvu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. o pravima njegovatelja koji žive u kućanstvu (12),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2014. o razvijanju uslužnih djelatnosti za obitelji s ciljem povećanja stope zaposlenosti i promicanja jednakosti spolova na radnom mjestu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2014. o razvijanju uslužnih djelatnosti za obitelji s ciljem povećanja stope zaposlenosti i promicanja jednakosti spolova na radnom mjestu (13),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2010. o profesionalizaciji rada u kućanstvu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2010. o profesionalizaciji rada u kućanstvu (14),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova o indeksu ravnopravnosti spolova za 2017. godinu: Mjerenje ravnopravnosti spolova u Europskoj uniji 2005. – 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova o indeksu ravnopravnosti spolova za 2017. godinu: Mjerenje ravnopravnosti spolova u Europskoj uniji 2005. – 2015.,

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku iz ožujka 2016. naslovljenu „Razlike između muškaraca i žena u pogledu radnog mjesta, njege i slobodnog vremena” i studiju iz studenoga 2016. naslovljenu „Korištenje fondova za ravnopravnost spolova u odabranim državama članicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku iz ožujka 2016. naslovljenu „Razlike između muškaraca i žena u pogledu radnog mjesta, njege i slobodnog vremena” i studiju iz studenoga 2016. naslovljenu „Korištenje fondova za ravnopravnost spolova u odabranim državama članicama”,

| — | uzimajući u obzir dokument projekta WeDo za dobrobit i dostojanstvo starijih osoba iz 2012. naslovljen „Europski okvir za kvalitetu usluga dugotrajne njege: načela i smjernice za dobrobit i dostojanstvo starijih osoba kojima je potrebna njega i pomoć”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument projekta WeDo za dobrobit i dostojanstvo starijih osoba iz 2012. naslovljen „Europski okvir za kvalitetu usluga dugotrajne njege: načela i smjernice za dobrobit i dostojanstvo starijih osoba kojima je potrebna njega i pomoć”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0352/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0352/2018),

| A. | budući da je prema članku 2. i članku 3. stavku 3. Ugovora o EU-u i članku 21. Povelje o temeljnim pravima ravnopravnost žena i muškaraca jedna od temeljnih vrijednosti na kojima se Unija temelji; budući da u skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju EU-a Unija u svim svojim aktivnostima mora težiti uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti spolova; budući da se, međutim, ravnopravnost spolova sporo ostvaruje; |
| --- | --- |

A.

budući da je prema članku 2. i članku 3. stavku 3. Ugovora o EU-u i članku 21. Povelje o temeljnim pravima ravnopravnost žena i muškaraca jedna od temeljnih vrijednosti na kojima se Unija temelji; budući da u skladu s člankom 8. Ugovora o funkcioniranju EU-a Unija u svim svojim aktivnostima mora težiti uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti spolova; budući da se, međutim, ravnopravnost spolova sporo ostvaruje;

| B. | budući da su europskim stupom socijalnih prava, koji su Parlament, Vijeće i Komisija zajednički objavili 17. studenoga 2017., utvrđena važna načela i ciljevi kako bi se građanima Unije dala nova prava, između ostalog ravnopravnost spolova, jednake mogućnosti, pomoć za djecu i uključivanje osoba s invaliditetom, koja imaju jednoglasnu potporu institucija Unije i njezinih država članica; budući da je devetim načelom europskog stupa socijalnih prava utvrđeno da „roditelji i druge osobe koje moraju skrbiti o drugima imaju pravo na primjeren dopust, fleksibilne radne uvjete i pristup uslugama skrbi”; |
| --- | --- |

B.

budući da su europskim stupom socijalnih prava, koji su Parlament, Vijeće i Komisija zajednički objavili 17. studenoga 2017., utvrđena važna načela i ciljevi kako bi se građanima Unije dala nova prava, između ostalog ravnopravnost spolova, jednake mogućnosti, pomoć za djecu i uključivanje osoba s invaliditetom, koja imaju jednoglasnu potporu institucija Unije i njezinih država članica; budući da je devetim načelom europskog stupa socijalnih prava utvrđeno da „roditelji i druge osobe koje moraju skrbiti o drugima imaju pravo na primjeren dopust, fleksibilne radne uvjete i pristup uslugama skrbi”;

| C. | budući da je diljem Europske unije ukupna stopa zaposlenosti žena gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca, a da na nepuno radno vrijeme radi 31,5 % zaposlenih žena u usporedbi s 8,2 % zaposlenih muškaraca; budući da razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena u EU-u i dalje iznosi 12 %; budući da dokazi upućuju na to da su jedan od glavnih razloga tome nerazmjerne obveze skrbljena na strani žena; budući da kumulativni utjecaj višestrukih karijernih razlika kojima su pogođene žene, a koje su posljedica obveza njege znatno doprinosi nižim plaćama, kraćim karijerama i razlikama u plaći i mirovini između žena i muškaraca koje iznose 16 % odnosno 37 %; budući da su zbog toga žene izloženije većem riziku od siromaštva i društvene isključenosti, s negativnim posljedicama koje pogađaju i njihovu djecu i obitelji; budući da je važno iskorijeniti razlike među spolovima kad je riječ o stopi zaposlenosti, plaćama i mirovinama, s obzirom na to da ekonomski gubici zbog razlika u zaposlenosti muškaraca i žena iznose 370 milijardi EUR godišnje; budući da pružanje usluga njege može biti ključno za učinkovit odgovor na nestašicu radne snage; |
| --- | --- |

C.

budući da je diljem Europske unije ukupna stopa zaposlenosti žena gotovo 12 % niža od stope zaposlenosti muškaraca, a da na nepuno radno vrijeme radi 31,5 % zaposlenih žena u usporedbi s 8,2 % zaposlenih muškaraca; budući da razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena u EU-u i dalje iznosi 12 %; budući da dokazi upućuju na to da su jedan od glavnih razloga tome nerazmjerne obveze skrbljena na strani žena; budući da kumulativni utjecaj višestrukih karijernih razlika kojima su pogođene žene, a koje su posljedica obveza njege znatno doprinosi nižim plaćama, kraćim karijerama i razlikama u plaći i mirovini između žena i muškaraca koje iznose 16 % odnosno 37 %; budući da su zbog toga žene izloženije većem riziku od siromaštva i društvene isključenosti, s negativnim posljedicama koje pogađaju i njihovu djecu i obitelji; budući da je važno iskorijeniti razlike među spolovima kad je riječ o stopi zaposlenosti, plaćama i mirovinama, s obzirom na to da ekonomski gubici zbog razlika u zaposlenosti muškaraca i žena iznose 370 milijardi EUR godišnje; budući da pružanje usluga njege može biti ključno za učinkovit odgovor na nestašicu radne snage;

| D. | budući da bi „njegu” trebalo shvatiti kao posao koji se obavlja u osobnom svojstvu, u javnim ili privatnim institucijama ili u privatnom kućanstvu ili kućanstvima, za djecu, starije, bolesne osobe ili osobe s invaliditetom; budući da bi njegu u idealnim okolnostima trebali pružati profesionalni njegovatelji koje mogu zapošljavati javni ili privatni subjekti ili obitelji ili mogu biti samozaposleni, no da je također neformalno i bez naknade pružaju neprofesionalni njegovatelji, obično članovi obitelji; |
| --- | --- |

D.

budući da bi „njegu” trebalo shvatiti kao posao koji se obavlja u osobnom svojstvu, u javnim ili privatnim institucijama ili u privatnom kućanstvu ili kućanstvima, za djecu, starije, bolesne osobe ili osobe s invaliditetom; budući da bi njegu u idealnim okolnostima trebali pružati profesionalni njegovatelji koje mogu zapošljavati javni ili privatni subjekti ili obitelji ili mogu biti samozaposleni, no da je također neformalno i bez naknade pružaju neprofesionalni njegovatelji, obično članovi obitelji;

| E. | budući da žene u prosjeku na obavljanje kućanskih poslova i njegu drugih osoba potroše tri puta više vremena od muškaraca, što je najviše zamjetno kod parova koji imaju dijete mlađe od sedam godina u kojima žena u prosjeku provede 32 sata tjedno na plaćeni rad i čak 39 sati na neplaćeni rad, u usporedbi s muškarcima koji imaju 41 sati plaćenog i 19 sati neplaćenog rada tjedno; |
| --- | --- |

E.

budući da žene u prosjeku na obavljanje kućanskih poslova i njegu drugih osoba potroše tri puta više vremena od muškaraca, što je najviše zamjetno kod parova koji imaju dijete mlađe od sedam godina u kojima žena u prosjeku provede 32 sata tjedno na plaćeni rad i čak 39 sati na neplaćeni rad, u usporedbi s muškarcima koji imaju 41 sati plaćenog i 19 sati neplaćenog rada tjedno;

| F. | budući da je prema podacima Međunarodne organizacije rada u sektoru rada i njege u kućanstvu 2010. bilo zaposleno otprilike 52 milijuna radnika u cijelom svijetu i još 7,4 milijuna radnika u kućanstvu mlađih od 15 godina, što predstavlja između 5 % i 9 % zaposlenih u industrijaliziranim zemljama; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema podacima Međunarodne organizacije rada u sektoru rada i njege u kućanstvu 2010. bilo zaposleno otprilike 52 milijuna radnika u cijelom svijetu i još 7,4 milijuna radnika u kućanstvu mlađih od 15 godina, što predstavlja između 5 % i 9 % zaposlenih u industrijaliziranim zemljama;

| G. | budući da su poslovi u području skrbi u mnogim državama članicama loše plaćeni, da se za njih često ne nude formalni ugovori ni druga osnovna radnička prava te da nisu privlačni zbog visokog rizika od fizičkog i emocionalnog stresa, opasnosti od profesionalnog izgaranja i nemogućnosti napredovanja u karijeri; budući da se u tom sektoru nudi vrlo malo prilika za obuku i da su u njemu, štoviše, uglavnom zaposlene starije osobe, žene i migranti; |
| --- | --- |

G.

budući da su poslovi u području skrbi u mnogim državama članicama loše plaćeni, da se za njih često ne nude formalni ugovori ni druga osnovna radnička prava te da nisu privlačni zbog visokog rizika od fizičkog i emocionalnog stresa, opasnosti od profesionalnog izgaranja i nemogućnosti napredovanja u karijeri; budući da se u tom sektoru nudi vrlo malo prilika za obuku i da su u njemu, štoviše, uglavnom zaposlene starije osobe, žene i migranti;

| H. | budući da su se potporne mjere, kao što su švedski sustav poreznih olakšica na usluge u području kućanskih poslova, francuski „bonovi za zaposlenje u uslužnim djelatnostima” ili belgijski „bonovi za uslužne djelatnosti”, pokazale učinkovitima u pogledu smanjenja stope neprijavljenog rada, poboljšanja radnih uvjeta i priznavanja regularnih radnih prava radnicima u kućanstvu i skrbnicima; |
| --- | --- |

H.

budući da su se potporne mjere, kao što su švedski sustav poreznih olakšica na usluge u području kućanskih poslova, francuski „bonovi za zaposlenje u uslužnim djelatnostima” ili belgijski „bonovi za uslužne djelatnosti”, pokazale učinkovitima u pogledu smanjenja stope neprijavljenog rada, poboljšanja radnih uvjeta i priznavanja regularnih radnih prava radnicima u kućanstvu i skrbnicima;

| I. | budući da dokazi upućuju na to da u 80 % slučajeva njegu u EU-u pružaju neformalni neplaćeni njegovatelji, od kojih su 75 % žene; budući da 27,4 % žena koje rade na nepuno radno vrijeme to čine jer se moraju skrbiti o djeci ili odraslim osobama kojima je potrebna njega, dok je kod muškaraca taj udio 4,6 % (15); budući da neformalni njegovatelji zbog njege drugih ne bi smjeli biti prisiljeni na kompromis između obveza njege i slobodnog vremena jer su oni koji su unatoč svemu još uvijek u radnom odnosu prisiljeni uravnotežiti različite odgovornosti i korištenje vremena; |
| --- | --- |

I.

budući da dokazi upućuju na to da u 80 % slučajeva njegu u EU-u pružaju neformalni neplaćeni njegovatelji, od kojih su 75 % žene; budući da 27,4 % žena koje rade na nepuno radno vrijeme to čine jer se moraju skrbiti o djeci ili odraslim osobama kojima je potrebna njega, dok je kod muškaraca taj udio 4,6 % (15); budući da neformalni njegovatelji zbog njege drugih ne bi smjeli biti prisiljeni na kompromis između obveza njege i slobodnog vremena jer su oni koji su unatoč svemu još uvijek u radnom odnosu prisiljeni uravnotežiti različite odgovornosti i korištenje vremena;

| J. | budući da statistički podaci određenih država članica pokazuju da je otprilike 6 – 7 % njegovatelja u državama članicama mlađe od 17 godina, a da njegu pruža pet puta više mladih žena u dobi od 15 do 24 godine nego muškaraca u istoj dobnoj skupini; budući da mladi njegovatelji često nose velike odgovornosti odraslih i da pružaju njegu, pomoć i potporu roditelju, bratu sestri, baki, djedu ili drugom članu obitelji s invaliditetom, kroničnom bolesti ili mentalnim zdravstvenim problemom; budući da su mladi njegovatelji posebno suočeni s preprekama u pristupu obrazovanju i osposobljavanju te u usklađivanju obrazovanja s obvezama njege, što utječe i na njihovo zdravlje i na njihovu egzistenciju; |
| --- | --- |

J.

budući da statistički podaci određenih država članica pokazuju da je otprilike 6 – 7 % njegovatelja u državama članicama mlađe od 17 godina, a da njegu pruža pet puta više mladih žena u dobi od 15 do 24 godine nego muškaraca u istoj dobnoj skupini; budući da mladi njegovatelji često nose velike odgovornosti odraslih i da pružaju njegu, pomoć i potporu roditelju, bratu sestri, baki, djedu ili drugom članu obitelji s invaliditetom, kroničnom bolesti ili mentalnim zdravstvenim problemom; budući da su mladi njegovatelji posebno suočeni s preprekama u pristupu obrazovanju i osposobljavanju te u usklađivanju obrazovanja s obvezama njege, što utječe i na njihovo zdravlje i na njihovu egzistenciju;

| K. | budući da u nizu država članica EU-a postoji nedostatak kvalitetnih profesionalnih usluga skrbi koje bi bile dostupne svima neovisno o prihodima; |
| --- | --- |

K.

budući da u nizu država članica EU-a postoji nedostatak kvalitetnih profesionalnih usluga skrbi koje bi bile dostupne svima neovisno o prihodima;

| L. | budući da mnogi osobe koje ovise o pomoći obitelji i kojima potrebna njega žive u područjima u kojima trajno nedostaju usluge i da im izolacija ili druge okolnosti otežavaju pristup profesionalnoj njezi; budući da se o njima često brinu samo neprofesionalni njegovatelji i da je najčešće riječ o ženama iz njihove obitelji; |
| --- | --- |

L.

budući da mnogi osobe koje ovise o pomoći obitelji i kojima potrebna njega žive u područjima u kojima trajno nedostaju usluge i da im izolacija ili druge okolnosti otežavaju pristup profesionalnoj njezi; budući da se o njima često brinu samo neprofesionalni njegovatelji i da je najčešće riječ o ženama iz njihove obitelji;

| M. | budući da u Europi dolazi do demografskih promjena koje dovode do porasta bolesti povezanih sa starošću i sve starijeg stanovništva i da se u skladu s time povećavaju se potrebe za njegom; budući da u vrijeme sve veće potražnje za uslugama skrbi postoji nerazmjerna raspodjela odgovornosti za poslove skrbi između muškaraca i žena, pri čemu žene nose teret zbog stereotipnih rodnih uloga koje i dalje prevladavaju u europskom društvu; budući da sve veći broj starijih osoba, sve manji broj osoba radne dobi i ograničenja u javnim proračunima zbog politike štednje znatno utječu na socijalne usluge, što će utjecati i na osobe koje istovremeno rade i nekoga njeguju, često u otežanim okolnostima; |
| --- | --- |

M.

budući da u Europi dolazi do demografskih promjena koje dovode do porasta bolesti povezanih sa starošću i sve starijeg stanovništva i da se u skladu s time povećavaju se potrebe za njegom; budući da u vrijeme sve veće potražnje za uslugama skrbi postoji nerazmjerna raspodjela odgovornosti za poslove skrbi između muškaraca i žena, pri čemu žene nose teret zbog stereotipnih rodnih uloga koje i dalje prevladavaju u europskom društvu; budući da sve veći broj starijih osoba, sve manji broj osoba radne dobi i ograničenja u javnim proračunima zbog politike štednje znatno utječu na socijalne usluge, što će utjecati i na osobe koje istovremeno rade i nekoga njeguju, često u otežanim okolnostima;

| N. | budući da se predviđa starenje stanovništva EU-a s porastom udjela stanovništva starijeg od 65 godina sa 17,1 % u 2008. na 30 % u 2060., a stanovništva starijeg od 80 godina s 4,4 % na 12,1 % tijekom istog razdoblja; |
| --- | --- |

N.

budući da se predviđa starenje stanovništva EU-a s porastom udjela stanovništva starijeg od 65 godina sa 17,1 % u 2008. na 30 % u 2060., a stanovništva starijeg od 80 godina s 4,4 % na 12,1 % tijekom istog razdoblja;

| O. | budući da su starije osobe izložene većem riziku od siromaštva nego opće stanovništvo, pri čemu je 2008. riziku bilo izloženo oko 19 % osoba starijih od 65 godina, dok je 2000. taj udio iznosio 17 %; budući da je taj udio za 5 postotnih bodova veći za žene nego za muškarce; |
| --- | --- |

O.

budući da su starije osobe izložene većem riziku od siromaštva nego opće stanovništvo, pri čemu je 2008. riziku bilo izloženo oko 19 % osoba starijih od 65 godina, dok je 2000. taj udio iznosio 17 %; budući da je taj udio za 5 postotnih bodova veći za žene nego za muškarce;

| P. | budući da su starije osobe ponekad izložene netrpeljivosti na osnovi starosti i spola i da je zlostavljanje starijih, prisutno u nizu različitih vrsta skrbi, društveni problem u svim državama članicama; |
| --- | --- |

P.

budući da su starije osobe ponekad izložene netrpeljivosti na osnovi starosti i spola i da je zlostavljanje starijih, prisutno u nizu različitih vrsta skrbi, društveni problem u svim državama članicama;

| Q. | budući da većina nacionalnih modela politike za usluge skrbi trenutačno nije prikladna za zadovoljavanje potreba sve starijeg stanovništva Unije i da većina država članica u svojim politikama te inicijativama i sustavima socijalne skrbi još nije riješila demografske izazove; |
| --- | --- |

Q.

budući da većina nacionalnih modela politike za usluge skrbi trenutačno nije prikladna za zadovoljavanje potreba sve starijeg stanovništva Unije i da većina država članica u svojim politikama te inicijativama i sustavima socijalne skrbi još nije riješila demografske izazove;

| R. | budući da unatoč povećanju broja domova za starije osobe u proteklih 10 godina u gotovo svim državama članicama potražnja i dalje premašuje dostupnost neovisnog smještaja i usluga njege; budući da postoji hitna potreba za daljnjim ulaganjem u usluge dugotrajne skrbi u zajednici ili u kući s obzirom na to da svatko ima pravo na neovisan život, usluge potpore i sudjelovanje u zajednici; budući da je, osim toga, zbog nedostatka raščlanjenih informacija na nacionalnoj razini, uključujući informacije o financijskim ulaganjima, i nedostatka pokazatelja kvalitete teško pratiti i ocijeniti taj važan dio infrastrukture za pružanje skrbi te dati preporuke za donositelje odluka; |
| --- | --- |

R.

budući da unatoč povećanju broja domova za starije osobe u proteklih 10 godina u gotovo svim državama članicama potražnja i dalje premašuje dostupnost neovisnog smještaja i usluga njege; budući da postoji hitna potreba za daljnjim ulaganjem u usluge dugotrajne skrbi u zajednici ili u kući s obzirom na to da svatko ima pravo na neovisan život, usluge potpore i sudjelovanje u zajednici; budući da je, osim toga, zbog nedostatka raščlanjenih informacija na nacionalnoj razini, uključujući informacije o financijskim ulaganjima, i nedostatka pokazatelja kvalitete teško pratiti i ocijeniti taj važan dio infrastrukture za pružanje skrbi te dati preporuke za donositelje odluka;

| S. | budući da je samo 12 država članica od 2002. godine ispunilo ciljeve iz Barcelone, odnosno pružanje skrbi u najmanju ruku za 33 % djece mlađe od 3 godine (1. cilj) i za najmanje 90 % djece u dobnoj skupini između 3 godine života do obveznog upisa u školu (2. cilj), dok su stope ostvarenja ciljeva u nekim državama članicama zabrinjavajuće niske; |
| --- | --- |

S.

budući da je samo 12 država članica od 2002. godine ispunilo ciljeve iz Barcelone, odnosno pružanje skrbi u najmanju ruku za 33 % djece mlađe od 3 godine (1. cilj) i za najmanje 90 % djece u dobnoj skupini između 3 godine života do obveznog upisa u školu (2. cilj), dok su stope ostvarenja ciljeva u nekim državama članicama zabrinjavajuće niske;

| T. | budući da zbog povećanja udjela žena na tržištu rada raste potreba za visokokvalitetnom i pristupačnom skrbi o djeci i da je potražnja za mjestima u sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja diljem Europe veća od ponude; budući da dokazi pokazuju da se u više od polovice svih država članica usluge skrbi o djeci za djecu do treće godine života upotrebljavaju samo u obliku poludnevnog aranžmana (manje od 30 sati tjedno); budući da je za punopravno sudjelovanje žena na tržištu rada potrebna cjelodnevna dostupnost skrbi o djeci te ispunjenje potražnje tijekom radnog vremena roditelja; |
| --- | --- |

T.

budući da zbog povećanja udjela žena na tržištu rada raste potreba za visokokvalitetnom i pristupačnom skrbi o djeci i da je potražnja za mjestima u sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja diljem Europe veća od ponude; budući da dokazi pokazuju da se u više od polovice svih država članica usluge skrbi o djeci za djecu do treće godine života upotrebljavaju samo u obliku poludnevnog aranžmana (manje od 30 sati tjedno); budući da je za punopravno sudjelovanje žena na tržištu rada potrebna cjelodnevna dostupnost skrbi o djeci te ispunjenje potražnje tijekom radnog vremena roditelja;

| U. | budući da postoji nedostatak infrastrukture kojom bi se osigurala kvalitetna i pristupačna skrb o djeci za sve platne skupine, o čemu svjedoči i činjenica da od više od 32 milijuna djece mlađe od dobi potrebne za obvezno obrazovanje u EU-u tek oko 15 milijuna djece ima pristup ranom odgoju (16) i obrazovanju te da je najveći dio javnih sredstava koja se u državama članicama troše na skrb o djeci namijenjeno djeci od treće godine života do obveznog polaska u školu; budući bi trebalo povećati ulaganja iz svih sektora, s obzirom na to da dokazi iz zemalja članica OECD-a pokazuju da bi povećanje ulaganja BDP-a u sektor skrbi dovelo do rasta zaposlenosti žena; budući da su ulaganja u skrb o djeci strategija koja je korisna za sve strane i da bi se njome ostvarili dodatni porezni prihodi od povećanog sudjelovanja roditelja na tržištu rada; budući da, dopunjujući ključnu ulogu obitelji, visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje pruža i brojne kratkoročne i dugoročne koristi za pojedince i društvo u cjelini, uključujući za osobe slabijeg socioekonomskog statusa ili osobe s posebnim obrazovnim potrebama, te da je učinkovit u borbi protiv nejednakosti koja pogađa djecu od rane dobi i za sprečavanje ranog napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

U.

budući da postoji nedostatak infrastrukture kojom bi se osigurala kvalitetna i pristupačna skrb o djeci za sve platne skupine, o čemu svjedoči i činjenica da od više od 32 milijuna djece mlađe od dobi potrebne za obvezno obrazovanje u EU-u tek oko 15 milijuna djece ima pristup ranom odgoju (16) i obrazovanju te da je najveći dio javnih sredstava koja se u državama članicama troše na skrb o djeci namijenjeno djeci od treće godine života do obveznog polaska u školu; budući bi trebalo povećati ulaganja iz svih sektora, s obzirom na to da dokazi iz zemalja članica OECD-a pokazuju da bi povećanje ulaganja BDP-a u sektor skrbi dovelo do rasta zaposlenosti žena; budući da su ulaganja u skrb o djeci strategija koja je korisna za sve strane i da bi se njome ostvarili dodatni porezni prihodi od povećanog sudjelovanja roditelja na tržištu rada; budući da, dopunjujući ključnu ulogu obitelji, visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje pruža i brojne kratkoročne i dugoročne koristi za pojedince i društvo u cjelini, uključujući za osobe slabijeg socioekonomskog statusa ili osobe s posebnim obrazovnim potrebama, te da je učinkovit u borbi protiv nejednakosti koja pogađa djecu od rane dobi i za sprečavanje ranog napuštanja školovanja;

| V. | budući da je visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje učinkovito ulaganje kojim se omogućuje temelj za uspješno cjeloživotno učenje i rješavaju problemi nejednakosti i izazovi s kojima se suočavaju djeca slabijeg statusa; |
| --- | --- |

V.

budući da je visokokvalitetni rani i predškolski odgoj i obrazovanje učinkovito ulaganje kojim se omogućuje temelj za uspješno cjeloživotno učenje i rješavaju problemi nejednakosti i izazovi s kojima se suočavaju djeca slabijeg statusa;

| W. | budući da u EU-u živi više od 80 milijuna osoba s invaliditetom, a svaka četiri Europljana u obitelji ima osobu s invaliditetom; budući da se potpisivanjem Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom 2011. EU obvezao na promicanje i zaštitu prava osoba s invaliditetom; budući da je, u svjetlu tih prava i potreba osoba s invaliditetom svih dobnih skupina, u posljednje vrijeme došlo do zaokreta od institucionalne skrbi do skrbi u zajednici za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

W.

budući da u EU-u živi više od 80 milijuna osoba s invaliditetom, a svaka četiri Europljana u obitelji ima osobu s invaliditetom; budući da se potpisivanjem Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom 2011. EU obvezao na promicanje i zaštitu prava osoba s invaliditetom; budući da je, u svjetlu tih prava i potreba osoba s invaliditetom svih dobnih skupina, u posljednje vrijeme došlo do zaokreta od institucionalne skrbi do skrbi u zajednici za osobe s invaliditetom;

| X. | budući da na temelju članka 19. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom svatko ima pravo na samostalan život i na uključivanje u zajednicu, čime se ne zahtijeva samo pružanje samostalnog smještaja, već i usluga potpore koje odražavaju potrebe osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

X.

budući da na temelju članka 19. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom svatko ima pravo na samostalan život i na uključivanje u zajednicu, čime se ne zahtijeva samo pružanje samostalnog smještaja, već i usluga potpore koje odražavaju potrebe osoba s invaliditetom;

| Y. | budući da djeca i odrasli s niskofunkcionirajućim autizmom imaju poteškoća pri samostalnom izvršavanju svakodnevnih zadataka te im je općenito potrebna pomoć s većinom zadataka; |
| --- | --- |

Y.

budući da djeca i odrasli s niskofunkcionirajućim autizmom imaju poteškoća pri samostalnom izvršavanju svakodnevnih zadataka te im je općenito potrebna pomoć s većinom zadataka;

| Z. | budući da se često umanjuje značaj usluga dugotrajne skrbi i skrbi o djeci i da je u mnogim državama članicama ta profesija i dalje prilično neprimjetna i nisko rangirana, što se odražava niskom plaćom, nejednakom zastupljenošću žena i muškaraca na tržištu rada i lošim radnim uvjetima; |
| --- | --- |

Z.

budući da se često umanjuje značaj usluga dugotrajne skrbi i skrbi o djeci i da je u mnogim državama članicama ta profesija i dalje prilično neprimjetna i nisko rangirana, što se odražava niskom plaćom, nejednakom zastupljenošću žena i muškaraca na tržištu rada i lošim radnim uvjetima;

| AA. | budući da su za obavljanje poslova formalne njege, uključujući kućnu njegu, potrebni kvalificirani radnici koje je potrebno adekvatno platiti (17); budući da je potrebno osigurati odgovarajuću ponudu kvalificiranih njegovatelja jer je razvoj kvalitetnih usluga formalne skrbi za djecu, starije osobe i osobe s invaliditetom povezan s kvalitetnim radnim odnosima, pristojnim plaćama i ulaganjima u radnike koji pružaju te usluge, uključujući ulaganja u osposobljavanje radnika za skrb o djeci; budući da profesionalni radni odnosi pozitivno djeluju na sposobnost njegovatelja da uravnoteže profesionalni i privatni život; |
| --- | --- |

AA.

budući da su za obavljanje poslova formalne njege, uključujući kućnu njegu, potrebni kvalificirani radnici koje je potrebno adekvatno platiti (17); budući da je potrebno osigurati odgovarajuću ponudu kvalificiranih njegovatelja jer je razvoj kvalitetnih usluga formalne skrbi za djecu, starije osobe i osobe s invaliditetom povezan s kvalitetnim radnim odnosima, pristojnim plaćama i ulaganjima u radnike koji pružaju te usluge, uključujući ulaganja u osposobljavanje radnika za skrb o djeci; budući da profesionalni radni odnosi pozitivno djeluju na sposobnost njegovatelja da uravnoteže profesionalni i privatni život;

| AB. | budući da korisnicima dugotrajne skrbi može biti problem priuštiti si privatne usluge skrbi koje su većinom skuplje od usluga skrbi koje pruža javni sektor; budući da su zbog rodno uvjetovanih razlika u plaćama i razlika u mirovinama žene uvijek u većoj mjeri pogođene od muškaraca te moraju trošiti veći dio prihoda na dugotrajnu skrb; |
| --- | --- |

AB.

budući da korisnicima dugotrajne skrbi može biti problem priuštiti si privatne usluge skrbi koje su većinom skuplje od usluga skrbi koje pruža javni sektor; budući da su zbog rodno uvjetovanih razlika u plaćama i razlika u mirovinama žene uvijek u većoj mjeri pogođene od muškaraca te moraju trošiti veći dio prihoda na dugotrajnu skrb;

| AC. | budući da podaci pokazuju da se osobe slabijeg statusa suočavaju s posebnim izazovima kada je dostupnost visokokvalitetnih usluga skrbi ograničena, primjerice osobe iz obitelji s niskim prihodima, osobe koje žive u ruralnim područjima i djeca koja pripadaju etničkim manjinama ili djeca migranata; |
| --- | --- |

AC.

budući da podaci pokazuju da se osobe slabijeg statusa suočavaju s posebnim izazovima kada je dostupnost visokokvalitetnih usluga skrbi ograničena, primjerice osobe iz obitelji s niskim prihodima, osobe koje žive u ruralnim područjima i djeca koja pripadaju etničkim manjinama ili djeca migranata;

Kontekst ravnoteže između poslovnog i privatnog života

| 1. | primjećuje da se rodno uvjetovane razlike u zaposlenosti znatno povećavaju jednom kada obitelji dobiju djecu, što pokazuje s kojim se poteškoćama suočavaju žene nastojeći naći ravnotežu između odgoja djece i obveza skrbi te rada zbog nedostatka dovoljne infrastrukture za javnu skrb i trajne podjele rada između muškaraca i žena zbog kojih dolazi do prekomjerne količine skrbi koju pružaju uglavnom žene, što dovodi do toga da žene troše dvostruko do desetorostruko više vremena na pružanje neplaćene skrbi od muškaraca (18); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje da jedna četvrtina žena ostaje u kategoriji neplaćenih pomažućih članova obitelji, što znači da ne primaju izravno plaću za svoje napore te da postoji jasno izdvajanje žena u sektore, općenito gledajući, obilježene niskim plaćama, dugim radnim vremenom i često neformalnim radnim aranžmanima, što vodi do niže novčane, socijalne i strukturne koristi za žene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je feminizacija siromaštva posljedica niza faktora, uključujući rodno uvjetovanu razliku u plaćama, razliku u mirovinama, odgovornosti povezane s pružanjem skrbi i prekide radnog odnosa koji su s time povezani; naglašava da višestruka diskriminacija s kojom se žene suočavaju, između ostalog, na temelju svojeg rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja, pridonosi feminizaciji siromaštva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava i podsjeća na njegova načela koja uključuju:






  — | jednako postupanje prema ženama i muškarcima i jednake mogućnosti, osobito u pogledu sudjelovanja na tržištu rada; |
| --- | --- | --- |

4.

—

jednako postupanje prema ženama i muškarcima i jednake mogućnosti, osobito u pogledu sudjelovanja na tržištu rada;

| — | pravo na jednak tretman i mogućnosti zapošljavanja neovisno o dobi i invaliditetu; |
| --- | --- |

—

pravo na jednak tretman i mogućnosti zapošljavanja neovisno o dobi i invaliditetu;

| — | pravo na primjeren dopust, fleksibilne radne uvjete i pristup uslugama skrbi roditelja i osoba koje su dužne skrbiti o drugima; |
| --- | --- |

—

pravo na primjeren dopust, fleksibilne radne uvjete i pristup uslugama skrbi roditelja i osoba koje su dužne skrbiti o drugima;

| — | pravo na kvalitetne pristupačne usluge dugotrajne skrbi; |
| --- | --- |

—

pravo na kvalitetne pristupačne usluge dugotrajne skrbi;

| 5. | izražava zabrinutost zbog nepovoljnih promjena u području roditeljskog dopusta i prava koja se odnose na roditeljstvo, kao što su povlačenje nacrta Direktive o produljenju rodiljnog dopusta i nedavna presuda Suda Europske unije kojom se otkaz trudnoj radnici kao dio kolektivnog otkazivanja smatra zakonitim; poziva Komisiju da hitno ukloni nedostatke u zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prijedlog direktive o ravnoteži između privatnog i poslovnog života za radnike i skrbnike koji je iznijela Komisija, i naglašava u tom kontekstu važnost individualnih prava na dopust i fleksibilnog rada koji pomažu zaposlenim osobama da usklade privatni i poslovni život; podsjeća da bi politike usmjerene na ravnotežu između privatnog i poslovnog života trebale promicati jednako sudjelovanje muškaraca i žena u obvezama skrbi; vjeruje da bi radi budućeg razvoja trebalo težiti postupnom produženju očinskog dopusta i dopusta radi skrbi (19) i njihovih razina primanja naknade, koja bi trebala biti primjerena, osiguranju neprenosivog roditeljskog dopusta, jamstava u vezi s otpuštanjem, povratka na isto ili jednakovrijedno radno mjesto i zaštite od diskriminacije koja se provodi zbog odluka o uzimanju dopusta, te proširenju prava na samozaposlene radnike i osobe koje moraju uzeti primjereno plaćeni dopust kako bi se brinule o uzdržavanim osobama koje nisu djeca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve države članice da potiču očeve da iskoriste pravo na očinski dopust jer je to koristan alat za jačanje njihove odgovornosti u pogledu skrbi o vlastitoj djeci i obitelji te koristan način za postizanje stvarne jednakosti između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da pružanje usluga skrbi ne bi smjelo negativno utjecati na plaću skrbnika ili socijalne ili mirovinske pogodnosti; u tom kontekstu traži promicanje jednakost spolova u provedbi politika usmjerenih na ravnotežu između privatnog i poslovnog života; |
| --- | --- |

8.

| 9. | skreće pozornost na tešku situaciju u kojoj se nalaze obitelji koje skrbe za dijete ili člana obitelji s invaliditetom, s obzirom na to da je u tim slučajevima skrb cjeloživotna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na nedostatak usluga za privremenu skrb za roditelje djece s invaliditetom; ističe da je zbog tog nedostatka potpore roditeljima često potpuno nemoguće raditi; s tim u vezi prima na znanje alarmantan nedostatak ustanova za osobe s teškim oblicima autizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi svaka osoba kojoj je potrebna njega trebala imati subjektivno pravo odabrati kvalitetnu uslugu njege koja im najbolje odgovara i koja je dostupna i njima i njihovim njegovateljima; smatra da bi se, bez obzira na razlike između korisnika i njihovih potreba, usluge skrbi trebale razvijati na individualiziran i sveobuhvatan način usmjeren na osobu; napominje da obitelji nisu homogene i da bi politike i programiranje trebalo prilagoditi takvoj raznolikosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi usluge skrbi trebale odražavati promjenjivu prirodu posla u skladu s njihovim razvojem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi se u skladu s pravom na dugotrajnu skrb koje je proglašeno u europskom stupu socijalnih prava dugotrajna skrb trebala smatrati granom socijalne zaštite koja bi svima trebala zajamčiti pravo na kvalitetnu skrb koja je usmjerena na osobu; nadalje, smatra da postoji hitna potreba za daljnjim ulaganjima u pristupačne i kvalitetne usluge dugotrajne skrbi, primjerice usluge kućne njege i usluge koje se pružaju u zajednici, u skladu s europskim socijalnim stupom socijalnih prava i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; poziva države članice da u tom kontekstu osiguraju jednak pristup i pravedno postupanje kad je riječ o uslugama skrbi za starije osobe, djecu i osobe s invaliditetom i/ili kroničnim bolestima kojima je potrebna dugotrajna skrb, s posebnim naglaskom na osobe slabijeg statusa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da se pokazalo da su dostupnost raznovrsne, kvalitetne, pristupačne i povoljne javne i privatne infrastrukture, usluga i potpore za skrb o djeci, starijih osoba, osoba s invaliditetom i osobama koje su kronično bolesne ili im je potrebna dugotrajna skrb i skrb, bilo kod kuće ili u sličnom okruženju, ključan aspekt politika usmjerenih na ravnotežu između privatnog i poslovnog života i veliki čimbenik kojim se promiče da roditelji i neformalni skrbnici uzimaju dopust, kao dio napora da se ženama pomogne da se brzo vrate na tržište rada i da na njemu ostanu; pozdravlja prijelaz na usluge koje se pružaju u zajednici, u skladu s europskim stupom socijalnih prava i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom, istodobno ističući potrebu za praćenjem tih usluga kako bi se osigurala njihova kvaliteta; smatra da visoka kvaliteta skrbi proizlazi iz visoke kvalitete pruženih usluga i ovisi o tome koliko te usluge štite dostojanstvo i ljudska prava onih koji ih koriste te na koji način jamče uključivanje korisnika tih usluga u zajednicu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da je nedostatak usluga skrbi veliki čimbenik koji stoji iza niske zastupljenosti žena na tržištu rada jer otežava postizanje ravnoteže između poslovnih i obiteljskih obveza te uzrokuje to da neke žene odlaze s tržišta rada, rade manji broj sati rada na plaćenim poslovima i troše više vremena na skrb koja im nije plaćena, što dovodi do štetnih posljedica za njihova prava na socijalno osiguranje, osobito mirovine, te povećanog rizika od siromaštva i socijalne isključenosti, posebice u starijoj dobi; |
| --- | --- |

15.

Vrste skrbi

| 16. | uviđa da postoje različite usluge skrbi, poput predškolske skrbi i obrazovanja, skrbi o starijim osobama i skrbi ili podrške za osobe s invaliditetom i/ili kroničnom bolesti koji imaju dugotrajne potrebe za zdravstvenom njegom i skrbi, te napominje da su zbog toga osmišljena različita politička stajališta; smatra da bi skrb mogli pružati formalni i neformalni skrbnici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vjeruje da bi pri osmišljavanju pristupa razvoju usluga skrbi trebalo uzeti u obzir sve kategorije korisnika i njihove razlike te različite želje u vezi s vrstama usluga skrbi koje su im potrebne, između ostalog i osobe koje dolaze iz socijalno zapostavljenih sredina, kao što su etničke manjine, migrantske obitelji, osobe koje žive u udaljenim i ruralnim područjima te obitelji s niskim prihodima; podsjeća da se pojam obitelji koji se upotrebljava u zakonodavstvu i politikama treba tumačiti u širem smislu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uviđa da su mnogim osobama nizak socioekonomski status i niska razina obrazovanja prepreke u pristupanju uslugama skrbi, što samo pridonosi njihovim izazovima u pogledu postizanja ravnoteže između privatnog i poslovnog života; smatra da to zahtijeva jasno planiranje i jasne politike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uviđa da privatni sektor ima važnu ulogu u pružanju usluga dugotrajne skrbi osobama s invaliditetom i starijim osobama te da je diljem EU-a ukazano na probleme u vezi s pristupačnosti i kvalitetom takvih usluga; poziva Komisiju da ocijeni stanje na tržištu usluga skrbi i poduzme potrebne regulatorne inicijative za kontrolu i nadzor kvalitete usluga koje se nude u takvom okruženju; |
| --- | --- |

19.

Kvaliteta, cjenovna prihvatljivost i pristupačnost skrbi

| 20. | vjeruje da bi usluge skrbi trebale biti osmišljene tako da zaista daju izbor svim korisnicima, članovima njihove obitelji i njihovim skrbnicima, neovisno o tome radi li se o osobama koje su zaposlene na puno ili nepuno radno vrijeme, koje su samozaposlene ili nezaposlene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vjeruje da osobe koje planiraju, osmišljavaju i pružaju usluge skrbi moraju razmotriti potrebe korisnika i da se usluge skrbi o starijim osobama i osobama s invaliditetom moraju planirati i razvijati u aktivnoj i istinskoj suradnji s korisnicima te da se moraju osmisliti i provoditi uz pristup koji se temelji na pravima; uzima u obzir pozitivna iskustva osoba s mentalnim i intelektualnim poteškoćama u sudjelovanju u razvoju infrastrukture i usluga koje pozitivno utječu na njihov samostalan život i kvalitetu života; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da se pružanje kvalitetne skrbi u EU-u znatno razlikuje u državama članicama i između njih, u privatnom i javnom okruženju, urbanim i ruralnim područjima i među različitim dobnim skupinama; prima na znanje činjenicu da velik dio skrbi o djeci i dugotrajne skrbi preuzimaju obitelji, osobito djedovi i bake kada je riječ o skrbi o djeci, što je osobito uočljivo u južnoj i istočnoj Europi (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da osiguraju da su usluge skrbi u urbanim i ruralnim područjima dobro pokrivene kako bi se poboljšala pristupačnost i dostupnost usluga skrbi za osobe u nepovoljnom položaju, uključujući osobe koje žive u ruralnim i udaljenim područjima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vjeruje da pristupačnost proizlazi iz kombinacije troškova i fleksibilnosti zbog čega bi trebao postojati niz usluga, javnih i privatnih, za skrb u kući ili sličnom okruženju; nadalje smatra da bi članovi obitelji trebali imati mogućnost dobrovoljnog ili subvencioniranog pružanja skrbi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je kvalitetu usluga skrbi potrebno sagledati iz više perspektiva, uključujući kvalitetu ustanova i službi, kvalitetu nastavnih programa za djecu, profesionalnost skrbnika, kvalitetu objekata i okruženja, razine obrazovanja skrbnika i njihove radne uvjete; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da bi usluge skrbi trebalo razvijati kako bi se povećao kontinuitet te učvrstila preventivna zdravstvena i socijalna skrb, rehabilitacija i mogućnost samostalnog života; smatra da se moraju poticati prakse izravne skrbi u kućanstvu kako bi ljudi kojima je potrebna njega mogli primiti usluge kvalificiranih stručnjaka u vlastitom domu te, ako je to moguće, živjeti samostalno; smatra da bi, u slučajevima u kojima je to relevantno, usluge skrbi trebale biti usmjerene na sveobuhvatnu potporu obitelji kao što je pomoć u kućanstvu, podučavanju i oko skrbi djece; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da bi informacije o dostupnim uslugama skrbi i pružateljima usluga trebale biti dostupne roditeljima, starijim osobama, osobama s invaliditetom i/ili kroničnom bolesti kojima je potrebna dugotrajna skrb, kao i neformalnim skrbnicima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe činjenicu da nedostupnost usluga i iznimno visoki troškovi skrbi o djeci imaju negativan utjecaj na djecu iz obitelji s niskim primanjima te da ih od rane dobi stavljaju u nepovoljan položaj; naglašava da svako dijete ima pravo na dobru skrb i razvoj u ranoj dječjoj dobi, uključujući čitav niz socijalnih poticaja; ističe da prekomjerni troškovi ustanova za skrb također utječu na uzdržavane osobe u obiteljima s niskim prihodima te ih stavljaju u nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da bi nedostatak ulaganja u visokokvalitetnu skrb za djecu mlađu od tri godine produljio prekid karijere kod žena i prouzročio poteškoće prilikom povratka na radno mjesto; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi trebalo ojačati nacionalne programe radi poboljšanja kvalitete života starijih žena, osobito onih s bolestima koje su karakterizirane gubitkom pamćenja te njihovih skrbnika koji su često i sami žene u starijoj životnoj dobi; predlaže da bi se za mapiranje i provedbu takvih mjera trebalo savjetovati s udrugama za Alzheimerovu bolest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisiju da, u skladu s ovim prijedlozima, izradi smjernice za države članice za osmišljavanje sveobuhvatnih i pristupačnih usluga skrbi u zajednici koje pozitivno utječu na rad i usmjerene su na osobu, a obuhvaćaju skrb o djeci, usluge skrbi o starijim osobama i skrb o osobama s invaliditetom i/ili kroničnim bolestima te se temelje na sudjelovanju korisnika usluga i savjetovanju s njima kako bi se osiguralo da su takve usluge pristupačne i zadovoljavaju potrebe ciljanih korisnika; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje različite prakse u državama članicama i naglašava da suradnja i razmjena najboljih praksi na europskoj razini mogu pridonijeti uzajamnom učenju i uzajamnom savjetovanju među državama članicama te razvoju kvalitetnih usluga skrbi podupiranjem i dopunom mjera na regionalnoj i nacionalnoj razini te mogu pomoći državama članicama u rješavanju zajedničkih izazova; poziva Komisiju da bude platforma i olakša razmjenu iskustava i najboljih praksi o kvaliteti, dostupnosti i pristupačnosti usluga skrbi kao i o različitim modelima pružanja usluga skrbi koji su prilagođeni pojedinačnim okolnostima i financijskim mogućnostima radi suočavanja s izazovima u pogledu skrbi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zabrinut je zbog radnih uvjeta u mnogim uslugama pružanja skrbi, kao što su dugo radno vrijeme, neprimjerena plaća, nedostatak osposobljavanja i loše politike zaštite i sigurnosti na radnom mjestu; zabrinut je zbog toga što se pružanje skrbi smatra neprivlačnim sektorom za zapošljavanje i uglavnom privlači žene i radnike migrante; ističe da ti uvjeti utječu i na kvalitetu pružene skrbi; stoga poziva države članice da pružanje skrbi prevrednuju u odabir karijere i Komisiju da u suradnji sa socijalnim partnerima uspostavi pravni okvir za minimalne standarde za radnike u tom sektoru i pokrene inicijativu o kvaliteti u dugotrajnoj skrbi, pri čemu se može ugledati u raspoložive dobrovoljne alate i inicijative civilnog društva, kao što je Europski okvir za kvalitetu dugotrajne skrbi i najnoviji prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da prate i osiguraju da su ustanove i ostala mjesta za pružanje skrbi sigurna i motivirajuća mjesta za rad te da se dovoljno ulaže u dobrobit i zdravlje na radnom mjestu osoba koje pružaju usluge skrbi; smatra da je ključno osigurati dobrobit skrbnika kako bi se spriječilo zlostavljanje osoba o kojima se skrbi; u tom kontekstu podupire zakonodavne inicijative za certificiranje i priznavanje profesionalnih skrbnika i poziva države članice da poduzmu mjere za poboljšanje radnih uvjeta skrbnika, kao što je jamčenje njihovih prava na formalni ugovor o radu i plaćeni dopust; nadalje poziva Komisiju i države članice da jačaju svijest o vrijednosti usluga skrbi radi poboljšanja statusa profesije pružatelja skrbi i promicanja sudjelovanja muškaraca u aktivnostima skrbi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da Vijeću predstavi europski program za skrbnike u cilju utvrđivanja i prepoznavanja različitih vrsta pružanja skrbi u Europi, jamčenja financijske potpore skrbnicima i postupnog razvijanja ravnoteže između njihovog poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da se u njegovoj rezoluciji od 4. srpnja 2013. o utjecaju krize na pristup ranjivih skupina skrbi (21) osobito poziva na donošenje direktive o dopustu skrbnika; napominje da bi neformalni skrbnici koji odluče pružati neformalnu skrb svojim članovima obitelji trebali primati odgovarajuću naknadu i ravnopravno s drugim pružateljima skrbi imati pristup socijalnim pravima; stoga poziva na sveobuhvatan pristup rješavanju problema neformalnih njegovatelja, koji nadilazi okvire zakonodavstva o zapošljavanju, kao što su trajna potpora dohotku, pristup zdravstvenoj skrbi, mogućnost godišnjeg odmora i akumulacija mirovinskih prava, kako bi bili dostatni čak i kada su razine dohotka skrbnika privremeno niže zbog pružanja neformalne skrbi, što se uglavnom odnosi na žene; smatra da pružanje usluga skrbi ne bi smjelo negativno utjecati na zdravlje i dobrobit neformalnih skrbnika; u tom kontekstu poziva države članice da neformalnim skrbnicima omoguće odgovarajuće usluge privremene skrbi i savjetovanja, stručna savjetovanja, psihološku pomoć i objekte za cjelodnevnu skrb i privremenu skrb, što će im pomoći da povećaju svoje sudjelovanje u zapošljavanju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da u okviru zakonodavstva o radu i socijalnoj sigurnosti za žene i muškarce uvedu „bodove za skrb”, koji bi se računali kao jednakovrijedna razdoblja za prikupljanje mirovinskih prava, u cilju zaštite osoba koje privremeno napuštaju zaposlenje radi pružanja neformalne, neplaćene skrbi uzdržavanoj osobi ili članovima obitelji te kako bi se prepoznala vrijednost rada tih njegovatelja za društvo u cjelini; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se neformalni skrbnici priznaju kao ravnopravni sudionici u pružanju usluga skrbi i da kao dio programa cjeloživotnog učenja osmisle programe osposobljavanja i prepoznavanja stečenih vještina neformalnih skrbnika; poziva Komisiju i države članice da u suradnji s nevladinim organizacijama i obrazovnim ustanovama pruže potporu mladim skrbnicima; traži od Komisije da predloži akcijski plan u kojem su sadržane te i ostale mjere za osiguranje kvalitete skrbi i kvalitete života skrbnika; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i države članice da provedu istraživanje o broju mladih skrbnika i o utjecaju uloge skrbnika na njihovu dobrobit i životne uvjete te da im na temelju tog istraživanja pruže podršku te da u suradnji s nevladinim organizacijama i obrazovnim ustanovama odgovore na njihove posebne potrebe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da pri oblikovanju istraživanja i politika više uzme u obzir usluge pružanja skrbi i skrbnike, osobito kada je riječ o Europskom socijalnom fondu (ESF), Strategiji za osobe s invaliditetom i Zdravstvenom programu; |
| --- | --- |

40.

Ciljevi u području skrbi

| 41. | ističe da je trenutačan izazov postizanja ciljeva iz Barcelone povećati skrb o djeci između tri i četiri godine; pozdravlja preporuku Komisije za proširenje cilja strategije za obrazovanje i osposobljavanje do 2020. kako bi se mjesto u ustanovama za skrb o djeci osiguralo za najmanje 95 % djece u dobi od tri godine do obveznog upisa u školu; poziva Komisiju da uz savjetovanje s relevantnim akterima, uključujući države članice, povisi ciljeve iz Barcelone i ciljeve o predškolskom odgoju; poziva države članice da povećaju svoje napore kako bi se ostvarili ciljevi te da pružanje skrbi stave na visoko mjesto u njihovim političkim programima; poziva države članice da poboljšaju nacionalne okvire za kvalitetu usluga predškolskog obrazovanja i skrbi uzimajući u obzir prijedlog Komisije za preporuku Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te potiče države članice da revidiraju pet ključnih područja usluga predškolskog obrazovanja i skrbi koja se navode u prijedlogu: dostupnost, radna snaga, kurikulum, vrednovanje i praćenje te upravljanje i financiranje; poziva države članice da se u pružanju skrbi o djeci predškolske dobi naglasak stavi ne samo na dostupnost nego i na kvalitetu te skrbi, posebice za djecu iz ugroženih sredina i djecu s invaliditetom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da odredi indikatore i odgovarajuće ciljeve o kvaliteti usluga skrbi o starijim osobama i osobama s invaliditetom i/ili kroničnim bolestima kojima je potrebna skrb, koji su slični ciljevima iz Barcelone, s alatima za praćenje kako bi se mjerila kvaliteta, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost tih usluga; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da pri praćenju i revidiranju podataka u okviru europskog semestra obuhvati i podatke o skrbi o starijim osobama i osobama s invaliditetom i/ili kroničnim bolestima te da ih uvrsti u godišnje izvješće o jednakosti spolova; poziva države članice da razmisle o uključivanju procjene usluga skrbi o starijim osobama i osobama s invaliditetom i/ili kroničnim bolestima u svoja izvješća po zemljama, uzimajući u obzir povratne informacije skrbnika i korisnika usluga skrbi; poziva Komisiju da u skup pokazatelja društvenog napretka, koji bi se trebao pratiti u kontekstu europskog semestra, obuhvati podatke o toj skrbi; poziva Komisiju i Vijeće da te društvene pokazatelje uključe u pravila semestra; potiče države članice da donesu i koriste korektivne mjere ako se pokaže da je napredak prespor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nadalje poziva Komisiju da poboljša prikupljanje podataka razvrstanih po spolu i da izradi statističke podatke specifične za pojedini sektor, usklađene definicije i pokazatelje za procjenu rodne dimenzije pristupačnosti, kvalitete i učinkovitosti usluga skrbi o djeci, osobama s invaliditetom i kroničnim bolestima te starijim osobama na razini EU-a, pri čemu treba pronaći načina da se izbjegne povećanje opterećenja za djelatnike u području skrbi u pogledu praćenja; poziva Komisiju da prati razvoj usluga pružanja skrbi i pripremi preporuke za korektivne mjere, ako budu potrebne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice da prikupe kvalitetne podatke o pružanju dostupnih usluga skrbi koje su djeci, starijim osobama i osobama s invaliditetom dostupne na temelju javnog i privatnog financiranja, kako bi se općenito pratila situacija i poboljšale usluge skrbi obraćanjem pozornosti ne samo na potrebe korisnika, već i na ravnotežu između poslovnog i privatnog života i uvjeta rada velikog broja skrbnika; poziva države članice da donesu učinkovite instrumente politike i, po potrebi, korektivne mjere; |
| --- | --- |

45.

Financiranje skrbi

| 46. | poziva države članice da, između ostalog i kako bi se povećao postojeći nedostatak ulaganja, povećaju javna ulaganja u usluge skrbi i infrastrukture za skrb o djeci, osobito predškolske te za skrb o drugim uzdržavanim osobama, da osiguraju univerzalan pristup tim uslugama, poboljšaju kvalitetu skrbi te da povećaju ulaganja u posebne mjere koje skrbnicima omogućavaju da vode aktivan poslovni život; |
| --- | --- |

46.

| 47. | napominje da nedostatna ulaganja u ustanove za pružanje skrbi i usluge imaju neproporcionalan utjecaj na samohrane roditelje, od kojih veliku većinu čine žene, te na obitelji koje žive u siromaštvu i koje su izložene socijalnoj isključenosti; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prima na znanje važnost rodne osviještenosti u svim fazama provedbe različitih politika te posebice u fazi programiranja; poziva države članice da osiguraju potpunu integraciju rodne dimenzije u nacionalne planove reformi uz potporu ne samo ESF-a, nego i ostalih fondova EU-a kojima se omogućuju sredstva za opću socijalnu infrastrukturu koju države članice trebaju upotrebljavati za razvoj usluga skrbi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da osigura da postupak europskog semestra služi ostvarenju europskog stupa socijalnih prava, ostavljajući dovoljno prostora državama članicama za financiranje i održavanje financiranja usluga skrbi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podupire da se u preporuke Komisije po državama članicama uključe mjere usmjerene na ulaganje u ustanove za skrb o djeci i na nepoticajne fiskalne mjere kojima se primatelji drugog dohotka u kućanstvu, prvenstveno žene, odvraćaju od toga da rade više ili da uopće rade, te druge mjere za rješavanje pitanja razlike u plaćama među spolovima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da poveća financiranje za sve vrste usluga skrbi, s posebnim naglaskom, po potrebi, na prijelaz s institucijske skrbi na skrb u zajednici preko ESF-a + i drugih financijskih instrumenata čija je svrha financiranje socijalne infrastrukture; isto tako, poziva Komisiju da poveća sredstva za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) kako bi se podržale ustanove za skrb o djeci u ruralnim područjima te da dodatno iskoristi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) za financiranje projekata predškolskog obrazovanja i skrbi; nadalje poziva Komisiju na strogo praćenje potrošnje sredstava EU-a, osobito u sklopu Europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova u području usluga socijalne skrbi i dugotrajne skrbi te da osigura usklađenost ulaganja s obvezama u pogledu ljudskih prava na temelju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Povelje o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da razmisli o prekograničnoj primjeni doprinosa za socijalno osiguranje kako bi država članica iz koje neka osoba dolazi mogla financirati smještaj tog građanina u ustanovi socijalne skrbi u drugoj državi članici (u slučajevima kada takva ustanova nije dostupna u državi članici podrijetla); |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe je potrebno bolje analizirati potencijal za javno-privatno ulaganje u pružanje usluga skrbi, s obzirom na postojeće inicijative poduzeća za radnike s obvezama skrbi o osobama s invaliditetom i odraslim osobama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice da primijene sveobuhvatan pristup prema svim vrstama usluga skrbi i ojačaju odredbe za djelotvornu i sinergijsku uporabu relevantnih financijskih instrumenata EU-a u područjima cjeloživotnog učenja, istraživanja i infrastrukturnog razvoja; podupire države članice da daju prednost financiranju skrbi za djecu i dugotrajne skrbi uz upotrebu financijskih instrumenata dostupnih u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira, osobito iz postojećeg EFSU-a, fondova ESI, kao što su ESF i Europski fond za regionalni razvoj te EPFRR-a; dodatno potiče države članice da učinkovitije raspodijele svoja sredstva kako bi povećale pristup uslugama skrbi i njihovu pristupačnost za skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine te da osmisle učinkovite modele financiranja, uključujući ciljano financiranje, kojima se postiže odgovarajuća ravnoteža između javnog i privatnog ulaganja u skladu s nacionalnim i lokalnim okolnostima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da za Europski institut za ravnopravnost spolova osigura odgovarajuća sredstva za praćenje razvoja infrastrukture za skrb i provedbe politika usmjerenih na ravnotežu između privatnog i poslovnog života te da analizira ostvaruju li politike željena poboljšanja u području jednakosti spolova i na koji način; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja odluku određenih država članica da uvedu fiskalne poticaje za poduzeća koja pružaju usluge skrbi o djeci za svoje zaposlenike, kako bi njihovi zaposlenici poboljšali ravnotežu između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(2)  SL C 175, 15.6.2011., str. 8.

(3)  SL L 59, 2.3.2013., str. 59.

(4)  SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(5)  SL C 331, 18.9.2018., str. 60.

(6)  SL C 204, 13.6.2018., str. 76.

(7)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(8)  SL C 66, 21.2.2018., str. 30.

(9)  SL C 50, 9.2.2018., str. 15.

(10)  SL C 308 E, 20.10.2011., str. 49.

(11)  SL C 351 E, 2.12.2011., str. 39.

(12)  SL C 487, 28.12.2016., str. 7.

(13)  SL C 12, 15.1.2015., str. 16.

(14)  SL C 21, 21.1.2011., str. 39.

(15)  Europska komisija, Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca u EU-u za 2018.

(16)  Plan Europske komisije za 2018., Europski centar za političke strategije (2017.), „Deset trendova koji mijenjaju obrazovanje kakvo nam je poznato”.

(17)  Eurofound, Skrb o djeci i uzdržavanim osobama: utjecaj na karijere mladih radnika.

(18)  Podaci Eurostata iz 2010; Izvješće Komisije iz 2015. o jednakosti između žena i muškaraca u Europskoj uniji (2016.).

(19)  Kao što je istaknuto u zakonodavnoj rezoluciji Europskog parlamenta od 20. listopada 2010. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (SL C 70 E, 8.3.2012., str. 162.).

(20)  Eurofound, Europsko istraživanje o kvaliteti života iz 2016.: pregled izvješća.

(21)  SL C 75, 26.2.2016., str. 130.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/94

---

P8_TA(2018)0465

Lajmska bolest (borelioza)

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o lajmskoj bolesti (borelioza) (2018/2774(RSP))

(2020/C 363/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o lajmskoj bolesti (borelioza) (O-000088/2018 – B8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o lajmskoj bolesti (borelioza) (O-000088/2018 – B8-0417/2018),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir izvješće povezano sa sustavnom analizom literature o dijagnostičkoj točnosti seroloških testova za lajmsku boreliozu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće povezano sa sustavnom analizom literature o dijagnostičkoj točnosti seroloških testova za lajmsku boreliozu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti,

| — | uzimajući u obzir savjetodavni sastanak mreže stručnjaka o nadzoru nad lajmskom boreliozom u Europskoj uniji održan u siječnju 2016. u Stockholmu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetodavni sastanak mreže stručnjaka o nadzoru nad lajmskom boreliozom u Europskoj uniji održan u siječnju 2016. u Stockholmu,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 2119/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 1998. o uspostavi mreže za epidemiološki nadzor i kontrolu zaraznih bolesti u Zajednici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 2119/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 1998. o uspostavi mreže za epidemiološki nadzor i kontrolu zaraznih bolesti u Zajednici (1),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je pravo na zdravlje temeljno pravo priznato europskim ugovorima, osobito člankom 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU); |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na zdravlje temeljno pravo priznato europskim ugovorima, osobito člankom 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU);

| B. | budući da je lajmska bolest (ili lajmska borelioza) bakterijska bolest koju uzrokuje bakterija Borrelia burgdoferi koja se na ljude prenosi ujedom krpelji koji su također kontaminirani bakterijom; budući da je lajmska bolest zarazna bolest ljudi i nekih vrsta domaćih i divljih životinja; |
| --- | --- |

B.

budući da je lajmska bolest (ili lajmska borelioza) bakterijska bolest koju uzrokuje bakterija Borrelia burgdoferi koja se na ljude prenosi ujedom krpelji koji su također kontaminirani bakterijom; budući da je lajmska bolest zarazna bolest ljudi i nekih vrsta domaćih i divljih životinja;

| C. | budući da je lajmska borelioza najučestalija zoonotska bolest u Europi s 650 000 – 850 000 procijenjenih slučajeva i veću učestalost u srednjoj Europi; budući da se zaraza pojavljuje u proljetnom i ljetnom razdoblju (od travnja do listopada) i da je borelioza prepoznata kao profesionalna bolest poljoprivrednika, šumarskih radnika i istraživača na terenu u zemljama u kojima je prisutna; |
| --- | --- |

C.

budući da je lajmska borelioza najučestalija zoonotska bolest u Europi s 650 000 – 850 000 procijenjenih slučajeva i veću učestalost u srednjoj Europi; budući da se zaraza pojavljuje u proljetnom i ljetnom razdoblju (od travnja do listopada) i da je borelioza prepoznata kao profesionalna bolest poljoprivrednika, šumarskih radnika i istraživača na terenu u zemljama u kojima je prisutna;

| D. | budući da izgleda da se zaraženi krpelji i sama bolest geografski šire te da su sada zabilježeni i slučajevi na višim nadmorskim visinama i geografskim širinama, kao i u mjestima i gradovima; budući da su jedan od mogućih uzroka promjene u korištenju zemljišta, među ostalim, nastale uslijed pošumljavanja zemljišta slabe kvalitete ili širenja invazivnih biljaka, klimatskih promjena, globalnog zatopljenja, prekomjerne vlage i drugih aktivnosti povezanih s ljudskim ponašanjem; |
| --- | --- |

D.

budući da izgleda da se zaraženi krpelji i sama bolest geografski šire te da su sada zabilježeni i slučajevi na višim nadmorskim visinama i geografskim širinama, kao i u mjestima i gradovima; budući da su jedan od mogućih uzroka promjene u korištenju zemljišta, među ostalim, nastale uslijed pošumljavanja zemljišta slabe kvalitete ili širenja invazivnih biljaka, klimatskih promjena, globalnog zatopljenja, prekomjerne vlage i drugih aktivnosti povezanih s ljudskim ponašanjem;

| E. | budući da ne postoji europski konsenzus u pogledu liječenja, dijagnoze i probira kad je riječ o lajmskoj bolesti, a nacionalne prakse variraju; |
| --- | --- |

E.

budući da ne postoji europski konsenzus u pogledu liječenja, dijagnoze i probira kad je riječ o lajmskoj bolesti, a nacionalne prakse variraju;

| F. | budući da ugriz zaraženog krpelja i simptomi lajmske bolesti mogu proći nezapaženo, a u nekim se slučajevima može dogoditi i da nema simptoma, što ponekad dovodi do ozbiljnih komplikacija i trajnih oštećenja sličnih kroničnim bolestima, osobito ako pacijent nije pravovremeno dobio dijagnozu; |
| --- | --- |

F.

budući da ugriz zaraženog krpelja i simptomi lajmske bolesti mogu proći nezapaženo, a u nekim se slučajevima može dogoditi i da nema simptoma, što ponekad dovodi do ozbiljnih komplikacija i trajnih oštećenja sličnih kroničnim bolestima, osobito ako pacijent nije pravovremeno dobio dijagnozu;

| G. | budući da će se pouzdanijom ranom dijagnozom lajmske bolesti znatno smanjiti broj slučajeva u kojima bolest napreduje do kasnijih faza, čime će se poboljšati kvaliteta života pacijenata; budući da će se, prema voditeljima istraživačkog projekta DualDur EU, na taj način smanjiti financijski teret bolesti, čime će se uštediti oko 330 milijuna EUR za zdravstvenu skrb već u prvih pet godina; |
| --- | --- |

G.

budući da će se pouzdanijom ranom dijagnozom lajmske bolesti znatno smanjiti broj slučajeva u kojima bolest napreduje do kasnijih faza, čime će se poboljšati kvaliteta života pacijenata; budući da će se, prema voditeljima istraživačkog projekta DualDur EU, na taj način smanjiti financijski teret bolesti, čime će se uštediti oko 330 milijuna EUR za zdravstvenu skrb već u prvih pet godina;

| H. | budući da brojni pacijenti ne dobiju pravovremenu dijagnozu i nemaju pristup odgovarajućem liječenju; budući da imaju osjećaj da su zakinuti i da ih javna tijela ignoriraju i da neki od njih i dalje imaju ustrajne simptome koji mogu dovesti do kronične bolesti; |
| --- | --- |

H.

budući da brojni pacijenti ne dobiju pravovremenu dijagnozu i nemaju pristup odgovarajućem liječenju; budući da imaju osjećaj da su zakinuti i da ih javna tijela ignoriraju i da neki od njih i dalje imaju ustrajne simptome koji mogu dovesti do kronične bolesti;

| I. | budući da trenutno ne postoji cjepivo za lajmsku bolest; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutno ne postoji cjepivo za lajmsku bolest;

| J. | budući da pravi teret lajmske borelioze u EU-u nije poznat zbog nedostatka statističkih podataka povezanih s tom bolešću i raznolikosti primijenjenih definicija slučaja bolesti, laboratorijskih metoda i sustava nadzora; |
| --- | --- |

J.

budući da pravi teret lajmske borelioze u EU-u nije poznat zbog nedostatka statističkih podataka povezanih s tom bolešću i raznolikosti primijenjenih definicija slučaja bolesti, laboratorijskih metoda i sustava nadzora;

| K. | budući da ne postoje različite MKB šifre bolesti za ranije i kasnije faze lajmske bolesti; budući da ne postoji individualna MKB šifra bolesti za različite simptome koji se pojavljuju u kasnijoj fazi lajmske bolesti; |
| --- | --- |

K.

budući da ne postoje različite MKB šifre bolesti za ranije i kasnije faze lajmske bolesti; budući da ne postoji individualna MKB šifra bolesti za različite simptome koji se pojavljuju u kasnijoj fazi lajmske bolesti;

| L. | budući da se razlikuju smjernice za prakse liječenja koje su sastavili ILADS (Međunarodno društvo za lajmsku bolest i povezane bolesti) odnosno IDSA (Američko društvo za zarazne bolesti) i budući da razlike između ta dva pristupa bolesti također utječu na prakse liječenja u EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da se razlikuju smjernice za prakse liječenja koje su sastavili ILADS (Međunarodno društvo za lajmsku bolest i povezane bolesti) odnosno IDSA (Američko društvo za zarazne bolesti) i budući da razlike između ta dva pristupa bolesti također utječu na prakse liječenja u EU-u;

| M. | budući da nedostaju temeljna saznanja o mehanizmu koji lajmsku bolest pretvara u kroničnu bolest; |
| --- | --- |

M.

budući da nedostaju temeljna saznanja o mehanizmu koji lajmsku bolest pretvara u kroničnu bolest;

| N. | budući da zdravstveni djelatnici već gotovo jedno desetljeće izražavaju zabrinutost u pogledu tog zdravstvenog problema, isto kao i udruge pacijenata i zviždači; |
| --- | --- |

N.

budući da zdravstveni djelatnici već gotovo jedno desetljeće izražavaju zabrinutost u pogledu tog zdravstvenog problema, isto kao i udruge pacijenata i zviždači;

| O. | budući da, iako je dobro poznata u medicini, lajmska bolest i dalje često nije dijagnosticirana, osobito zbog poteškoća u pogledu uočavanja simptoma i nedostatka odgovarajućih testova za dijagnosticiranje; |
| --- | --- |

O.

budući da, iako je dobro poznata u medicini, lajmska bolest i dalje često nije dijagnosticirana, osobito zbog poteškoća u pogledu uočavanja simptoma i nedostatka odgovarajućih testova za dijagnosticiranje;

| P. | budući da se testovima probira koji se koriste u pogledu lajmske bolesti često ne mogu dobiti točni rezultati, poput testa ELISA koji otkriva samo jednu infekciju pri svakom pokušaju; |
| --- | --- |

P.

budući da se testovima probira koji se koriste u pogledu lajmske bolesti često ne mogu dobiti točni rezultati, poput testa ELISA koji otkriva samo jednu infekciju pri svakom pokušaju;

| Q. | budući da su brojni Europljani stalno izloženi opasnosti od zaraze lajmskom boreliozom zbog svojeg zanimanja (poljoprivrednici, šumari, istraživači i studenti koji provode istraživanja na terenu, na primjer biolozi, geolozi, geodeti, arheolozi); |
| --- | --- |

Q.

budući da su brojni Europljani stalno izloženi opasnosti od zaraze lajmskom boreliozom zbog svojeg zanimanja (poljoprivrednici, šumari, istraživači i studenti koji provode istraživanja na terenu, na primjer biolozi, geolozi, geodeti, arheolozi);

| R. | budući da medicinska djelatnost često prati zastarjele preporuke o lajmskoj bolesti kojima se u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir istraživačka saznanja; |
| --- | --- |

R.

budući da medicinska djelatnost često prati zastarjele preporuke o lajmskoj bolesti kojima se u dovoljnoj mjeri ne uzimaju u obzir istraživačka saznanja;

| 1. | izražava svoju zabrinutost u pogledu zabrinjavajućih razmjera širenja lajmske bolesti kod europskog stanovništva, s obzirom na to da su korištene metode izračuna pokazale da oko 1 milijun građana pati od te bolesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na to da se sve države članice, s različitim intenzitetom, suočavaju s naglim porastom lajmske borelioze, što je čini europskim zdravstvenim problemom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja sredstva koja je Unija do sada dodijelila za istraživanje u pogledu ranog otkrivanja i budućeg liječenja lajmske borelioze (do 16 milijuna eura kroz projekte kao što su ANTIDotE, ID-LYME i LYMEDIADEX); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na dodjelu dodatnih sredstava za metode dijagnosticiranja i liječenja lajmske bolesti; u tu svrhu apelira na poticanje istraživačkih napora, i u pogledu povećanja dodijeljenih sredstava i u pogledu razmjene epidemioloških podataka, uključujući podatke o distribuciji i prevalenciji patogenih i nepatogenih genovrsta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na dodatnu međunarodnu suradnju u istraživanju lajmske bolesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče Komisiju da prikupi što je više moguće informacija o metodama probira lajmske bolesti ili o njezinom liječenju u državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na obvezno izvješćivanje u svim državama članicama pogođenima lajmskom bolešću; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da olakša suradnju i razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu nadzora, dijagnoze i liječenja lajmske bolesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja to što su određene države članice na temelju posebne metodologije uvrstile lajmsku bolest u svoje nacionalne sustave nadzora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da uspostavi ujednačene programe nadzora i da surađuje s državama članicama kako bi se olakšala standardizacija dijagnostičkih testova i liječenja; poziva Komisiju da prizna boreliozu kao profesionalnu bolest u slučaju poljoprivrednih i šumarskih radnika te znanstvenika na terenu, kao što su biolozi, geolozi, geodeti i arheolozi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da uvedu mjere pojedinačnog sprečavanja bolesti i nadzora populacije krpelja kako bi se zaustavilo širenje borelioze; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na sastavljanje smjernica temeljenih na dokazima o kliničkoj i laboratorijskoj dijagnozi lajmske borelioze; poziva na utvrđivanje različitih MKB šifri bolesti za ranije i kasnije faze lajmske bolesti; također poziva na uspostavu individualnih MKB šifri bolesti za različite simptome koji se pojavljuju u kasnijoj fazi lajmske bolesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži da Komisija objavi smjernice utemeljene na najboljim praksama unutar EU-a o osposobljavanju liječnika opće medicine kako bi se olakšalo dijagnosticiranje i probir lajmske bolesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od država članica da prošire upotrebu kliničkog ispitivanja kako bi liječnici mogli dijagnosticirati lajmsku bolest čak i ako su serološki testovi negativni i kako bi se pomoglo pacijentima da se ne nađu u situaciji u kojoj ne mogu dobiti terapiju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da procijeni ozbiljnost situacije u pogledu slučajeva kada pacijenti dugo vremena traže adekvatnu dijagnozu i liječenje, a osobito kada je riječ o prekograničnim kretanjima pacijenata koji traže liječenje i financijskim posljedicama koje iz toga proizlaze; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na planiranje i pokretanje inovativnih projekata koji će doprinijeti boljem prikupljanju podataka i većoj učinkovitosti u pogledu aktivnosti informiranja i povećanja osviještenosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja provedbenu odluku Komisije (EU) 2018/945 od 22. lipnja 2018. o uvođenju epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja te definiranju relevantnih slučajeva (2), a to uključuje i lajmsku neuroboreliozu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da se uvrštavanjem lajmske bolesti u europsku mrežu za epidemiološki nadzor omogućava da pacijenti uživaju prednosti snažnog i strukturiranog zdravstvenog sustava u okviru kojega je omogućena stalna komunikacija između nadležnih nacionalnih tijela, brza i pouzdana identifikacija slučajeva lajmske borelioze u Uniji, međusobna pomoć u području analize i tumačenja prikupljenih nadzornih podataka i uporaba uređaja potrebnih za prekid širenja te bolesti kod ljudi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice, koje će moći računati na logističku podršku Komisije, da pokrenu kampanje za informiranje i podizanje osviještenosti kako bi se stanovništvo upozorilo na postojanje lajmske bolesti, osobito u regijama koje su najviše zahvaćene njezinim širenjem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da sastavi europski plan za borbu protiv lajmske bolesti razmjeran ozbiljnosti te tihe epidemije; potiče uspostavu europske mreže za lajmsku bolest koja uključuje relevantne dionike; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju i države članice da objave zajedničke smjernice za prevenciju za osobe koje su izložene velikom riziku od zaraze lajmskom bolesti, poput radnika koji rade na otvorenom, kao i standardizirane smjernice za dijagnozu i liječenje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da uvede preventivne testove i metodu za brzi početak liječenja i praćenje razvoja infekcije lajmskom boreliozom među djelatnicima u poljoprivredno-šumarskom sektoru i znanstvenicima koji prikupljaju podatke na terenu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 268, 3.10.1998., str. 1.

(2)  SL L 170, 6.7.2018., str. 1.

---

Četvrtak, 29. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/98

---

P8_TA(2018)0474

Autorizacija za određene uporabe natrijeva dikromata

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o izdavanju autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata u okviru Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

(2020/C 363/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o izdavanju autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata u okviru Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o izdavanju autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata u okviru Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1) („Uredba REACH”), a posebno njezin članak 64. stavak 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (1) („Uredba REACH”), a posebno njezin članak 64. stavak 8.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za procjenu rizika i Odbora za socioekonomsku analizu (2) na temelju članka 64. stavka 5. trećeg podstavka Uredbe REACH, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za procjenu rizika i Odbora za socioekonomsku analizu (2) na temelju članka 64. stavka 5. trećeg podstavka Uredbe REACH,

| — | uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11. i 13. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je natrijev dikromat uključen u Prilog XIV. Uredbe REACH zbog tri intrinzična svojstva: karcinogenosti, mutagenosti i reproduktivne toksičnosti (kategorija 1.B); budući da je natrijev dikromat 2008. dodan na popis predloženih tvari za Uredbu REACH (4) zbog svoje klasifikacije kao tvar koja je karcinogena, mutagena i toksična za reprodukciju (kategorija 1.B) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5); |
| --- | --- |

A.

budući da je natrijev dikromat uključen u Prilog XIV. Uredbe REACH zbog tri intrinzična svojstva: karcinogenosti, mutagenosti i reproduktivne toksičnosti (kategorija 1.B); budući da je natrijev dikromat 2008. dodan na popis predloženih tvari za Uredbu REACH (4) zbog svoje klasifikacije kao tvar koja je karcinogena, mutagena i toksična za reprodukciju (kategorija 1.B) u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5);

| B. | budući da molekula zbog koje je natrijev dikromat karcinogen jest krom (VI) koji sadrži ion i koji se otpušta pri topljenju i disocijaciji natrijeva dikromata; budući da krom (VI) uzrokuje rak pluća kod ljudi i životinja preko dišnih puteva i tumore probavnog trakta kod životinja preko oralnog puta; |
| --- | --- |

B.

budući da molekula zbog koje je natrijev dikromat karcinogen jest krom (VI) koji sadrži ion i koji se otpušta pri topljenju i disocijaciji natrijeva dikromata; budući da krom (VI) uzrokuje rak pluća kod ljudi i životinja preko dišnih puteva i tumore probavnog trakta kod životinja preko oralnog puta;

| C. | budući da je već 1997. u okviru Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 (6) natrijev dikromat utvrđen kao prioritetna tvar za evaluaciju u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 143/97 (7); budući da je Komisija 2008. izdala preporuku za smanjenje rizika od izloženosti natrijevom dikromatu (8); |
| --- | --- |

C.

budući da je već 1997. u okviru Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 (6) natrijev dikromat utvrđen kao prioritetna tvar za evaluaciju u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 143/97 (7); budući da je Komisija 2008. izdala preporuku za smanjenje rizika od izloženosti natrijevom dikromatu (8);

| D. | budući da je Ilario Ormezzano Sai S.R.L. (podnositelj zahtjeva) podnio zahtjev za izdavanje autorizacije za uporabu natrijeva dikromata u bojenju vune; budući da je u mišljenjima Odbora za procjenu rizika i Odbora za socioekonomsku analizu zahtjev opisan kao zahtjev s vrha lanca; budući da podnositelj zahtjeva natrijevim dikromatom opskrbljuje 11 korisnika koji se nalaze dalje u lancu i koji se bave proizvodnjom bojila ili samim bojenjem; |
| --- | --- |

D.

budući da je Ilario Ormezzano Sai S.R.L. (podnositelj zahtjeva) podnio zahtjev za izdavanje autorizacije za uporabu natrijeva dikromata u bojenju vune; budući da je u mišljenjima Odbora za procjenu rizika i Odbora za socioekonomsku analizu zahtjev opisan kao zahtjev s vrha lanca; budući da podnositelj zahtjeva natrijevim dikromatom opskrbljuje 11 korisnika koji se nalaze dalje u lancu i koji se bave proizvodnjom bojila ili samim bojenjem;

| E. | budući da je svrha Uredbe REACH osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, uključujući promicanje alternativnih metoda za procjenu opasnosti tvari, kao i stavljanje u slobodan promet tvari na unutarnjem tržištu te istovremeno povećati konkurentnost i inovativnost; budući da je prvi od ta tri cilja primarni cilj Uredbe REACH, s obzirom na uvodnu izjavu 16. u preambuli Uredbe, kako je protumačio Sud Europske unije (9); |
| --- | --- |

E.

budući da je svrha Uredbe REACH osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, uključujući promicanje alternativnih metoda za procjenu opasnosti tvari, kao i stavljanje u slobodan promet tvari na unutarnjem tržištu te istovremeno povećati konkurentnost i inovativnost; budući da je prvi od ta tri cilja primarni cilj Uredbe REACH, s obzirom na uvodnu izjavu 16. u preambuli Uredbe, kako je protumačio Sud Europske unije (9);

| F. | budući da Uredba REACH ne predviđa poseban sustav autorizacije za tzv. „zahtjeve s vrha lanca”; budući da svaki podnositelj zahtjeva za autorizaciju, bez obzira na ulogu ili razinu u lancu opskrbe mora pružiti informacije iz članka 62. Uredbe REACH; |
| --- | --- |

F.

budući da Uredba REACH ne predviđa poseban sustav autorizacije za tzv. „zahtjeve s vrha lanca”; budući da svaki podnositelj zahtjeva za autorizaciju, bez obzira na ulogu ili razinu u lancu opskrbe mora pružiti informacije iz članka 62. Uredbe REACH;

| G. | budući da je Odbor za procjenu rizika potvrdio da nije moguće utvrditi izvedenu razinu izloženosti bez učinka za karcinogena svojstva natrijeva dikromata te se stoga natrijev dikromat smatra kao tvar za koju nije moguće utvrditi prag u skladu s člankom 60. stavkom 3. točkom (a) Uredbe REACH; budući da to znači da nije moguće utvrditi teoretsku „sigurnu razinu izloženosti” toj tvari i koristiti je kao referentnu vrijednost za utvrđivanje toga je li rizik koji potječe od njezine uporabe pod adekvatnom kontrolom; |
| --- | --- |

G.

budući da je Odbor za procjenu rizika potvrdio da nije moguće utvrditi izvedenu razinu izloženosti bez učinka za karcinogena svojstva natrijeva dikromata te se stoga natrijev dikromat smatra kao tvar za koju nije moguće utvrditi prag u skladu s člankom 60. stavkom 3. točkom (a) Uredbe REACH; budući da to znači da nije moguće utvrditi teoretsku „sigurnu razinu izloženosti” toj tvari i koristiti je kao referentnu vrijednost za utvrđivanje toga je li rizik koji potječe od njezine uporabe pod adekvatnom kontrolom;

| H. | budući da se u uvodnoj izjavi 70. Uredbe REACH navodi sljedeće: „u slučaju svih ostalih tvari kod kojih nije moguće utvrditi sigurnu razinu izloženosti, trebalo bi stalno poduzimati mjere za smanjivanje izloženosti i emisija, u mjeri u kojoj je to tehnički i praktično izvedivo, kako bi se umanjila vjerojatnost nastanka štetnih učinaka”; |
| --- | --- |

H.

budući da se u uvodnoj izjavi 70. Uredbe REACH navodi sljedeće: „u slučaju svih ostalih tvari kod kojih nije moguće utvrditi sigurnu razinu izloženosti, trebalo bi stalno poduzimati mjere za smanjivanje izloženosti i emisija, u mjeri u kojoj je to tehnički i praktično izvedivo, kako bi se umanjila vjerojatnost nastanka štetnih učinaka”;

| I. | budući da je Odbor za procjenu rizika zaključio da operativni uvjeti i mjere upravljanja rizikom koji su opisani u zahtjevu nisu adekvatni i učinkoviti u pogledu ograničavanja rizika (10); |
| --- | --- |

I.

budući da je Odbor za procjenu rizika zaključio da operativni uvjeti i mjere upravljanja rizikom koji su opisani u zahtjevu nisu adekvatni i učinkoviti u pogledu ograničavanja rizika (10);

| J. | budući da se u članku 55. Uredbe REACH navodi da je zamjena posebno zabrinjavajućih tvari sigurnijim alternativnim tvarima ili tehnologijama ključni cilj poglavlja o autorizaciji; |
| --- | --- |

J.

budući da se u članku 55. Uredbe REACH navodi da je zamjena posebno zabrinjavajućih tvari sigurnijim alternativnim tvarima ili tehnologijama ključni cilj poglavlja o autorizaciji;

| K. | budući da se u članku 64. stavku 4. Uredbe REACH navodi da je mandat Odbora za socioekonomsku analizu procjena „raspoloživosti, prikladnosti i tehničke izvedivosti alternativa u vezi s uporabom ili uporabama tvari navedenim u zahtjevu [...] te svih doprinosa trećih strana koji su dostavljeni na temelju stavka 2. ovog članka”; |
| --- | --- |

K.

budući da se u članku 64. stavku 4. Uredbe REACH navodi da je mandat Odbora za socioekonomsku analizu procjena „raspoloživosti, prikladnosti i tehničke izvedivosti alternativa u vezi s uporabom ili uporabama tvari navedenim u zahtjevu [...] te svih doprinosa trećih strana koji su dostavljeni na temelju stavka 2. ovog članka”;

| L. | budući da se člankom 62. stavkom 4. točkom (d) Uredbe REACH od podnositelja zahtjeva traži da pruži analizu „alternativa, uzimajući u obzir njihove rizike i tehničku i ekonomsku izvedivost zamjene”; |
| --- | --- |

L.

budući da se člankom 62. stavkom 4. točkom (d) Uredbe REACH od podnositelja zahtjeva traži da pruži analizu „alternativa, uzimajući u obzir njihove rizike i tehničku i ekonomsku izvedivost zamjene”;

| M. | budući da se u članku 60. stavku 4. Uredbe REACH navodi da se autorizacija za uporabu tvari čiji rizici nisu pod adekvatnim nadzorom može izdati samo ako ne postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije; |
| --- | --- |

M.

budući da se u članku 60. stavku 4. Uredbe REACH navodi da se autorizacija za uporabu tvari čiji rizici nisu pod adekvatnim nadzorom može izdati samo ako ne postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije;

| N. | budući da je Odbor za socioekonomsku analizu primijetio mnoge nedostatke u zahtjevu za izdavanje autorizacije kad je riječ o analizi alternativa; budući da prema Odboru za socioekonomsku analizu podnositelj zahtjeva nije odgovorio na ključna pitanja u tolikoj mjeri da je spriječio da Odbor procijeni tehničku izvedivost, te je podnositelj također samo kratko naveo neke važne aspekte poput ekonomske izvedivosti alternativa (11); |
| --- | --- |

N.

budući da je Odbor za socioekonomsku analizu primijetio mnoge nedostatke u zahtjevu za izdavanje autorizacije kad je riječ o analizi alternativa; budući da prema Odboru za socioekonomsku analizu podnositelj zahtjeva nije odgovorio na ključna pitanja u tolikoj mjeri da je spriječio da Odbor procijeni tehničku izvedivost, te je podnositelj također samo kratko naveo neke važne aspekte poput ekonomske izvedivosti alternativa (11);

| O. | budući da kao glavni argument za to da nema odgovarajućih alternativa podnositelj zahtjeva navodi da klijenti (tj. proizvođači/trgovci na malo odjeće) ne prihvaćaju kvalitetu boje tekstila obojenog korištenjem alternativnih rješenja; |
| --- | --- |

O.

budući da kao glavni argument za to da nema odgovarajućih alternativa podnositelj zahtjeva navodi da klijenti (tj. proizvođači/trgovci na malo odjeće) ne prihvaćaju kvalitetu boje tekstila obojenog korištenjem alternativnih rješenja;

| P. | budući da, međutim, navodni zahtjevi klijenata nisu poduprti dokazima i da nije jasno je li preferencija klijenata izražena uz potpuno poznavanje rizika natrijeva dikromata (12); |
| --- | --- |

P.

budući da, međutim, navodni zahtjevi klijenata nisu poduprti dokazima i da nije jasno je li preferencija klijenata izražena uz potpuno poznavanje rizika natrijeva dikromata (12);

| Q. | budući da je, uz to, Odbor za socioekonomsku analizu napomenuo da, usprkos daljnjim pojašnjenjima od podnositelja zahtjeva, i dalje ostaje subjektivno i nesigurno hoće li klijenti korisnika koji se nalaze dalje u lancu u konačnici prihvatiti alternativni proizvod (13), te je u svojem zaključku Odbor napomenuo da nakon dobrodošlog pojašnjenja od strane podnositelja zahtjeva Odbor i dalje vidi određene nejasnoće u analizi; |
| --- | --- |

Q.

budući da je, uz to, Odbor za socioekonomsku analizu napomenuo da, usprkos daljnjim pojašnjenjima od podnositelja zahtjeva, i dalje ostaje subjektivno i nesigurno hoće li klijenti korisnika koji se nalaze dalje u lancu u konačnici prihvatiti alternativni proizvod (13), te je u svojem zaključku Odbor napomenuo da nakon dobrodošlog pojašnjenja od strane podnositelja zahtjeva Odbor i dalje vidi određene nejasnoće u analizi;

| R. | budući da je usprkos tim nedostacima i nejasnoćama u zahtjevu Odbor za socioekonomsku analizu svejedno došao do zaključka da ne postoje odgovarajuće alternative uz opću izjavu da su te nejasnoće suštinski dio takve vrste uporabe i da rasprave o kvaliteti proizvoda mogu biti obilježene subjektivnošću modnih trendova i estetskih ukusa potrošača (14); |
| --- | --- |

R.

budući da je usprkos tim nedostacima i nejasnoćama u zahtjevu Odbor za socioekonomsku analizu svejedno došao do zaključka da ne postoje odgovarajuće alternative uz opću izjavu da su te nejasnoće suštinski dio takve vrste uporabe i da rasprave o kvaliteti proizvoda mogu biti obilježene subjektivnošću modnih trendova i estetskih ukusa potrošača (14);

| S. | budući da u tom kontekstu mišljenje Odbora za socioekonomsku analizu pokazuje da podnositelj zahtjeva nije pružio sveobuhvatnu analizu alternativa dostupnih na tržištu kao zamjena za natrijev dikromat u pogledu uporabe za koju je podnesen zahtjev, ali Odbor potom ne donosi adekvatne zaključke; |
| --- | --- |

S.

budući da u tom kontekstu mišljenje Odbora za socioekonomsku analizu pokazuje da podnositelj zahtjeva nije pružio sveobuhvatnu analizu alternativa dostupnih na tržištu kao zamjena za natrijev dikromat u pogledu uporabe za koju je podnesen zahtjev, ali Odbor potom ne donosi adekvatne zaključke;

| T. | budući da je takav ishod nespojiv s činjenicom da su alternative dostupne godinama (15), da vodeće modne marke doprinose Programu zaklade ZDHC za postizanje nulte stope ispuštanja opasnih kemikalija u lancu opskrbe tekstila, kožnih proizvoda i obuće, prema kojem je zabranjena uporaba kroma (VI) u tekstilnoj industriji (16), i da individualna poduzeća u tekstilnoj industriji imaju eksplicitne politike kojima je zabranjena uporaba kroma (VI) (npr. H&M) (17), uključujući poduzeća na modnim tržištima visokog cjenovnog razreda (Armani (18) i Lanificio Ermenegildo Zegna (19)); |
| --- | --- |

T.

budući da je takav ishod nespojiv s činjenicom da su alternative dostupne godinama (15), da vodeće modne marke doprinose Programu zaklade ZDHC za postizanje nulte stope ispuštanja opasnih kemikalija u lancu opskrbe tekstila, kožnih proizvoda i obuće, prema kojem je zabranjena uporaba kroma (VI) u tekstilnoj industriji (16), i da individualna poduzeća u tekstilnoj industriji imaju eksplicitne politike kojima je zabranjena uporaba kroma (VI) (npr. H&M) (17), uključujući poduzeća na modnim tržištima visokog cjenovnog razreda (Armani (18) i Lanificio Ermenegildo Zegna (19));

| U. | budući da su Gruppo Colle i Ormezzano jedini podnositelji zahtjeva za izdavanje autorizacije u okviru Uredbe REACH za bojila koja sadrže krom; |
| --- | --- |

U.

budući da su Gruppo Colle i Ormezzano jedini podnositelji zahtjeva za izdavanje autorizacije u okviru Uredbe REACH za bojila koja sadrže krom;

| V. | budući da se Uredbom REACH teret dokazivanja toga da su ispunjeni uvjeti za izdavanje autorizacije stavlja na podnositelja zahtjeva; budući da Odbor za socioekonomsku analizu ima dužnost pružiti znanstvene savjete temeljene na načelima izvrsnosti, transparentnosti i neovisnosti, što je važno postupovno jamstvo čija je svrha osigurati znanstvenu objektivnost donesenih mjera i spriječiti proizvoljne mjere (20); |
| --- | --- |

V.

budući da se Uredbom REACH teret dokazivanja toga da su ispunjeni uvjeti za izdavanje autorizacije stavlja na podnositelja zahtjeva; budući da Odbor za socioekonomsku analizu ima dužnost pružiti znanstvene savjete temeljene na načelima izvrsnosti, transparentnosti i neovisnosti, što je važno postupovno jamstvo čija je svrha osigurati znanstvenu objektivnost donesenih mjera i spriječiti proizvoljne mjere (20);

| W. | budući da nije jasno zašto je, usprkos nedostacima i nejasnoćama utvrđenima u pogledu analize alternativa, Odbor za socioekonomsku analizu zaključio da su dostupne dostatne informacije da donese zaključak o prihvatljivosti alternativa; budući da također nije jasno zašto navodi subjektivnih preferencija nisu odbačeni usprkos nedostatku detaljnih objektivnih i provjerljivih dokaza i zašto ti navodi nisu procijenjeni u odnosu na najbolje prakse na tržištu; |
| --- | --- |

W.

budući da nije jasno zašto je, usprkos nedostacima i nejasnoćama utvrđenima u pogledu analize alternativa, Odbor za socioekonomsku analizu zaključio da su dostupne dostatne informacije da donese zaključak o prihvatljivosti alternativa; budući da također nije jasno zašto navodi subjektivnih preferencija nisu odbačeni usprkos nedostatku detaljnih objektivnih i provjerljivih dokaza i zašto ti navodi nisu procijenjeni u odnosu na najbolje prakse na tržištu;

| X. | budući da nije prihvatljivo tolerirati potencijalno brojne slučajeve neplodnosti, raka i mutagenih učinaka, usprkos dostupnosti alternativa natrijevom kromatu, na temelju pretpostavke da proizvođači odjeće neće prihvatiti alternative zbog njihova subjektivnog „ukusa”; |
| --- | --- |

X.

budući da nije prihvatljivo tolerirati potencijalno brojne slučajeve neplodnosti, raka i mutagenih učinaka, usprkos dostupnosti alternativa natrijevom kromatu, na temelju pretpostavke da proizvođači odjeće neće prihvatiti alternative zbog njihova subjektivnog „ukusa”;

| Y. | budući da takvo tumačenje pojma alternativnih rješenja i razine dokaza koju podnositelj zahtjeva mora pružiti nije u skladu s ciljem zamjene posebno zabrinjavajućih tvari alternativnim rješenjima, niti s primarnim ciljem Uredbe REACH da se zajamči visoka razina zaštite ljudskog zdravlja i okoliša; |
| --- | --- |

Y.

budući da takvo tumačenje pojma alternativnih rješenja i razine dokaza koju podnositelj zahtjeva mora pružiti nije u skladu s ciljem zamjene posebno zabrinjavajućih tvari alternativnim rješenjima, niti s primarnim ciljem Uredbe REACH da se zajamči visoka razina zaštite ljudskog zdravlja i okoliša;

| Z. | budući da je Komisija svjesna da postoje odgovarajuće alternative, osobito zahvaljujući informacijama pruženima tijekom javnog savjetovanja i trijaloga (21) koje je organizirala Europska agencija za kemikalije u okviru zahtjeva koji je podnio Gruppo Colle (22); |
| --- | --- |

Z.

budući da je Komisija svjesna da postoje odgovarajuće alternative, osobito zahvaljujući informacijama pruženima tijekom javnog savjetovanja i trijaloga (21) koje je organizirala Europska agencija za kemikalije u okviru zahtjeva koji je podnio Gruppo Colle (22);

| AA. | budući da nije prikladno da Komisija ignorira ključne informacije koje dokazuju prisutnost odgovarajućih alternativa iz tog usporednog predmeta; |
| --- | --- |

AA.

budući da nije prikladno da Komisija ignorira ključne informacije koje dokazuju prisutnost odgovarajućih alternativa iz tog usporednog predmeta;

| AB. | budući da se člankom 61. stavkom 2. točkom (b) Komisiji daje ovlast da u bilo kojem trenutku preispita autorizaciju ako se pojave „nove informacije o mogućim zamjenama”; |
| --- | --- |

AB.

budući da se člankom 61. stavkom 2. točkom (b) Komisiji daje ovlast da u bilo kojem trenutku preispita autorizaciju ako se pojave „nove informacije o mogućim zamjenama”;

| AC. | budući da izdavanje autorizacije za uporabu tvari za koju nije moguće utvrditi prag za primjene za koje postoje alternative nije u skladu sa zahtjevima iz odredbi Uredbe REACH te bi neprimjereno nagradilo subjekte koji zaostaju i uspostavilo opasan presedan za buduće odluke o izdavanju autorizacije u okviru Uredbe REACH; |
| --- | --- |

AC.

budući da izdavanje autorizacije za uporabu tvari za koju nije moguće utvrditi prag za primjene za koje postoje alternative nije u skladu sa zahtjevima iz odredbi Uredbe REACH te bi neprimjereno nagradilo subjekte koji zaostaju i uspostavilo opasan presedan za buduće odluke o izdavanju autorizacije u okviru Uredbe REACH;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1907/2006 jer ne poštuje uvjete uspostavljene tom Uredbom za izdavanje autorizacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da povuče svoj nacrt provedbene odluke i da podnese novi nacrt kojim se odbija zahtjev za izdavanje autorizacije za određene uporabe natrijeva dikromata (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

(2)  Mišljenje o uporabi natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3); Mišljenje o ponovnom pakiranju natrijeva dikromata za isporuku kao sredstvo za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3).

(3)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(4)  Europska agencija za kemikalije: odluka izvršnog direktora od 28. listopada 2008. o uključivanju posebno zabrinjavajućih tvari u popis predloženih tvari

(5)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(6)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 793/93 od 23. ožujka 1993. o evaluaciji i nadzoru rizika postojećih tvari (SL L 84, 5.4.1993., str. 1.).

(7)  Uredba Komisije (EZ) br. 143/97 od 27. siječnja 1997. o trećem popisu prioritetnih tvari u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 793/93 (SL L 25, 28.1.1997., str. 13.).

(8)  Preporuka Komisije od 30. svibnja 2008. o mjerama smanjenja rizika za tvari natrijev kromat, natrijev dikromat i 2,2’, 6,6’-tetrabrom- 4,4’-izopropilidenedifenol (tetrabrombisfenol A) (SL L 158, 18.6.2008., str. 62.).

(9)  Predmet C-558/07, S.P.C.M. SA i drugi protiv ministra za okoliš, hranu i ruralna pitanja, ECLI:EU:C:2009:430, § 45.

(10)  Mišljenje o uporabi natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3), str. 19., pitanje 6.

(11)  Mišljenje o uporabi natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3), str. 24. – 25.

(12)  Analiza alternativa koju je napravio podnositelj zahtjeva dostupna je na: https://echa.europa.eu/documents/10162/88b2f393-17cf-465e-95eb-ba07282ba400

(13)  Mišljenje o uporabi natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3), str. 24.

(14)  Mišljenje o uporabi natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune tamnim bojama u industriji (EC br. 234-190-3), str. 26.

(15)  Vidi https://marketplace.chemsec.org/Alternative/LANASOL-CE-pioneering-replacement-of-chrome-dyes-since-20-years-44

(16)  Vidi: https://www.roadmaptozero.com/mrsl_online/

(17)  Vidi kemijska ograničenja grupacije H&M za 2018., popis ograničenih tvari u proizvodnji.

(18)  Vidi 9. inačicu Armanijeva popisa ograničenih tvari, na snazi od sezone proljeće/ljeto 2018.

(19)  Vidi prezentaciju poduzeća Huntsman naslovljenu „Pretvaranje rizika u prilike – kako bojiti vunu na održiv način” (str. 18.).

(20)  Presuda Prvostupanjskog suda (treće vijeće) od 11. rujna 2002., Pfizer Animal Health SA protiv Vijeća Europske unije, Predmet T-13/99, ECLI:EU:T:2002:209.

(21)  Kako je objašnjeno u mišljenjima Odbora za procjenu rizika i Odbora za socioekonomsku analizu u pogledu zahtjeva koji je podnio Gruppo Colle: Upotreba natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune (EC br. 234-190-3) (str. 21., upućivanje na dvije alternative: Lanasol i Realan).

(22)  Europska agencija za kemikalije, usvojena mišljenja i prethodna savjetovanja o zahtjevima za izdavanje autorizacije – Gruppo Colle S.R.L. – uporaba natrijeva dikromata kao sredstva za nagrizanje u bojenju vune (EC br. 234-190-3).

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/102

---

P8_TA(2018)0475

Skandal Cum-Ex: financijski kriminal i manjkavosti u postojećem pravnom okviru

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o skandalu Cum-Ex: financijski kriminal i nedostaci u postojećem pravnom okviru (2018/2900(RSP))

(2020/C 363/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir otkrića u vezi sa skandalom Cum-Ex od 18. listopada 2018. do kojih je došao konzorcij istraživačkih novinara pod vodstvom njemačke neprofitne medijske organizacije Correctiv, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir otkrića u vezi sa skandalom Cum-Ex od 18. listopada 2018. do kojih je došao konzorcij istraživačkih novinara pod vodstvom njemačke neprofitne medijske organizacije Correctiv,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1) (Uredba o ESMA-i), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1) (Uredba o ESMA-i),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (2) (Uredba o ESMA-i), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/78/EZ (2) (Uredba o ESMA-i),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (DAC2) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (DAC2) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (DAC6) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (DAC6) (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke četvrtog istražnog odbora njemačkog Bundestaga u vezi s tim skandalom te izvješće (5) koje je objavio u lipnju 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke četvrtog istražnog odbora njemačkog Bundestaga u vezi s tim skandalom te izvješće (5) koje je objavio u lipnju 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenoga 2015. (6) i 6. srpnja 2016. (7) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 25. studenoga 2015. (6) i 6. srpnja 2016. (7) o odlukama o porezima i ostalim mjerama slične prirode ili učinka,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. s preporukama Komisiji o uvođenju transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji (8),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću i Komisiji od 13. prosinca 2017. nakon istrage o pranju novca, izbjegavanju plaćanja poreza i utaji poreza (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 1. ožujka 2018. o osnivanju Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanje poreza (TAX3) i njegovim ovlastima, brojčanom sastavu i trajanju mandata (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 1. ožujka 2018. o osnivanju Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanje poreza (TAX3) i njegovim ovlastima, brojčanom sastavu i trajanju mandata (10),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu održanu na plenarnoj sjednici 23. listopada 2018. o skandalu Cum-Ex, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu održanu na plenarnoj sjednici 23. listopada 2018. o skandalu Cum-Ex,

| — | uzimajući u obzir zajedničku sjednicu odbora ECON/TAX3 održanu 26. studenoga 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku sjednicu odbora ECON/TAX3 održanu 26. studenoga 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se pojmovi „cum-Ex” i „cum-cum” – ili trgovinske prakse dividendne arbitraže – odnose na praksu trgovanja dionicama na način kojim se skriva identitet stvarnog vlasnika i objema uključenim stranama omogućuje da traže povrat poreza po odbitku na kapitalne dobitke, koji je plaćen samo jednom; |
| --- | --- |

A.

budući da se pojmovi „cum-Ex” i „cum-cum” – ili trgovinske prakse dividendne arbitraže – odnose na praksu trgovanja dionicama na način kojim se skriva identitet stvarnog vlasnika i objema uključenim stranama omogućuje da traže povrat poreza po odbitku na kapitalne dobitke, koji je plaćen samo jednom;

| B. | budući da je javnost za skandal Cum-Ex saznala nakon istrage koju je zajednički provelo 19europskih medijskih kuća te u kojoj je sudjelovalo 38 novinara iz 12 država; |
| --- | --- |

B.

budući da je javnost za skandal Cum-Ex saznala nakon istrage koju je zajednički provelo 19europskih medijskih kuća te u kojoj je sudjelovalo 38 novinara iz 12 država;

| C. | budući da je, prema izvješćima, 11 država članica zbog praksi povezanih sa skandalima Cum-Ex i Cum-Cum izgubilo do 55,2 milijarde EUR u poreznim prihodima; |
| --- | --- |

C.

budući da je, prema izvješćima, 11 država članica zbog praksi povezanih sa skandalima Cum-Ex i Cum-Cum izgubilo do 55,2 milijarde EUR u poreznim prihodima;

| D. | budući da je unatoč tomu teško izračunati maksimalni iznos nastale štete jer su brojne prakse započele krajem 1990-ih godina te je na njih već odavno nastupila zastara; |
| --- | --- |

D.

budući da je unatoč tomu teško izračunati maksimalni iznos nastale štete jer su brojne prakse započele krajem 1990-ih godina te je na njih već odavno nastupila zastara;

| E. | budući da se u istrazi konzorcija europskih novinara navodi da su Njemačka, Danska, Španjolska, Italija i Francuska navodno glavna ciljna tržišta za trgovinske prakse Cum-Ex, nakon kojih slijede Norveška, Finska, Poljska, Danska, Nizozemska, Austrija i Češka; budući da te prakse mogu uključivati nepoznat broj država članica EU-a kao i države članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (npr. Švicarsku); |
| --- | --- |

E.

budući da se u istrazi konzorcija europskih novinara navodi da su Njemačka, Danska, Španjolska, Italija i Francuska navodno glavna ciljna tržišta za trgovinske prakse Cum-Ex, nakon kojih slijede Norveška, Finska, Poljska, Danska, Nizozemska, Austrija i Češka; budući da te prakse mogu uključivati nepoznat broj država članica EU-a kao i države članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (npr. Švicarsku);

| F. | budući da su u tijeku istrage u najpogođenijim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da su u tijeku istrage u najpogođenijim državama članicama EU-a;

| G. | budući da prakse povezane sa skandalima Cum-Ex i Cum-Cum imaju neka obilježja porezne prijevare, no da je potrebno ocijeniti je li njima prekršeno nacionalno pravo ili pravo EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da prakse povezane sa skandalima Cum-Ex i Cum-Cum imaju neka obilježja porezne prijevare, no da je potrebno ocijeniti je li njima prekršeno nacionalno pravo ili pravo EU-a;

| H. | budući da se navodi da su u tim kriminalnim radnjama sudjelovale financijske institucije država članica EU-a, uključujući nekoliko velikih i dobro poznatih komercijalnih banaka; |
| --- | --- |

H.

budući da se navodi da su u tim kriminalnim radnjama sudjelovale financijske institucije država članica EU-a, uključujući nekoliko velikih i dobro poznatih komercijalnih banaka;

| I. | budući da u nekim slučajevima relevantna nadležna tijela nisu provela dubinske istrage o informacijama koje su im u vezi sa skandalom Cum-Ex proslijedile druge države članice; |
| --- | --- |

I.

budući da u nekim slučajevima relevantna nadležna tijela nisu provela dubinske istrage o informacijama koje su im u vezi sa skandalom Cum-Ex proslijedile druge države članice;

| J. | budući da činjenica da strani ulagači imaju pravo zatražiti povrat poreza po odbitku na dividende ima ključnu ulogu u skandalu; |
| --- | --- |

J.

budući da činjenica da strani ulagači imaju pravo zatražiti povrat poreza po odbitku na dividende ima ključnu ulogu u skandalu;

| K. | budući da se od rujna 2017. u okviru druge Direktive o administrativnoj suradnji (DAC2) od država članica EU-a zahtijeva da od svojih financijskih institucija traže informacije i da ih jednom godišnje razmjenjuju s državom članicom boravišta poreznih obveznika; |
| --- | --- |

K.

budući da se od rujna 2017. u okviru druge Direktive o administrativnoj suradnji (DAC2) od država članica EU-a zahtijeva da od svojih financijskih institucija traže informacije i da ih jednom godišnje razmjenjuju s državom članicom boravišta poreznih obveznika;

| L. | budući da se u okviru šeste Direktive o administrativnoj suradnji (DAC6) od svake osobe koja osmišljava, stavlja na tržište, organizira, stavlja na raspolaganje za provedbu ili upravlja provedbom prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje i koji ispunjava unaprijed određena obilježja zahtijeva da o tim aranžmanima obavijesti nacionalna porezna tijela; |
| --- | --- |

L.

budući da se u okviru šeste Direktive o administrativnoj suradnji (DAC6) od svake osobe koja osmišljava, stavlja na tržište, organizira, stavlja na raspolaganje za provedbu ili upravlja provedbom prekograničnog aranžmana o kojem se izvješćuje i koji ispunjava unaprijed određena obilježja zahtijeva da o tim aranžmanima obavijesti nacionalna porezna tijela;

| M. | budući da mandat Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza (TAX3) izričito obuhvaća sve relevantne događaje u područjima koja su u nadležnosti tog odbora i do kojih dođe tijekom njegova mandata; |
| --- | --- |

M.

budući da mandat Posebnog odbora za financijski kriminal, utaju poreza i izbjegavanje plaćanja poreza (TAX3) izričito obuhvaća sve relevantne događaje u područjima koja su u nadležnosti tog odbora i do kojih dođe tijekom njegova mandata;

| N. | budući da se uloga zviždača u posljednjih 25 godina pokazala bitnom za otkrivanje osjetljivih informacija koje su u središtu javnog interesa, kako se pokazalo i u otkrićima u vezi sa skandalom Cum-Ex5 (11); |
| --- | --- |

N.

budući da se uloga zviždača u posljednjih 25 godina pokazala bitnom za otkrivanje osjetljivih informacija koje su u središtu javnog interesa, kako se pokazalo i u otkrićima u vezi sa skandalom Cum-Ex5 (11);

| 1. | snažno osuđuje otkrivenu poreznu prijevaru i izbjegavanje plaćanja poreza koji su doveli do gubitaka poreznih prihoda država članica o kojima je javnost izviještena i koji u skladu s nekim medijskim procjenama iznose do čak 55,2 milijarde EUR, što predstavlja težak udarac za europsko socijalno tržišno gospodarstvo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su u skladu s Direktivom EU-a o sprečavanju pranja novca (12)„porezna kaznena djela” povezana s izravnim i neizravnim porezima uključena u široku definiciju „kriminalne aktivnosti” te se smatraju predikatnim kaznenim djelima pranja novca; podsjeća da se u skladu s Direktivom o sprečavanju pranja novca i kreditne i financijske institucije te porezni savjetnici, računovođe i odvjetnici smatraju „obveznicima” te su stoga dužni pridržavati se niza dužnosti radi sprečavanja, otkrivanja i prijavljivanja aktivnosti pranja novca; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zabrinutošću primjećuje da je skandal uzdrmao povjerenje građana u porezne sustave te ističe da je iznimno važno vratiti povjerenje javnosti i osigurati da se nastale štete neće ponoviti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava žaljenje zbog činjenice da povjerenik nadležan za oporezivanje ne priznaje potrebu za proširenjem postojećeg sustava za razmjenu informacija među nacionalnim poreznim tijelima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo da provedu istragu o trgovinskim praksama dividendne arbitraže, kao što su Cum-Ex ili Cum-Cum, kako bi analizirali moguće prijetnje integritetu financijskih tržišta i nacionalnim proračunima; utvrdili prirodu i opseg aktera u tim praksama, utvrdili je li došlo do povreda nacionalnog prava ili prava Unije, analizirali mjere koje su poduzela financijska nadzorna tijela u državama članicama i mjerodavnim nadležnim tijelima dali odgovarajuće preporuke za reformu i poduzimanje mjera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da ta otkrića ne utječu na stabilnost financijskog sustava EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | preporučuje da se u okviru istrage utvrdi do kakvih je propusta došlo u koordinaciji i nadzoru koje obavljaju financijska nadzorna tijela, burze i porezna tijela u državama članicama, a koji su omogućili dugogodišnji opstanak tih praksi porezne krađe, iako su one bile identificirane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na to da nacionalna i europska nadzorna tijela dobiju ovlast za istraživanje praksi izbjegavanja plaćanja poreza s obzirom na to da takve prakse mogu predstavljati rizik za integritet unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da ta nova otkrića upućuju na moguće nedostatke u nacionalnim poreznima zakonima i postojećim sustavima razmjene informacija i suradnje među tijelima država članica; poziva države članice da učinkovito provode obveznu automatsku razmjenu informacija u području oporezivanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva da se na razini poreznih tijela poveća razmjena informacija kako bi se spriječili problemi povezani s poreznim tajnama, s kojima smo se susreli u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nacionalna porezna tijela u svim državama članicama da imenuju jedinstvene kontaktne točke po uzoru na OECD-ovu Zajedničku međunarodnu radnu skupinu za razmjenu obavještajnih podataka i suradnju te poziva Komisiju da osigura i olakša suradnju među njima kako bi se osigurala brza i učinkovita razmjena informacija o slučajevima od prekogranične važnosti među državama članicama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | također poziva nadležna nacionalna tijela da, kad je to primjereno, pokrenu kaznene istrage, iskoriste pravna sredstva za zamrzavanje sumnjive imovine, pokrenu istrage protiv upravnih odbora potencijalno uključenih u ovaj skandal i nametnu odgovarajuće i odvraćajuće sankcije uključenim stranama; smatra da bi i počinitelji tih kaznenih djela i oni koji ih omogućavaju, što uključuje ne samo porezne savjetnike već i odvjetnike, računovođe i banke, trebali biti privedeni pravdi; naglašava da je prijeko potrebno stati na kraj nekažnjavanju kriminala bijelog ovratnika i osigurati bolju provedbu financijskih propisa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU i države članice da istraže ulogu fondova osiguranja i osiguravateljnih nadzornih tijela u skandalu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva nacionalna porezna tijela da iskoriste puni potencijal Direktive DAC6 u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje, uključujući korištenje grupnih zahtjeva; nadalje poziva da se Direktiva DAC6 ojača zahtjevom za obvezno otkrivanje praksi dividendne arbitraže i svih informacija o kapitalnim dobicima, što uključuje odobravanje povrata poreza na dividende i kapitalne dobitke; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva sve države članice za koje se utvrdilo da su navodno glavna ciljana tržišta za trgovinske prakse dividendne arbitraže da temeljito istraže i analiziraju prakse u pogledu isplata dividendi u svojim jurisdikcijama, da utvrde nedostatke u svojim poreznim zakonima kojima se stvaraju prilike koje koriste oni koji izbjegavaju plaćanje poreza ili se bave poreznim prijevarama, da analiziraju svaku potencijalnu prekograničnu dimenziju tih praksi te da stanu na kraj svim tim štetnim poreznim praksama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe potrebu za koordiniranim djelovanjem nacionalnih tijela kako bi se zajamčio povrat sredstava nezakonito stečenih iz javnih računa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju da analizira i države članice da revidiraju i ažuriraju bilateralne sporazume o oporezivanju s drugim državama članicama i trećim zemljama kako bi se uklonili nedostaci kojima se potiču porezno motivirane trgovinske prakse u svrhu izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da odmah započne raditi na prijedlogu za stvaranje europske financijske policije unutar okvira Europola, koja ima mogućnosti za provođenje vlastitih istraga, te na europskom okviru za prekogranične porezne istrage; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da revidira Direktivu o zajedničkom sustavu oporezivanja koja se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica kako bi se uhvatila u koštac s praksama dividendne arbitraže; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da istraži ulogu subjekata posebne namjene koju su otkrili dokumenti u vezi sa skandalom Cum-Ex i da, prema potrebi, preporuči ograničavanje upotrebe tih instrumenata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apelira na Komisiju da razmotri je li potreban europski okvir za oporezivanje dohotka od kapitala kojim bi se smanjili poticaji koji destabiliziraju prekogranične financijske tokove, stvaraju fiskalnu konkurenciju među državama članicama i ugrožavaju porezne osnovice kojima se jamči održivost europskih socijalnih država; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži od Komisije da razmotri zakonodavni prijedlog za financijsko-obavještajnu jedinicu EU-a, odnosno europsko središte za zajedničke istražne aktivnosti i mehanizam ranog upozoravanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je kriza 2008. dovela do općih smanjenja resursa i osoblja u poreznim upravama; poziva države članice da ulažu u sredstva koja su dostupna poreznim tijelima i da ih moderniziraju te da osiguraju potrebne ljudske resurse kako bi se poboljšao nadzor i smanjio vremenski i informacijski jaz; poziva države članice da poboljšaju kapacitete i sposobnosti svojih poreznih tijela kako bi bila u potpunosti osposobljena za otkivanje poreznih prijevara; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe potrebu za zaštitom zviždača koji otkrivaju informacije o, primjerice, poreznim prijevarama i utaji poreza na nacionalnoj razini i na razini EU-a; poziva sve osobe koje imaju vrijedne informacije od javnog interesa da ih prijave bilo interno bilo vanjskim putem nacionalnim vlastima ili, ako je to potrebno, izravno javnosti; poziva na brzo usvajanje Prijedloga direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije, uzimajući u obzir mišljenja različitih odbora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja prijedlog Komisije od 12. rujna 2018. da se, među ostalim uredbama, izmijeni Uredba o osnivanju Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) kako bi se ojačala uloga EBA-e u nadzoru sprečavanja pranja novca u financijskom sektoru (COM(2018)0646); naglašava da ESB, u skladu s jedinstvenim nadzornim mehanizmom, ima zadaću provoditi rane intervencije kako je utvrđeno relevantnim pravom Unije; smatra da bi ESB trebao imati ulogu u upozoravanju nadležnih nacionalnih tijela i koordinirati sve aktivnosti u vezi s sumnjama u neusklađenost s pravilima o sprečavanju pranja novca u bankama ili grupama pod nadzorom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se rad odbora TAXE, TAX2, PANA i TAX3 trebao nastaviti i u nadolazećem parlamentarnom sazivu, u okviru stalne strukture u Parlamentu, npr. kao pododbor Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (ECON); |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Posebni odbor TAX3 da provede vlastitu evaluaciju otkrića povezanih sa skandalom Cum-Ex te da u svoje završno izvješće uključi rezultate te evaluacije kao i sve relevantne preporuke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo i Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

(3)  SL L 359, 16.12.2014., str. 1.

(4)  SL L 139, 5.6.2018., str. 1.

(5)  Njemački Bundestag, dokument br. 18/12700, 20.6.2017.

(6)  SL C 366, 27.10.2017., str. 51.

(7)  SL C 101, 16.3.2018., str. 79.

(8)  SL C 399, 24.11.2017., str. 74.

(9)  SL C 369, 11.10.2018., str. 132.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0048.

(11)  Saslušanje u odborima ECON i TAX3 Europskog parlamenta 26. studenoga 2018., „Skandal Cum-Ex: financijski kriminal i nedostaci u postojećem pravnom okviru”.

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/107

---

P8_TA(2018)0476

Uloga njemačkog Centra za socijalnu skrb (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima (2018/2856(RSP))

(2020/C 363/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 81. stavak 3. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 24., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 24.,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 20. Konvencije UN-a o pravima djeteta, u kojima je naglašena obveza vlada da štite identitet djeteta, uključujući njegove ili njezine obiteljske odnose, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 20. Konvencije UN-a o pravima djeteta, u kojima je naglašena obveza vlada da štite identitet djeteta, uključujući njegove ili njezine obiteljske odnose,

| — | uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963., a posebno njezin članak 37. točku (b), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963., a posebno njezin članak 37. točku (b),

| — | uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 29. svibnja 1993. o zaštiti djece i suradnji u vezi s međudržavnim posvojenjem, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Hašku konvenciju od 29. svibnja 1993. o zaštiti djece i suradnji u vezi s međudržavnim posvojenjem,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (Bruxelles II.a) (1), a posebno njezine članke 8., 10. 15., 16., 21., 41., 55. i 57., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (Bruxelles II.a) (1), a posebno njezine članke 8., 10. 15., 16., 21., 41., 55. i 57.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”) i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”) i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2011. na temu „Program EU-a za prava djeteta” (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2011. na temu „Program EU-a za prava djeteta” (COM(2011)0060),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, a posebno njegove presude od 22. prosinca 2010. u predmetu C-497/10 PPU, Mercredi protiv Chaffe (3), i od 2. travnja 2009. u predmetu C-523/07, postupak koji je pokrenuo A (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, a posebno njegove presude od 22. prosinca 2010. u predmetu C-497/10 PPU, Mercredi protiv Chaffe (3), i od 2. travnja 2009. u predmetu C-523/07, postupak koji je pokrenuo A (4),

| — | uzimajući u obzir analizu sustavâ za zaštitu djece koju provodi Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir analizu sustavâ za zaštitu djece koju provodi Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir vrlo velik broj predstavki o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vrlo velik broj predstavki o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt) u prekograničnim obiteljskim sporovima,

| — | uzimajući u obzir preporuke iznesene u izvješću o posjetu u svrhu utvrđivanja činjenica Njemačkoj (23. i 24. studenoga 2011.) radi istrage predstavki o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke iznesene u izvješću o posjetu u svrhu utvrđivanja činjenica Njemačkoj (23. i 24. studenoga 2011.) radi istrage predstavki o ulozi njemačkog Ureda za skrb o mladima (Jugendamt),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o zaštiti najboljeg interesa djeteta diljem EU-a na temelju predstavki upućenih Europskom parlamentu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o zaštiti najboljeg interesa djeteta diljem EU-a na temelju predstavki upućenih Europskom parlamentu (5),

| — | uzimajući u obzir preporuke Radne skupine za pitanja skrbi o djeci pri Odboru za predstavke od 3. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Radne skupine za pitanja skrbi o djeci pri Odboru za predstavke od 3. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da Odbor za predstavke Parlamenta već više od 10 godina prima predstavke u kojima se vrlo velik broj roditelja koji nisu njemački državljani žali na sustavnu diskriminaciju i arbitrarne mjere koje protiv njih poduzima njemački Ured za skrb o mladima (Jugendamt) u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama koji uključuju djecu kad je riječ o pitanjima koja se među ostalim odnose na roditeljsku odgovornost i skrbništvo nad djecom; |
| --- | --- |

A.

budući da Odbor za predstavke Parlamenta već više od 10 godina prima predstavke u kojima se vrlo velik broj roditelja koji nisu njemački državljani žali na sustavnu diskriminaciju i arbitrarne mjere koje protiv njih poduzima njemački Ured za skrb o mladima (Jugendamt) u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama koji uključuju djecu kad je riječ o pitanjima koja se među ostalim odnose na roditeljsku odgovornost i skrbništvo nad djecom;

| B. | budući da se Odbor za predstavke uglavnom oslanja na subjektivno izvješće podnositelja predstavke i općenito nema pristup sudskim odlukama koje daju cjelovit i objektivan opis situacije te sadržavaju svjedočenja obaju roditelja, djece i svjedoka; |
| --- | --- |

B.

budući da se Odbor za predstavke uglavnom oslanja na subjektivno izvješće podnositelja predstavke i općenito nema pristup sudskim odlukama koje daju cjelovit i objektivan opis situacije te sadržavaju svjedočenja obaju roditelja, djece i svjedoka;

| C. | budući da Jugendamt ima središnju ulogu u njemačkom sustavu obiteljskog prava jer je on jedna od stranaka u svim obiteljskim sporovima u koje su uključena djeca; |
| --- | --- |

C.

budući da Jugendamt ima središnju ulogu u njemačkom sustavu obiteljskog prava jer je on jedna od stranaka u svim obiteljskim sporovima u koje su uključena djeca;

| D. | budući da u obiteljskim sporovima koji uključuju djecu Jugendamt sucima daje preporuku čija je priroda gotovo obvezujuća i da može donijeti privremene mjere, kao što je „Beistandschaft” (pravno savjetništvo), koje se ne mogu osporiti; |
| --- | --- |

D.

budući da u obiteljskim sporovima koji uključuju djecu Jugendamt sucima daje preporuku čija je priroda gotovo obvezujuća i da može donijeti privremene mjere, kao što je „Beistandschaft” (pravno savjetništvo), koje se ne mogu osporiti;

| E. | budući da je Jugendamt odgovoran za provedbu odluka koje donose njemački sudovi; budući da je, prema navodima podnositelja predstavki, Jugendamtovo široko tumačenje tih odluka često pogubno za stvarnu zaštitu prava roditelja koji nisu njemački državljani; |
| --- | --- |

E.

budući da je Jugendamt odgovoran za provedbu odluka koje donose njemački sudovi; budući da je, prema navodima podnositelja predstavki, Jugendamtovo široko tumačenje tih odluka često pogubno za stvarnu zaštitu prava roditelja koji nisu njemački državljani;

| F. | budući da činjenica da nadležna njemačka tijela ne priznaju i ne provode odluke i presude sudskih tijela drugih država članica EU-a u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama može činiti kršenje načela uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja među državama članicama, čime se ugrožava stvarna zaštita najboljih interesa djeteta; |
| --- | --- |

F.

budući da činjenica da nadležna njemačka tijela ne priznaju i ne provode odluke i presude sudskih tijela drugih država članica EU-a u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama može činiti kršenje načela uzajamnog priznavanja i uzajamnog povjerenja među državama članicama, čime se ugrožava stvarna zaštita najboljih interesa djeteta;

| G. | budući da su podnositelji predstavke osudili činjenicu da u obiteljskim sporovima koji imaju prekogranične implikacije nadležna njemačka tijela sustavno tumače zaštitu najboljih interesa djeteta kao potrebu da se osigura ostanak djece na njemačkom području, čak i u slučajevima kada je prijavljeno zlostavljanje i nasilje u obitelji čija je žrtva roditelj koji nije njemački državljanin; |
| --- | --- |

G.

budući da su podnositelji predstavke osudili činjenicu da u obiteljskim sporovima koji imaju prekogranične implikacije nadležna njemačka tijela sustavno tumače zaštitu najboljih interesa djeteta kao potrebu da se osigura ostanak djece na njemačkom području, čak i u slučajevima kada je prijavljeno zlostavljanje i nasilje u obitelji čija je žrtva roditelj koji nije njemački državljanin;

| H. | budući da su roditelji koji nisu njemački državljani u svojim predstavkama osudili nedovoljno savjetovanje i pravnu pomoć, tj. njezin manjak, koju su im pružila državna tijela njihovih zemalja podrijetla u slučajevima u kojima su nadležna njemačka tijela, uključujući Jugendamt, na njih primijenila navodne diskriminatorne ili nepovoljne pravosudne i administrativne postupke u obiteljskim sporove koji uključuju djecu; |
| --- | --- |

H.

budući da su roditelji koji nisu njemački državljani u svojim predstavkama osudili nedovoljno savjetovanje i pravnu pomoć, tj. njezin manjak, koju su im pružila državna tijela njihovih zemalja podrijetla u slučajevima u kojima su nadležna njemačka tijela, uključujući Jugendamt, na njih primijenila navodne diskriminatorne ili nepovoljne pravosudne i administrativne postupke u obiteljskim sporove koji uključuju djecu;

| I. | budući da su prema informacijama koje je pružio Europski sud za ljudska prava protiv Njemačke na tom sudu podnositelji koji nisu njemački državljani podnijeli 17 predmeta koji se odnose na roditeljsku odgovornost ili skrbništvo nad djecom u prekograničnim obiteljskim sporovima te su svi ocijenjeni kao nedopušteni; |
| --- | --- |

I.

budući da su prema informacijama koje je pružio Europski sud za ljudska prava protiv Njemačke na tom sudu podnositelji koji nisu njemački državljani podnijeli 17 predmeta koji se odnose na roditeljsku odgovornost ili skrbništvo nad djecom u prekograničnim obiteljskim sporovima te su svi ocijenjeni kao nedopušteni;

| J. | budući da sve institucije i države članice EU-a moraju u potpunosti jamčiti zaštitu prava djeteta kako su navedena u Povelji EU-a o temeljnim pravima; budući da su najbolji interesi djeteta, koji se ponajprije i najbolje ostvaruju u njegovoj obitelji, temeljno načelo koje treba poštovati kao osnovno pravilo za sve odluke koje se odnose na pitanja skrbi o djeci na svim razinama; |
| --- | --- |

J.

budući da sve institucije i države članice EU-a moraju u potpunosti jamčiti zaštitu prava djeteta kako su navedena u Povelji EU-a o temeljnim pravima; budući da su najbolji interesi djeteta, koji se ponajprije i najbolje ostvaruju u njegovoj obitelji, temeljno načelo koje treba poštovati kao osnovno pravilo za sve odluke koje se odnose na pitanja skrbi o djeci na svim razinama;

| K. | budući da je zbog povećane mobilnosti u EU-u došlo do porasta broja prekograničnih sporova o roditeljskoj odgovornosti i pravu na skrbništvo nad djecom; budući da Komisija mora pojačati svoje napore oko promicanja u svim državama članicama, uključujući Njemačku, dosljedne i konkretne provedbe načela utvrđenih u Konvenciji UN-a o pravima djeteta koju su ratificirale sve države članice EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je zbog povećane mobilnosti u EU-u došlo do porasta broja prekograničnih sporova o roditeljskoj odgovornosti i pravu na skrbništvo nad djecom; budući da Komisija mora pojačati svoje napore oko promicanja u svim državama članicama, uključujući Njemačku, dosljedne i konkretne provedbe načela utvrđenih u Konvenciji UN-a o pravima djeteta koju su ratificirale sve države članice EU-a;

| L. | budući da se područje primjene i ciljevi uredbe Bruxelles II.a zasnivaju na načelu nediskriminacije na osnovi državljanstva među građanima Unije i na načelu uzajamnog povjerenja između pravnih sustava država članica; |
| --- | --- |

L.

budući da se područje primjene i ciljevi uredbe Bruxelles II.a zasnivaju na načelu nediskriminacije na osnovi državljanstva među građanima Unije i na načelu uzajamnog povjerenja između pravnih sustava država članica;

| M. | budući da se odredbama uredbe Bruxelles II.a nikako ne bi smjela dopustiti zloupotreba njezinih temeljnih ciljeva, a to su jamčenje uzajamnog poštovanja i priznavanja, izbjegavanje diskriminacije na osnovi državljanstva i, u prvom redu, stvarna zaštita najboljih interesa djeteta na objektivan način; |
| --- | --- |

M.

budući da se odredbama uredbe Bruxelles II.a nikako ne bi smjela dopustiti zloupotreba njezinih temeljnih ciljeva, a to su jamčenje uzajamnog poštovanja i priznavanja, izbjegavanje diskriminacije na osnovi državljanstva i, u prvom redu, stvarna zaštita najboljih interesa djeteta na objektivan način;

| N. | budući da nepostojanje točnih i detaljnih provjera nediskriminirajuće prirode postupaka i praksi nadležnih njemačkih tijela u obiteljskim sporovima s prekograničnim posljedicama koji uključuju djecu može imati štetne učinke na dobrobit djece i dovesti do većega kršenja prava roditelja koji nisu njemački državljani; |
| --- | --- |

N.

budući da nepostojanje točnih i detaljnih provjera nediskriminirajuće prirode postupaka i praksi nadležnih njemačkih tijela u obiteljskim sporovima s prekograničnim posljedicama koji uključuju djecu može imati štetne učinke na dobrobit djece i dovesti do većega kršenja prava roditelja koji nisu njemački državljani;

| O. | budući da se u svim pitanjima materijalnog obiteljskog prava primjenjuje načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

O.

budući da se u svim pitanjima materijalnog obiteljskog prava primjenjuje načelo supsidijarnosti;

| P. | budući da je Savezni ustavni sud Republike Njemačke presudio da sud može zatražiti saslušanje djeteta koje u trenutku donošenja odluke još nije navršilo tri godine starosti; budući da se u drugim državama članicama EU-a djeca te dobi smatraju premladom i nedovoljno zrelom da bi ih se pitalo za mišljenje u sporovima koji uključuju njihove roditelje; |
| --- | --- |

P.

budući da je Savezni ustavni sud Republike Njemačke presudio da sud može zatražiti saslušanje djeteta koje u trenutku donošenja odluke još nije navršilo tri godine starosti; budući da se u drugim državama članicama EU-a djeca te dobi smatraju premladom i nedovoljno zrelom da bi ih se pitalo za mišljenje u sporovima koji uključuju njihove roditelje;

| Q. | budući da pravo djeteta na obiteljski život ne bi trebalo dovoditi u pitanje ostvarivanjem temeljnog prava kao što je sloboda kretanja i boravišta; |
| --- | --- |

Q.

budući da pravo djeteta na obiteljski život ne bi trebalo dovoditi u pitanje ostvarivanjem temeljnog prava kao što je sloboda kretanja i boravišta;

| R. | budući da se sudskom praksom Suda Europske unije određuje autonoman pojam „uobičajenog boravišta” djeteta u pravu Unije i veći broj kriterija kojima bi se nacionalne jurisdikcije trebale koristiti za utvrđivanje uobičajenog boravišta; |
| --- | --- |

R.

budući da se sudskom praksom Suda Europske unije određuje autonoman pojam „uobičajenog boravišta” djeteta u pravu Unije i veći broj kriterija kojima bi se nacionalne jurisdikcije trebale koristiti za utvrđivanje uobičajenog boravišta;

| S. | budući da iz članka 24. Povelje EU-a o temeljnim pravima proizlazi da djeca, ako to nije u suprotnosti s interesima djeteta, imaju pravo redovito održavati osobni odnos i izravan kontakt sa svojim roditeljima kad njihovi roditelji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje; |
| --- | --- |

S.

budući da iz članka 24. Povelje EU-a o temeljnim pravima proizlazi da djeca, ako to nije u suprotnosti s interesima djeteta, imaju pravo redovito održavati osobni odnos i izravan kontakt sa svojim roditeljima kad njihovi roditelji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje;

| 1. | s velikom zabrinutošću napominje da problemi koji se odnose na njemački sustav obiteljskog prava, uključujući kontroverznu ulogu Jugendamta, na koji su se u svojim predstavkama žalili roditelji koji nisu njemački državljani, još nisu riješeni; ističe da Odbor za predstavke neprekidno prima predstavke roditelja koji nisu njemački državljani u kojima prijavljuju ozbiljnu diskriminaciju kao rezultat postupaka i praksi koje nadležna njemačka tijela primjenjuju u prekograničnim obiteljskim sporovima koji uključuju djecu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću prima na znanje sve slučajeve u kojima Jugendamt navodno diskriminira roditelje koji nisu njemački državljani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe dugogodišnji rad Odbora za predstavke na obrađivanju predstavki o ulozi Jugendamta; prima na znanje odgovore nadležnoga njemačkog ministarstva o funkcioniranju njemačkog sustava obiteljskog prava, ali ističe da Odbor za predstavke neprekidno prima predstavke koje se odnose na navodnu diskriminaciju roditelja koji nisu njemački državljani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava obvezu nacionalnih tijela, utvrđenu u uredbi Bruxelles II.a, da u slučajevima povezanima s djecom priznaju i izvršavaju presude donesene u drugoj državi članici; zabrinut je zbog činjenice da u obiteljskim sporovima s prekograničnim implikacijama njemačka tijela navodno mogu sustavno odbijati priznati sudske odluke donesene u drugim državama članicama ako u tim predmetima nisu saslušana djeca s nenavršene tri godine; ističe da se time dovodi u pitanje načelo uzajamnog povjerenja prema drugim državama članicama u čijim su pravnim sustavima dobne granice za saslušanje djeteta postavljene drukčije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice da Komisija godinama ne provodi pouzdane provjere postupaka i praksi koji se koriste u njemačkom sustavu obiteljskog prava, uključujući Jugendamt, u okviru obiteljskih sporova s prekograničnim implikacijama, zbog čega se u stvarnosti ne štite najbolji interesi djeteta i sva druga povezana prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na odgovor Komisije u vezi s predstavkama o ulozi Jugendamta u prekograničnim obiteljskim sporovima; ponavlja da EU nema opću nadležnost za djelovanje u pitanjima obiteljskog prava, da materijalno obiteljsko pravo ostaje u isključivoj nadležnosti država članica i da ga ne može nadzirati Komisija, da se pravna zaštita u slučaju zabrinutosti u vezi s funkcioniranjem Jugendamta mora tražiti na nacionalnoj razini i da roditelji, ako smatraju da se krši neko od njihovih temeljnih prava, mogu uložiti pritužbu Europskom sudu za ljudska prava u Strasbourgu nakon što se iscrpe pravna sredstva u matičnoj zemlji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ustraje u tome da je važno da države članice prikupljaju statističke podatke o upravnim i sudskim postupcima koji se odnose na skrbništvo nad djecom i uključuju strane roditelje, posebno podatke o ishodu presuda, kako bi se s vremenom omogućila detaljna analiza postojećih trendova i pružila referentna mjerila; |
| --- | --- |

7.

| 8. | u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije ističe autonoman pojam „uobičajenog boravišta” djeteta u pravu Unije i veći broj kriterija kojima bi se nacionalne jurisdikcije trebale koristiti za utvrđivanje uobičajenog boravišta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da provjeri jesu li njemački sudovi propisno utvrdili uobičajeno boravište djeteta u slučajevima koji se navode u predstavkama koje je zaprimio Odbor za predstavke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | oštro kritizira nepostojanje statističkih podataka o broju slučajeva u Njemačkoj u kojima sudske presude nisu bile u skladu s preporukama Jugendamta i podataka o ishodima obiteljskih sporova koji uključuju djecu parova koje čine osobe s različitim državljanstvima, unatoč tome što se tijekom niza godina u više navrata tražilo da se ti podaci prikupljaju i javno objavljuju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da u predmetnim predstavkama ocijeni je li njemačko pravosuđe propisno poštovalo odredbe uredbe Bruxelles II. pri utvrđivanju svojih nadležnosti te je li uzimalo u obzir presude ili odluke koje su donijele jurisdikcije drugih država članica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje činjenicu da su, u slučajevima ostvarivanja roditeljskog kontakta uz nadzor, kad se roditelji koji nisu njemački državljani nisu pridržavali postupka Jugendamtovih službenika prema kojem su razgovore s djecom morali voditi na njemačkom jeziku, ti razgovori prekinuti te je roditeljima koji nisu njemački državljani zabranjen kontakt s djecom; smatra da je taj postupak Jugendamtovih službenika jasno diskriminiranje roditelja koji nisu njemački državljani na osnovi podrijetla i jezika; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da Jugendamt općenito dopušta korištenje zajedničkog materinskog jezika te da, ako je to potrebno za dobrobit i sigurnost djeteta, primjerice u slučajevima moguće otmice djeteta, nastoji osigurati tumača kako bi službenici Jugendamta mogli razumjeti sadržaj razgovora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | čvrsto je uvjeren da u slučajevima ostvarivanja roditeljskog kontakta uz nadzor, njemačka tijela moraju dopustiti upotrebu svih jezika roditelja tijekom razgovora između roditelja i njihove djece; traži uvođenje mehanizama kojima bi se zajamčilo da roditelji koji nisu njemački državljani s djecom mogu komunicirati na njihovu zajedničkom jeziku jer upotreba tog jezika ima ključnu ulogu u održavanju čvrstih emocionalnih veza između roditelja i njihove djece te jamči djelotvornu zaštitu djetetove kulturne baštine i dobrobiti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | čvrsto vjeruje da se moraju donijeti dosljedne i učinkovite dodatne mjere na tragu preporuka iz završnog izvješća Radne skupine za pitanja skrbi o djeci pri Odboru za predstavke od 3. svibnja 2017., a prije svega na tragu onih koje se izravno ili neizravno odnose na ulogu Jugendamta i njemačkog sustava obiteljskog prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća Njemačku na njezine međunarodne obveze na temelju Konvencije UN-a o pravima djeteta, uključujući njezin članak 8.; smatra da sva nadležna njemačka tijela moraju poduzeti znatna poboljšanja kako bi se primjereno zaštitilo pravo djece parova koje čine osobe s različitim državljanstvima da očuvaju svoj identitet, uključujući obiteljske odnose, kako je priznato pravom i bez nezakonitog upletanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da u svjetlu članka 81. UFEU-a Komisija može i mora imati aktivnu ulogu u jamčenju pravednih i dosljednih nediskriminirajućih praksi prema roditeljima kad je riječ o postupanju u prekograničnim predmetima skrbništva nad djecom diljem Unije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da zajamči da se provode pouzdane provjere nediskriminacije u postupcima i praksi koji se koriste u njemačkom sustavu obiteljskog prava, što uključuje i Jugendamt, u okviru prekograničnih obiteljskih sporova; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja da se u pitanjima materijalnog obiteljskog prava primjenjuje načelo supsidijarnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da poveća osposobljavanje i međunarodnu razmjenu službenika zaposlenih u socijalnim službama kako bi se podigla razina osviještenosti o funkcioniranju njima podudarnih službi u drugim državama članicama te kako bi se razmjenjivali primjeri dobre prakse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost bliske suradnje i učinkovite komunikacije između raznih nacionalnih i lokalnih tijela uključenih u postupke skrbi za djecu, od socijalnih službi do pravosudnih i središnjih tijela; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je potrebno poboljšati pravosudnu i administrativnu suradnju između njemačkih tijela i tijela drugih država članica Unije kako bi se osiguralo uzajamno povjerenje u pitanjima koja se odnose na priznavanje i provođenje odluka i presuda u Njemačkoj koje su donijela tijela drugih država članica Unije u obiteljskim sporovima s prekograničnim elementima koji uključuju djecu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na važnost toga da se roditeljima koji nisu njemački državljani bez odgode, otpočetka i u svakoj fazi postupka koji se odnosi na djecu pružaju cjelovite i jasne informacije o postupcima i njihovim mogućim posljedicama, na jeziku koji ti roditelji u potpunosti razumiju kako bi se izbjegli slučajevi u kojima roditelji daju svoj pristanak bez potpunog razumijevanja posljedica toga na što su se obvezali; poziva države članice da provedu ciljane mjere usmjerene na poboljšanje pravne potpore, pomoći, savjetovanja i informiranja svojih državljana u slučajevima u kojima osuđuju diskriminatorne ili nepovoljne sudske i administrativne postupke koje njemačka tijela na njih primjenjuju u prekograničnim obiteljskim sporovima koji uključuju djecu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da prijavljeni slučajevi u kojima se roditelje koji nisu njemački državljani sprečava da sa svojom djecom komuniciraju na njihovu zajedničkom materinskom jeziku tijekom posjeta čine diskriminaciju na osnovi jezika te su protivni cilju njegovanja višejezičnosti i raznolikosti kulturnih podrijetala u Uniji i njima se krše temeljna prava slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Njemačku da uloži veće napore kako bi se roditeljima dopustilo da se tijekom posjeta uz nadzor koriste zajedničkim materinskim jezikom sa svojom djecom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | izražava zabrinutost u vezi sa slučajevima u kojima podnositelji predstavki navode kratke rokove koje određuju nadležna njemačka tijela i dokumente koje šalju ta tijela, a koji se podnositeljima predstavki koji nisu njemački državljani ne dostavljaju na njihovim jezicima; ističe pravo građana da odbiju prihvatiti dokumente ako nisu napisani ili prevedeni na jezik koji razumiju kako je utvrđeno u članku 8. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1393/2007 o dostavi pismena; poziva Komisiju da temeljito ocijeni provođenje odredbi te uredbe u Njemačkoj kako bi se na odgovarajući način riješila sva moguća kršenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da provjeri jesu li poštovani jezični zahtjevi tijekom postupaka koji su vođeni ispred njemačkih sudova u predmetima koji se navode u predstavkama podnesenima Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da provedu ciljane mjere usmjerene na poboljšanje pravne potpore, pomoći, savjetovanja i informiranja svojih državljana u prekograničnim obiteljskim sporovima koji uključuju djecu; u tom kontekstu napominje da su nadležna njemačka ministarstva na saveznoj razini uspostavila središnju njemačku kontaktnu točku za prekogranične obiteljske sukobe kako bi se pružilo savjetovanje i informiranje u prekograničnim obiteljskim sporovima koji se odnose na roditeljsku odgovornost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja svoj poziv Komisiji i državama članicama na sufinanciranje i promicanje uspostave platforme za pružanje pomoći građanima EU-a koji nisu državljani određene države u obiteljskom postupku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća države članice na važnost toga da sustavno provode odredbe Bečke konvencije iz 1963. te da zajamče da se veleposlanstva ili konzularna predstavništva od samog početka obavještavaju o svim postupcima povezanima sa skrbi za djecu u koje su uključeni njihovi državljani te da imaju puni pristup relevantnim dokumentima; naglašava važnost pouzdane konzularne suradnje u tom području i predlaže da se dopusti prisutnost konzularnih tijela u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća države članice na potrebu da se djetetu pruži sva potrebna i opravdana udomiteljska skrb u skladu s tekstom članaka 8. i 20. Konvencije UN-a o pravima djeteta, a prije svega da se omogući trajna skrb za djecu kojom se uzima u obzir etnički, vjerski, jezični i kulturni identitet djeteta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 338, 23.12.2003., str. 1.

(2)  SL L 324, 10.12.2007., str. 79.

(3)  Presuda Suda (prvo vijeće) od 22. prosinca 2010., Barbara Mercredi protiv Richard Chaffe, C-497/10, ECLI:EU:C:2010:829.

(4)  Presuda Suda (treće vijeće) od 2. travnja 2009., A, C-523/07, ECLI:EU:C:2009:225.

(5)  SL C 66, 21.2.2018., str. 2.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/113

---

P8_TA(2018)0477

WTO: smjernice za budućnost

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO): smjernice za budućnost (2018/2084(INI))

(2020/C 363/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Marakeša od 15. travnja 1994. o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (WTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Marakeša od 15. travnja 1994. o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (WTO),

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Dohe od 14. studenoga 2001. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju WTO-a iz Dohe od 14. studenoga 2001. (1),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o WTO-u, posebno rezoluciju od 24. travnja 2008. naslovljenu „Prema reformi Svjetske trgovinske organizacije” (2) te rezoluciju od 15. studenoga 2017. o multilateralnim pregovorima uoči 11. ministarske konferencije WTO-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o WTO-u, posebno rezoluciju od 24. travnja 2008. naslovljenu „Prema reformi Svjetske trgovinske organizacije” (2) te rezoluciju od 15. studenoga 2017. o multilateralnim pregovorima uoči 11. ministarske konferencije WTO-a (3),

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument usvojen konsenzusom 10. prosinca 2017. na godišnjoj sjednici Parlamentarne konferencije o WTO-u u Buenos Airesu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument usvojen konsenzusom 10. prosinca 2017. na godišnjoj sjednici Parlamentarne konferencije o WTO-u u Buenos Airesu (4),

| — | uzimajući u obzir rezultate 11. ministarske konferencije održane u prosincu 2017. u Buenos Airesu, među kojima i niz ministarskih odluka, iako na njoj nije bilo moguće donijeti ministarsku izjavu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate 11. ministarske konferencije održane u prosincu 2017. u Buenos Airesu, među kojima i niz ministarskih odluka, iako na njoj nije bilo moguće donijeti ministarsku izjavu (5),

| — | uzimajući u obzir 6. globalnu reviziju Pomoći za trgovinu, održanu u Ženevi od 11. do 13. srpnja 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 6. globalnu reviziju Pomoći za trgovinu, održanu u Ženevi od 11. do 13. srpnja 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja UN-a (7),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koji je na snazi od studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), koji je na snazi od studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir posljednje izvješće Međuvladinog panela za klimatske promjene objavljeno 8. listopada 2018. iz kojeg je vidljivo da je ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC i dalje moguće ako države do 2020. povećaju svoje nacionalno utvrđene doprinose, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posljednje izvješće Međuvladinog panela za klimatske promjene objavljeno 8. listopada 2018. iz kojeg je vidljivo da je ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 oC i dalje moguće ako države do 2020. povećaju svoje nacionalno utvrđene doprinose,

| — | uzimajući u obzir stavak 16. zaključaka Europskog vijeća od 28. lipnja 2018. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavak 16. zaključaka Europskog vijeća od 28. lipnja 2018. (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trilateralnog sastanka ministara trgovine Sjedinjenih Američkih Država, Japana i Europske unije donesenu 31. svibnja 2018. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trilateralnog sastanka ministara trgovine Sjedinjenih Američkih Država, Japana i Europske unije donesenu 31. svibnja 2018. (9),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 20. sastanka na vrhu između EU-a i Kine o osnivanju zajedničke radne skupine za reformu WTO-a kojom se predsjeda na razini potpredsjednika (10); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 20. sastanka na vrhu između EU-a i Kine o osnivanju zajedničke radne skupine za reformu WTO-a kojom se predsjeda na razini potpredsjednika (10);

| — | uzimajući u obzir dokument za raspravu Komisije od 18. rujna 2018. o modernizaciji WTO-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za raspravu Komisije od 18. rujna 2018. o modernizaciji WTO-a (11),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0379/2018),

| A. | budući da WTO od svojeg osnutka ima presudnu ulogu u jačanju multilateralizma, promicanju uključivog svjetskog gospodarskog poretka i poticanju otvorenog i nediskriminirajućeg multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima; pozdravlja činjenicu da zemlje u razvoju sada čine otprilike polovicu svjetske trgovine, u odnosu na 33 % 2000. godine, te da je broj osoba koje žive u ekstremnom siromaštvu od 1990. srezan na pola i sada iznosi tek nešto manje od milijarde ljudi; budući da se WTO temelji na sustavu prava i obveza koji obvezuje članove da otvore vlastita tržišta i da ne diskriminiraju; |
| --- | --- |

A.

budući da WTO od svojeg osnutka ima presudnu ulogu u jačanju multilateralizma, promicanju uključivog svjetskog gospodarskog poretka i poticanju otvorenog i nediskriminirajućeg multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na pravilima; pozdravlja činjenicu da zemlje u razvoju sada čine otprilike polovicu svjetske trgovine, u odnosu na 33 % 2000. godine, te da je broj osoba koje žive u ekstremnom siromaštvu od 1990. srezan na pola i sada iznosi tek nešto manje od milijarde ljudi; budući da se WTO temelji na sustavu prava i obveza koji obvezuje članove da otvore vlastita tržišta i da ne diskriminiraju;

| B. | budući da bi WTO trebao i dalje biti glavna referentna točka za vlade i poduzeća u pogledu uvođenja pravila i trgovinskih sporova; |
| --- | --- |

B.

budući da bi WTO trebao i dalje biti glavna referentna točka za vlade i poduzeća u pogledu uvođenja pravila i trgovinskih sporova;

| C. | budući da EU dosljedno zagovara snažan, multilateralni pristup trgovini koji se temelji na pravilima, s obzirom na to da su gospodarstvo, radnici i potrošači EU-a te njegovi partneri sve više integrirani u globalne vrijednosne lance te da ovise o predvidljivim događajima u okviru međunarodne trgovine, kako u pogledu uvoza i izvoza tako i socijalnih i okolišnih uvjeta; |
| --- | --- |

C.

budući da EU dosljedno zagovara snažan, multilateralni pristup trgovini koji se temelji na pravilima, s obzirom na to da su gospodarstvo, radnici i potrošači EU-a te njegovi partneri sve više integrirani u globalne vrijednosne lance te da ovise o predvidljivim događajima u okviru međunarodne trgovine, kako u pogledu uvoza i izvoza tako i socijalnih i okolišnih uvjeta;

| D. | budući da su rezultati 11. ministarske konferencije WTO-a u prosincu 2017. u Buenos Airesu bili razočaravajući i da su jasno pokazali da je pregovarački proces unutar te organizacije paraliziran; |
| --- | --- |

D.

budući da su rezultati 11. ministarske konferencije WTO-a u prosincu 2017. u Buenos Airesu bili razočaravajući i da su jasno pokazali da je pregovarački proces unutar te organizacije paraliziran;

| E. | budući da je multilateralni trgovinski sustav koji se temelji na pravilima u najdubljoj krizi od osnivanja WTO-a, čime su ugrožene temeljne funkcije te organizacije, odnosno određivanje temeljnih pravila i strukture za međunarodnu trgovinu te pružanje najdjelotvornijeg i najrazvijenijeg mehanizma za rješavanje sporova među svim multilateralnim organizacijama; |
| --- | --- |

E.

budući da je multilateralni trgovinski sustav koji se temelji na pravilima u najdubljoj krizi od osnivanja WTO-a, čime su ugrožene temeljne funkcije te organizacije, odnosno određivanje temeljnih pravila i strukture za međunarodnu trgovinu te pružanje najdjelotvornijeg i najrazvijenijeg mehanizma za rješavanje sporova među svim multilateralnim organizacijama;

| F. | budući da, unatoč važnim iznimkama kao što su Sporazum o olakšavanju trgovine, trgovinska reforma WTO-a zaostaje od 2000-ih; |
| --- | --- |

F.

budući da, unatoč važnim iznimkama kao što su Sporazum o olakšavanju trgovine, trgovinska reforma WTO-a zaostaje od 2000-ih;

| G. | budući da je Žalbeno tijelo „krunski dragulj” WTO-a zbog toga što njegove odluke imaju obvezujući karakter te zato što ima status neovisnog i nepristranog tijela za reviziju; budući da je nakon isteka mandata suca Shreeja Bibooa Chekitana Servansinga ostalo samo troje sudaca Žalbenog tijela, što je najmanji broj sudaca potrebnih za djelovanje; budući da bi taj zastoj, koji je uzrokovala vlada SAD-a, mogao dovesti do urušavanja sustava koji je neophodan za rješavanje sporova među svim članicama WTO-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je Žalbeno tijelo „krunski dragulj” WTO-a zbog toga što njegove odluke imaju obvezujući karakter te zato što ima status neovisnog i nepristranog tijela za reviziju; budući da je nakon isteka mandata suca Shreeja Bibooa Chekitana Servansinga ostalo samo troje sudaca Žalbenog tijela, što je najmanji broj sudaca potrebnih za djelovanje; budući da bi taj zastoj, koji je uzrokovala vlada SAD-a, mogao dovesti do urušavanja sustava koji je neophodan za rješavanje sporova među svim članicama WTO-a;

| 1. | ponovno naglašava da u potpunosti stoji uz multilateralizam kao trajnu vrijednost i poziva na donošenje trgovinskog programa koji se zasniva na pravednoj trgovini temeljenoj na pravilima koja je na korist svima, te kojom se doprinosi miru, sigurnosti i održivom razvoju uključivanjem i unaprjeđenjem socijalnih, ekoloških i ljudskih prava i pritom jamči da se na multilateralnoj razini dogovorena i usklađena pravila primjenjuju jednako na sve te da se učinkovito provode; naglašava da WTO također mora doprinijeti promicanju pravedne trgovine i borbe protiv nepoštenih praksi; ističe da trgovina nije sama sebi svrha, nego alat za postizanje globalno definiranih razvojnih ciljeva, |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je, s obzirom na najnovija kretanja no također zbog dugotrajnog manjka napretka Razvojnog plana iz Dohe, u ovom trenutku potrebno hitno nastaviti s modernizacijom WTO-a i iz temelja preispitati nekoliko aspekata funkcioniranja WTO-a, kako bi se povećala njegova djelotvornost i legitimnost; smatra da je u tom smislu od ključne važnosti za Tajništvo WTO-a da od samog početka u raspravu uključi sve članice WTO-a; poziva Komisiju i države članice EU-a da u okviru WTO-a pristupe drugim članicama WTO-a, posebno velikim trgovinskim partnerima kao što su SAD, Japan, Kina, Kanada, Brazil i Indija, kako bi se dogovorili o zajedničkim stajalištima; ohrabren je početnim izjavama sa sastanka na vrhu između EU-a i Kine o reformi WTO-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u tom pogledu pozdravlja mandat koji je Europsko vijeće povjerilo Komisiji 28. i 29. lipnja 2018. i prima na znanje pristup iznesen u zaključcima te Komisijin dokument za raspravu o modernizaciji WTO-a od 18. rujna 2018. i prijedloge Kanade za reformu WTO-a od 25. rujna 2018.; sa zadovoljstvom iščekuje objavljivanje više prijedloga, posebno prijedloga zemalja u razvoju, kao i radnih skupina koje su već uspostavljene među državama članicama WTO-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava veliku zabrinutost zbog činjenice da su popunjena samo tri mjesta u Žalbenom tijelu, čime je ozbiljno ugroženo pravodobno i pravilno funkcioniranje postupka rješavanja sporova, i odlučno poziva Sjedinjene Države da tu situaciju riješe na način kojim će se omogućiti žurno popunjavanje slobodnih mjesta u Žalbenom tijelu; pozdravlja početne prijedloge koje je Komisija iznijela u svojem dokumentu za raspravu o modernizaciji WTO-a kako bi se riješio zastoj rješavanjem nekih pitanja koja su izazvala zabrinutost, uključujući donošenjem prijelaznih pravila za članove Žalbenog tijela koji napuštaju položaj, promjenom duljine mandata članova Žalbenog tijela ili maksimalnog vremena dozvoljenog za pripremu i objavu izvješća, kao i utvrđivanjem nove sudske prakse Žalbenog tijela; napominje da zabrinutost koju je SAD izrazio u vezi sa Žalbenim tijelom nadilazi postupovne izmjene i da za sobom povlači znatne reforme odluka sudaca tog tijela; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je odluka SAD-a o uvođenju carina na proizvode od čelika i aluminija od 31. svibnja 2018. na temelju „nacionalne sigurnosti” u skladu s odjeljkom 232. Zakona o širenju trgovine iz 1962. neopravdana i da se njome ne odgovara na izazov koji predstavlja višak čelika na globalnim tržištima te da nije u skladu s pravilima WTO-a; snažno potiče Komisiju da surađuje s SAD-om u rješavanju trgovinskih neslaganja i uklanjanju prepreka u trgovini unutar okvira WTO-a za rješavanje sporova utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je, kao način rješavanja temeljnih uzroka trenutačne krize, potrebno da se WTO prilagodi svijetu koji se mijenja, istodobno rješavajući neka od neriješenih pitanja iz Razvojnog plana iz Dohe, posebno u pogledu sigurnosti hrane; smatra da je stoga potrebno učiniti sljedeće:






  (a) | riješiti trenutačne nedostatke u pravilniku kako bi se izjednačili uvjeti u pogledu subvencija kojima se narušava tržište i poduzeća u državnom vlasništvu, kao i kako bi se ažurirali zaštita intelektualnog vlasništva i ulagačko tržište; također riješiti pitanja zaštite i prisilnog otkrivanja izvornog koda i drugih aktivnosti koje provode države i koje dovode do prekomjernih kapaciteta, kao i regulatornih prepreka uslugama i ulaganjima, uključujući prijenose tehnologije, zahtjeve u pogledu zajedničkih pothvata i zahtjeve u pogledu lokalnog sadržaja; te nadzirati provedbu i funkcioniranje postojećih sporazuma te njihovo upravljanje; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

riješiti trenutačne nedostatke u pravilniku kako bi se izjednačili uvjeti u pogledu subvencija kojima se narušava tržište i poduzeća u državnom vlasništvu, kao i kako bi se ažurirali zaštita intelektualnog vlasništva i ulagačko tržište; također riješiti pitanja zaštite i prisilnog otkrivanja izvornog koda i drugih aktivnosti koje provode države i koje dovode do prekomjernih kapaciteta, kao i regulatornih prepreka uslugama i ulaganjima, uključujući prijenose tehnologije, zahtjeve u pogledu zajedničkih pothvata i zahtjeve u pogledu lokalnog sadržaja; te nadzirati provedbu i funkcioniranje postojećih sporazuma te njihovo upravljanje;

| (b) | stvoriti potrebni regulatorni okvir za praćenje tehnološkog napretka koji obuhvaća e-trgovinu, globalne vrijednosne lance, javnu nabavu, ažuriranu nacionalnu regulativu za usluge te mikro, mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

(b)

stvoriti potrebni regulatorni okvir za praćenje tehnološkog napretka koji obuhvaća e-trgovinu, globalne vrijednosne lance, javnu nabavu, ažuriranu nacionalnu regulativu za usluge te mikro, mala i srednja poduzeća;

| (c) | ovladati najvažnijim globalnim ekološkim i društvenim izazovima, čime se osigurava sustavna usklađenost politika između programa trgovine, rada i zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(c)

ovladati najvažnijim globalnim ekološkim i društvenim izazovima, čime se osigurava sustavna usklađenost politika između programa trgovine, rada i zaštite okoliša;

| (d) | u tom smislu pozdraviti zajedničke izjave koje su u Buenos Airesu usvojene o e-trgovini, nacionalnim propisima, poticanju ulaganja i ekonomskom osnaživanju žena, kao i djelovanja koja su od tada izvršena u vezi s tim pitanjima; |
| --- | --- |

(d)

u tom smislu pozdraviti zajedničke izjave koje su u Buenos Airesu usvojene o e-trgovini, nacionalnim propisima, poticanju ulaganja i ekonomskom osnaživanju žena, kao i djelovanja koja su od tada izvršena u vezi s tim pitanjima;

| 7. | naglašava da bi EU trebao naglasiti svoja pravila o privatnosti i zaštiti podataka kako bi ih se moglo promicati na međunarodnoj razini te ih učiniti referentnim vrijednostima za razvoj međunarodnih i multilateralnih normi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da je pristup javnoj nabavi jedan od prioriteta Europske unije u trgovinskim pregovorima i da se, u tom smislu, ispunjavanje obveze članica WTO-a da se pridruže Sporazumu o javnoj nabavi te poboljšanja u funkcioniranju i poštovanju odredbi ovog sporazuma očekuju u duhu reciprociteta i uzajamne koristi; napominje da potpuna učinkovitost potencijalnih poboljšanja okvira državne potpore i uloge javnih poduzeća djelomično ovisi o napretku u tom području; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama koje su u postupku pristupanja Sporazumu o javnoj nabavi kako bi se ubrzala njihova nastojanja da prošire koristi od liberalizacije nabave među članicama WTO-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uvjeren je da trenutačna podjela na razvijene zemlje i zemlje u razvoju ne odražava gospodarsku realnost i stvarno stanje u WTO-u i da je ona prepreka za napredak kruga pregovora iz Dohe, što je na štetu najpotrebitijim zemljama; potiče naprednije zemlje u razvoju da preuzmu svoj udio odgovornosti i pruže doprinose razmjerne njihovoj razini razvoja i (sektorske) konkurentnosti; napominje da dokument za raspravu Komisije poziva na uspostavljanje pravila u skladu s kojima zemlje u razvoju, kako budu postajale bogatije, neće više imati status zemalja s niskim prihodima; smatra da bi trebalo preispitati mehanizam posebnog i diferenciranog postupanja kako bi se bolje odrazili pokazatelji ljudskog razvoja, kao politički instrument kojim se zemljama u razvoju omogućuje povezivanje provedbe multilateralnih sporazuma s primanjem pomoći bogatijih zemalja i organizacija donatora; |
| --- | --- |

9.

| 10. | snažno pozdravlja činjenicu da je u veljači 2017. dvije trećine članica WTO-a ratificiralo Sporazum o olakšavanju trgovine; uvjeren je da Sporazum o olakšavanju trgovine predstavlja važan primjer i da bi mogao poslužiti kao model za buduće sporazume WTO-a, uzimajući u obzir razlike u razvojnom statusu i potrebama članova WTO-a; potiče članice WTO-a da preuzmu odgovornost i zadrže svoje obveze u skladu sa svojom stvarnom gospodarskom snagom i sposobnostima; smatra da će sljedeći izazovi biti potpuna ratifikacija sporazuma, posebno od strane afričkih članica za koje se očekuje da će imati najviše koristi od sporazuma, učinkovita provedba Sporazuma o olakšavanju trgovine i obavješćivanje o razvojnoj pomoći u skladu sa sporazumom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje da je, općenito gledajući, od pristupanja Kine WTO-u 2001. godine došlo do povećanog pristupa tržištu te zemlje, što je pogodovalo globalnom gospodarstvu; zabrinut je zbog toga što Kina ne primjenjuje duh i načela WTO-a u pogledu nacionalnog tretmana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je pregovarački postupak nužno izmijeniti na način da se uvede veća fleksibilnost u odnosu na trenutačno stanje koje se temelji na pravilu o konsenzusu, a svjestan je i da pristup „jedinstvenog paketa” ograničava djelotvornost multilateralnog upravljanja trgovinom; izražava potporu ideji fleksibilnog multilateralizma, prema kojoj bi one članice WTO-a koje su zainteresirane za određeno rješenje o kojem još nije moguće postići puni konsenzus mogle ostvariti napredak po tom pitanju i sklopiti plurilateralne sporazume, bilo kroz tzv. sporazume WTO-a na temelju Priloga 4., u skladu s člankom II. stavkom 3., člankom III. stavkom 1. i člankom X. stavkom 9. Sporazuma iz Marakeša, bilo sporazumima s „kritičnom masom” kojim se primjena dogovorenih koncesija proširuje na ostale članice WTO-u na temelju statusa najpovlaštenije države; potiče Komisiju da te članke ne koristi kao alternativu konstruktivnom dijalogu s članicama WTO-a u cilju uklanjanja prepreka trgovini te reformi WTO-a i njegovih funkcija; u tom pogledu smatra da bi njegove članice trebale ojačati izgradnju kapaciteta WTO-a kako bi bio opremljen financijskim i ljudskim resursima u skladu s proširenim potrebama te kako bi se održala kvaliteta rada; smatra da bi, općenito gledajući, novčani doprinosi novih članica trebali povećati proračun WTO-a, a ne dovesti do smanjenja članarina postojećih članica; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uviđa da, iako je multilateralizam utemeljen na pravilima i dalje ključan dio strukture WTO-a, postoje mogućnosti za dublju i fleksibilniju plurilateralnu suradnju među zainteresiranim državama u područjima u kojima se pokazalo da je teško postići konsenzus; napominje da se takvim sporazumima mora nadopuniti, a ne oslabiti multilateralni program te da se ne bi trebali koristiti kao alternativni forumi za uklanjanje prepreka trgovini, nego kao odskočna daska prema napretku na multilateralnoj razini; poziva na nastavak plurilateralnih pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima i Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) te traži posebna pravila za MSP-ove u plurilateralnim i multilateralnim sporazumima; ističe da je važno da WTO nastavi i produbi svoj rad u međunarodnoj suradnji s drugim međunarodnim organizacijama, kao što su, među ostalim Ujedinjeni narodi, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Svjetska carinska organizacija i Međunarodna organizacija rada (ILO); |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava ulogu koju trgovina može i mora imati u doprinosu razvoju i postizanju ciljeva održivoga razvoja do 2030. i obveza iz Pariškog sporazuma u borbi protiv klimatskih promjena; žali što je Sporazum o ekološkim dobrima blokiran 2016. i podsjeća na njegov potencijal da omogući bolji pristup zelenim tehnologijama i pomogne ispuniti gore navedene obveze; naglašava da, osim samih pregovora o subvencijama za ribarstvo, WTO sada mora definirati konkretnije mjere koje je u tom pogledu potrebno poduzeti kako bi se zaštitio život u moru; podsjeća da koncept WTO-a za metode proizvodnje i prerade nudi mogućnost razlikovanja među takozvanim „istovjetnim proizvodima” u pogledu njihova utjecaj na okoliš; predlaže da se obnovi uloga Odbora za trgovinu i okoliš WTO-a, koji ima mandat za izradu kriterija za borbu protiv ekološkog ostvarivanje nezaslužene koristi („free-riding”) i uspostavljanje bližih veza s tajništvom Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potvrđuje poveznicu između rodne ravnopravnosti i uključivog razvoja, navedenu kao cilj održivog razvoja br. 5, ističući da je osnaživanje žena presudno za iskorjenjivanje siromaštva te da je uklanjanje prepreka sudjelovanju žena u trgovini ključni element gospodarskog razvoja; pozdravlja veću usredotočenost WTO-a na pitanja koja se odnose na trgovinu i rod te potiče svaku od 121 potpisnice Izjave o trgovini i gospodarskom osnaživanju žena iz Buenos Airesa iz 2017. godine da ispune svoje obveze; naglašava potrebu za sustavnim rodnim pristupom u svim područjima izrade pravila WTO-a u obliku rodno specifičnih procjena učinka; napominje važnost inicijativa kao što je SheTrades za isticanje pozitivne uloge žena u trgovini i poticanje većeg sudjelovanja žena u međunarodnoj trgovini diljem svijeta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | skreće pozornost na zaključke 6. globalne revizije Pomoći za trgovinu, održane u srpnju 2017. u Ženevi, naslovljene „Promicanje trgovine, uključivosti i povezivosti za održivi razvoj”; stajališta je da bi te zaključke trebalo pretočiti u konkretna djelovanja za pospješivanje e-trgovine, a digitalne prilike, kao što je tehnologija lanca blokova, pretvoriti u trgovinsku stvarnost, među ostalim i u zemljama u razvoju; u tom pogledu napominje da ulaganja u fizičku i digitalnu infrastrukturu, koja su ključna za ostvarenje napretka u tom području, i dalje predstavljaju ključan izazov; stoga poziva članice WTO-a da promiču ulaganja u fizičku i digitalnu infrastrukturu, kao i da, među ostalim inicijativama, potiču javno-privatna partnerstva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno poziva EU da zajamči da se njegove aktivnosti koje uključuju zemlje u razvoju u području razvoja i trgovine temelje na uravnoteženom okviru među ravnopravnim partnerima, da su u skladu s načelom usklađenosti politika radi razvoja uspostavljenom u članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te da su usmjerene na promicanje i poštovanje ljudskih prava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali što na 11. Ministarskoj konferenciji WTO-a nije osiguran napredak u pitanjima od ključne važnosti za zemlje u razvoju; međutim, pozdravlja pojačani povlašteni tretman koji je WTO prethodno osigurao za najmanje razvijene zemlje, uključujući povlaštene standarde i tretman za pružatelje usluga te naglašava potrebu za poduzimanjem mjera za izgradnju kapaciteta kojima bi se dobavljačima iz najmanje razvijenih zemalja omogućilo da imaju koristi od oslobođenja za usluge najmanje razvijenih zemalja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je transparentnost ključna za jamčenje stabilnog i predvidivog okruženja za trgovinu i ulaganja; smatra da je važno poboljšati transparentnost postupaka praćenja pružanjem snažnijih poticaja za članice WTO-a da poštuju zahtjeve za obavješćivanje, smanjiti njihovu složenost i opterećenja te prema potrebi pomoći u izgradnji kapaciteta, dok bi namjerno nepoštovanje tih zahtjeva trebalo obeshrabriti te se s njime suočiti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe ključnu ulogu Tajništva WTO-a u olakšavanju i zaštiti pristupa „odozdo prema gore” za aktivno sudjelovanje svih članica te smatra da ju je potrebno i dalje jačati te učiniti fleksibilnijom radi pružanja potpore raznim pregovaračkim procesima i radi njegova djelovanja u pogledu provedbe i praćenja; smatra da je potrebno osnažiti ljudske i financijske resurse Tajništva WTO-a te snažno potiče članice WTO-a da u tom pogledu ispune svoje obveze; izražava stajalište da bi se redovni rad odborâ WTO-a trebao revitalizirati tako da se njihovim predsjednicima dade aktivnija uloga u razvoju i predlaganju rješenja i kompromisa, čime se nadilaze puko moderiranje doprinosa članica, te da bi Tajništvo trebalo podržati taj prošireni zadatak; |
| --- | --- |

20.

| 21. | snažno potiče članice WTO-a da jačanjem parlamentarne dimenzije WTO-a zajamče demokratski legitimitet i transparentnost te organizacije i da podrže memorandum o razumijevanju kojim se uspostavlja formalni radni odnos s Parlamentarnom konferencijom o WTO-u; s tim u vezi naglašava da je zastupnicima potrebno zajamčiti potpuni pristup trgovinskim pregovorima, njihovo sudjelovanje u oblikovanju i provedbi odluka WTO-a te pravilno razmatranje trgovinskih politika u interesu njihovih građana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te glavnom direktoru WTO-a. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Ministarska deklaracija (WT/MIN(01)/DEC/1) od 14. studenoga 2001. – https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  SL C 259 E, 29.10.2009., str. 77.

(3)  Usvojeni tekstovi P8_TA(2017)0439.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/pcwto/en/sessions/2017.html

(5)  https://www.wto.org/english/news_e/news17_e/mc11_10dec17_e.htm

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

(7)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(8)  https://www.consilium.europa.eu/media/35945/28-euco-final-conclusions-hr.pdf

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156906.pdf

(10)  https://www.consilium.europa.eu/media/36165/final-eu-cn-joint-statement-consolidated-text-with-climate-change-clean-energy-annex.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/119 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/119

---

P8_TA(2018)0478

Izvješće o Srbiji za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o Srbiji za 2018. (2018/2146(INI))

(2020/C 363/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin „Sofijski program prioriteta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana održanog 17. svibnja 2018. i njezin „Sofijski program prioriteta”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ (1) od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanim u Europskom partnerstvu sa Srbijom i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/213/EZ (1) od 18. veljače 2008. o načelima, prioritetima i uvjetima sadržanim u Europskom partnerstvu sa Srbijom i o stavljanju izvan snage Odluke 2006/56/EZ,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208), odluku Europskog vijeća od 2. ožujka 2012. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Srbiji te odluku Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u sa Srbijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije od 12. listopada 2011. o zahtjevu Srbije za članstvo u Europskoj uniji (SEC(2011)1208), odluku Europskog vijeća od 2. ožujka 2012. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Srbiji te odluku Europskog vijeća od 27. i 28. lipnja 2013. o otvaranju pregovora o pristupanju EU-u sa Srbijom,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Srbije, koji je stupio na snagu 1. rujna 2013.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s osme sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje (SAPC) održane 13. i 14. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s osme sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje (SAPC) održane 13. i 14. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODHIR) o njegovoj ograničenoj misiji za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Srbiji održanih 29. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODHIR) o njegovoj ograničenoj misiji za promatranje prijevremenih parlamentarnih izbora u Srbiji održanih 29. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće misije za ocjenu izbora OESS-a/ODIHR-a o predsjedničkim izborima u Srbiji održanima 2. travnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće misije za ocjenu izbora OESS-a/ODIHR-a o predsjedničkim izborima u Srbiji održanima 2. travnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o Srbiji za 2018. od 17. travnja 2018. (SWD(2018)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o Srbiji za 2018. od 17. travnja 2018. (SWD(2018)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 23. svibnja 2017. (9655/17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 23. svibnja 2017. (9655/17),

| — | uzimajući u obzir četvrti sastanak Vijeća Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održan 16. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrti sastanak Vijeća Europske unije i Srbije za stabilizaciju i pridruživanje održan 16. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir osmi sastanak konferencije o pristupanju sa Srbijom na ministarskoj razini održan 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmi sastanak konferencije o pristupanju sa Srbijom na ministarskoj razini održan 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće GRECO-a, tijela za borbu protiv korupcije Vijeća Europe, o Srbiji iz srpnja 2015. i izvješće GRECO-a od 20. listopada 2017. o četvrtom krugu ocjenjivanja o „sprječavanju korupcije među saborskim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće GRECO-a, tijela za borbu protiv korupcije Vijeća Europe, o Srbiji iz srpnja 2015. i izvješće GRECO-a od 20. listopada 2017. o četvrtom krugu ocjenjivanja o „sprječavanju korupcije među saborskim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima”,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Srbije za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0132) od 17. travnja 2018. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana koje je Vijeće usvojilo 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Srbije za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0132) od 17. travnja 2018. i zajedničke zaključke ekonomskog i financijskog dijaloga između EU-a i zapadnog Balkana koje je Vijeće usvojilo 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir „Mišljenje o nacrtu izmjena ustavnih odredbi o pravosuđu” od 25. lipnja 2018. Venecijanske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Mišljenje o nacrtu izmjena ustavnih odredbi o pravosuđu” od 25. lipnja 2018. Venecijanske komisije,

| — | uzimajući u obzir rezultat istraživanja o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu iz 2017. kojemu je Komisija pružila podršku i koje su proveli Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultat istraživanja o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu iz 2017. kojemu je Komisija pružila podršku i koje su proveli Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o Izvješću Komisije o Srbiji za 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2017. o Izvješću Komisije o Srbiji za 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0331/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0331/2018),

| A. | budući da Srbija, kao i svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju jedinstvenog skupa kriterija te usklađenosti s njime te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o kvaliteti nužnih reformi i predanosti njihovu provođenju; budući da postupak pridruživanja jest i ostat će proces koji se temelji na zaslugama i koji u potpunosti ovisi o objektivnom napretku svake zemlje, što se odnosi i na Srbiju; |
| --- | --- |

A.

budući da Srbija, kao i svaka država koja teži članstvu u EU-u, mora biti ocijenjena na temelju vlastitog uspjeha u ispunjavanju i provođenju jedinstvenog skupa kriterija te usklađenosti s njime te s obzirom na to da vremenski raspored pristupnih pregovora ovisi o kvaliteti nužnih reformi i predanosti njihovu provođenju; budući da postupak pridruživanja jest i ostat će proces koji se temelji na zaslugama i koji u potpunosti ovisi o objektivnom napretku svake zemlje, što se odnosi i na Srbiju;

| B. | budući da je od otvaranja pregovora sa Srbijom otvoreno 14 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena; |
| --- | --- |

B.

budući da je od otvaranja pregovora sa Srbijom otvoreno 14 poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena;

| C. | budući da Srbija kontinuirano surađuje u cilju normalizacije odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa od 19. travnja 2013. i sporazumima iz kolovoza 2015.; budući da Srbija i dalje sudjeluje u dijalogu; |
| --- | --- |

C.

budući da Srbija kontinuirano surađuje u cilju normalizacije odnosa s Kosovom, što je rezultiralo Prvim sporazumom o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa od 19. travnja 2013. i sporazumima iz kolovoza 2015.; budući da Srbija i dalje sudjeluje u dijalogu;

| D. | budući da je Srbija pridonijela jačanju regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa, kao i mira i stabilnosti, pomirbe i uspostave okruženja u kojemu je moguće rješavati otvorena bilateralna pitanja i suočavati se s ostavštinom prošlosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je Srbija pridonijela jačanju regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa, kao i mira i stabilnosti, pomirbe i uspostave okruženja u kojemu je moguće rješavati otvorena bilateralna pitanja i suočavati se s ostavštinom prošlosti;

| E. | budući da je Srbija i dalje predana stvaranju funkcionalnog tržišnog gospodarstva i da nastavlja ispunjavati obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je Srbija i dalje predana stvaranju funkcionalnog tržišnog gospodarstva i da nastavlja ispunjavati obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju;

| F. | budući da je vladavina prava temeljna vrijednost na kojoj se zasniva EU te je u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su za rješavanje važnih izazova koji su i dalje prisutni u ovom području potrebne reforme, prije svega jamčenje neovisnog, nepristranog, odgovornog i učinkovitog pravosuđa, kao i u područjima borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala te zaštite temeljnih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da je vladavina prava temeljna vrijednost na kojoj se zasniva EU te je u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su za rješavanje važnih izazova koji su i dalje prisutni u ovom području potrebne reforme, prije svega jamčenje neovisnog, nepristranog, odgovornog i učinkovitog pravosuđa, kao i u područjima borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala te zaštite temeljnih prava;

| G. | budući da je Srbija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, osobito uključujući Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. (br. 87), Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949. (br. 98) i Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. (br. 29); |
| --- | --- |

G.

budući da je Srbija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, osobito uključujući Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. (br. 87), Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949. (br. 98) i Konvenciju o prisilnom radu iz 1930. (br. 29);

| H. | budući da stanje u pogledu slobode izražavanja i neovisnosti medija i dalje predstavlja vrlo ozbiljan problem koji treba odlučno i učinkovito riješiti kao prioritetno pitanje; |
| --- | --- |

H.

budući da stanje u pogledu slobode izražavanja i neovisnosti medija i dalje predstavlja vrlo ozbiljan problem koji treba odlučno i učinkovito riješiti kao prioritetno pitanje;

| I. | budući da Srbija prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II), pri čemu ukupna okvirna vrijednost dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 1,5 milijardi EUR; budući da revidirana okvirna vrijednost dodijeljenih sredstava iz instrumenta IPA II za Srbiju za razdoblje 2018. – 2020. iznosi 722 milijuna EUR; budući da je Srbiji dodijeljena nagrada za učinkovitost u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

I.

budući da Srbija prima pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II), pri čemu ukupna okvirna vrijednost dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 1,5 milijardi EUR; budući da revidirana okvirna vrijednost dodijeljenih sredstava iz instrumenta IPA II za Srbiju za razdoblje 2018. – 2020. iznosi 722 milijuna EUR; budući da je Srbiji dodijeljena nagrada za učinkovitost u sredini razdoblja;

| 1. | pozdravlja kontinuiranu suradnju Srbije na njezinu putu pridruživanja Europskoj uniji; poziva Srbiju da, uz podršku Europske komisije, u domaćoj javnosti aktivno promiče tu stratešku odluku i u sve većoj mjeri pravodobno i transparentno informira te time povećava vidljivost EU-a, kao i projekata i programa koje EU financira; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je temeljita provedba reformi i politika ključni pokazatelj uspješnosti procesa integracije; poziva Srbiju da poboljša planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novog zakonodavstva i politika; pozdravlja donošenje treće revizije nacionalnog programa za usvajanje pravne stečevine EU-a i upozorava na posljedice neprikladnog prenošenja važnih zakona EU-a o usklađivanju s pravnom stečevinom; pozdravlja procjenu Komisije navedenu u njezinoj komunikaciji naslovljenoj „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” da bi Srbija, uz snažnu političku volju i provedbu istinskih i održivih reformi te konačnih rješenja sporova sa susjednim zemljama, mogla postati članica EU-a; poziva Vijeće i Komisiju da, ako je to potrebno za ostvarenje potrebnog napretka, podrže otvaranje svih tehnički pripremljenih poglavlja i ubrzaju cjelokupni postupak pretpristupnih pregovora, prije svega u temeljnom području vladavine prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja uspješan završetak postupka programiranja u okviru programa IPA 2018. i potpisivanje financijskog sporazuma za IPARD II; poziva Komisiju da pri osmišljavanju novog Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) obuhvati odgovarajuće odredbe za slučaj mogućeg pristupanja Srbije EU-u; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja napredak Srbije u razvoju funkcionalnog tržišnog gospodarstva, čime se jamči gospodarski rast i održava makroekonomska i monetarna stabilnost; ističe da je Srbija ostvarila dobar napredak u rješavanju određenih slabosti svoje politike koje su bile problem u prošlosti, a posebno konsolidacijom proračuna; naglašava međutim da su razine nezaposlenosti, odljeva mozgova i gospodarske neaktivnosti i dalje visoke; poziva Srbiju da razvije održiv plan za budućnost poduzeća u državnom vlasništvu; ističe iznimnu važnost malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) za gospodarstvo Srbije i poziva na transparentnije i manje opterećujuće poslovno okruženje; podržava pristupanje Srbije Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO); |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost zbog dugotrajne nezaposlenosti i naglašava važnost osposobljavanja i razvoja poduzetničkih vještina među mladima; poziva Srbiju da poboljša položaj žena na tržištu rada; poziva Srbiju na jačanje tripartitnog dijaloga; poziva na izmjenu Zakona o doprinosima za obvezno socijalno osiguranje i Zakona o zdravstvenom osiguranju s ciljem sprječavanja diskriminacije malih poljoprivrednih proizvođača; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje predsjedničke izbore održane 2. travnja 2017.; pozdravlja opću provedbu tih izbora i poziva vlasti da zajamče provedbu međunarodnih standarda; poziva vlasti da u cijelosti razmotre preporuke misije za promatranje izbora OESS-a/ODIHR-a i provedu ih, posebice s ciljem jamčenja ravnopravnih uvjeta tijekom razdoblja kampanje, te da se uključe u dijalog s neovisnim domaćim misijama za promatranje izbora; poziva nadležna tijela da na odgovarajući način istraže nepravilnosti, nasilje i zastrašivanje do kojih je došlo tijekom posljednjih izbornih postupaka; sa zabrinutošću primjećuje nedostatak transparentnosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja; ističe da financiranje političkih stranaka mora biti transparentno i u skladu s međunarodnim standardima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Srbiju na veću usklađenost s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, uključujući njezinu politiku o Rusiji, kao i s politikama Ujedinjenih naroda; pozdravlja važan doprinos Srbije i njezino kontinuirano sudjelovanje u više misija i operacija EU-a u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (misija obuke u Maliju, misija obuke u Somaliji, operacija EU NAVFOR Atalanta, misija EUTM RCA), pri čemu Srbija sudjeluje u četiri od šest vojnih misija ili operacija koje Unija trenutačno vodi; međutim, izražava zabrinutost zbog kontinuirane vojne suradnje Srbije s Rusijom i Bjelarusom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pohvaljuje konstruktivan pristup Srbije u upravljanju učincima migracije i izbjegličke krize, kao i njezine znatne napore u pružanju skloništa i humanitarne pomoći, prvenstveno uz potporu EU-a; pozdravlja donošenje novih zakona, Zakona o azilu, Zakona o izbjeglicama i Zakona o graničnoj kontroli Srbije; potiče Srbiju da postupno uskladi svoju viznu politiku s EU-om; sa zabrinutošću primjećuje da je neusklađenom viznom politikom Srbije otvorena mogućnost za nezakonitu migraciju i krijumčarenje prema zemljama EU-a, kao i susjednim zemljama koje nisu članice EU-a; potiče Srbiju da pokrene mehanizam povrata za nezakonite migrante koji je u skladu s pravnom stečevinom EU-a i da dodatno poboljša svoj kapacitet za odgovaranje na potrebe maloljetnika bez pratnje; poziva Srbiju da pronađe održivo rješenje za izbjeglice iz susjednih zemalja, uključujući u pogledu njihovih stambenih potreba te pristupa radu i obrazovanju; |
| --- | --- |

8.

Vladavina prava

| 9. | potiče Srbiju da pojača napore u pogledu reformi u području vladavine prava, posebno radi jamčenja neovisnosti i sveukupne učinkovitosti pravosudnog sustava; ističe da bi poseban naglasak trebalo staviti na provedbu djelotvornih reformi u tom području; napominje da je postignut određeni napredak u smanjenju nagomilanih starih slučajeva provedbe zakona i uspostavi mjera za usklađivanje sudske prakse, ali da neovisnost pravosuđa u Srbiji još nije u potpunosti zajamčena i da razmjeri političkog utjecaja na pravosuđe ostaju predmet zabrinutosti; poziva Srbiju da ojača odgovornost, nepristranost, profesionalnost i sveukupnu učinkovitost pravosuđa te da uspostavi sustav besplatne pravne pomoći kojim se jamči širok raspon pružatelja besplatne pravne pomoći; poziva na provedbu svih presuda Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ukazuje na važnost pojačavanja borbe protiv korupcije te potiče Srbiju da pokaže jasnu predanost rješavanju tog pitanja; pozdravlja provedbu Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organiziranog kriminala, terorizma i korupcije; pozdravlja usvajanje izmjena u kaznenom zakonu te zemlje koje se odnose na gospodarska kaznena djela i potiče Srbiju da ih u cijelosti provede, uključujući izmjenu koja se odnosi na zlouporabu položaja, s ciljem sprječavanja bilo kakve zlouporabe; poziva na kontinuiranu provedbu nacionalne strategije i akcijskog plana za borbu protiv korupcije; ponovno poziva Srbiju da brzo donese novi zakon o svojoj Agenciji za borbu protiv korupcije kako bi se poboljšalo planiranje, koordinacija i praćenje provedbe novog i postojećeg zakonodavstva i politika; ističe da je ključno da ta agencija dobije i zadrži ljudske i financijske resurse koji su joj potrebni kako bi svoje ovlasti izvršavala na neovisan način; naglašava da članovi Agencije za borbu protiv korupcije moraju biti izabrani u skladu s načelima transparentnosti te izbjegavanja sukoba interesa ili političke opredijeljenosti; poziva vlasti na to da se popune sva slobodna radna mjesta u toj agenciji; poziva Srbiju da dodatno poboljša rezultate u pogledu istraga, optužnica i pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na najvišoj razini i redovito objavljuje statističke podatke i informacije o rezultatima istraga svih navodnih slučajeva korupcije javnih službenika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva srbijanske vlasti da provedu preporuke Skupine država protiv korupcije (GRECO); poziva srbijanski parlament da razmotri preporuke posebno u pogledu sprječavanja korupcije i sukoba interesa te da donese kodeks ponašanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potvrđuje da je postignut određeni napredak u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala i pozdravlja aktivnu ulogu Srbije u međunarodnoj i regionalnoj suradnji policije i pravosuđa; poziva Srbiju da se snažnije obveže i ostvari konkretne rezultate u okviru te borbe, prije svega uvjerljivim rezultatima u pogledu istraga, kaznenog progona i presuda u slučajevima organiziranog kriminala, što se odnosi i na nezakonitu trgovinu ljudima i krijumčarenje migranata iz Srbije prema zemljama EU-a i zemljama koje nisu članice EU-a, ubojstva povezana s organiziranim kriminalom, kiberkriminal, financijske tokove kojima se podržavaju terorističke aktivnosti i pranje novca; poziva Srbiju da nastavi s cjelovitom provedbom akcijskog plana dogovorenoga s Radnom skupinom za financijsko djelovanje (FATF); skreće pozornost na sve veći broj zločinačkih napada i poziva na njihovo rješavanje potpunom suradnjom s pravosudnim tijelima; |
| --- | --- |

12.

Demokracija i socijalni dijalog

| 13. | ističe da srbijanski parlament i dalje ne vrši djelotvoran nadzor nad izvršnom vlasti i da je potrebno dodatno poboljšati transparentnost, uključivost i kvalitetu zakonodavnog postupka; pozdravlja sve manju primjenu hitnih postupaka pri donošenju zakona; međutim, naglašava da je primjena hitnih postupaka još uvijek česta i da ona ugrožava parlamentarni i javni nadzor; ističe da bi trebalo izbjegavati mjere koje ograničavaju mogućnost srbijanskog parlamenta da provodi djelotvorne rasprave o zakonodavstvu, kao i nadzor nad zakonodavstvom; naglašava važnost rada oporbe u okviru demokracije, kao i to da političari koji joj pripadaju ne bi trebali trpjeti klevete i uvrede; izražava zabrinutost zbog toga što neki političari zloupotrebljavaju javni diskurs s ciljem poticanja rasta radikalizma; poziva na uvođenje dodatnih mjera za osiguravanje međustranačkog dijaloga i učinkovitog sudjelovanja civilnog društva; poziva srbijanski parlament na preispitivanje prakse opstrukcije i guši li se njome demokratska rasprava; pozdravlja kontinuirane napore koje srbijanski parlament ulaže kako bi se poboljšala transparentnost u okviru rasprava o pregovaračkim stajalištima Srbije u pogledu poglavlja o pristupanju EU-u i razmjene informacija s osnovnim pregovaračkim timom i Nacionalnom konvencijom o Europskoj uniji; ističe da je potrebno u potpunosti priznati i poduprijeti ulogu neovisnih regulatornih tijela, uključujući srbijanskog pravobranitelja, Agenciju za borbu protiv korupcije, nacionalno revizorsko tijelo i povjerenika za informacije od javnog značaja i zaštitu osobnih podataka; poziva srbijanski parlament da se uključi u provedbu zaključaka i prijedloga neovisnih regulatornih tijela, prije svega zaključaka i prijedloga pravobranitelja; podsjeća na to da je socijalni dijalog jedan od stupova europskog socijalnog modela te da je redovno savjetovanje između vlade i socijalnih partnera ključno za sprječavanje napetosti i sukoba u društvu; naglašava da je od presudne važnosti da socijalni dijalog preraste razmjenu informacija i da bi se prije pokretanja zakonodavnog postupka u parlamentu oko važnih zakona trebalo savjetovati sa zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja predstavljanje nacrta ustavne reforme pravosuđa koji je podnesen Venecijanskoj komisiji na mišljenje; ističe važnost cjelovite provedbe preporuka Venecijanske komisije; potiče srbijanske vlasti da, u cilju podizanja razine osviještenosti o postupku ustavne reforme u zemlji, započnu široku, uključivu i smislenu javnu raspravu koja bi se vodila na konstruktivan način; poziva na sveobuhvatno javno savjetovanje prije podnošenja konačnog nacrta srbijanskom parlamentu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja napredak koji je Srbija postigla u reformiranju svoje javne uprave, ponajprije donošenjem nekoliko novih zakona o plaćama u javnim službama i radnim odnosima, o lokalnoj upravi i plaćama u autonomnim pokrajinama te o nacionalnoj akademiji za osposobljavanje; ističe da politički utjecaj na imenovanja viših upravnih dužnosnika i dalje predstavlja zabrinjavajući problem; poziva Srbiju da izmijeni zakon o državnim službenicima radi jamčenja neutralnosti javne uprave; napominje da je jačanje administrativnih kapaciteta na svim razinama važno za uspješnu provedbu ključnih reformi; pozdravlja osnivanje Ministarstva za europske integracije, koje se temelji na strukturi dosadašnjeg Ureda za europske integracije srbijanske vlade i koje nastavlja pružati političke smjernice za europske integracije; |
| --- | --- |

15.

Ljudska prava

| 16. | naglašava da je uspostavljen zakonodavni i institucionalni okvir za poštovanje ljudskih prava; ističe da je potrebna njegova dosljedna i učinkovita provedba diljem cijele zemlje; poziva Srbiju da donese novi zakon o zaštiti podataka i zajamči da je u cijelosti u skladu sa standardima i najboljim praksama EU-a; napominje da su potrebni kontinuirani dodatni napori za poboljšanje situacije osoba koje pripadaju ranjivim skupinama, uključujući djecu, osobe s invaliditetom, osobe s HIV-om/AIDS-om i pripadnike zajednice LGBTI; osuđuje to što se zločini iz mržnje usmjereni protiv Roma i pripadnika zajednice LGBTI i dalje nastavljaju; poziva Srbiju da aktivno provodi istrage te kazneno goni i donosi presude za zločine iz mržnje; poziva srbijanske vlasti da promiču ozračje tolerancije i osude sve oblike govora mržnje, javnog odobravanja i poricanja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Srbiju da ojača ulogu i kapacitete svojih nadležnih tijela koja djeluju u području zaštite ranjivih skupina, uključujući žene, djecu i osobe s invaliditetom, te da u tom pogledu zajamči bolju suradnju policije, javnog tužitelja i socijalne službe; pozdravlja činjenicu da je Srbija ratificirala Istanbulsku konvenciju, kao i najnovije razvoje u pogledu mjera za zaštitu djece od nasilja, uključujući obavijest vlade o uspostavljanju pučkog pravobranitelja za djecu, te poziva nadležna tijela da prate učinak zakonodavstva i ostalih mjera; naglašava da su i dalje prisutni nedostatci u području poštovanja ljudskih prava osoba s invaliditetom te potiče vladu da donese nacionalnu strategiju za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | svesrdno potiče srpske vlasti da pojačaju napore u poboljšanju stanja u vezi sa slobodom govora i medija; pozdravlja uspostavljanje nove radne skupine posvećene izradi nacrta strategije za medije; ističe da su prijetnje, nasilje i zastrašivanje novinara i medijskih kuća, uključujući uznemiravanje administrativnim putem i zastrašivanje sudskim postupcima, i dalje problem; poziva dužnosnike da budu dosljedni u javnom osuđivanju svih oblika zastrašivanja novinara te da se suzdrže od uplitanja u medijske i novinarske aktivnosti, uključujući u kontekstu izbora; u tom pogledu napominje da je nekoliko slučajeva riješeno i da su podignute neke kaznene prijave, ali da su presude i dalje rijetke; pozdravlja nastojanja stalne radne skupine koja je uspostavljena Sporazumom o suradnji i mjerama za podizanje razine sigurnosti novinara te poziva vlasti da pokažu svoju potpunu predanost tome da se istraže i kazneno gone svi slučajevi napada na novinare i medijske kuće; poziva na potpunu provedbu zakona o medijima i jačanje neovisnosti nacionalnog regulatornog tijela za elektroničke medije; pozdravlja dodatne napore koji se ulažu u donošenje strategije o medijima radi stvaranja pluralističkog medijskog prostora i u tom pogledu ističe važnost transparentnog i uključivog savjetovanja s dionicima; naglašava potrebu za potpunom transparentnošću vlasništva nad medijima i financiranja medija; poziva na donošenje politika kojima će se zaštititi mediji i programi na jezicima nacionalnih manjina koje žive u Srbiji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva srbijanske vlasti na bolju suradnju s organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije žena i grupe za zaštitu ljudskih prava, čija je uloga ključna za demokraciju koja dobro funkcionira; osuđuje negativnu kampanju protiv određenih organizacija civilnog društva i njihovo ograničavanje; poziva na donošenje nacionalne strategije i povezanog akcijskog plana kako bi se reguliralo okruženje u kojem djeluju organizacije civilnog društva; smatra da su potrebni dodatni napori kako bi se zajamčila sustavna suradnja vlade i civilnog društva i poziva na to da se pri izradi nacrta i provedbi zakona veća pozornost posvećuje područjima koja imaju utjecaj na civilno društvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje određeni napredak u slučaju nezakonitog uništavanja privatnog vlasništva i oduzimanja slobode kretanja u beogradskoj četvrti Savamala u travnju 2016.; poziva na rješavanje tog slučaja i na potpunu suradnju s pravosudnim tijelima u istragama kako bi se počinitelji priveli pravdi; |
| --- | --- |

20.

Poštovanje i zaštita manjina

| 21. | pozdravlja donošenje akcijskog plana za ostvarenje prava nacionalnih manjina te donošenje odluke kojom se uspostavlja fond za nacionalne manjine; poziva srbijansku vladu da u potpunosti provede sve međunarodne ugovore koji se odnose na prava manjina; naglašava da napredak u području jamčenja prava nacionalnih manjina nije zadovoljavajući te poziva na cjelovitu provedbu akcijskog plana i na bolju koordinaciju i uključivanje dionika, uključujući susjedne zemlje za potrebe prijevoza i komunikacije; napominje da fond za nacionalne manjine funkcionira i da su njegova sredstva povećana; pozdravlja donošenje ključnih zakona koji se odnose na okvir za prava manjina; ponavlja svoj poziv Srbiji da zajamči principijelnu provedbu zakonodavstva o zaštiti manjina, uključujući zakonodavstvo u vezi s obrazovanjem i kulturom, uporabom jezika manjina, zastupljenošću u tijelima javne uprave i pravosuđu te trajnim pristupom medijima i vjerskim obredima na jezicima manjina; prima na znanje aktivno sudjelovanje nacionalnih manjina u izbornim ciklusima u Srbiji i poziva na donošenje politika kojima će se zajamčiti pravedna politička zastupljenost nacionalnih manjina u srbijanskoj Nacionalnoj skupštini; poziva na cjelovitu provedbu prava na pravovremeni upis u matičnu knjigu rođenih; naglašava da su promicanje i zaštita ljudskih prava, uključujući prava nacionalnih manjina, preduvjet za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da kulturna raznolikost Vojvodine doprinosi identitetu Srbije; ističe da bi se autonomija Vojvodine trebala očuvati te da bi se zakon o financijskim sredstvima Vojvodine trebao usvojiti bez daljnje odgode, kako je predviđeno i Ustavom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja donošenje nove strategije za socijalnu uključenost Roma za razdoblje 2016. – 2025., zajedno s akcijskim planom koji obuhvaća obrazovanje, zdravstvo, stanovanje i zapošljavanje; pozdravlja činjenicu da je u strategiji prepoznato da su osobito Romkinje izložene diskriminaciji; potiče Srbiju da utvrdi jasne ciljeve i pokazatelje za nadzor provedbe nove strategije; izražava zabrinutost zbog visoke stope napuštanja školovanja romskih učenica; napominje da je većina Roma izložena socijalnoj isključenosti i sustavnom kršenju svojih prava; poziva na cjelovitu provedbu nove strategije za uključenost Roma i akcijskog plana; naglašava važnost oblikovanja politika za suzbijanje diskriminacije protiv Roma i netrpeljivosti prema Romima; poziva na omogućivanje smislenog javnog i političkog sudjelovanja Roma na svim razinama; |
| --- | --- |

23.

Regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi

| 24. | pozdravlja činjenicu da je Srbija i dalje predana konstruktivnim bilateralnim odnosima s drugim zemljama kandidatkinjama i susjednim državama članicama; pozdravlja činjenicu da Srbija nastavlja biti angažirana u brojnim inicijativama za regionalnu suradnju, kao što su Proces suradnje u jugoistočnoj Europi, Vijeće za regionalnu suradnju, Srednjoeuropski sporazum o slobodnoj trgovini (CEFTA), Jadransko-jonska inicijativa, Makroregionalne strategije EU-a za regiju Podunavlja (EUSDR), Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR), Proces Brdo-Brijuni, inicijativa „Zapadnobalkanska šestorka” i njezin program povezanosti te Berlinski proces; pozdravlja dosadašnje rezultate procesa u okviru inicijative Zapadnobalkanska šestorka te poziva na daljnji razvoj regionalnog gospodarskog prostora (REA); ponovno poziva Srbiju na provedbu reformskih mjera za povezivost koje prate Plan za povezivanje; pozdravlja napore Srbije u davanju prioriteta ulaganjima u infrastrukturu i naglašava važnost bolje povezanosti regije; napominje da je potrebno uložiti veće napore u gospodarski i socijalni razvoj graničnih regija kako bi se spriječio odlazak stanovništva; podržava prijedlog o smanjenju naknade za roaming na zapadnom Balkanu; ističe da otvoreni bilateralni sporovi ne bi trebali imati štetan učinak na postupak pristupanja; snažno podupire obvezu daljnjeg jačanja dobrosusjedskih odnosa, regionalne stabilnosti i uzajamne suradnje, koju su preuzeli partneri sa zapadnog Balkana; podsjeća na to da je EU odlučan u tome da ojača i produbi svoj angažman kako bi podržao preobrazbu regije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja donošenje nacionalne strategije za istrage i kazneni progon ratnih zločina; prima na znanje usvajanje strategije tužiteljstva za istragu i procesuiranje ratnih zločina i poziva Srbiju na provođenje svih predviđenih aktivnosti; pozdravlja imenovanje novog tužitelja za ratne zločine u svibnju 2017.; ponovno poziva na provedbu ove strategije, posebno podizanjem optužnica, i na donošenje operativne strategije za tužiteljstvo; poziva Srbiju na učinkovitu istragu svih slučajeva ratnih zločina, posebice istaknutih, te da surađuje s regionalnim partnerima u tim slučajevima; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore u rješavanje tih pitanja u pregovaračkom procesu EU-a i Srbije; poziva nadležna tijela da nastave rješavati problem osoba nestalih tijekom ratova 1990-ih; poziva Srbiju da ponovno u cijelosti surađuje s postojećim Mehanizmom za međunarodne kaznene sudove; potiče srbijanske vlasti da nastave rješavati problem nestalih osoba, uključujući otvaranjem državnih arhiva povezanih s ratnim razdobljem; potiče Srbiju da pripremi sustav odštete za žrtve i njihove obitelji; ponovno izražava svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim kršenjima ljudskih prava na državnom području bivše Jugoslavije; naglašava važnost rada Regionalnog ureda za suradnju mladih (RYCO) i njegovih podružnica u promicanju pomirbe među mladima; poziva na dodatne izmjene zakona o vraćanju oduzete imovine i naglašava važnost nediskriminirajućeg postupanja prema tražiteljima povrata u usporedbi s drugim korisnicima, posebno u području registracije državne imovine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | žali zbog toga što neka srbijanska tijela uporno negiraju genocid u Srebrenici; podsjeća ih da potpuna suradnja s Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju i njegovim nasljednikom Međunarodnim rezidualnim mehanizmom za kaznene sudove također podrazumijeva potpuno prihvaćanje i provedbu njihovih presuda i odluka; naglašava da je priznanje genocida u Srebrenici temeljni korak u pristupanju Srbije Europskoj uniji; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja stalan angažman Srbije u postupku normalizacije odnosa s Kosovom i njezinu predanost provedbi sporazuma postignutih u dijalogu uz posredovanje EU-a; pozdravlja činjenicu da je srbijanski predsjednik pokrenuo unutarnji dijalog o Kosovu; ponavlja svoj poziv da se, u dobroj vjeri i pravodobno, ostvari napredak u cjelovitoj provedbi svih sporazuma koji su već postignuti, uključujući one o energiji, te potiče obje strane da se odlučno nastavi s procesom normalizacije odnosa; naglašava važnost stvaranja udruženja/zajednice općina sa srpskom većinom; ističe da je potrebno ubrzati djelovanje na novoj fazi dijaloga koja će se, s ciljem sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Kosova, definirati u okviru pravno obvezujućeg sporazuma; ponovno poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da procijeni kako obje strane ispunjavaju svoje obveze; oštro osuđuje ubojstvo kosovskog političara srpske nacionalnosti Olivera Ivanovića i naglašava potrebu za istinskom suradnjom između kosovskih i srpskih istražitelja te za međunarodnom potporom kako bi se počinitelji priveli pravdi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje tekuću raspravu i javne izjave o mogućim prilagodbama granice između Srbije i Kosova, uključujući razmjenu teritorija; ističe multietničku prirodu Kosova i Srbije i da etnički homogene države ne ni trebale biti cilj u toj regiji; podupire dijalog u kojemu EU posreduje kao okvir za postizanje sveobuhvatnog sporazuma između Srbije i Kosova o normalizaciji; smatra da su svi sporazumi prihvatljivi samo ako se obje strane slože, ako se u njima uzima u obzir ukupna stabilnost u regiji te ako su u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava zabrinutost zbog opetovanih izjava visokorangiranih političara koji dovode u pitanje teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine i osuđuje svaki oblik nacionalističke retorike koja je usmjerena na poticanje raspada Bosne i Hercegovine; |
| --- | --- |

29.

Energija i promet

| 30. | poziva Srbiju da u cijelosti provede mjere reforme povezanosti u energetskom sektoru; potiče Srbiju da razvije tržišno natjecanje na tržištu plina i da ispuni odgovarajuće obveze u pogledu izdvajanja, kako je predviđeno trećim energetskim paketom; poziva Srbiju da razvije energetsku politiku kako bi smanjila ovisnost o uvozu ruskog plina; pozdravlja napore koje zemlja ulaže u promicanje ulaganja u područja energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora; podsjeća na to da zakonodavstvo o učinkovitoj uporabi energije nije u potpunosti usklađeno s odgovarajućim direktivama EU-a; poziva Srbiju da svoje izvore energije proširi na druge obnovljive izvore energije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva srbijansku vladu da donese potrebne mjere kako bi se zaštitila zaštićena područja, posebno u vezi s razvojem hidroelektrana na ekološki osjetljivim područjima, kao što je područje parka prirode Stara Planina; u tom kontekstu traži da se poboljša kvaliteta procjena učinka na okoliš na temelju standarda EU-a koji su utvrđeni u Direktivi o pticama i Direktivi o staništima te u Okvirnoj direktivi o vodama; potiče srbijansku vladu da uključivanjem javnosti i savjetovanjem sa svim dionicima poveća transparentnost planiranih projekata; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja činjenicu da su Srbija i Bugarska zajednički preuzele obvezu izgraditi plinski spojni vod između tih dviju zemalja, što je potpisano 17. svibnja 2018. na sastanku na vrhu čelnika zemalja zapadnog Balkana u Sofiji i usvajanje paketa IPA za 2018. koji uključuje strateški važan infrastrukturni projekt „Niš – Merdare – Priština, autocesta mira”, koji će omogućiti bolje prometne veze između središnje Srbije i Kosova i ima simboličku važnost za odnose u toj regiji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava duboku zabrinutost zbog alarmantne razine onečišćenosti zraka u Srbiji, zbog čega je prema podatcima Svjetske zdravstvene organizacije u 2016. otprilike 6 500 osoba umrlo zbog respiratornih oboljenja; u tom pogledu poziva srbijanske vlasti da donesu potrebne kratkoročne mjere za rješavanje te situacije te da provedu učinkovitu reformu srednjoročnih i dugoročnih politika prijevoza i mobilnosti u velikim gradovima; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te srbijanskoj vladi i parlamentu. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  SL L 80, 19.3.2008., str. 46.

(2)  SL C 331, 18.9.2018., str. 71.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/127

---

P8_TA(2018)0479

Izvješće o Kosovu za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Kosovu za 2018. (2018/2149(INI))

(2020/C 363/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Predsjedništva sa sastanka Europskog vijeća u Solunu od 19. i 20. lipnja 2003. o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova koji je na snazi od 1. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Kosova koji je na snazi od 1. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir program europskih reformi za Kosovo pokrenut 11. studenoga 2016. u Prištini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program europskih reformi za Kosovo pokrenut 11. studenoga 2016. u Prištini,

| — | uzimajući u obzir okvirni sporazum s Kosovom o sudjelovanju u programima Unije koji je na snazi od 1. kolovoza 2017. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvirni sporazum s Kosovom o sudjelovanju u programima Unije koji je na snazi od 1. kolovoza 2017.

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. o politici proširenja EU-a (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi, Izvješće o Kosovu za 2018. (SWD(2018)0156), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. o politici proširenja EU-a (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi, Izvješće o Kosovu za 2018. (SWD(2018)0156),

| — | uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013. i druge sporazume iz Bruxellesa sklopljene u okviru dijaloga za normalizaciju odnosa uz posredovanje EU-a, među kojima su i protokol o integriranom upravljanju granicama, pravni okvir o Udruženju/Zajednici općina s većinskim srpskim stanovništvom te sporazumi o Mitrovačkom mostu i o energetskim pitanjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sporazum o načelima kojima se uređuje normalizacija odnosa između vlada Srbije i Kosova od 19. travnja 2013. i druge sporazume iz Bruxellesa sklopljene u okviru dijaloga za normalizaciju odnosa uz posredovanje EU-a, među kojima su i protokol o integriranom upravljanju granicama, pravni okvir o Udruženju/Zajednici općina s većinskim srpskim stanovništvom te sporazumi o Mitrovačkom mostu i o energetskim pitanjima,

| — | uzimajući u obzir integraciju srpskih sudaca, tužitelja i administrativnog osoblja s Kosova u kosovski pravosudni sustav u skladu sa Sporazumom o pravosuđu koji je postignut u veljači 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir integraciju srpskih sudaca, tužitelja i administrativnog osoblja s Kosova u kosovski pravosudni sustav u skladu sa Sporazumom o pravosuđu koji je postignut u veljači 2015.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/856 od 8. lipnja 2018. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo) (1), kojom je također produljeno trajanje misije do 14. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/856 od 8. lipnja 2018. o izmjeni Zajedničke akcije 2008/124/ZVSP o Misiji Europske unije za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX Kosovo) (1), kojom je također produljeno trajanje misije do 14. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) za 2017. te Izvješće o napretku misije EULEX za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) za 2017. te Izvješće o napretku misije EULEX za 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu (UNMIK), od kojih je posljednje objavljeno 1. svibnja 2018., te izvješće o operacijama snaga na Kosovu (KFOR) od 7. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o tekućim aktivnostima Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu (UNMIK), od kojih je posljednje objavljeno 1. svibnja 2018., te izvješće o operacijama snaga na Kosovu (KFOR) od 7. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir ocjenu Komisije od 17. travnja 2018. o programu gospodarske reforme Kosova za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0133) i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu Komisije od 17. travnja 2018. o programu gospodarske reforme Kosova za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0133) i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir konačna izvješća misije EU-a za promatranje izbora (EUEOM) od 11. lipnja 2017. o parlamentarnim izborima u Kosovu i od 22. listopada 2017. o izborima za gradonačelnika i općinsku skupštinu na Kosovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačna izvješća misije EU-a za promatranje izbora (EUEOM) od 11. lipnja 2017. o parlamentarnim izborima u Kosovu i od 22. listopada 2017. o izborima za gradonačelnika i općinsku skupštinu na Kosovu,

| — | uzimajući u obzir četvrtu sjednicu Parlamentarnog odbora EU-a i Kosova za stabilizaciju i pridruživanje održanu u Strasbourgu 17. i 18. siječnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrtu sjednicu Parlamentarnog odbora EU-a i Kosova za stabilizaciju i pridruživanje održanu u Strasbourgu 17. i 18. siječnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 4. svibnja 2016. za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (Kosovo) (COM(2016)0277) te Četvrto izvješće od 4. svibnja 2016. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije od 4. svibnja 2016. za uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 s popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica te zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (Kosovo) (COM(2016)0277) te Četvrto izvješće od 4. svibnja 2016. o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana za liberalizaciju viznog režima (COM(2016)0276),

| — | uzimajući u obzir ratifikaciju sporazuma o utvrđivanju granica između Kosova i Crne Gore u njihovim nacionalnim parlamentima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ratifikaciju sporazuma o utvrđivanju granica između Kosova i Crne Gore u njihovim nacionalnim parlamentima,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 (1999), savjetodavno mišljenje Međunarodnog suda pravde od 22. srpnja 2010. o sukladnosti jednostranog proglašenja neovisnosti Kosova s međunarodnim pravom te Rezoluciju Opće Skupštine UN-a br. 64/298 od 9. rujna 2010. u kojoj je potvrđen sadržaj mišljenja Međunarodnog suda pravde i pozdravljena spremnost EU-a da omogući dijalog između Srbije i Kosova,

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja iz 2017. o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu, koje su zajednički proveli Europska komisija, Svjetske banke i Program Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja iz 2017. o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu, koje su zajednički proveli Europska komisija, Svjetske banke i Program Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 21. rujna 2015. naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kosovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kosovu,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0332/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0332/2018),

| A. | budući da je, radi pripreme za izazove članstva u EU-u, potrebno ulagati trajne i znatne napore temeljene na konstruktivnom dijalogu između političkih snaga i sa susjednim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da je, radi pripreme za izazove članstva u EU-u, potrebno ulagati trajne i znatne napore temeljene na konstruktivnom dijalogu između političkih snaga i sa susjednim zemljama;

| B. | budući da se svaka država kandidatkinja pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi; |
| --- | --- |

B.

budući da se svaka država kandidatkinja pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi;

| C. | budući da je 114 zemalja, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznalo neovisnost Kosova; |
| --- | --- |

C.

budući da je 114 zemalja, uključujući 23 od 28 država članica EU-a, priznalo neovisnost Kosova;

| D. | budući da je EU u više navrata pokazao spremnost da pomogne gospodarskom i političkom razvoju Kosova pružanjem jasne europske perspektive, te da je Kosovo pokazalo težnju prema putu k europskoj integraciji; |
| --- | --- |

D.

budući da je EU u više navrata pokazao spremnost da pomogne gospodarskom i političkom razvoju Kosova pružanjem jasne europske perspektive, te da je Kosovo pokazalo težnju prema putu k europskoj integraciji;

| E. | budući da je Kosovo, zbog ukorijenjene polarizacije političkih stranaka, pokazalo ograničen napredak u pogledu reformi povezanih s EU-om, a one su ključne za daljnje napredovanje u procesu pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

E.

budući da je Kosovo, zbog ukorijenjene polarizacije političkih stranaka, pokazalo ograničen napredak u pogledu reformi povezanih s EU-om, a one su ključne za daljnje napredovanje u procesu pristupanja EU-u;

| F. | budući da zamah neformalnog gospodarstva u toj zemlji sprečava razvoj održivog kosovskog gospodarstva općenito; |
| --- | --- |

F.

budući da zamah neformalnog gospodarstva u toj zemlji sprečava razvoj održivog kosovskog gospodarstva općenito;

| G. | budući da su Posebni sud za ratne zločine na Kosovu i Ured posebnog tužitelja u Den Haagu od 5. srpnja 2017. potpuno operativni; |
| --- | --- |

G.

budući da su Posebni sud za ratne zločine na Kosovu i Ured posebnog tužitelja u Den Haagu od 5. srpnja 2017. potpuno operativni;

| H. | budući da je Vijeće 8. lipnja 2018. odlučilo preusmjeriti i produžiti mandat misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX), čime je pravosudni izvršni dio mandata misije priveden kraju; budući da je za novi datum završetka mandata određen za 14. lipnja 2020.; |
| --- | --- |

H.

budući da je Vijeće 8. lipnja 2018. odlučilo preusmjeriti i produžiti mandat misije EU-a za uspostavu vladavine prava na Kosovu (EULEX), čime je pravosudni izvršni dio mandata misije priveden kraju; budući da je za novi datum završetka mandata određen za 14. lipnja 2020.;

| I. | budući da je Kosovo i dalje jedina zemlja zapadnog Balkana čiji građani trebaju vizu za putovanja u schengensko područje; |
| --- | --- |

I.

budući da je Kosovo i dalje jedina zemlja zapadnog Balkana čiji građani trebaju vizu za putovanja u schengensko područje;

| 1. | pozdravlja važne zakonodavne akte donesene u okviru programa europskih reformi i poziva na njihovu potpunu provedbu; smatra da treba izgraditi međustranački konsenzus kako bi se usvojile ključne reforme povezane s EU-om; sa zanimanjem iščekuje donošenje novog programa europskih reformi u 2019.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe, međutim, da se temeljne reforme provode sporo zbog nepostojanja međustranačkog konsenzusa i kontinuirane političke polarizacije; napominje da je to negativno utjecalo na sposobnost Skupštine i Vlade da provedu dugoročnije i održive reforme; osuđuje opstruktivno ponašanje nekih zastupnika u parlamentu; poziva sve političke stranke da stupe u uključivi politički dijalog; naglašava potrebu poboljšanja učinkovitosti nadzorne uloge Skupštine nad izvršnom vlasti te nad transparentnosti i kvalitetom izrade zakonodavstva, među ostalim i aktivnim i konstruktivnim sudjelovanjem i ograničavanjem uporabe hitnih postupaka za donošenje zakona; potiče uspostavu konsenzusa o reformama povezanima s pristupanjem EU-u; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja činjenicu da je u području javne uprave ostvaren određeni napredak, no naglašava potrebu za daljnjom reformom; poziva na depolitizaciju i restrukturiranje javne uprave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja dugo očekivanu ratifikaciju sporazuma iz kolovoza 2015. o utvrđivanju granica s Crnom Gorom u ožujku 2018., što je korak dalje u stvaranju dobrosusjedskih odnosa; naglašava važnost ovog koraka za liberalizaciju viznog režima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno poziva kosovske vlasti da pronađu sveobuhvatna rješenja za prethodno utvrđene nedostatke u izbornom postupku, uključujući manjak transparentnosti i odgovornosti u financiranju političkih stranaka i izbornih kampanja te navode o široko rasprostranjenom zastrašivanju glasača, osobito u mnogim zajednicama kosovskih Srba, tako što će pravovremeno donijeti zakonodavne i administrativne mjere radi rješavanja preostalih neprovedenih preporuka EU-a, misija Europskog parlamenta za promatranje izbora i Venecijanske komisije dovoljno prije sljedećeg kruga izbora, kako bi bile potpuno u skladu s međunarodnim normama; pozdravlja iskorak napravljen u pogledu rodne jednakosti u okviru izbornih tijela i poziva Kosovo da poveća napore kako bi se povećalo sudjelovanje žena u politici i ojačao cjelokupni pravni okvir; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava zabrinutost zbog nedovoljnog financiranja pravosuđa na Kosovu, raširene korupcije, elemenata koji upućuju na talački položaj države, neprimjerenog političkog utjecaja te problema nepoštovanja poštenih suđenja i pravičnog postupka, među ostalim i u slučajevima izručenja; naglašava važnost procesa reforme u vladavini prava, s posebnim naglaskom na neovisnosti, učinkovitosti i potrebi za daljnjim jačanjem zaštite svjedoka; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su reprezentativno pravosuđe i ujednačena provedba kosovskog zakonodavstva preduvjeti za rješavanje nedosljednog, sporog i neučinkovitog izvršavanja pravde; pozdravlja integraciju srpskih sudaca, tužitelja i administrativnog osoblja s Kosova u kosovski pravosudni sustav u skladu sa Sporazumom o pravosuđu između Srbije i Kosova od veljače 2015.; smatra da je pravosuđe i dalje izloženo neprimjerenom političkom utjecaju i da su potrebni daljnji napori za izgradnju kapaciteta i osiguranje disciplinske odgovornosti sudaca i tužitelja, znatnim funkcionalnim provjerom sudaca, tužitelja, visokih policijskih službenika i kriminalističkih istražitelja; pozdravlja to što je u studenom 2017. osnovana Državna komisija za priznavanje i potvrdu statusa žrtve seksualnog nasilja tijekom sukoba u Kosovu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da korupcija i organizirani kriminal, uključujući trgovinu drogom i ljudima i kiberkriminal, i dalje predstavljaju problem u čije se rješavanje zajednički trebaju uložiti napori; pozdravlja početni napredak u poboljšanju rezultata istraga i kaznenog progona u slučajevima korupcije na visokoj razini i organiziranog kriminala; očekuje odlučno i daljnje ulaganje napora u okviru obveza u postupku pristupanja EU-u; pozdravlja kontinuirane napore pučkog pravobranitelja da ojača svoj kapacitet za reviziju predmeta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na donošenje poboljšanog pravnog okvira kako bi se omogućio sveobuhvatan pristup istragama i kaznenom progonu, koji bi trebalo poduprijeti zamrzavanjem, oduzimanjem i povratom imovine te pravomoćnim presudama u slučajevima korupcije na visokoj razini, organiziranog i financijskog kriminala, pranja novca i financiranja terorizma; poziva na uvođenje zaštitnih mjera kojima se jamči neovisnost u izvršavanju zakonodavstva i kaznenom progonu te preventivnih mjera u borbi protiv korupcije u raznim sektorima; smatra da je potrebno poduzeti dodatne mjere kako bi se osigurala bolja suradnja i koordinacija između institucija za provedbu zakona te kako bi se postigla veća razina neovisnosti i odgovornosti pravosuđa; poziva Kosovo na poštovanje međunarodnih procedura i pravila o izručenju stranih državljana te na donošenje potrebnih mjera kako bi spriječili slučajevi poput onog deportacije šestero turskih državljana iz Kosova u Tursku krajem ožujka 2018.; u tom smislu pozdravlja odluku Skupštine Kosova da osnuje istražni odbor o tom slučaju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na istinsku i konstruktivnu pravosudnu i policijsku suradnju kosovskih i srpskih vlasti; smatra da bi se članstvom Kosova u Interpolu i povećanom suradnjom s Europolom mogla dodatno poboljšati učinkovitost mjera za borbu protiv prekograničnog kriminala; u međuvremenu potiče daljnju suradnju u pogledu borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | drži da je ključno pravodobno i sveobuhvatno provesti preporuke kosovskog pučkog pravobranitelja, glavnog revizora, agencije za borbu protiv korupcije i povjerenstva za nadzor javne nabave; naglašava da je potrebno ukloniti nedostatke u sustavu javne nabave te poboljšati međuinstitucijsku suradnju i razmjenu informacija; snažno preporučuje jačanje kapaciteta za praćenje, evaluaciju i reviziju te donošenje i provedbu strategije za borbu protiv prijevara kako bi se zaštitili financijski interesi Kosova i EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je Komisija 18. srpnja 2018. potvrdila da su ispunjena referentna mjerila za ostvarenje liberalizacije viznog režima; smatra da je ključno da se Kosovu bez nepotrebne odgode odobri liberalizacija viznog režima; smatra da će se liberalizacijom viznog režima poboljšati stabilnost i povezanost Kosova s EU-om, olakšavanjem putovanja i poslovanja, te pomoći u borbi protiv krijumčarenja ljudi i korupcije; poziva Vijeće da brzo usvoji mandat za pokret u pravcu usvajanja bezviznog režima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da se bez obzira na napredak u liberalizaciji viznog režima moraju uložiti daljnji napori u borbi protiv organiziranog kriminala, trgovine drogom, krijumčarenja ljudi i korupcije, uz ulaganje jasnih napora u upravljanje nezakonitim migracijskim tokovima te u smanjenje broja neosnovanih zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sa zadovoljstvom prima na znanje naglo smanjenje broja zahtjeva za azil i ponovni prihvat kosovskih građana te zahtjeva za sporazume o ponovnom prihvatu; sa zadovoljstvom prima na znanje novu strategiju reintegracije i poziva na njezino provođenje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pohvaljuje napore Kosova u pogledu sprečavanja odlaska stranih boraca, koji su gotovo isključivo islamski džihadisti, i u pogledu suočavanja s terorističkim prijetnjama; poziva na aktivnu regionalnu suradnju u suzbijanju potencijalnih terorističkih aktivnosti i prekidanju financijskih tokova za financiranje terorizma; snažno poziva Kosovo na rješavanje problema radikalizacije na internetu i vanjskih ekstremističkih utjecaja; naglašava važnost sprečavanja terorizma te kaznenog progona osumnjičenih boraca, kao i važnost rehabilitacije, edukacije i ponovne društvene integracije njihovih obitelji; naglašava potrebu za sprečavanjem radikalizacije zatvorenika i, osobito, mladih ljudi i potrebu za aktivnim radom na njihovoj deradikalizaciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | oštro osuđuje ubojstvo kosovskog srpskog političara Olivera Ivanovića; smatra da je njegovim ubojstvom zadan snažan udarac konstruktivnim i umjerenim pripadnicima srpske zajednice na Kosovu; naglašava hitnu potrebu za istinskom suradnjom između kosovskih i srpskih istražitelja te za međunarodnom potporom kako bi se ubojice i naručitelji ubojstva brzo priveli pravdi bez daljnje odgode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog toga što ne postoji volja za rješavanje slučajeva ratnih zločina i naglašava važnost jasne političke spremnosti na kazneni progon tih slučajeva; poziva kosovske vlasti da pokažu snažnu i kontinuiranu predanost svojim međunarodnim obvezama kad je riječ o Posebnom sudu za ratne zločine na Kosovu i Uredu posebnog tužitelja u Den Haagu; izražava duboku zabrinutost zbog članova Skupštine Kosova koji su u prosincu 2017. pokušali staviti izvan snage zakon o uspostavi Posebnog suda za ratne zločine i Ureda posebnog tužitelja; duboko žali što su ti pokušaji rezultirali nedonošenjem zajedničkih preporuka, s obzirom na to da je četvrta sjednica Parlamentarnog odbora EU-a i Kosova za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) odgođena na 17. i 18. siječnja 2018.; poziva na konstruktivan pristup Parlamentarnom odboru EU-a i Kosova za stabilizaciju i pridruživanje te na jačanje parlamentarne suradnje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva vlasti da povećaju uzajamnu pravnu suradnju između kosovskog i srpskog ureda tužiteljstva i podrže osnivanje regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima u bivšoj Jugoslaviji između 1991. i 2001. (REKOM); |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje važnu ulogu EULEX-a u jačanju neovisnog pravosuđa, policije i carinskih sustava; nadalje, prepoznaje preventivnu i pomirbenu ulogu EULEX-a u kaznenim progonima i suđenjima u slučajevima ratnih zločina, korupciji i organiziranom kriminalu, te prepoznaje ulaganje kontinuiranih napora EULEX-a u identifikaciji nestalih osoba i otkrivanju grobnica za potpuno rješavanje slučajeva; preporuča procjenu jakih i slabih strana misije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva EULEX na povećanu učinkovitost te poštovanje najviših standarda transparentnosti i primjenu pristupa nulte tolerancije u pogledu korupcije, nepravilnosti, kršenja te političkog pritiska i utjecaja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je potrebno bez odgode obavještavati Skupštinu Kosova o aktivnostima EULEX-a i o svim promjenama njegova pravnog statusa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje novi mandat EULEX-a i datum njegova isteka; naglašava da je postizanje konkretnog napretka u zemlji važnije od utvrđenog rasporeda; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva da se kao visoki prioritet postavi provedba okvira za ljudska prava, što treba poduprijeti odgovarajućom koordinacijom i financijskim sredstvima, posebno u području rodne ravnopravnosti, zaštite djece i radnika, socijalne isključenosti i diskriminacije osoba s invaliditetom te etničkih i jezičnih manjina i zajednica, a među njima i pripadnika zajednice LGBTI; naglašava potrebu za jačanjem Agencije za ravnopravnost spolova i Nacionalnog koordinatora za zaštitu od obiteljskog nasilja te za snažnijom prevencijom i provedbom pravde u povezanim kaznenim djelima; ponavlja da je potrebno brzo usvojiti nacrt zakona o slobodi vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava duboku zabrinutost zbog rodne neravnopravnosti i rodno uvjetovanog nasilja; potiče Kosovo da osigura cjelovitu i pravodobnu provedbu zakonodavstva o rodnoj jednakosti i suzbijanju diskriminacije; izražava duboku zabrinutost zbog nedostatka napretka u provedbi strategije i akcijskog plana za sprječavanje obiteljskog nasilja i poziva vlasti na usvajanje strožih i učinkovitijih mjera za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, uključujući jačanje Agencije za ravnopravnost spolova i Nacionalnog koordinatora za zaštitu od obiteljskog nasilja; izražava zabrinutost zbog slabe zastupljenosti žena na položajima na kojima se donose važne odluke; poziva kosovske vlasti da rodno osviještene politike postave kao prioritet, i u pogledu programa europskih reformi, organizacija civilnog društva i ženskih organizacija; poziva Kosovo da uloži dodatne napore u pogledu pravde i potpore za žene koje su bile žrtava seksualnog zlostavljanju tijekom rata; poziva Kosovo da provede odredbe Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Skupštinu Kosova da uzme u obzir dokument o stajalištu koji su, prilikom izrade zakona o zaštiti djece, potpisali EU, UNICEF, koalicija KOFM-a i organizacije Spasimo djecu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću primjećuje da je Kosovo ostvarilo ograničen napredak u području prava osoba s invaliditetom; poziva Kosovo da osobama s invaliditetom zajamči nediskriminaciju i jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva kosovske vlasti da rješavanje pitanja manjina proglase prioritetom, uključujući njihova kulturna i jezična prava te njihove mogućnosti; žali zbog toga što se manjine kao što su Romi, Aškali i Egipćani i dalje suočavaju s problemima pri dobivanju osobnih dokumenata, što utječe na njihovu mogućnosti dobivanja građanstva, pristupa obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i socijalnoj pomoći, te poziva kosovske vlasti da riješe te probleme; pozdravlja spremnost vlasti da prepoznaju prava osoba povijesne bugarske etničke skupine u regijama Gora i Župa; pozdravlja usvajanje nove strategije i akcijskog plana za integraciju pripadnika zajednica Roma, Aškalija i Egipćana u kosovsko društvo za razdoblje 2017. – 2021. i poziva Kosovo da zauzme aktivnu ulogu u regionalnoj suradnji u okviru projekta integracije Roma do 2020. koji provodi Regionalno vijeće za suradnju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žali zbog kontinuirane diskriminacije LGBTI osoba i zbog povećanja govora mržnje na internetu usmjerenog protiv povorke ponosa u Prištini; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava potrebu donošenja novog nacrta zakona o slobodi udruživanja nevladinih organizacija; poziva na veću pozornost pri izradi nacrta i provedbi zakona u područjima koja imaju utjecaj na prostor djelovanja civilnog društva, kako bi se zajamčilo da se zakonima ne stavlja nerazmjerno opterećenje i ne stvara diskriminacijski učinak na organizacije civilnog društva, te da se ne umanjuje prostor djelovanja civilnog društva; naglašava potrebu za javnim financiranjem organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ustraje u tome da je nužno osigurati uredničku slobodu, financijsku održivost i neovisnost javne radiotelevizije Kosova te zajamčiti transparentnost vlasništva nad privatnim medijima u skladu s preporukama godišnjeg izvješća Komisije; poziva na provedbu svih relevantnih zakona u tom pogledu; poziva na poboljšanje višejezičnosti radijskog i televizijskog programa i kvalitete informacija koje se pružaju svim kosovskim zajednicama; izražava zbrinutost zbog povećanja broja prijetnji i napada na novinare i poziva kosovske vlasti da što prije istraže te slučajeve i kazneno gone odgovorne; pozdravlja to što je kosovska Vlada odobrila nacrt zakona o zaštiti zviždača; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na jačanje napora radi sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Kosova; smatra da potpuna normalizacija odnosa sa Srbijom, u okviru pravno obvezujućeg sporazuma i njegovih provedbenih odredbi, neće biti moguća bez sveobuhvatne i obostrane primjene postojećih sporazuma te da je ključan element puta obiju strana prema europskoj integraciji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje trenutnu raspravu i javne izjave o mogućim prilagodbama granice između Srbije i Kosova, uključujući razmjenu teritorija; ističe multietničku prirodu Kosova i Srbije i naglašava da etnički čiste države ne smiju biti cilj u toj regiji; podržava dijalog kojem EU pruža potporu kao okvir za postizanje sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova; smatra da svi sporazumi mogu biti prihvaćeni samo ako se obje strane slože, uzimajući u obzir ukupnu stabilnost u regiji i međunarodno pravo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da pet država članica još nije priznalo Kosovo i poziva ih da to učine; naglašava da bi se tim priznanjem doprinijelo normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | smatra da se dijalog između Beograda i Prištine mora voditi na otvoren i transparentan način te da se odgovorne osobe trebaju redovito savjetovati sa Skupštinom Kosova o razvoju tog dijaloga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | žali zbog toga što mnogi dosad potpisani sporazumi nisu provedeni ili su odgođeni, poput onih o energetskim pitanjima te o udruživanju općina s većinskim srpskim stanovništvom; potiče obje strane da potpuno i u dobroj vjeri provedu sve sporazume; ponavlja svoj poziv Europskoj službi za vanjsko djelovanje (ESVD) da ocijeni koliko učinkovito obje strane ispunjavaju svoje obveze radi uklanjanja svih izazova s kojima je suočena njihova provedba; poziva vlade Srbije i Kosova da se suzdrže od bilo kakvog djelovanja koje bi moglo narušiti povjerenje između strana i ugroziti konstruktivan nastavak dijaloga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izražava duboku zabrinutost zbog sve većeg broja međuetničkih incidenata; snažno osuđuje sve činove zastrašivanja i nasilja; očekuje od kosovskih vlasti da se odmah ograde od takvih činova i poziva na to da se počinitelji identificiraju i privedu pravdi; poziva nacionalne i lokalne vlasti da ulože dodatne napore u provedbu usvojenih zakona kako bi doprinijele daljnjem razvoju multietničkog društva; žali zbog jačanja nacionalističke i ekstremističke retorike u regiji i traži od Komisije da kulturnim projektima poveća potporu pomirenju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponovno poziva na hitno i neometano otvaranje Mitrovačkog mosta, što predstavlja važan korak prema ponovnom ujedinjenju grada; poziva na potpunu provedbu sporazuma o slobodi kretanja; poziva srpske i kosovske vlasti na promicanje međuljudskih kontakata među lokalnim zajednicama da bi se poboljšao dijalog između dviju zemalja, uključujući i na nevladinoj razini; pozdravlja u tom pogledu program uzajamne suradnje koji su pokrenule općine Peć i Šabac te poziva Komisiju da pruži potporu sličnim inicijativama; pozdravlja razvoj infrastrukturnih projekata koji povećavaju kontakt dviju strana, poput autoceste Niš – Merdare – Priština; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja napore koje Kosovo ulaže radi održavanja konstruktivnih susjedskih odnosa u cijeloj regiji i proaktivnog usklađivanja sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a (ZVSP) te poziva na daljnji napredak u tom području; smatra da bi se članstvom u međunarodnim tijelima Kosovu dodijelila prava i obveze koji dovode do primjene međunarodnih normi i standarda; potiče pozitivan pristup u vezi sa sudjelovanjem Kosova u međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da je potrebno hitno donijeti i provesti mjere kojima se osiguravaju transparentni i konkurentni postupci privatizacije te istražiti navodne nepravilnosti; zabrinut je zbog toga što doznake migranata predstavljaju važan pokretač domaće potražnje; izražava zabrinutost zbog diskriminacije žena na tržištu rada, osobito u postupcima zapošljavanja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izražava zabrinutost zbog otežanih postupaka medicinske registracije i kvalitete lijekova te korupcije u zdravstvenom sektoru općenito; poziva kosovsko Ministarstvo zdravlja da pojača svoje napore u pogledu istrage tih kaznenih djela i da što prije riješi probleme povezane s registracijom i kvalitetom; poziva na sveobuhvatne reforme u sektoru zdravstva, među ostalim i provedbu općeg zdravstvenog osiguranja radi osiguravanja univerzalnog pristupa zdravstvenoj skrbi; naglašava da je potrebno osigurati odgovarajuća sredstva za financiranje sustava javnog zdravstva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da razvije regionalnu strategiju za rješavanje problema trajne nezaposlenosti mladih i odljeva mozgova rješavanjem problema neusklađenosti znanja i vještina između obrazovnog sustava i tržišta rada, poboljšanjem kvalitete nastave i osiguravanjem odgovarajućih financijskih sredstava za aktivne mjere tržišta rada i programe strukovnog obrazovanja, uz odgovarajuće ustanove za čuvanje djece i predškolsko obrazovanje; žali što nije postignut napredak u poboljšanju kvalitete obrazovanja; poziva relevantne dionike da u izradu i provedbu mjera zapošljavanja uključe pripadnike manjinskih skupina; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Kosovo da u potpunosti iskoristi potencijal programa EU-a; pozdravlja potpisivanje sporazuma o sudjelovanju Kosova u programima Erasmus+ i Kreativna Europa; Poziva kosovske vlasti i Komisiju da i dalje podupiru MSP-ove u cilju razvoja održivog gospodarstva u zemlji; podržava prijedlog smanjenja naknade za roaming na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | skreće pozornost na vrlo lošu kvalitetu zraka u Prištini i drugim izrazito onečišćenim gradovima; poziva na uspostavu učinkovitih sustava za praćenje kvalitete zraka i vode, poboljšanje infrastrukture za pročišćavanje otpadnih voda te za pružanje pouzdanih i lako dostupnih podataka o onečišćenju u stvarnom vremenu; izražava zabrinutost zbog lošeg gospodarenja otpadom, neodrživih metoda odlaganja i raširenog nezakonitog odlaganja; poziva vlasti da donesu ciljeve kad je riječ o odvajanju i recikliranju otpada, poboljšaju lokalne objekte za skupljanje, odlaganje i recikliranje, pozivajući onečišćivače na odgovornost; poziva UN da bez odgađanja pruži potrebnu pomoć žrtvama trovanja olovom u nekim izbjegličkim kampovima na Kosovu, među ostalim i sredstvima iz budućeg uzajamnog fonda; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da većina preporuka o energetskoj politici iz prošlogodišnjeg izvješća nije provedena; naglašava da je potrebno prestati upotrebljavati mrki ugljen za proizvodnju neodržive energije te ističe hitnost stavljanja elektrane Kosovo A izvan pogona i osiguravanja dodatnih kapaciteta za održivu proizvodnju i uvoz; prima na znanje djelomičan napredak u pogledu trećeg energetskog paketa i naglašava potrebu da se osigura neovisnost kosovskog tijela za regulaciju energije; poziva na jačanje napora u području energetske učinkovitosti i uštede energije, posebno u građevinskom sektoru; napominje da je energetska učinkovitost otežana zbog nedostatka provedbe sporazuma o energiji između Kosova i Srbije, iako je nacrt zakona o energetskoj učinkovitosti usvojen na prvom čitanju; poziva vlasti da uspostave fond za energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da predviđene hidroelektrane trebaju ispunjavati standarde EU-a za zaštitu okoliša; u tom pogledu pozdravlja odluku ministra okoliša da razmotri i obustavi dozvole izdane za projekte izgradnje hidroelektrana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali što nije postignut napredak u iskorištavanju potencijala obnovljivih izvora energije; poziva vlasti da donesu akcijski plan za energetsku strategiju za razdoblje 2017. – 2026. kako bi se ostvario obvezni cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora od 25 % do 2020.; poziva Komisiju na povećanje pomoći u tom pogledu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva kosovske vlasti na donošenje vjerodostojnih i održivih politika javnog prijevoza i mobilnosti kako bi se uklonili dugotrajni nedostaci u infrastrukturi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladi i Skupštini Kosova. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL L 146, 11.6.2018., str. 5.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/135

---

P8_TA(2018)0480

Izvješće o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o izvješću Komisije o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018. (2018/2145(INI))

(2020/C 363/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o tome da se bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog vijeća od 16. prosinca 2005. o tome da se bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u;

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993) i 845 (1993), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i bivše jugoslavenske republike Makedonije od 17. lipnja 2018., također poznatog kao Prespanski sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993) i 845 (1993), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i bivše jugoslavenske republike Makedonije od 17. lipnja 2018., također poznatog kao Prespanski sporazum,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum sklopljen u Ohridu i potpisan u Skopju 13. kolovoza 2001. (Ohridski okvirni sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum sklopljen u Ohridu i potpisan u Skopju 13. kolovoza 2001. (Ohridski okvirni sporazum),

| — | uzimajući u obzir hitne reformske prioritete iz lipnja 2015. koje je Komisija sastavila za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir hitne reformske prioritete iz lipnja 2015. koje je Komisija sastavila za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju,

| — | uzimajući u obzir politički sporazum (takozvani „Sporazum iz Pržina”) četiriju najvećih političkih stranaka od 2. lipnja i 15. srpnja 2015. u Skopju te dogovor četiriju strana o njegovoj provedbi od 20. srpnja i 31. kolovoza 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politički sporazum (takozvani „Sporazum iz Pržina”) četiriju najvećih političkih stranaka od 2. lipnja i 15. srpnja 2015. u Skopju te dogovor četiriju strana o njegovoj provedbi od 20. srpnja i 31. kolovoza 2016.,

| — | uzimajući u obzir preporuke skupine viših stručnjaka o sustavnim problemima u pogledu vladavine prava od 14. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke skupine viših stručnjaka o sustavnim problemima u pogledu vladavine prava od 14. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir konačna izvješća OESS-a/ODIHR-a u vezi s prijevremenim parlamentarnim izborima od 11. prosinca 2016., koje je također promatrao Europski parlament, i u vezi s lokalnim izborima od 15. listopada i 29. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačna izvješća OESS-a/ODIHR-a u vezi s prijevremenim parlamentarnim izborima od 11. prosinca 2016., koje je također promatrao Europski parlament, i u vezi s lokalnim izborima od 15. listopada i 29. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018. u kojima se podržavaju zaključci o proširenju i stabilizaciji te o procesu pridruživanja koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018. u kojima se podržavaju zaključci o proširenju i stabilizaciji te o procesu pridruživanja koje je Vijeće usvojilo 26. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir odluku čelnika država i vlada država članica sa sastanka NATO-a održanog 11. i 12. srpnja 2018., gdje je država pozvana da pokrene razgovor o pristupanju savezu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku čelnika država i vlada država članica sa sastanka NATO-a održanog 11. i 12. srpnja 2018., gdje je država pozvana da pokrene razgovor o pristupanju savezu,

| — | uzimajući u obzir četrnaesti sastanak Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju između bivše jugoslavenske republike Makedonije i EU-a od 13. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četrnaesti sastanak Vijeća o stabilizaciji i pridruživanju između bivše jugoslavenske republike Makedonije i EU-a od 13. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi Radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018.” (SWD(2018)0154), kojim se preporučuje otvaranje pristupnih pregovora na temelju ostvarenog napretka te s obzirom na kontinuiranu predanost reformama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi Radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji za 2018.” (SWD(2018)0154), kojim se preporučuje otvaranje pristupnih pregovora na temelju ostvarenog napretka te s obzirom na kontinuiranu predanost reformama,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije o ocjeni Programa gospodarske reforme bivše jugoslavenske republike Makedonije za razdoblje (SWD(2018)0134) i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije o ocjeni Programa gospodarske reforme bivše jugoslavenske republike Makedonije za razdoblje (SWD(2018)0134) i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana i Turske od 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir preporuke usvojene na četrnaestom sastanku Zajedničkog parlamentarnog odbora bivše jugoslavenske republike Makedonije i EU-a koji je održan u Strasbourgu 7. i 8. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke usvojene na četrnaestom sastanku Zajedničkog parlamentarnog odbora bivše jugoslavenske republike Makedonije i EU-a koji je održan u Strasbourgu 7. i 8. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir proces, takozvani „dijalog Jean Monnet”, s parlamentarnim vodstvom i političkim strankama u Narodnoj skupštini (Narodno Sobranie), pokrenut 17. i 18. svibnja 2018. u Ohridu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir proces, takozvani „dijalog Jean Monnet”, s parlamentarnim vodstvom i političkim strankama u Narodnoj skupštini (Narodno Sobranie), pokrenut 17. i 18. svibnja 2018. u Ohridu,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0341/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0341/2018),

| A. | budući da provedbom snažnih i uključivih demokratskih reformi te aktivnim poboljšavanjem susjedskih odnosa nova vlada pokazuje kontinuitet u predanosti te države europskoj i euroatlantskoj integraciji; budući da bi napore uložene u reforme trebalo kombinirati s dugotrajnom potporom EU-a provedbi hitnih reformskih prioriteta i mjerljivih ciljeva; budući da su izgledi za članstvo u Europskoj uniji veliki poticaj reformama u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, osobito u pogledu vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije; budući da se bivša jugoslavenska republika Makedonija smatra zemljom kandidatkinjom koja je ostvarila najveći napredak u pogledu usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da provedbom snažnih i uključivih demokratskih reformi te aktivnim poboljšavanjem susjedskih odnosa nova vlada pokazuje kontinuitet u predanosti te države europskoj i euroatlantskoj integraciji; budući da bi napore uložene u reforme trebalo kombinirati s dugotrajnom potporom EU-a provedbi hitnih reformskih prioriteta i mjerljivih ciljeva; budući da su izgledi za članstvo u Europskoj uniji veliki poticaj reformama u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, osobito u pogledu vladavine prava, neovisnosti pravosuđa i borbe protiv korupcije; budući da se bivša jugoslavenska republika Makedonija smatra zemljom kandidatkinjom koja je ostvarila najveći napredak u pogledu usklađivanja zakonodavstva s pravnom stečevinom Unije;

| B. | budući da Prespanski sporazum od 17. lipnja 2018. o rješavanju sporova i uspostavi strateškog partnerstva između bivše jugoslavenske republike Makedonije i Grčke šalje prijeko potreban pozitivan signal za stabilnost i pomirenje na cijelom Zapadnom Balkanu, poboljšava dobrosusjedske odnose i regionalnu suradnju te otvara put europskoj integraciji države; |
| --- | --- |

B.

budući da Prespanski sporazum od 17. lipnja 2018. o rješavanju sporova i uspostavi strateškog partnerstva između bivše jugoslavenske republike Makedonije i Grčke šalje prijeko potreban pozitivan signal za stabilnost i pomirenje na cijelom Zapadnom Balkanu, poboljšava dobrosusjedske odnose i regionalnu suradnju te otvara put europskoj integraciji države;

| C. | budući da su Grčka i bivša jugoslavenska republika Makedonija dogovorile 11 mjera za izgradnju većeg povjerenja, prvenstveno u područjima pitanja politike i EU-a, obrazovanja i kulture, trgovine i ekonomske suradnje, povezanosti, prava i unutarnjih poslova, kao i zdravstvene suradnje; budući da ove mjere za izgradnju većeg povjerenja već ostvaruju vidljive rezultate; |
| --- | --- |

C.

budući da su Grčka i bivša jugoslavenska republika Makedonija dogovorile 11 mjera za izgradnju većeg povjerenja, prvenstveno u područjima pitanja politike i EU-a, obrazovanja i kulture, trgovine i ekonomske suradnje, povezanosti, prava i unutarnjih poslova, kao i zdravstvene suradnje; budući da ove mjere za izgradnju većeg povjerenja već ostvaruju vidljive rezultate;

| D. | budući da sve političke stranke i državne institucije imaju dužnost doprinijeti uključivijoj i otvorenijoj političkoj atmosferi te time omogućiti daljnji napredak u postupku pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da sve političke stranke i državne institucije imaju dužnost doprinijeti uključivijoj i otvorenijoj političkoj atmosferi te time omogućiti daljnji napredak u postupku pristupanja EU-u;

| E. | budući da država mora dodatno ojačati, među ostalim, parlamentarni, zakonodavni i nadzorni kapacitet, sudstvo, poštovanje vladavine prava, slobodu medija i borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije; budući da je potrebno stalno ulagati napore u reforme u području javne uprave, gospodarstva i zapošljavanja, te također temeljito preispitati provedbu Ohridskog sporazuma; |
| --- | --- |

E.

budući da država mora dodatno ojačati, među ostalim, parlamentarni, zakonodavni i nadzorni kapacitet, sudstvo, poštovanje vladavine prava, slobodu medija i borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije; budući da je potrebno stalno ulagati napore u reforme u području javne uprave, gospodarstva i zapošljavanja, te također temeljito preispitati provedbu Ohridskog sporazuma;

| F. | budući da će pristup bivše jugoslavenske republike Makedonije NATO-u doprinijeti miru i stabilnosti u cijeloj regiji; |
| --- | --- |

F.

budući da će pristup bivše jugoslavenske republike Makedonije NATO-u doprinijeti miru i stabilnosti u cijeloj regiji;

| G. | budući da je 28. lipnja 2018. Europsko vijeće poduprlo zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima je zacrtan put k otvaranju pristupnih pregovora u lipnju 2019.; |
| --- | --- |

G.

budući da je 28. lipnja 2018. Europsko vijeće poduprlo zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima je zacrtan put k otvaranju pristupnih pregovora u lipnju 2019.;

| H. | budući da je 18. srpnja 2018. Europska komisija pokrenula sporazum o statusu s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom kako bi se timovima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) omogućilo obavljanje zajedničkih operacija s Makedonijom i unutar nje s ciljem upravljanja migracijama i granicama kao temeljnom sastavnicom strategije Komisije za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

H.

budući da je 18. srpnja 2018. Europska komisija pokrenula sporazum o statusu s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom kako bi se timovima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) omogućilo obavljanje zajedničkih operacija s Makedonijom i unutar nje s ciljem upravljanja migracijama i granicama kao temeljnom sastavnicom strategije Komisije za zapadni Balkan;

| I. | budući da onečišćenje zraka predstavlja velik problem u makedonskim gradovima i prema najnovijim studijama Finskog meteorološkog instituta i Makedonskog instituta za javno zdravstvo, Skopje i Tetovo imaju najveću koncentraciju finih čestica u zraku (PM 2,5) od svih europskih gradova; |
| --- | --- |

I.

budući da onečišćenje zraka predstavlja velik problem u makedonskim gradovima i prema najnovijim studijama Finskog meteorološkog instituta i Makedonskog instituta za javno zdravstvo, Skopje i Tetovo imaju najveću koncentraciju finih čestica u zraku (PM 2,5) od svih europskih gradova;

| J. | budući da je balkanska regija strateški značajna; |
| --- | --- |

J.

budući da je balkanska regija strateški značajna;

| K. | budući da se svaka država kandidatkinja pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga, i budući da plan pristupanja i tempo pregovora ovise o brzini provedbe i kvaliteti reformi; |
| --- | --- |

K.

budući da se svaka država kandidatkinja pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga, i budući da plan pristupanja i tempo pregovora ovise o brzini provedbe i kvaliteti reformi;

| L. | budući da su Nikolu Gruevskog makedonski sudovi nakon temeljitog i transparentnog pravnog postupka proglasili krivim za zlouporabu ovlasti te ga osudili na dvije godine zatvora; budući da je više sudova potvrdilo tu presudu i da je odluka stupila na snagu nakon što su sve žalbe bile iscrpljene; budući da je optužen za još četiri dodatna kaznena slučaja o kojima se još uvijek vodi postupak te da je uključen u još pet aktualnih kaznenih istraga; |
| --- | --- |

L.

budući da su Nikolu Gruevskog makedonski sudovi nakon temeljitog i transparentnog pravnog postupka proglasili krivim za zlouporabu ovlasti te ga osudili na dvije godine zatvora; budući da je više sudova potvrdilo tu presudu i da je odluka stupila na snagu nakon što su sve žalbe bile iscrpljene; budući da je optužen za još četiri dodatna kaznena slučaja o kojima se još uvijek vodi postupak te da je uključen u još pet aktualnih kaznenih istraga;

Sveobuhvatno provođenje reformi i dobrosusjedski odnosi

| 1. | pozdravlja snažnu političku odlučnost vlade da u potpunosti provede Sporazum iz Pržina i hitne reformske prioritete što će rezultirati pojačanim naporima u pogledu reformi povezanih s EU-om, i to na temelju suradnje među strankama i etničkim skupinama i savjetovanja s civilnim društvom, te ističe važnost ovih nastojanja za europsku budućnost države; potiče novu vladu da održi pozitivan zamah i osigura napredak, ubrzanje i potpunu provedbu reformi u vezi s EU-om na transparentan i uključiv način; potiče na podršku članstvu bivše jugoslavenske republike Makedonije u euroatlantskim organizacijama u svrhu povećanja sigurnosti u regiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | posebno pohvaljuje pozitivnu diplomaciju i aktivne napore uložene u izgradnju povjerenja koji vode do kompromisa, rješavanja otvorenih bilateralnih pitanja i promicanja dobrosusjedskih odnosa; naglašava da bilateralna pitanja ne bi smjela ometati postupak pridruživanja EU-u; toplo pozdravlja činjenicu da je 14. veljače 2018. na snagu stupio Sporazum o prijateljstvu s Bugarskom, koji bi trebao osigurati dugotrajne i miroljubive dobrosusjedske odnose između dviju država; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja Prespanski sporazum od 17. lipnja 2018. između Grčke i bivše jugoslavenske republike Makedonije i pohvaljuje obje strane zbog ulaganja znatnih napora s ciljem postizanja obostrano zadovoljavajućeg rješenja predmetnog problema; pozdravlja to što je parlament bivše jugoslavenske republike Makedonije ratificirao taj sporazum 20. lipnja i 5. srpnja 2018. smatra da je u interesu građana države da svi politički akteri i civilno društvo djeluju na konstruktivan način i djeluju u skladu sa svojim povijesnim odgovornostima; potiče stranke da interesima svoje države daju prioritet u odnosu na stranačko-političke interese, da na odgovarajući način obavijeste svoje građane o sadržaju i učincima sporazuma te da s dužnom pažnjom dovrše sve interne postupke za ratifikaciju i provedbu tog strateški važnog sporazuma, čime će se okončati dugotrajna geopolitička neizvjesnost i uspostaviti dobar primjer za mir i stabilnost u regiji; ističe važnost referenduma od 30. rujna 2018. u vezi s pristupanjem bivše jugoslavenske republike Makedonije EU-u i NATO-u; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzima u obzir rezultate referenduma od 30. rujna 2018.; naglašava potrebu za daljnjom potporom euroatlantske budućnosti države i provedbom Prespanskog sporazuma od 17. lipnja 2018. ohrabruje vladu u Skopju da poduzme sve potrebne i moguće korake da bi ispoštovala odredbe Prespanskog sporazuma, što otvara vrata pristupnim pregovorima EU-u i NATO-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je 19. listopada 2018. u makedonskom parlamentu (Sobranie) izglasano pokretanje postupka izmjene Ustava kako bi se provele odredbe utvrđene u Prespanskom sporazumu; poziva sve političke stranke da u sljedećim koracima postupka izmjene nastave surađivati u duhu zajedničke odgovornosti; ponovno ističe svoju snažnu potporu europskoj i euroatlantskoj budućnosti te zemlje te potiče vladu i parlament da nastave raditi na reformama kojima će se utrti put pristupanju EU-u; potiče posebnog javnog tužitelja i sudove da provedu neovisne istrage u vezi sa svim neriješenim slučajevima političkih nepravilnosti i kaznenih djela te da odgovorne privedu pravdi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja diplomatska nastojanja države da održi bilateralnu i regionalnu suradnju s Albanijom i izgradi nove kvalitetne odnose na području trgovine, izvršavanja zakonodavstva, borbe protiv prijevara i sprečavanja terorizma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da je država već postigla visoku razinu usklađivanja s pravnom stečevinom EU-a; ipak, žali zbog činjenice što dio tog zakonodavstva još nije proveden; prima na znanje napredak u usklađivanju s deklaracijama EU-a i odlukama Vijeća o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i ističe važnost postupnog postizanja potpune usklađenosti koja je preduvjet za euroatlantsku budućnost zemlje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje napredak ostvaren u javnom sektoru prihvaćanjem strategije za reformu javne uprave i programa reforme upravljanja javnim financijama; poziva vladu da osigura potpunu provedbu tih reformi; potiče državu da dodatno ojača profesionalnost poboljšanjem transparentnosti i pravedne zastupljenosti i jamčenjem potpunog pridržavanja zapošljavanja u javnom sektoru na osnovi zasluga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | najoštrije osuđuje napad na državni parlament 27. travnja 2017., koji predstavlja napad na demokraciju i tijekom kojeg je nekoliko parlamentarnih zastupnika i novinara zadobilo teške ozljede te poziva da se počinitelji identificiraju i privedu pravdi; pozdravlja trenutnu istragu i suđenje za isto; naglašava da bi uspostava odgovornosti za ove oblike nasilja trebala biti nastavljena u skladu sa zakonom te na transparentan, nezavisan i prikladan način; nadalje, osuđuje bilo kakav oblik ometanja i zlouporabe postupaka parlamenta ili predsjedničkih ovlasti koje krše Ustav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | u potpunosti podržava preporuku Komisije i potonju odluku Vijeća, kojima se lipanj 2019. postavlja kao datum otvaranja pregovora o pristupanju, čime se odaje priznanje naporima uloženim u provedbu reformi; smatra da će brzo otvaranje postupka analitičkog pregleda i pregovori za pristupanje EU-u poduprijeti i produbiti zamah reforme; smatra da bi otvaranje pregovora pružilo daljnji poticaj za demokratizaciju i poboljšalo nadzor i odgovornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja službenu pozivnicu kojom je NATO 11. srpnja 2018. pozvao tu državu na početak pregovora o pridruživanju organizaciji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da bi članstvo bivše jugoslavenske republike Makedonije u NATO-u moglo pridonijeti postizanju veće sigurnosti i političke stabilnosti u jugoistočnoj Europi; poziva sve države članice EU-a koje su članice NATO-a da aktivno podupru pristupanje Makedonije NATO-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podržava nadolazeći prelazak države u drugu fazu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i njezino uključenje u Jadransko-jonsku inicijativu te poziva Vijeće da uključi državu u Strategiju EU-a za jadransku i jonsku regiju; |
| --- | --- |

13.

Demokratizacija

| 14. | pozdravlja početne korake poduzete u cilju ponovnog uvođenja kontrola i ravnoteže te u cilju sve većeg uključivanja kroz mjere kojima se poboljšava okruženje u kojem posluju nezavisne nadzorne institucije, mediji i organizacije civilnog društva; pozdravlja konstruktivni dijalog između vlade i organizacija civilnog društva i ulogu koju su one imale u osiguravanju sustava provjere i ravnoteže; ističe da bi temeljne izmjene trebalo uvoditi u uključivoj i otvorenoj političkoj atmosferi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cijeni napore vlade usmjerene na sprječavanje nazadovanja i ukidanje preostalih elemenata koji upućuju na talački položaj države i potiče povećanje tih napora; podsjeća na to da je bivša jugoslavenska republika Makedonija bila vodeća država u postupku pristupanja EU-u na početku 21. stoljeća; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja poboljšanja izbornog zakonodavstva, ali naglašava potrebu za pravovremenom revizijom izbornog zakona na način da se uzmu u obzir preporuke OESS-a/ODIHR-a, Venecijanske komisije i GRECO-a o financiranju kampanja i o političkim strankama; naglašava da su potrebni dodatni napori kako bi se spriječili i istražili bilo kakvi oblici zastrašivanja glasača; potiče političke stranke da demokratiziraju svoje interne postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva vlasti da dovrše prekinuti popis stanovništva koji bi mogao pružiti precizne statističke podatke o stanovništvu koji bi služili kao osnovica za razvojne programe vlade i odgovarajuće planiranje proračuna, uz organiziranje izbora i izračunavanja rezultata izbora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja nastavak sastanaka Zajedničkog parlamentarnog odbora bivše jugoslavenske republike Makedonije i EU-a i potiče daljnji konstruktivan rad unutar tog interparlamentarnog pravnog okvira; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja pokretanje procesa, takozvanog „dijaloga Jean Monnet”, u Ohridu 17. i 18. svibnja 2018., nakon čega su sve stranke jednoglasnom odlukom donijele etički kodeks; potiče radnu skupinu za reforme i rad Sobranie da pregledaju Poslovnik Europskog parlamenta te iznesu prijedloge izmjena i vremenski okvir za njihovo donošenje u prioritetnim područjima navedenima u zaključcima iz Ohrida; potiče sve dionike uključene u politički postupak da nastave osnaživati kulturu kompromisa i konstruktivni politički dijalog, posebice među zastupnicima u parlamentu, te da se suzdrže od bilo kakvog ometanja koje bi moglo štetiti djelotvornom funkcioniranju parlamenta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | preporučuje da makedonski parlament maksimalno iskoristi svoje nadzorne i zakonodavne funkcije, pritom oštro ograničavajući korištenje hitnih postupaka koji potkopavaju parlamentarni i javni nadzor; poziva na uspostavu djelotvornog nadzora obavještajnih agencija, praćenja ljudskih prava i temeljnih sloboda u zemlji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja znatne korake koje je vlada napravila kako bi postupno ponovno uspostavila kulturu kompromisa obraćanjem svim dionicima, uključujući i oporbu, s ciljem osnaživanja demokracije i vladavine prava uz iskrenu želju za reformama koje bi se provele na uključiv i transparentan način; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na početak učinkovite provedbe strategije za reformu javne uprave te na uspostavu jasnih granica odgovornosti; ističe važnost zapošljavanja na temelju zasluga i otvorenog natjecanja za sva radna mjesta i poziva na povećanje kapaciteta za upravljanje ljudskim resursima; poziva na poboljšanje mjera za povećanje sposobnosti sektorskog i financijskog planiranja u javnoj upravi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja jačanje vladinih procesa decentralizacije uz usvajanje akcijskog plana za decentralizaciju i razvoj za razdoblje od 2018. do 2020. kao važan korak prema rješavanju problema slabog financiranja i razine usluga u općinama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja sadašnje napore za promoviranje dobrog upravljanja, odgovornosti i slobode medija, za povećanje transparentnosti i poboljšanje pristupa javnim informacijama, uključujući objavu izdataka državnih institucija; poziva na daljnje korake kojima će se jamčiti pravo građana na pristup javnim informacijama; poziva na daljnje ulaganje napora kako bi se povećala uključivost procesa donošenja odluka te kako bi se poboljšala koordinacija među institucijama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na daljnji napredak u digitalizaciji javnih informacija kako bi bile pristupačnije, te potiče vlasti na pronalazak inovativnih e-rješenja kojima bi se povećala transparentnost, pojednostavio pristup javnim informacijama te smanjila s tim povezana birokracija; |
| --- | --- |

25.

Vladavina prava

| 26. | podsjeća na to da su pravilno funkcioniranje pravnog sustava i učinkovita borba protiv korupcije od najveće važnosti u postupku pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja strategiju za reformu pravosuđa s ciljem obnove neovisnosti sudstva, povećanja odgovornosti i profesionalnosti, zaustavljanja političkog upletanja i selektivne pravde te poziva vladu države i druge aktere da pojačaju napore za odgovarajuću provedbu strategije za reformu pravosuđa uvođenjem ispravnih mehanizama nadzora i procjene; ističe potrebu za dovršetkom zakonodavnih izmjena u skladu s preporukama Venecijanske komisije; poziva na kontinuiranu prilagodbu i provedbu mjera predviđenih strategijom za reformu pravosuđa; ističe da se treba uložiti dodatan trud u obranu pravosuđa od političkog uplitanja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja uspostavu Vijeća za pravosudnu etiku u siječnju 2018. i organizaciju treninga Sudačke i tužiteljske akademije o etičkom ponašanju za suce da bi se spriječili sukobi interesa i uspostavile antikorupcijske mjere; |
| --- | --- |

28.

| 29. | i dalje je zabrinut zbog raširene korupcije i pozdravlja početna postignuća u njezinu sprječavanju te pokretanju sudskih postupaka zbog nje; zabrinut je zbog ograničenog broja pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije na visokoj razini, no prima na znanje prve sudske presude u slučajevima korupcije i zloupotrebe moći te događaje od 27. travnja 2017.; poziva na nastavak napora za uspostavljanje evidencije istraga, kaznenih postupaka i pravomoćnih osuda u slučajevima korupcije na visokoj razini i u slučajevima organiziranog kriminala; pohvaljuje rad Ureda posebnog tužitelja koji se odvija u teškim okolnostima te je i dalje zabrinut zbog napadanja i opstruiranja njegova rada te zbog nedostatka suradnje drugih ustanova; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva vlasti da pojačaju borbu protiv pranja novca i sukoba interesa uspostavom i jačanjem kapaciteta skupina za borbu protiv korupcije, kriminala i za financijske istrage, te zamrzavanjem, oduzimanjem, povratom i upravljanjem imovinom; poziva vlasti da uspostave evidenciju istraga i kaznenih postupaka i da povećaju broj osuda u slučajevima pranja novca i financijskog kriminala na visokoj razini; pozdravlja donošenje zakona o zaštiti zviždača koji osigurava bolju zaštitu zviždača i osnažuje antikorupcijsku politiku vlade; poziva na hitnu reformu zakona o borbi protiv korupcije, financijskoj kontroli i javnoj nabavi; potiče reforme općeg pravnog okvira kako bi Državna komisija za sprečavanje korupcije dobila jasne ovlasti i mogla potpuno nezavisno raditi te kako bi Ured javnog tužitelja protiv organiziranog zločina i korupcije mogao redovno obavljati istrage; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da su korupcija i organizirani kriminal široko rasprostranjeni u regiji te da predstavljaju i prepreku demokratskom, socijalnom i gospodarskom razvoju zemlje; smatra da je regionalna strategija i pojačana suradnja između svih zemalja u regiji ključna za učinkovitije rješavanje tih pitanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na političku i pravnu odgovornost za kaznena djela, uključujući kaznena djela u vezi sa skandalom prisluškivanja telefonskih razgovora; potiče Parlament da dovrši reformu obavještajnih službi te time osigura prikladan vanjski nadzor sigurnosnih i obavještajnih agencija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva vlasti da poduzmu odlučne mjere za razbijanje kriminalnih mreža koje se bave trgovinom ljudima, oružjem i drogom te da povećaju institucionalni kapacitet i međuinstitucionalnu suradnju između agencija za izvršavanje zakonodavstva, te poboljšaju evidenciju istraga, kaznenih postupaka te pravomoćnih presuda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prima na znanje napore i konstruktivnu ulogu koju zemlja igra u rješavanju europske migracijske i izbjegličke krize; poziva na daljnje ulaganje napora i daljnja poboljšanja u sustavu azila i upravljanju migracijama; potiče državu da poveća i produbi uzajamno korisnu regionalnu suradnju i partnerstvo s Frontexom novim sporazumom o statusu u cilju razbijanja mreža trgovine ljudima; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je potrebno zajamčiti da se s izbjeglicama, osobito sa ženama i djecom koja se prijavljuju za azil u državi ili prolaze njezinim državnim područjem, postupa u skladu s međunarodnim zakonima i zakonima EU-a; |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da je nužno da vlasti nastave ulagati i pojačaju ulaganje napora u suzbijanje islamskog radikalizma i stranih terorista; poziva na provedbu tih napora povećanom suradnjom između sigurnosnih agencija i organizacija civilnog društva, religijskih vođa, lokalnih zajednica i ostalih državnih institucija na području obrazovanja, zdravstva i sektora socijalnih usluga; poziva na to da sigurnosne službe kontinuirano prate strane borce koji se vraćaju, na njihovu odgovarajuću ponovnu integraciju u društvo te na stalnu razmjenu informacija s tijelima EU-a i susjednih zemalja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na daljnja poboljšanja pravosudnog sustava za djecu; poziva nadležna tijela da izdvoje dovoljna sredstva iz proračuna za provedbu zakona o pravdi za djecu i da poboljšaju sustave podrške za djevojčice i dječake koji su žrtve nasilja i zlostavljanja te djecu u sukobu sa zakonom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva mađarske vlasti da dostave sve relevantne informacije i potrebna objašnjenja u vezi s predmetom bivšeg makedonskog premijera Gruevskog, koji je uz tajnu diplomatsku pomoć Mađarske pobjegao iz zemlje kako bi izbjegao zatvorsku kaznu; smatra da to predstavlja upletanje u unutarnje poslove bivše jugoslavenske republike Makedonije te, posebno, čin nepoštovanja pravosuđa i vladavine prava u toj zemlji; prima na znanje zahtjev za izručenje koji su izdala nadležna tijela u Skoplju i očekuje da će Mađarska djelovati strogo u skladu s relevantnim nacionalnim i međunarodnim zakonima te da će potvrdno odgovoriti na taj zahtjev; |
| --- | --- |

38.

Temeljna prava i civilno društvo

| 39. | pozdravlja mjere za izgradnju većeg povjerenja između zajednica i poziva na uključivu i transparentnu reformu otvorenih aspekata provedbe Ohridskog okvirnog sporazuma; smatra da je ključno osigurati potpunu afirmaciju etničkih manjina u javnom životu; poziva na daljnje mjere za poticanje uključenja manjina u obrazovanje s ciljem poticanja socijalne kohezije i integracije zajednica; |
| --- | --- |

39.

| 40. | smatra da se makedonski pravni postupci moraju nastaviti u skladu s postupcima u toj zemlji te da Nikola Gruevski mora odgovarati pred makedonskim pravosudnim sustavom; poziva Mađarsku da poštuje neovisnost makedonskog pravosudnog sustava i vladavinu prava u zemlji, ponovno razmotri politički azil koji je dodijelila Nikoli Gruevskom te da ga izruči Skoplju; od svih uključenih strana očekuje da postupaju strogo u skladu s relevantnim nacionalnim i međunarodnim zakonima; ističe da se ti sudski postupci ne bi smjeli politizirati; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja reforme i nastojanja u pogledu postupnog usklađivanja pravnog okvira sa standardima EU-a, odluku države o zauzimanju pozicije promatrača u Agenciji Europske unije za temeljna prava i ratifikaciju većine međunarodnih instrumenata za ljudska prava; potiče punu implementaciju standarda za ljudska prava i dokumente politika poput Europske konvencije o ljudskim pravima (ECHR), uz osobitu pozornost posvećenu pravu na pošteno suđenje, slobodu okupljanja i udruživanja, pravu na život, slobodu izražavanja i poštivanje privatnog i obiteljskog života; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da donošenje zakona o uporabi jezika predstavlja važno postignuće i žali zbog taktika remećenja kojima je cilj narušiti donošenje zakona u skladu sa standardnim procedurama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja odluku države da ratificira Istanbulsku konvenciju od 23. ožujka 2018. i poziva je da dovrši pravne reforme za borbu protiv diskriminacije i nasilja nad ženama, djevojčicama i djecom i da nastavi iskorjenjivati nasilje u obitelji i rodno uvjetovano nasilje koje je još uvijek široko rasprostranjeno; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava potrebu da se osigura autonomija i adekvatni ljudski i financijski resursi za nezavisna nadzorna tijela; pohvaljuje ulogu Ureda ombudsmana u ostvarivanju ljudskih prava i naglašava da je potrebno uspostaviti sustav praćenja mjera poduzetih u vezi s odlukama ombudsmana; |
| --- | --- |

44.

| 45. | i dalje izražava zabrinutost zbog teške situacije osoba s posebnim potrebama i postojane diskriminacije protiv njih; poziva na učinkovitu provedbu postojećih instrumenata i strategija; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja početne korake koji se poduzimaju u cilju jačanja prevencije diskriminacije i potiče vlasti da uključe seksualnu orijentaciju i rodni identitet kao diskriminacijske osnove u Zakon o prevenciji i zaštiti od diskriminacije; poziva vlasti da izdvoje prikladna sredstva za provedbu Nacionalne strategije za jednakost i nediskriminaciju za razdoblje od 2016. do 2020.; potiče vlasti da počnu učinkovito rješavati zločin iz mržnje i govor mržnje usmjerene protiv manjina, uključujući osjetljive skupine poput romske manjine i zajednice LGBTI te da kazni homofobno i transfobno nasilje i pozive na nasilje; i dalje izražava zabrinutost zbog još uvijek prisutnih društvenih predrasuda i govora mržnje protiv LGBTI osoba u medijima, na internetu i na društvenim mrežama; poziva vlasti da osiguraju učinkovitu zaštitu i uspostave odvraćajuće i proporcionalne sankcije za govor mržnje, homofobna/transfobna djela i nasilje; ističe potrebu za omogućavanjem pristupa zdravstvenoj skrbi za transrodne osobe; žali zbog kontinuiranih nedostataka u radu Povjerenstva za zaštitu od diskriminacije; pozdravlja uspostavu međustranačke parlamentarne skupine za prava zajednice LGBTI i međustranačke parlamentarne skupine za prava romske manjine; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na to da se strategije i zakoni u području prava pripadnika manjinskih skupina i njihove zaštite u potpunosti provode i da ih se podržava javnim sredstvima; ustraje u tome da se poduzmu mjere za dodatno poboljšanje stopa obrazovanja, zapošljavanja, zdravstvene skrbi, smještaja, pristupa dobrima i uslugama te životnih uvjeta za Rome, uz osudu segregacije u školama i drugih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja znatan napredak u operativnom okruženju organizacija civilnog društva te u savjetovanju s njima, uključujući osnivanje Vijeća za suradnju s civilnim društvom; naglašava potrebu za jačanjem pravnog, financijskog, administrativnog i političkog okvira, među ostalim i zakonima o zakladama i donacijama; naglašava važnost strukturiranog sudjelovanja organizacija civilnog društva redovitijim, sveobuhvatnijim, nediskriminatornim i predvidljivijim savjetodavnim postupkom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponovno izražava svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima na području bivše Jugoslavije (REKOM); potiče vladu da u tom smislu preuzme inicijativu; naglašava važnost tog procesa i aktivne uključenosti svih regionalnih političkih vođa kako bi REKOM započeo s radom bez daljnje odgode; skreće pozornost na Koaliciju za REKOM-ov prijedlog akcijskog plana za REKOM, s jasnim datumima i referentnim vrijednostima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja pojačane napore vlade da ubrza postupak deinstitucionalizacije i reformi socijalnog sektora; pohvaljuje nastojanja u pogledu prestanka smještanja djece u velike javne institucije i preusmjeravanja na uspostavu obitelji i osiguravanje usluga skrbi unutar zajednice; poziva vlasti da hitno poduzmu mjere da bi se smanjila rastuća stopa perinatalne smrtnosti i uspostavio sustav za analizu uzroka ovog alarmantnog trenda; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja partnerstvo između vlade i Nacionalnog vijeća mladih provedbom programa Jamstva za mlade kao dobar mehanizam suradnje između mladih i donositelja odluka u formulaciji i provedbi politika za mlade; poziva vladu da poveća razinu financijske potpore organizacijama za mlade i mladima kako bi riješila problem odljeva mozgova; |
| --- | --- |

51.

Mediji

| 52. | ističe ključnu ulogu nezavisnih medija za demokratsku i poticajnu okolinu; primjećuje skromna poboljšanja u okruženju u kojem djeluju mediji i u uvjetima neovisnog izvješćivanja; poziva na inicijative usmjerene na stvaranje okruženja pogodnog za profesionalno djelovanje svih dionika medija, bez ikakvih unutarnjih ili vanjskih utjecaja, kao i za istraživačko novinarstvo; pozdravlja ukidanje medijskog oglašavanja koje sponzorira država na temelju političkih preferencija kao važne mjere kojom se potiču ravnopravni uvjeti u tom sektoru te poziva na daljnje zaštitne mjere protiv politizacije medija; ističe potrebu za jačanjem neovisnosti i kapaciteta medijskog regulatornog tijela i javne radiotelevizije; poziva na provedbu mjera koje će povećati zaštitu radnih i socijalnih prava novinara i osigurati da nasilje, zlostavljanje i prijetnje čija su meta novinari neće proći nekažnjeno, što bi također doprinijelo smanjenju autocenzure koja prevladava u medijima; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja poboljšanja u osiguravanju pristupa informacijama; naglašava potrebu za ažuriranjem pravila o medijskim uslugama i o pristupu javnim informacijama; naglašava potrebu da se pokaže nulta tolerancija u pogledu prijetnji, zastrašivanja novinara i napada na novinare učinkovitim praćenjem, prikladnom registracijom i temeljitom istragom takvih incidenata; osuđuje svaki oblik govora mržnje i provokativni jezik; poziva na učinkovite mjere suzbijanja ovakvog djelovanja i suzbijanja kršenja novinarskog etičkog kodeksa na internetu; nadalje, ističe potrebu hitne reforme medijskog sektora kojom bi se ojačala Agencija za audio i audiovizualne medijske usluge i zajamčilo objektivno i profesionalno izvještavanje; |
| --- | --- |

53.

Gospodarstvo

| 54. | ističe da je potrebno poboljšati poslovno okružje fiskalnom prilagodbom i regulatornom transparentnošću i pouzdanošću, te rješavanjem preostalih manjkavosti u području vladavine prava, zamršenih regulatornih postupaka i proizvoljnih inspekcija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče vlasti da riješe problem velikog neformalnog gospodarstva i stalne probleme utaje poreza te loše izvršenje ugovora koji i dalje odvraćaju izravna strana ulaganja; ističe potrebu za provođenjem mjera o javnoj nabavi i unutarnjoj financijskoj kontroli; konstatira potrebu za poboljšanjem transparentnosti podataka o potrošnji javnih sredstava, javnoj nabavi, o državnoj potpori i o upotrebi sredstava EU-a: poziva na uvođenje mjera kojima se poboljšava planiranje, programiranje i upravljanje kapacitetima nacionalnih struktura Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva vladu da učini digitalizaciju jednim od svojih temeljnih međusektorskih prioriteta; poziva da se bez odgode izradi dugoročna digitalna strategija, uključujući, između ostalog, strategiju za e-upravljanje, IKT strategiju i nacionalnu strategije za kibersigurnost; naglašava da bi sveobuhvatan digitalni program poboljšao gospodarsku okolinu i uspješnost, te omogućio veću transparentnost i učinkovitost javne uprave i službi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | cijeni nastojanja vlade da poboljša uvjete za mlade i osnaži doprinos mladih u politici, primjerice Nacionalnom strategijom za mlade (2016. – 2025.); potiče vladu da se bori s visokom stopom nezaposlenosti mladih premošćivanjem jaza između vještina mladih osoba s diplomom i potreba privatnih poduzeća; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče vladu na rješavanje problema dugoročne nezaposlenosti, nezaposlenosti mladih i niske razine sudjelovanja žena na tržištu rada na sveobuhvatan i inovativan način; poziva na hitne reforme obrazovnog sustava kako bi se osiguralo da stečene vještine odgovaraju potrebama tržišta rada, te time spriječio odljev mozgova; potiče vladu na osmišljavanje strategije digitalnih vještina i poticanje digitalne pismenosti među stanovništvom; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da je bivša jugoslavenska republika Makedonija posljednji popis stanovništva provela 2002. godine; naglašava važnost provedbe novog i dugo očekivanog popisa stanovništva kako bi se dobila ažurirana i realistična demografska statistika u skladu sa standardima EU-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja činjenicu da je makedonski Parlament usvojio novi zakon o energetici koji nadomješta treći energetski paket EU-a i potpuno je kompatibilan s Ugovorom o energetskoj zajednici; poziva vlasti da se koncentriraju na reforme energetskog tržišta te da zajamče sigurnost opskrbe i diversifikaciju izvora energije, posebice obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | prima na znanje brojne planirane infrastrukturne projekte unutar zaštićenih područja koji bi mogli imati značajan utjecaj na buduća područja Natura 2000; u tom pogledu traži da se poštuju preporuke Stalnog odbora Bernske konvencije (br. 184(2015)) i obustavi provedba projekata na području nacionalnog parka Mavrovo sve dok se ne provede strateška procjena utjecaja na okoliš u skladu sa zakonodavstvom EU-a u području zaštite okoliša; nadalje, traži da se poštuje odluka UNESCO-ova Odbora za svjetsku baštinu (40 COM 7B.68) o prirodnoj i kulturnoj baštini ohridske regije te da se prije poduzimanja daljnjih koraka provedu sveobuhvatna strateška procjena utjecaja na okoliš i procjena utjecaja na baštinu; poziva da se izradi nacionalna hidroenergetska strategija u skladu sa zakonodavstvom EU-a o okolišu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | potiče državu da razvija konkurentnost na tržištu plina i električne energije s ciljem potpunog razdvajanja komunalnih poduzeća u skladu s trećim energetskim paketom EU-a; poziva na znatna poboljšanja u pogledu energetske učinkovitosti, proizvodnje obnovljive energije i borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pohvaljuje bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju zbog ratifikacije Pariškog sporazuma 9. siječnja 2018., jer je borba protiv klimatskih promjena ostvariva samo zajedničkim naporima; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja pozitivan pristup vlade regionalnoj suradnji i dobrosusjedskim odnosima, te njezino aktivno sudjelovanje u regionalnim inicijativama poput Procesa suradnje u jugoistočnoj Europi, Vijeća za regionalnu suradnju, CEFTA-e, Zapadnobalkanske šestorke, Ugovora o Energetskoj zajednici, Sporazuma o Europskom zajedničkom zračnom prostoru, Srednjoeuropske inicijative, Regionalne inicijative za migracije, azil i izbjeglice (MARRI) te Procesa „Brdo-Brijuni”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja predanost države projektima povezivosti u okviru Berlinskog procesa; utvrđuje potrebu da se cestovni promet diversificira provedbom mjera za reformu željezničkog sustava nadgradnjom ili izgradnjom željezničkih veza iz Skopja do glavnih gradova susjednih država; poziva na veći napredak u finalizaciji željezničkih i cestovnih veza unutar koridora VIII i X; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva na daljnje olakšavanje trgovine i carine te na diversifikaciju izvoza, uključujući korištenje potencijala za regionalnu trgovinu; poziva Komisiju da zemlju izuzme iz sigurnosnih mjera za čelik i aluminij; |
| --- | --- |

66.

| 67. | izražava zabrinutost zbog alarmantne razine onečišćenja zraka u Skopju i drugim izrazito onečišćenim gradovima te poziva državne i lokalne vlasti da hitno poduzmu primjerene mjere kojima će se uhvatiti u koštac s tom kriznom situacijom, poput mjera za praćenje i poboljšanje kvalitete zraka, uključujući poboljšanje javnog prijevoza i učinkovite planove mobilnosti; poziva državu da pod hitno uskladi zakonodavstvo s pravnom stečevinom kad je riječ o očuvanju okoliša, prirode i klime; potiče na razvijanje sustava upravljanja otpadom; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladi i parlamentu bivše jugoslavenske republike Makedonije. |
| --- | --- |

68.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/146 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/146

---

P8_TA(2018)0481

Izvješće o Albaniji za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Albaniji za 2018. (2018/2147(INI))

(2020/C 363/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Albanije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Albanije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i Solunski program za zapadni Balkan,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 26. – 27. lipnja 2014. o tome da se Albaniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 26. – 27. lipnja 2014. o tome da se Albaniji dodijeli status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća za opće poslove od 26. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća za opće poslove od 26. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 28. – 29. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog vijeća od 28. – 29. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir preporuke visokog povjerenika Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) za nacionalne manjine o nacrtu sekundarnog zakonodavstva za zaštitu nacionalnih manjina u Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke visokog povjerenika Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) za nacionalne manjine o nacrtu sekundarnog zakonodavstva za zaštitu nacionalnih manjina u Albaniji,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir deveti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između Albanije i EU-a održan 15. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deveti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između Albanije i EU-a održan 15. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Albaniji za 2018.” (SWD(2018)0151), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Albaniji za 2018.” (SWD(2018)0151),

| — | uzimajući u obzir usvojene preporuke s 12. sastanka Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Albanije održanog u Tirani 12. – 13. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usvojene preporuke s 12. sastanka Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Albanije održanog u Tirani 12. – 13. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezultat istraživanja o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu iz 2017. kojemu je Komisija pružila podršku i koje su proveli Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultat istraživanja o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu iz 2017. kojemu je Komisija pružila podršku i koje su proveli Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi naslovljen „Rodna ravnopravnost i osnaživanje žena: vanjskim odnosima EU-a do preobrazbe života djevojčica i žena 2016. – 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Albaniji,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0334/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0334/2018),

| A. | budući da proces proširenja EU-a i dalje predstavlja strateško ulaganje u mir, demokraciju, prosperitet, sigurnost i stabilnost u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da proces proširenja EU-a i dalje predstavlja strateško ulaganje u mir, demokraciju, prosperitet, sigurnost i stabilnost u Europi;

| B. | budući da Albanija kontinuirano napreduje prema ispunjenju političkih kriterija te ostvarenju pet ključnih prioriteta za otvaranje pregovora o pristupanju, kao i konsolidaciji demokratskih institucija i praksi; |
| --- | --- |

B.

budući da Albanija kontinuirano napreduje prema ispunjenju političkih kriterija te ostvarenju pet ključnih prioriteta za otvaranje pregovora o pristupanju, kao i konsolidaciji demokratskih institucija i praksi;

| C. | budući da je Komisija, u svjetlu napretka postignutog u ostvarenju pet ključnih prioriteta, predložila otvaranje pregovora o pristupanju s Albanijom; budući da će pregovori o pristupanju EU-u omogućiti veći nadzor i poslužiti kao snažan katalizator za provedbu daljnjih reformi i konsolidaciju demokratskih institucija i praksi; |
| --- | --- |

C.

budući da je Komisija, u svjetlu napretka postignutog u ostvarenju pet ključnih prioriteta, predložila otvaranje pregovora o pristupanju s Albanijom; budući da će pregovori o pristupanju EU-u omogućiti veći nadzor i poslužiti kao snažan katalizator za provedbu daljnjih reformi i konsolidaciju demokratskih institucija i praksi;

| D. | budući da je 28. lipnja 2018. Europsko vijeće poduprlo zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima je zacrtan put ka otvaranju pristupnih pregovora u lipnju 2019.; |
| --- | --- |

D.

budući da je 28. lipnja 2018. Europsko vijeće poduprlo zaključke Vijeća od 26. lipnja 2018. kojima je zacrtan put ka otvaranju pristupnih pregovora u lipnju 2019.;

| E. | budući da izazovi i dalje postoje te da je potrebno njihovo brzo i učinkovito rješavanje u duhu dijaloga i suradnje; |
| --- | --- |

E.

budući da izazovi i dalje postoje te da je potrebno njihovo brzo i učinkovito rješavanje u duhu dijaloga i suradnje;

| F. | budući da je konstruktivan dijalog između vlade i oporbe o reformama u vezi s EU-om i dalje ključan za ostvarivanje napretka u provedbi programa reformi u korist građana te za približavanje te zemlje EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da je konstruktivan dijalog između vlade i oporbe o reformama u vezi s EU-om i dalje ključan za ostvarivanje napretka u provedbi programa reformi u korist građana te za približavanje te zemlje EU-u;

| G. | budući da šira javnost u Albaniji podržava njezino pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

G.

budući da šira javnost u Albaniji podržava njezino pristupanje EU-u;

| H. | budući da je vladavina prava temeljna vrijednost na kojoj se zasniva EU te je u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su za rješavanje važnih izazova koji su i dalje prisutni u ovom području potrebne reforme, prije svega jamčenje neovisnog, nepristranog, odgovornog i učinkovitog pravosuđa, kao i u područjima borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala te zaštite temeljnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je vladavina prava temeljna vrijednost na kojoj se zasniva EU te je u središtu procesa proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja; budući da su za rješavanje važnih izazova koji su i dalje prisutni u ovom području potrebne reforme, prije svega jamčenje neovisnog, nepristranog, odgovornog i učinkovitog pravosuđa, kao i u područjima borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala te zaštite temeljnih prava;

| I. | budući da su zaštita vjerskih sloboda, kulturne baštine i prava manjina među temeljnim vrijednostima Europske unije; |
| --- | --- |

I.

budući da su zaštita vjerskih sloboda, kulturne baštine i prava manjina među temeljnim vrijednostima Europske unije;

| J. | budući da je Albanija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, osobito uključujući Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. (br. 87) i Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949. (br. 98); |
| --- | --- |

J.

budući da je Albanija ratificirala sve temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, osobito uključujući Konvenciju o slobodi udruživanja i zaštiti prava na organiziranje iz 1948. (br. 87) i Konvenciju o pravu na organiziranje i kolektivno pregovaranje iz 1949. (br. 98);

| K. | budući da se svaka država kandidatkinja za proširenje pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi; |
| --- | --- |

K.

budući da se svaka država kandidatkinja za proširenje pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi;

| L. | budući da su regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi ključni za napredak Albanije na putu prema pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da su regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi ključni za napredak Albanije na putu prema pristupanju EU-u;

| 1. | pozdravlja sve veći trud koji Albanija ulaže u tom pogledu, zahvaljujući čemu dolazi do stalnog napretka po pitanju provedbe reformi povezanih s EU-om, posebno u području sveobuhvatne reforme pravosuđa; poziva Albaniju da konsolidira provedene reforme te da u svim poglavljima nastavi s pripremama za ispunjavanje obveza za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | u potpunosti podržava preporuku Komisije za otvaranje pregovora o pristupanju s obzirom na trud koji je Albanija uložila u provedbu reformi; prima na znanje odluku Vijeća o ponovnom ocjenjivanju stanja u lipnju 2019.; pozdravlja jasan put koji je utvrđen prema početku pregovora o pristupanju 2019. i naglašava činjenicu da je započeo pripremni proces pregleda; podsjeća da će odluka o pokretanju pristupnih pregovora ovisiti o daljnjem napretku ostvarenom u okviru procesa reformi, poziva Vijeće da nepristrano i pravedno ocijeni napredak koji je zemlja ostvarila i da sazove prvu Međuvladinu konferenciju do kraja te godine te u tu svrhu potiče Albaniju da zadrži zamah u provedbi reformi; smatra da bi otvaranje pregovora pozitivno doprinijelo jačanju demokracije i vladavine prava pružanjem daljnjeg poticaja za provedbu reformi i poboljšanjem nadzora nad njima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da primijeni pojačani pristup u pregovorima o poglavlju 23. (pravosuđe i temeljna prava) i poglavlju 24. (pravda, sloboda i sigurnost); |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je potrebno poboljšati nadzorni kapacitet parlamenta Albanije, među ostalim i u postupku pristupanja EU-u; poziva na učinkovitiju upotrebu različitih nadzornih mehanizama i institucija, uključujući istražne odbore; pozdravlja činjenicu da je parlament Albanije donio Kodeks ponašanja, koji će povećati integritet i transparentnost parlamentarnog postupka te povjerenje javnosti u tu instituciju; ističe potrebu za mehanizmom provedbe, uključujući sankcije, kojim bi se postigla učinkovitost Kodeksa; ističe središnju ulogu Odbora za integraciju u EU i odgovornost Nacionalnog vijeća za europske integracije kao savjetodavnog foruma za pripreme za pristupanje; poziva na daljnju suradnju s albanskim parlamentom u okviru Programa Europskog parlamenta za potporu parlamentima pretpristupnih zemalja kako bi se poboljšala njegova sposobnost da izrađuje kvalitetno zakonodavstvo usklađeno s europskom pravnom stečevinom i da provodi nadzor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost podizanja razine osviještenosti stanovništva o procesu pristupanja EU-u i ulozi uključenih institucija EU-a i Albanije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | potiče na djelovanje te zakonodavne i administrativne mjere u pogledu preostalih preporuka Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS/ODIHR); ističe da je potrebna uključiva i pravovremena izborna reforma u cilju povećanja povjerenja javnosti u izborni proces; podsjeća na potrebu posvećivanja dužne pozornosti navodima o nezakonitom i neprijavljenom financiranju političkih stranaka; pozdravlja rad ad hoc Odbora za izbornu reformu parlamenta Albanije povezan s nezavisnošću i depolitizacijom izborne administracije, transparentnošću u financiranju kampanja, registracijom glasača, kupovinom glasova, upotrebom novih glasačkih tehnologija i glasovanjem izvan zemlje te ga snažno poziva na postizanje konsenzusa oko potrebnih reformi i na njihovo pravovremeno donošenje prije lokalnih izbora 2019.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja reviziju albanskog zakona o financiranju političkih stranaka; ponovno poziva političke stranke u zemlji da ispune svoju dužnost i pobrinu se da se na javne funkcije u svim granama i na svim razinama vlasti ne imenuju počinitelji kaznenih djela; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponavlja da su konstruktivan politički dijalog, spremnost na kompromis, održiva međustranačka suradnja i nepokolebljiva predanost provedbi i konsolidaciji reformi u svih pet ključnih prioritetnih područja nužni za napredak u postupku pristupanja EU-u i za pravilno funkcioniranje demokratskog režima; pozdravlja rastuću dvostranačku suradnju i široki međustranački konsenzus koji je postignut u rješavanju određenih ključnih reformi; potiče sve političke snage na poduzimanje daljnjih napora kako bi se uspostavio iskren politički dijalog i ostvarila konstruktivna suradnja među njima, čime se podupire proces reformi; ponavlja da snažno vjeruje da bi se politički dijalog trebao odvijati unutar demokratskih institucija; izražava veliku zabrinutost zbog toga što je oporba nakon ljetne stanke 2018. godine de facto bojkotirala parlamentarni postupak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe činjenicu da je reforma pravosuđa jedan od glavnih zahtjeva stanovnika Albanije i preduvjet za ponovnu izgradnju povjerenja u vladavinu prava, javne institucije i političke predstavnike; ponavlja da vjerodostojnost i učinkovitost cijelog procesa reformi, osobito borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, kao i poštovanje prava vlasništva, ovise o uspjehu postupka provjere i kontinuiranoj i odlučnoj provedbi reforme pravosuđa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja napredak ostvaren u reformi pravosuđa u smjeru povećanja neovisnosti, odgovornosti, profesionalnosti i učinkovitosti pravosudnih institucija zemlje te u poboljšanju povjerenja ljudi u sudska tijela; izražava žaljenje zbog toga što je pravosuđe i dalje sporo i neučinkovito; primjećuje da je postupak ponovne evaluacije za sve suce i tužitelje i donio prve opipljive rezultate; pozdravlja činjenicu da je većina prioritetnih predmeta već obrađena; međutim, poziva albanske vlasti da još više ubrzaju nepristrani postupak provjere, ali da ne dovode u pitanje kvalitetu ili pravednost; naglašava važnost provedbe postupka provjere u skladu s najvišim međunarodnim standardima i potiče Albaniju na nastavak suradnje s međunarodnim promatračkim operacijama; prima na znanje prva razrješenja i dobrovoljna odstupanja s dužnosti kandidata prije njihovih saslušanja; u tom pogledu smatra da je priprema sljedeće generacije sudaca i tužitelja još važnija, stoga izražava žaljenje što političke stranke u Albaniji još nisu postigle sporazum o potrebnim izmjenama zakona o statusu sudaca i tužitelja u pogledu većeg kapaciteta zapošljavanja i osposobljavanja; potiče na to da se institucijama za provjeru osiguraju adekvatni financijski i ljudski resursi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče albanske vlasti da što prije dovrše postupak osnivanja novih pravosudnih tijela i ponovno uspostave funkcionalan Ustavni sud i Visoki sud; ističe da učinkovito funkcioniranje tih institucija treba podržati adekvatnim ljudskim i financijskim resursima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja kontinuirani napredak prema uspostavi javne uprave koja je prilagođenija građanima, transparentnija, profesionalnija i nije politizirana, uključujući i na lokalnoj razini; poziva na potpunu provedbu preporuka nadzornih institucija, kao i preporuka pučkog pravobranitelja; također napominje napredak ostvaren u teritorijalnoj reformi i u daljnjoj konsolidaciji, administrativnoj i financijskoj, novouspostavljenih općina, kao i u osnivanju savjetodavnog vijeća u cilju poboljšanja koordinacije između središnjih i lokalnih vlasti; pozdravlja osnivanje lokalnih ureda EU-a i imenovanje koordinatora EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na daljnje povećanje administrativnog kapaciteta institucija i tijela odgovornih za provedbu reformi povezanih s pristupanjem, prijenos zakonodavstva EU-a u nacionalno zakonodavstvo i pripreme pregovora o pristupanju EU-u; |
| --- | --- |

13.

| 14. | budući da je korupcija i dalje velik razlog za zabrinutost, pohvaljuje značajan napredak postignut u pravnom i institucijskom okviru u cilju sprečavanja i iskorjenjivanja korupcije u javnim institucijama; poziva na ulaganje dodatnog truda u smanjenje korupcije koja svakodnevno utječe na život stanovnika Albanije, poboljšanje ulagačke klime te jamčenje pravne sigurnosti ulaganja; ističe da visoki dužnosnici ne smiju ostvarivati korist od činjenice da uživaju povlašteni tretman u usporedbi s običnim građanima, u slučaju da su optuženi; poziva Albaniju da poveća napore u pogledu povećanja upotrebe financijskih istraga i uspostave evidencije zapljene i oduzimanja/povrata kriminalne imovine stečene s pomoću kaznenih djela povezanih s korupcijom i da pokaže opipljive rezultate u borbi protiv trgovine drogom i pranja novca; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja nedavne izmjene u nacionalnom zakonodavstvu o borbi protiv korupcije; ističe da je potrebno dovršiti postupak osnivanja nacionalnog istražnog ureda, posebnog tribunala i posebnog ureda za progon korupcije i organiziranog kriminala; poziva na dodatno poboljšanje međuinstitucijske suradnje i razmjene informacija između policije i tužiteljstva; pozdravlja ponovnu procjenu službenika nadležnih za kazneni progon u okviru zakona o policijskoj provjeri; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da se više pozornosti posveti političkoj i javno-privatnoj korupciji; poziva na jačanje rezultata proaktivnih istraga, kaznenih progona i pravomoćnih presuda u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, uključujući one na visokoj razini; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja napredak ostvaren u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, posebice nedavna uhićenja članova zločinačke skupine Bajri, i poziva da se provedbom akcijskih planova protiv uzgoja kanabisa i dalje ostvaruju opipljivi i održivi rezultati, uključujući u posebnom području suzbijanja uzgoja i trgovine drogama; pozdravlja činjenicu da je albanska policija sve aktivnija u borbi protiv organiziranog kriminala i smatra poticajnim intenzivniju međunarodnu policijsku suradnju Albanije, među ostalim u okviru zajedničkih radnih skupina s državama članicama; vjeruje da je potrebno dodatno konsolidirati suradnju između policije, tijela kaznenog progona i ostalih relevantnih agencija i tijela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva albanske vlasti da poduzmu odlučne mjere za razbijanje kriminalnih mreža koje se bave trgovinom ljudima, oružjem i drogom te da povećaju broj istraga i kaznenih postupaka, kao i pravomoćnih presuda, osobito protiv visoko rangiranih članova skupina organiziranog kriminala; ukazuje na potrebu za ulaganjem više napora u sprečavanje trgovine ljudima, usmjeravajući osobitu pozornost na djecu bez pratnje i djecu žrtve trgovine ljudima, posebice među djecom koja žive na ulici; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poziva albanske vlasti da zajamče efektivno ostvarivanje i učinkovit i transparentan napredak u pogledu zaštite prava vlasništva te da u isto vrijeme vode računa o registraciji i vraćanju imovine te odštetama; poziva na postizanje potrebnog napretka u pogledu digitalizacije i mapiranja imovine; poziva albanske vlasti da na adekvatan način obavještavaju građane o pravima i opcijama koje imaju u pogledu provedbe njihovih zahtjeva; ističe važnost učinkovitog sustava prava vlasništva za jamčenje vladavine prava i pozitivnog ozračja za poslovanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja korake u cilju povećanja zaštite ljudskih prava i prava manjina te jačanja politika u području borbe protiv diskriminacije, uključujući jednako postupanje prema svim manjinama; pozdravlja donošenje okvirnog zakona o manjinama, kojim je ukinuta razlika između nacionalnih manjina i etničko-jezičnih zajednica i kojim je uvedeno načelo samoodređenja, zabrana diskriminacije i pravo na očuvanje kultura, tradicija i materinskog jezika; poziva na njegovu potpunu provedbu i potiče Albaniju da nastavi ulagati napore donošenjem potrebnog sekundarnog zakonodavstva za okvirni zakon, u skladu s europskim standardima, i uz sudjelovanje svih relevantnih dionika u izradi nacrta; ustraje u tome da se poduzmu mjere za dodatno poboljšanje stopa obrazovanja, zdravlja i zapošljavanja te životnih uvjeta Roma, Egipćana i ostalih etničkih manjina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primjećuje napetosti koje su uslijedile nakon incidenta u kojemu je život izgubio Konstantinos Katsifas, član grčke nacionalne manjine s dvojnim (albanskim i grčkim) državljanstvom, kojeg su ustrijelile albanske posebne policijske snage (RENEA) tijekom komemoracije koja se održala u Bularatu 28. listopada 2018. u sjećanje na pale grčke vojnike u Drugom svjetskom ratu; poziva sve strane na suzdržanost i očekuje od albanskih vlasti da provedu istragu i razjasne okolnosti koje su dovele do gubitka života; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja napredak postignut u povećanju sudjelovanja žena i njihove zastupljenosti u politici, osobito uvođenjem sustava rodnih kvota, te jednaku zastupljenost žena u novoj vladi; ponavlja svoju zabrinutost zbog diskriminacije i nedostatka odgovarajućih mjera za zaštitu žena i djevojčica koje pripadaju skupinama u nepovoljnom položaju i marginaliziranim skupinama, kao što su Romkinje (1) i žene s invaliditetom, rodno diskriminirajućih odredbi koje su i dalje prisutne u brojnim zakonima, otežanog pristupa žena pravosuđu, udjela žena na neformalnom tržištu rada i visokog broja slučajeva obiteljskog nasilja nad ženama i djecom, posebice onima koji pripadaju ranjivim skupinama; poziva na adekvatno odgovaranje na ta pitanja i pohvaljuje donošenje rezolucije o borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja i uspostavu parlamentarnog pododbora za rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sa zabrinutošću napominje da žene koje žive u ruralnim i udaljenim područjima te Romkinje i Egipćanke i dalje imaju ograničen pristup osnovnoj zdravstvenoj zaštiti i uslugama za spolno i reproduktivno zdravlje te često nisu svjesne dostupnosti takvih usluga; stoga poziva albanske vlasti da osiguraju bolje informacije o takvim uslugama te da osiguraju njihovu dostupnost, pristupačnost i kvalitetu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja jačanje zakonodavnog okvira o pravima djece putem donošenja Zakona o zaštiti prava djece, Zakona o kaznenom pravosuđu za djecu i „Programa za djecu do 2020.”; podsjeća da je još uvijek potrebno poboljšati institucionalne mehanizme za zaštitu prava djece; potiče nadležna tijela da provedu sekundarno zakonodavstvo o zaštiti prava djece i maloljetničkom pravosuđu i poziva na znatno povećanje dodijeljenih financijskih sredstava za sustav zaštite djece, osobito jedinica za zaštitu djece na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pohvaljuje ozračje tolerancije i suradnje među vjerskim zajednicama u zemlji; poziva albanske vlasti da se na učinkovit način bore protiv govora mržnje te isključivanja i diskriminacije manjina, uključujući pripadnike skupine LGBTI; pozdravlja činjenicu da je pet albanskih općina nedavno donijelo akcijske planove za rodnu ravnopravnost, u skladu s Europskom poveljom o ravnopravnosti žena i muškaraca na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva albanske vlasti da poboljšaju suradnju s organizacijama civilnog društva te da se pobrinu za efektivno sudjelovanje javnosti i savjetovanje s javnosti tijekom procesa odlučivanja i procesa europskih integracija koji je u tijeku, uključujući na nacionalnoj i lokalnoj razini, čime se jača demokracija i transparentnost; skreće pozornost na potrebu za reformom pravnog i fiskalnog okvira za organizacije civilnog društva, kao i javnim sredstvima dostupnima organizacijama civilnog društva koje djeluju u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, uključujući nadzorne organizacije i organizacije koje se zalažu za određeni cilj te male lokalne organizacije, jer financijska održivost i dalje predstavlja znatan izazov za mnogo takvih organizacija zbog toga što je trenutačni postupak registracije obilježen dugotrajnim postupcima i visokim troškovima, a trenutačnim sustavom oporezivanja organizacijama civilnog društva nameće se znatan teret i otežava korporativne i pojedinačne donacije; podsjeća da je osnaženo civilno društvo ključna značajka vitalne demokracije i da je strateški važno za preobrazbu Albanije u državu članicu EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja potpisivanje sporazuma o suradnji između albanske vlade i Međunarodnog odbora za nestale osobe, kojim će se Odboru omogućiti pružanje pomoći u pronalasku i identifikaciji nestalih osoba iz komunističkog razdoblja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva albanske vlasti da pojačaju svoje politike prema ljudima s invaliditetom koji se i dalje suočavaju s poteškoćama prilikom pristupa obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama te sudjelovanju u donošenju odluka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava žaljenje zbog odgoda do kojih je došlo u osnivanju Regionalnog ureda za suradnju mladih u Tirani; potiče vlasti da na fleksibilan način podrže aktivnosti Regionalnog ureda za suradnju mladih kako bi se maksimalnom broju mladih omogućilo da imaju korist od njegova rada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno naglašava ključnu važnost profesionalnih i neovisnih privatnih i javnih medija; prima na znanje djelomičan napredak postignut u povećanju neovisnosti nacionalnog tijela za audiovizualne medije i javne radiotelevizijske kuće; poziva na provedbu mjera za poboljšanje financijske transparentnosti državnog medijskog oglašavanja; poziva, osim toga, na provedbu mjera u cilju povećanja zaštite radnih i socijalnih prava novinara; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja osnivanje albanskog vijeća za medije te ističe njegovu ulogu u utvrđivanju visokih etičkih i profesionalnih standarda za novinare i u medijima uz promicanje njihove neovisnosti i slobode; pozdravlja donošenje revidiranog novinarskog etičkog kodeksa, kao i etičkih načela za internetske medije, i poziva na jačanje njihovih načela radi održavanja povjerenja javnosti, istinitosti, pravednosti, integriteta, neovisnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | snažno poziva albanske vlasti da pojačaju provedbu reformi usmjerenih na povećanje konkurentnosti i suočavanje s neformalnim gospodarstvom; ističe da korupcija, manjkavosti u području vladavine prava i zamršeni regulatorni postupci i dalje negativno utječu na ulaganja i održivi razvoj Albanije; poziva na daljnje poboljšanje poslovnog i ulagačkog okruženja jamčenjem predvidljivog regulatornog i zakonodavnog okvira, pravnom sigurnošću, vladavinom prava, provedbom prava vlasništva i ojačavanjem izvršenja ugovora, ustrajnom provedbom fiskalne konsolidacije te jačanjem porezne administracije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da je potrebno osigurati pozitivnu konvergenciju socijalnih standarda tijekom procesa pristupanja; pozdravlja usvajanje programa prioriteta iz Sofije, osobito njegovu usmjerenost na društveno-gospodarski razvoj i na mlade; poziva albanske vlasti da ponovno razmotre ulogu javno-privatnih partnerstava i njihov učinak na zajednička dobra i robu od javnog interesa, kao što su autoceste, zdravlje, priroda i kulturna baština u skladu s obvezama UNESCO-a; poziva Albaniju da objavi kriterije za dodjelu socijalne pomoći; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pribojava se mogućih negativnih posljedica na zapošljavanje i socijalne politike nakon ukidanja Ministarstva socijalne skrbi Albanije uslijed restrukturiranja vlade; poziva albanske vlasti da potiču suradnju sa sindikatima i ojačaju socijalni dijalog; potiče na poduzimanje učinkovitih mjera za rješavanje problema visoke stope nezaposlenosti, osobito među mladima i ženama, i sprečavanje rada djece; poziva na dodatno poboljšanje kvalitete obrazovanja, pri čemu valja zajamčiti da obrazovanje ostane dostupno čitavom stanovništvu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pohvaljuje činjenicu da je, prema podacima Instituta za statistiku u Albaniji, stopa nezaposlenosti u Albaniji smanjena; ističe potrebu za povećanjem kvalitete obrazovnog sustava, uključujući povećanje kapaciteta kako bi mladi posjedovali više vještina i znanja u skladu s potrebama tržišta rada; naglašava potrebu za pružanje potpore dugoročnom rastu razvojem kapaciteta za tehnološku apsorpciju, istraživanje, razvoj i inovacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | snažno potiče vladu da modernizira obrazovni sustav kako bi se izgradilo uključivije društvo, smanjile nejednakosti i diskriminacija te kako bi mladi naraštaji posjedovali više vještina i znanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja predanost Albanije provedbi Programa povezanosti u okviru Berlinskog procesa i usvajanje paketa Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) za 2018., koji obuhvaća strateški važan infrastrukturni projekt rekonstrukcije dračke luke, kojim se jačaju veze Albanije s Hrvatskom i Italijom, a albanskim susjedima bez izlaza na more, Kosovu i Makedoniji, pruža se pristup pomorskim prometnim putovima; potiče albanske vlasti da ubrzaju planiranje i izgradnju albanskih dijelova transeuropskih mreža i da nastave s usklađivanjem pravnog okvira s pravnom stečevinom EU-a; podržava prijedlog smanjenja naknade za roaming na zapadnom Balkanu u svrhu promicanja okruženja poticajnog za tržište i ulaganja prema digitalnom gospodarstvu; primjećuje da 40 % albanskog stanovništva živi u ruralnim područjima, no samo 1 % njih priključeno je na internet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponavlja važnost poboljšanja javne infrastrukture u zemljama zapadnog Balkana i s državama članicama EU-a; preporučuje nadležnim tijelima da ubrzaju izgradnju ključnih infrastrukturnih projekata kao što su željeznička pruga i moderna autocesta između Tirane i Skoplja kao sastavni dio VIII. koridora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava duboku zabrinutost zbog određenih gospodarskih projekata koji su prouzročili tešku štetu za okoliš na zaštićenim područjima, kao što su velika turistička odmarališta i hidroelektrane na rijekama Vjosi i Valboni; preporučuje Albaniji da preispita svoju strategiju u pogledu obnovljive energije i da smanji ovisnost o hidroenergiji za stvaranje električne energije; stoga poziva nadležna tijela na istraživanje ulaganja u projekte obnovljive energije osim hidroenergije; snažno poziva vlasti da poboljšaju procjene utjecaja na okoliš i javna savjetovanja o takvim projektima, uzimajući u obzir mišljenja lokalnog stanovništva; potiče Europsku banku za obnovu i razvoj (EBRD) i Europsku investicijsku banku (EIB) da preispitaju svoju potporu projektima izgradnje hidroelektrana bez pouzdanih ex ante strateških procjena o okolišu i procjena učinka na okoliš; naglašava da je potrebno zajamčiti usklađenost projekta transjadranskog plinovoda (TAP) s okolišnim i socijalnim aspektima pravne stečevine; ponovno poziva Albaniju na provođenje relevantnih mjerenja u vezi s upravljanjem otpadom i na usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a u području zaštite okoliša; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izražava zabrinutost zbog činjenice da je Albanija zemlja zapadnog Balkana iz koje se u državama članicama bilježi najveći broj nezakonitih ulazaka i boravaka, kao i neutemeljenih zahtjeva za azil; poziva na povećanje mjera poduzetih tijekom posljednjih nekoliko mjeseci u svrhu djelotvornog rješavanja pojave neosnovanih zahtjeva za azil u EU-u, kao i dolazaka maloljetnika bez pratnje, uključujući temeljne uzroke; potiče poduzimanje konkretnih mjera za povećanje mogućnosti zapošljavanja, posebice mladih, kao i obrazovanja, životnih uvjeta i zdravlja; poziva albanske vlasti da uspostave sustave za pružanje pomoći pri djelotvornoj reintegraciji obitelji i djece nakon povratka u zemlju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja korake poduzete u svrhu postizanja sporazuma o operativnoj suradnji između Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Albanije, koja je prva zemlja u regiji s kojom je takav sporazum sklopljen, i potiče daljnju suradnju na operativnoj razini; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva albansku vladu da poštuje odredbe članka 3. Europske konvencije o izručenju, koju je izdalo Vijeće Europe, te članka 19. Povelje EU-a o temeljnim pravima i da ne dopušta izručenje zbog političkih kaznenih djela ili kada osoba može biti izložena mučenju ili neljudskom postupanju u zemlji koja zahtijeva izručenje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pohvaljuje uspjeh Albanije u ograničavanju broja stranih boraca; pozdravlja ostvarenu regionalnu suradnju u borbi protiv potencijalnih terorističkih prijetnji; ponovno naglašava potrebu za donošenjem daljnjih mjera za ometanje financijskih tokova usmjerenih na financiranje terorizma, na jačanje mehanizama sprečavanja i nadzora koji obuhvaćaju civilno društvo i vjerske zajednice i za učinkovitu borbu protiv radikalizacije preko interneta; ponavlja potrebu za daljnjim poboljšanjem programa za reintegraciju povratnika i njihovih obitelji i da spriječi radikalizaciju u zatvorima, među ostalim jačanjem sudjelovanja civilnog društva i vjerskih zajednica; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na veću suradnju Albanije i EU-a u području kibernetičkog kriminala i kibernetičke obrane; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja aktivno sudjelovanje Albanije u Berlinskom procesu, inicijativi Zapadnobalkanska šestorka i drugim regionalnim inicijativama te njezin doprinos povećanju vidljivosti Vijeća za regionalnu suradnju; pozdravlja potpisivanje Zajedničke deklaracije o regionalnoj suradnji i dobrosusjedskim odnosima u okviru Berlinskog procesa; pozdravlja proaktivnu ulogu Albanije u promicanju regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa s drugim zemljama kandidatkinjama i susjednim državama članicama i ističe da su dobri odnosi neophodan dio postupka proširenja; pozdravlja službeno pokretanje Fonda za zapadni Balkan, koji bi trebao poticati zajedničke vrijednosti i razvijati regionalnu suradnju među građanima, civilnim društvom i institucijama u regiji zapadnog Balkana; pozdravlja uspostavu zajedničke Gospodarske komore Albanije i Srbije u Tirani i potiče jačanje trgovinske i poslovne suradnje u regiji; pozdravlja kontinuirano ulaganje napora u poboljšavanje regionalne suradnje, osobito u području zaštite okoliša kako je istaknuto u jadranskoj trilateralnoj inicijativi; podsjeća da je potrebno izbjeći izjave i djelovanja koji bi mogli negativno utjecati na dobrosusjedske odnose; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponovno izražava svoju potporu inicijativi za uspostavu regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim kršenjima ljudskih prava počinjenima na državnom području bivše Jugoslavije (REKOM); potiče albansku vladu da u tom smislu preuzme inicijativu; naglašava važnost tog procesa i aktivne uključenosti svih regionalnih političkih vođa kako bi REKOM započeo s radom bez daljnje odgode; skreće pozornost na prijedlog akcijskog plana Koalicije za REKOM s jasnim datumima i referentnim vrijednostima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | snažno pohvaljuje Albaniju na kontinuiranoj usklađenosti sa svim stajalištima i izjavama EU-a u kontekstu zajedničke vanjske i sigurnosne politike; poziva Albaniju da se uskladi sa zajedničkim stajalištem EU-a o integritetu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda te da odustane od bilateralnog sporazuma o imunitetu sa Sjedinjenim Američkim Državama; pohvaljuje aktivno sudjelovanje Albanije u misijama upravljanja vojnim krizama u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike, kao i njezin doprinos misijama NATO-a od strateške važnosti za EU; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče albanske vlasti da što učinkovitije koriste sredstva EU-a u svim regijama zemlje; poziva Komisiju da zajamči strogu uvjetovanost sredstava u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć te da u okviru izvješća za pojedine zemlje ocijeni učinkovitost tog instrumenta u Albaniji, osobito imajući u vidu ključne prioritete i relevantne projekte; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prima na znanje konstruktivno ozračje na 12. sastanku Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Albanije, održanog u Albaniji 12. – 13. veljače 2018.; prima na znanje poboljšanu suradnju između predstavnika većine i oporbe u Parlamentarnom odboru; ističe koliko je važno da stranke surađuju na reformama u cilju pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladi i parlamentu Albanije. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Riječ „Romi” upotrebljava se kao zajednički naziv koji obuhvaća različite povezane skupine, bez obzira na to jesu li sjedilačke ili ne, kao što su Romi, Aškali, Egipćani itd., čija se kultura i životni stil mogu razlikovati.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/155

---

P8_TA(2018)0482

Izvješće o Crnoj Gori za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2018. (2018/2144(INI))

(2020/C 363/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Crne Gore, na snazi od 1. svibnja 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU-a i Crne Gore, na snazi od 1. svibnja 2010.,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. i priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir deveti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Crne Gore održan 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deveti sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje EU-a i Crne Gore održan 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pristupanje Crne Gore NATO-u 5. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir ratifikaciju Sporazuma o državnoj granici između Crne Gore i Kosova u njihovim nacionalnim parlamentima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ratifikaciju Sporazuma o državnoj granici između Crne Gore i Kosova u njihovim nacionalnim parlamentima,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2018.” (SWD(2018)0150), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. travnja 2018. naslovljenu „Politika proširenja EU-a za 2018.” (COM(2018)0450) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2018.” (SWD(2018)0150),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Crne Gore za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0131) od 17. travnja 2018. i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana od 25. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu procjenu programa gospodarske reforme Crne Gore za razdoblje 2018. – 2020. (SWD(2018)0131) od 17. travnja 2018. i zajedničke zaključke Vijeća o ekonomskom i financijskom dijalogu između EU-a i zapadnog Balkana od 25. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješća misije za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS ODIHR) i izjavu izaslanstva Europskog parlamenta za promatranje izbora o predsjedničkim izborima održanim 15. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća misije za promatranje izbora Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS ODIHR) i izjavu izaslanstva Europskog parlamenta za promatranje izbora o predsjedničkim izborima održanim 15. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 15. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane u Podgorici 16. i 17. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 15. sjednice Parlamentarnog odbora Europske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) održane u Podgorici 16. i 17. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja iz 2017. o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu, koje su zajednički proveli Europska komisija, Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja iz 2017. o marginaliziranim Romima na zapadnom Balkanu, koje su zajednički proveli Europska komisija, Svjetska banka i Program Ujedinjenih naroda za razvoj,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0339/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0339/2018),

| A. | budući da se svaka država kandidatkinja za proširenje pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se svaka država kandidatkinja za proširenje pojedinačno ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga i da plan pristupanja ovisi o brzini provedbe i kvaliteti reformi;

| B. | budući da je Crna Gora trenutačno najnaprednija u postupku pregovora, da je otvorila 31 od 35 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima; |
| --- | --- |

B.

budući da je Crna Gora trenutačno najnaprednija u postupku pregovora, da je otvorila 31 od 35 poglavlja pravne stečevine EU-a i da je privremeno zatvorila pregovore o trima poglavljima;

| C. | budući da će konstruktivan dijalog, i unutar zemlje i sa susjednim zemljama, biti ključan za daljnje napredovanje u postupku pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

C.

budući da će konstruktivan dijalog, i unutar zemlje i sa susjednim zemljama, biti ključan za daljnje napredovanje u postupku pristupanja EU-u;

| D. | budući da je Crna Gora i dalje predana stvaranju funkcionalnog tržišnog gospodarstva i da nastavlja ispunjavati obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju; |
| --- | --- |

D.

budući da je Crna Gora i dalje predana stvaranju funkcionalnog tržišnog gospodarstva i da nastavlja ispunjavati obveze iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju;

| E. | budući da Crna Gora koristi pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II); |
| --- | --- |

E.

budući da Crna Gora koristi pretpristupnu pomoć u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II);

| F. | budući da Crna Gora mora, među ostalim, dodatno ojačati parlamentarni, zakonodavni i nadzorni kapacitet, institucijsku transparentnost, poštovanje vladavine prava i neovisnost pravosuđa, postupanje u predmetima ratnih zločina u zemlji, integritet izbornog procesa, slobodu medija i borbu protiv korupcije, organiziranog kriminala i neformalnog gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

budući da Crna Gora mora, među ostalim, dodatno ojačati parlamentarni, zakonodavni i nadzorni kapacitet, institucijsku transparentnost, poštovanje vladavine prava i neovisnost pravosuđa, postupanje u predmetima ratnih zločina u zemlji, integritet izbornog procesa, slobodu medija i borbu protiv korupcije, organiziranog kriminala i neformalnog gospodarstva;

| 1. | pozdravlja stalan angažman Crne Gore u procesu integracije u EU te njezin kontinuiran i znatan ukupan napredak koji se temelji na širokoj javnoj podršci toj strateškoj odluci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su provedba i primjena reformi i dalje ključni pokazatelj uspješnosti integracije; poziva Crnu Goru da poboljša planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novog zakonodavstva i politika i poziva na pravodobnu provedbu privremenih referentnih mjerila za poglavlja 23. i 24.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja procjenu Komisije navedenu u njezinoj komunikaciji od 6. veljače 2018. o Strategiji za zapadni Balkan, prema kojoj bi Crna Gora, uz snažnu političku volju, stvarne i dugoročne rezultate u provedbi reformi i konačno rješavanje sporova sa susjedima, mogla biti spremna za članstvo do 2025.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i Vijeće da u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) osigura odgovarajuća sredstva za slučaj mogućeg pristupanja Crne Gore Europskoj uniji, kako je istaknuto u Strategiji za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

4.

Demokratizacija

| 5. | podsjeća sve političke stranke da konstruktivan politički angažman ovisi o potpuno funkcionirajućem parlamentu u kojemu svi političari preuzimaju odgovornost prema glasačima tako što zauzmu svoja mjesta u parlamentu; pozdravlja činjenicu da se većina oporbenih stranaka vratila u parlament nakon dugotrajnog parlamentarnog bojkota; apelira na sve ostale političke stranke da se vrate u parlament i ulože daljnje zajedničke napore kako bi se uspostavio iskreni politički dijalog i osigurala sredstva za potpuno ispunjavanje zakonodavne i nadzorne uloge, čime bi se ponovno uspostavio djelotvoran demokratski proces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na provedbu zakonodavstva o sudjelovanju žena i manjina u javnom i političkom životu, a posebno Roma (1), među ostalim i tako da se ženama iz manjinskih skupina omogući da značajno sudjeluju u postupcima donošenja odluka i zauzimanje funkcija u okviru javne uprave i drugih javnih institucija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva političko vodstvo Crne Gore da se usredotoči na preostale izazove u rješavanju problema s vladavinom prava, slobodom medija, korupcijom, pranjem novca, organiziranim kriminalom i nasiljem povezanim s njime te da ta pitanja smatra prioritetima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da su se tijekom predsjedničkih izbora u travnju 2018. poštovale temeljne slobode; poziva vladu na suradnju s oporbenim strankama i civilnim društvom kako bi se sveobuhvatno riješili nedostaci koje je utvrdio OESS/ODIHR i na potpuno provođenje prioritetnih preporuka njegove misije za promatranje izbora donošenjem nacionalnog zakonodavstva i da ojača transparentnost i profesionalnost izborne uprave kako bi se ojačalo povjerenje javnosti u izborni postupak; poziva na istovremeno održavanje lokalnih izbora u cijeloj zemlji i poboljšanje kvalitete i transparentnosti izbora; potiče jačanje odredaba o transparentnosti političkih stranaka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na temeljitu istragu svih navodnih izbornih nepravilnosti; ponovno inzistira na primjerenim daljnjim mjerama u vezi s aferom „Snimak” iz 2012.; poziva Agenciju za sprječavanje korupcije da pojača kontrolu moguće zlouporabe javnih sredstava za potrebe političkih stranaka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava zabrinutost zbog odluke crnogorskog parlamenta da se Vanja Ćalović Marković razriješi dužnosti u Vijeću Agencije za sprječavanje korupcije; potiče na potpunu transparentnost u rješavanju tog slučaja; |
| --- | --- |

10.

Vladavina prava

| 11. | napominje da Revizorsko tijelo, Agencija za sprječavanje korupcije, Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave, Agencija za zaštitu konkurencije i tijelo za državnu pomoć imaju središnju ulogu u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije; pozdravlja nastavak reformi usmjerenih na poboljšanje kapaciteta i neovisnosti tih institucija, no primjećuje da je potrebno povećati učinkovitost, postići bolje rezultate, poticati sprječavanje korupcije, uključujući odgovarajućim sankcijama, i ukloniti preostale prepreke kako bi se ostvarila njihova potpuna neovisnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje postignuti napredak u jačanju kapaciteta Agencije za sprječavanje korupcije u pogledu istraživanja financiranja kampanja; međutim, ističe potrebu za većim povjerenjem u Agenciju za sprječavanje korupcije te poboljšanjem njezina ugleda, što se može postići dodatnim uklanjanjem političkog utjecaja iz njezina rada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja napore uložene u cilju poboljšanja transparentnosti javne uprave i razmjene informacija, no potiče uspostavu javne uprave koja je prilagođenija građanima, profesionalnija i depolitizirana; pohvaljuje djelotvorniji rad pučkog pravobranitelja; poziva na poboljšanje procjena učinaka propisa, sveobuhvatna izvješća o revizijama i na uključiva javna savjetovanja o prijedlozima zakona; ističe važnost suradnje s organizacijama civilnog društva i slobodnog pristupa informacijama radi djelotvorne borbe protiv korupcije i potiče na preispitivanje zakonodavnih izmjena iz svibnja 2017; preporučuje optimizaciju resursa i ljudskog kapitala u javnoj upravi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja značajan napredak koji je Crna Gora pokazala u području e-upravljanja i e-sudjelovanja, čime je ušla među 25 zemalja s najboljim rezultatima u tom području prema istraživanju UN-a o e-upravi iz 2016.; poziva crnogorsku vladu da nastavi s takvim intenzitetom reformi radi daljnjeg poboljšavanja učinkovitosti i pristupačnosti javne uprave; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja umjeren napredak ostvaren u pogledu povećanja neovisnosti, transparentnosti, odgovornosti, profesionalnosti i učinkovitosti pravosudnih institucija; poziva na zaštitu od političkog uplitanja i na dosljednu primjenu etičkih kodeksa i stegovnih mjera; pozdravlja činjenicu da su novi suci i javni tužitelji prvi put imenovani primjenom novog sustava zapošljavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primjećuje da je potrebno postići napredak u sudskim postupcima u vezi s navodnim pokušajem državnog udara u listopadu 2016. tako što će se osigurati potpuna pravosudna suradnja s trećim zemljama; pozdravlja odluku da se taj sudski postupak javno emitira u interesu transparentnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja izmjene i dopune Zakona o sudbenom vijeću usvojene 29. lipnja 2018. kojima je omogućeno daljnje pravilno funkcioniranje sudbenog vijeća; primjećuje da su te izmjene i dopune usvojene u skladu s preporukama Venecijanske komisije; ističe da su te izmjene u pogledu izbora neprofesionalnih članova u Vijeće samo privremeno rješenje; potiče novouspostavljenu ad hoc radnu skupinu parlamenta da brzo riješi to pitanje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zabrinut je zbog porasta nasilja i broja ubojstava povezanih s organiziranim kriminalom, što ima štetan učinak na svakodnevni život običnih građana; pozdravlja činjenicu da su vlasti identificirale taj problem, no poziva na snažnije mjere prevencije, uključujući primjenu oduzimanja imovine bez presude; pohvaljuje istragu, kazneni progon i izrečene osuđujuće presude u slučajevima korupcije na visokoj razini; ipak potvrđuje da se da se ti rezultati moraju nastaviti poboljšavati, osobito u području pranja novca i trgovine ljudima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na napredak u sprečavanju sukoba interesa i nedopuštenog bogaćenja javnih dužnosnika, među ostalim na općinskoj razini; poziva vlasti da revnije plijene imovinu stečenu kaznenim djelima, da postignu napredak u istragama nezakonito stečene imovine te da poduzmu druge korake koji će dovesti do raspuštanja kriminalnih skupina te prekidanja veza između organiziranog kriminala, poduzetništva i politike; istodobno osuđuje praksu izricanja sankcija koje su ispod zakonski propisanog minimuma jer je to kontraproduktivno sprječavanju kaznenih djela korupcije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na to da Crna Gora mora uložiti dodatne napore u jamčenju djelotvorne zaštite prava na vlasništvo, u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim standardima u području ljudskih prava; potiče državne vlasti da omoguće pravedne sudske postupke u razumnom razdoblju pri provedbi postojećeg nacionalnog pravnog okvira, među ostalim u području prava vlasništva i povrata imovine; napominje da je pouzdan, nediskriminirajući i stabilan sustav vlasničkih prava preduvjet za povjerenje građana i vanjskih ulagača te povjerenje poduzeća; |
| --- | --- |

20.

Upravljanje granicama i migracije

| 21. | napominje da se Crna Gora dosad pokazala sposobnom za obradu zahtjeva za azil, ali naglašava da se mora ostvariti daljnji napredak; potiče Crnu Goru da bolje surađuje s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu radi poboljšanja upravljanja granicama u skladu s europskim normama, rješavanja problema nezakonitih migracija i razbijanja mreža za krijumčarenje migranata; poziva na pojačane napore i prekograničnu suradnju kako bi se spriječile i razbile organizirane kriminalne mreže povezane s trgovanjem ljudima, kao i s krijumčarenjem droga i duhana; ističe da i dalje postoje razlozi za zabrinutost u pogledu nezakonite trgovine duhanom u Crnoj Gori, a posebno povezano sa zonama slobodne trgovine; poziva Komisiju da nastavi podupirati Crnu Goru u nadzoru njezinih zona slobodne trgovine i sprječavanju nezakonite trgovine; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog nedostatnog napretka u rješavanju problema trgovanja ljudima i apelira na to da se posebna pozornost posveti sprečavanju prisilne organizirane prostitucije i dječjeg prosjačenja; ističe da su potrebni dodatni napori u pogledu identifikacije žrtava i njihova pristupa pomoći, naknadama i mjerama zaštite; poziva Crnu Goru da osigura učinkovitu zaštitu za žrtve trgovine ljudima i da posebnu pozornost obrati na rehabilitaciju djece žrtava trgovanja ljudima i na romske žene i djevojčice, s obzirom na rizično okruženje u kojemu se one nalaze, zbog siromaštva i marginalizacije; |
| --- | --- |

22.

Mediji

| 23. | sve je više zabrinut zbog stanja u području slobode izražavanja i slobode medija, za koje nije zabilježen napredak ni u jednom od triju uzastopnih izvješća Komisije; podsjeća na to da je s time povezano poglavlje 23. otvoreno u prosincu 2013. i da napredak u tom poglavlju i u poglavlju 24. određuju općenito napredovanje pregovora; najoštrije osuđuje zastrašivanje, kampanje ocrnjivanja te verbalne i fizičke napade na novinare; napominje da je 2017. zabilježeno sedam napada na novinare; potiče vladu da u praksi zajamči zaštitu novinara; poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi se osigurala neovisnost medija i novinara te potiče sustavno prikupljanje podataka o prijetnjama protiv novinara; napominje da izaslanstvo EU-a u Crnoj Gori pomno prati stanje u tom pogledu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osobito je zabrinut zbog napada na novinarku Vijesti Oliveru Lakić 8. svibnja 2018. i poziva na detaljnu istragu toga slučaja; smatra neprihvatljivim da nije bilo nikakvih značajnih radnji u pogledu istraga starih slučajeva nasilja nad novinarima; poziva vlasti da snažno osude svaki napad na novinare i potiču mjere za zaštitu novinara i potpuno uklanjanje nekažnjavanja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali zbog trajnog financijskog i uredničkog pritiska na javnu radioteleviziju Crne Gore (RTCG) i na Agenciju za elektroničke medije (AEM); apelira na uspostavu zaštitnih mjera protiv neopravdanih političkih i poslovnih utjecaja te da se osigura potpuna transparentnost u pitanjima državnog oglašavanja u medijima; ponovno ističe da je potrebno da RTCG i sve ostale medijske kuće budu zaštićeni od nepropisnog političkog utjecaja; apelira da državna tijela osiguraju dovoljno sredstava za medijska regulatorna tijela i javnu radioteleviziju kako bi se osigurala financijska autonomija i neovisnost RTCG-a i AEM-a, što je od presudne važnosti za stvaranje pouzdanog medijskog prostora tijekom izbornih kampanja; žali zbog promjene sastava vijeća RTCG-a i otpuštanja glavne direktorice RTCG-a, gospođe Andrijane Kadije; smatra da bi prijevremena otpuštanja trebala biti dopuštena samo u ograničenim okolnostima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorava da nedostatak financijske autonomije medija potiče njihovu političku ovisnost i polarizaciju; smatra da je potrebna transparentna i nediskriminirajuća raspodjela državnih sredstava za oglašavanje i poziva vlasti da razmotre alternativne oblike neizravnih subvencija radi poticanja neovisnosti medija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe ulogu Agencije za elektroničke medije i djelotvorne samoregulacije u osiguravanju najviših etičkih standarda u crnogorskim medijima i u smanjenju broja slučajeva klevete; napominje da prekarni položaj novinara narušava kvalitetu i stručnost medija; |
| --- | --- |

27.

Civilno društvo i ljudska prava

| 28. | ističe ključnu ulogu organizacija civilnog društva u poboljšanju funkcioniranja državnih institucija i borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala; oštro osuđuje nedavni slučaj zastrašivanja i neprihvatljive kampanje ocrnjivanja usmjerene protiv organizacija civilnog društva koje kritiziraju općenito spor napredak ili njegov izostanak u ključnim područjima vladavine prava; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na veću pozornost pri izradi nacrta i provedbi zakona u područjima koja imaju utjecaj na prostor djelovanja civilnog društva, kako bi se zajamčilo da se zakonima ne stavlja nerazmjerno opterećenje na organizacije civilnog društva i da se ne stvara diskriminacijski učinak ili se umanjuje prostor djelovanja organizacija civilnog društva; ističe potrebu za javnim financiranjem organizacija civilnog društva koje djeluju u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, uključujući nadzorne organizacije i organizacije koje se zalažu za određeni cilj te male lokalne organizacije; smatra da bi organizacije civilnog društva trebale bi imati slobodu da primaju financijska sredstva od drugih donatora, kao što su privatni donatori i međunarodne organizacije, tijela ili agencije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prima na znanje izmjene zakona o nevladinim organizacijama koje su osmišljene kako bi se poboljšalo javno financiranje i preporučuje brzo donošenje potrebnog sekundarnog zakonodavstva; ponovno poziva na sustavna, uključiva, pravovremena i istinska savjetovanja s civilnim društvom i širom javnošću o ključnim zakonodavnim reformama povezanima s EU-om, uključujući njihovu provedbu na lokalnoj razini, čime bi se osnažila demokratičnost te povećala transparentnost u donošenju odluka; preporučuje poboljšanje financijskog regulatornog okruženja za organizacije civilnog društva osiguravanjem dodatnih resursa i uspostavljanjem jasnih pravila za vladine mehanizme savjetovanja s organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da je u tijeku usklađivanje zakonodavstva o temeljnim pravima; apelira na jačanje institucijskog okvira koji omogućuje djelotvornu zaštitu prava, među ostalim u slučaju zlostavljanja od strane policijskog službenika, zastrašivanja i fizičkog napada; poziva na ažuriranje zakona o slobodi vjerskih uvjerenja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja dosadašnje napore u pogledu provedbe Istanbulske konvencije, ali i snažno potiče na poboljšanje mehanizama provedbe i praćenja zaštite ljudskih prava, među ostalim suzbijanjem nasilja nad ženama i djecom; u ovom pogledu poziva na djelotvornu provedbu politika u području temeljnih prava, a posebno u pogledu rodne ravnopravnosti, prava na socijalnu uključenost osoba s invaliditetom, prava djece i prava Roma, osiguravanjem odgovarajućih proračunskih dodjela i sredstava za provedbu politika i izgradnju kapaciteta nadležnih institucija; poziva vlasti da poduzmu potrebne mjere radi sprječavanja prisilnih dječjih brakova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Crnu Goru da štiti cjelovitu i pravodobnu provedbu zakonodavstva o rodnoj jednakosti i suzbijanju diskriminacije te da prati učinke te provedbe na žene iz socijalnih skupina u nepovoljnom položaju i marginaliziranih socijalnih skupina; poziva Crnu Goru da štiti neometan pristup svih žena pravosuđu te da ženama koje su bile žrtve rodno utemeljenog nasilja osigura pravnu pomoć, uz davanje posebne pozornosti Romkinjama, ženama s invaliditetom i ženama koje žive u ruralnim i udaljenim područjima; poziva Crnu Goru da ojača ulogu i kapacitete svojih nadležnih tijela kako bi bili bolje opremljeni za zaštitu i rehabilitaciju žrtava i za proaktivan rad s muškarcima na sprečavanju počinjenja nasilja nad ženama potiče Crnu Goru da poveća broj i kapacitete državnih skloništa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva crnogorske vlasti da nastave poboljšavati ozračje društvene uključenosti i tolerancije te da poduzmu djelotvorne mjere protiv govora mržnje, društvene isključenosti i diskriminacije manjina; primjećuje da Crna Gora još nije u cijelosti usklađena s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; potiče nadležna tijela da nastave ulagati više truda u zaštitu prava pripadnika zajednice LGBTI; i dalje izražava zabrinutost zbog teškoća u pogledu prihvaćanja seksualne raznolikosti u crnogorskom društvu; izražava zabrinutost zbog diskriminacije s kojom se suočavaju žene i djevojčice u zajednici Roma i činjenice da su Romi u Crnoj Gori marginalizirani i da imaju ograničen pristup prilikama u svim aspektima ljudskog razvoja, kao što je vidljivo u rezultatima istraživanja iz 2017. o tom pitanju; ističe važnost jačanja sektora malih i srednjih poduzeća i pružanja potpore boljim zakonodavstvom i provođenjem industrijske politike; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primjećuje kontinuiran napredak u poboljšanju položaja manjina; poziva na poštovanje multietničkog identiteta Boke Kotorske i na ulaganje dodatnih napora kako bi se taj identitet zaštitio; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Crnu Goru da pokrene kampanje za podizanje razine osviještenosti javnosti radi borbe protiv diskriminacije pripadnika skupine LGBTI i nasilja nad njima te da se pobrine za pravedne istrage i kazneni progon djela počinjenih protiv njih; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Crnu Goru da pokrene kampanje za podizanje razine osviještenosti javnosti radi poticanja prijavljivanja obiteljskog nasilja nad ženama i djevojčicama, povećavanja broja dobro osposobljenih i rodno osjetljivih sudaca, jamčenja odgovarajućih istraga i kaznenog progona te omogućavanja usluga pomoći, savjetovanja i reintegracije za žrtve; |
| --- | --- |

37.

Gospodarstvo, socijalna politika, zapošljavanje i obrazovanje

| 38. | pozdravlja napredak koji je Crna Gora postigla u osiguravanju makroekonomske stabilnosti i fiskalne konsolidacije te poziva na transparentnost proračuna i postizanje veće zaposlenosti i poslovnog okružja; ističe da korupcija, neformalno gospodarstvo, manjkavosti u području vladavine prava i zamršeni regulatorni postupci i dalje negativno utječu na rast i ulaganja; ističe da europski socijalni model zahtijeva dijalog sa svim gospodarskim dionicima, uključujući sindikate; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apelira na to da se iskoristi puni potencijal digitalnih alata u području zemljišnih knjiga, izdavanja računa i građevinskih dozvola; napominje da je potrebno ubrzati uvođenje širokopojasnog pristupa internetu za poduzeća i kućanstva; ističe potrebu za okvirom za interoperabilnost na razini cijele vlade radi podupiranja daljnje digitalizacije i pojednostavljenja administrativnih i poslovnih postupaka; pozdravlja činjenicu da je u tijeku razvoj mogućnosti elektroničke registracije poduzeća na internetu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja regulatorne promjene u području obrazovanja te napore koji se ulažu u povećavanje stopa sudjelovanja u predškolskom obrazovanju, uključujući za djecu u nepovoljnom položaju, i ističe važnost sveobuhvatnog pristupa razvoju djece u najranijoj dobi; snažno potiče vlasti da riješe problem visoke stope dugotrajne nezaposlenosti među mladima i ženama, uključujući, prema potrebi, provedbom procjena učinka s obzirom na rod; prima na znanje izradu bijele knjige radi promicanja zapošljavanja mladih u suradnji s Međunarodnom organizacijom rada; ističe potrebu za uvođenjem aktivnih mjera na tržištu rada, posebno za žene na koje je ukidanje socijalnih povlastica negativno utjecalo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | napominje da bi se o pitanjima zapošljavanja i socijalnim pitanjima trebalo djelotvorno i sustavno savjetovati sa socijalnim partnerima; ističe potrebu za dodatnim jačanjem kapaciteta Socijalnog vijeća; pozdravlja donošenje pravilnika u području zdravlja i sigurnosti na radu, no i dalje izražava zabrinutost zbog visokog postotka smrtonosnih nesreća na radu i malog broja inspektora rada; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja pojačano sudjelovanje Crne Gore u programu Erasmus+ i izražava podršku prijedlogu Komisije da udvostruči proračun tog programa; potiče bolju koordinaciju u pogledu transverzalnih pitanja koja utječu na zapošljavanje mladih, uključivost, aktivno građanstvo, volontiranje i obrazovanje; |
| --- | --- |

42.

Okoliš, energetika i promet

| 43. | izražava zadovoljstvo zbog toga što je Crna Gora, u skladu s člankom 1. svojega ustava, ekološka zemlja; pozdravlja moguće otvaranje poglavlja 27. pravne stečevine ove godine u okviru pregovora s Crnom Gorom; poziva vlasti da bolje zaštite najvrjednija područja, a posebno u pogledu biološke raznolikosti, te da preispitaju projekte izgradnje hotela i hidroelektrana; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da razvoj dodatnih hidroenergetskih i turističkih kapaciteta mora zadovoljavati ekološke norme EU-a, osobito u zaštićenim područjima; izražava zabrinutost zbog neodrživog hidroenergetskog razvoja s obzirom na to da se mnogi od 80 projekata izgradnje hidroelektrana ne planiraju u skladu s međunarodnim konvencijama ili zakonodavstvom EU-a, unatoč zahtjevima iz poglavlja 27:; snažno potiče na daljnje iskorištavanje potencijalnih obnovljivih izvora energije i mjera za energetsku učinkovitost te na poboljšanje gospodarenja vodama i otpadom; pozdravlja uspješno usklađivanje zakona Crne Gore iz 2016. o prekograničnoj razmjeni električne energije i prirodnog plina s trećim energetskim paketom; pohvaljuje poboljšanu zakonodavnu usklađenost Crne Gore u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljive energije, ali potiče nadležna tijela da u potpunosti usklade nacionalno zakonodavstvo s Direktivom o obnovljivim izvorima energije i Direktivom o energetskoj učinkovitosti zgrada; |
| --- | --- |

44.

| 45. | potiče Europsku banku za obnovu i razvoj (EBRD) i Europsku investicijsku banku (EIB) da preispitaju svoju potporu projektima izgradnje hidroelektrana te da obustave financiranje svih projekata u zaštićenim područjima i projekata za koje ne postoje pouzdane ex ante procjene učinka na okoliš; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava potrebu za pružanjem široj javnosti pravovremenih i točnih informacija o učinku izgradnje autoceste na rijeci Tari, kao i za prestankom svih aktivnosti odlaganja otpada i izmjene riječnih korita, u skladu s obvezama koje je Crna Gora preuzela kako bi se očuvala područja pod posebnom nacionalnom i međunarodnom zaštitom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | izražava zabrinutost u pogledu prostornog plana za Nacionalni park Skadarsko jezero; ističe potrebu da se prekinu veliki hidroenergetski projekti na rijeci Morači zbog njihova negativnog učinka na Skadarsko jezero i rijeku Taru, koji su zaštićeni u okviru nacionalnog i međunarodnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja pozitivan razvoj u daljnjem usklađivanju nacionalnog zakonodavstva Crne Gore o okolišu i klimatskim promjenama s pravnom stečevinom EU-a; potiče crnogorske vlasti da zaštite Ulcinjsku solanu, i na nacionalnoj i međunarodnoj razini, u skladu s preporukama iz studije o zaštiti Ulcinjske solane koju je financirao EU; ističe da je hitno potrebno zajamčiti uključivanje Ulcinjske solane u mrežu Natura 2000; poziva na utvrđivanje i označivanje zaštićenih morskih područja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe proaktivno sudjelovanje i konstruktivnu ulogu Crne Gore u regionalnoj i međunarodnoj suradnji preko Berlinskog procesa i inicijative „Zapadnobalkanska šestorka”; pozdravlja ishod sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana koji se održao u Sofiji i donošenje paketa IPA-e za 2018 koji uključuje financiranje dvaju važnih infrastrukturnih projekata: Budvanske zaobilaznice na jadransko-jonskom koridoru i željezničkog pravca Vrbnica – Bar” na bliskoistočnom-istočnomediteranskom koridoru; ističe važnost prometnih putova koji omogućavaju izravnu vezu između balkanskih zemalja i tržišta EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pohvaljuje namjeru Crne Gore da u sljedeće tri godine uvede sustav EU-a za trgovanje emisijama te donošenje sekundarnog zakonodavstva o potrošnji goriva i emisijama novih automobila; uviđa da je važno da se u crnogorsko nacionalno zakonodavstvo ugrade aspekti sustava EU-a za trgovanje emisijama, Uredbe o raspodjeli tereta i mehanizma za praćenje i izvješćivanje (MRM); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja kontinuirano ulaganje napora u poboljšavanje regionalne suradnje, a posebno u području zaštite okoliša, kako je istaknuto u jadranskoj trilateralnoj inicijativi; |
| --- | --- |

51.

Regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi

| 52. | pozdravlja kontinuirane napore Crne Gore u pogledu konstruktivne regionalne suradnje i bilateralnih dobrosusjedskih odnosa; podržava prijedlog smanjenja naknade za roaming na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pozdravlja ratifikaciju Sporazuma o državnoj granici između Crne Gore i Kosova; poziva na brzo sklapanje sporazuma kojima će se riješiti postojeći granični sporovi s drugim susjednim zemljama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja potpisivanje zajedničke izjave Crne Gore i Albanije i 12 sporazuma o uzajamnoj pomoći u različitim područjima i smatra to primjerom pozitivne suradnje u regiji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | apelira na Crnu Goru da pojača napore u proaktivnoj prioritizaciji i kažnjavanju ratnih zločina te rasvjetljavanju sudbina nestalih osoba; pozdravlja napore za reintegraciju raseljenih osoba u okviru Regionalnog stambenog programa; naglašava kako, unatoč usvajanju četiri dokumenta koja se bave strategijom istrage ratnih zločina, državno tužiteljstvo nije pokrenulo nove istrage i suđenja ili pokrenulo nove optužnice; izražava zabrinutost zbog toga što je Ured posebnog tužitelja 2016. otvorio osam novih predmeta, od kojih je njih šest i dalje u preliminarnoj fazi istrage; ponovno izražava svoju potporu inicijativi o uspostavi regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenima u bivšoj Jugoslaviji (REKOM); ističe važnost tog procesa i aktivnog angažmana svih regionalnih političkih čelnika; pozdravlja javnu potporu predsjednika vlade inicijativi REKOM; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pohvaljuje Crnu Goru za još jednu godinu potpune usklađenosti sa svim stajalištima i izjavama EU-a u kontekstu zajedničke vanjske i sigurnosne politike i pozdravlja aktivno sudjelovanje u misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike; cijeni način na koji se provodi vanjska politika Crne Gore; poziva Crnu Goru da se uskladi sa zajedničkim stajalištem EU-a o integritetu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i vodećim načelima EU-a o bilateralnim sporazumima o imunitetu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva na veću suradnju Crne Gore i EU-a u borbi protiv kiberkriminala i kiberobrani; |
| --- | --- |

57.

| 58. | podsjeća na stratešku važnost pristupanja Crne Gore NATO-u radi osiguranja stabilnosti i mira na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Crne Gore. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Riječ „Romi” upotrebljava se kao zajednički naziv koji obuhvaća različite povezane skupine, bez obzira na to jesu li one sjedilačke ili ne, kao što su Romi, Aškali, Egipćani itd., čija se kultura i životni stil mogu razlikovati.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/164

---

P8_TA(2018)0484

Položaj žena s invaliditetom

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o položaju žena s invaliditetom (2018/2685(RSP))

(2020/C 363/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011., u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o zaključivanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (1) od strane Europske zajednice, a posebno njezin članak 6. o ženama i djevojčicama s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011., u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o zaključivanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (1) od strane Europske zajednice, a posebno njezin članak 6. o ženama i djevojčicama s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW, 1979.) i njezin fakultativni protokol (1999.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW, 1979.) i njezin fakultativni protokol (1999.),

| — | uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika (2),

| — | uzimajući u obzir članke 10., 19. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10., 19. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (3),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (4),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije naslovljenu „Diskriminacija generirana na rodnom aspektu i invaliditetu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljeno „Siromaštvo, spol i preklapajuća diskriminacija u EU-u”, a posebno njegovo poglavlje br. 8 o rodu i invaliditetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE) naslovljeno „Siromaštvo, spol i preklapajuća diskriminacija u EU-u”, a posebno njegovo poglavlje br. 8 o rodu i invaliditetu,

| — | uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova EIGE-a za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Indeks ravnopravnosti spolova EIGE-a za 2017.,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o stanju u pogledu žena s invaliditetom (O-000117/2018 – B8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o stanju u pogledu žena s invaliditetom (O-000117/2018 – B8-0418/2018),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da u EU-u živi više od 80 milijuna osoba s invaliditetom; budući da četvrtina Europljana ima člana obitelji s invaliditetom; budući da u EU-u živi oko 46 milijuna žena i djevojčica s invaliditetom, koje čine oko 16 % ukupnog broja žena u Uniji i 60 % ukupnog stanovništva s invaliditetom; |
| --- | --- |

A.

budući da u EU-u živi više od 80 milijuna osoba s invaliditetom; budući da četvrtina Europljana ima člana obitelji s invaliditetom; budući da u EU-u živi oko 46 milijuna žena i djevojčica s invaliditetom, koje čine oko 16 % ukupnog broja žena u Uniji i 60 % ukupnog stanovništva s invaliditetom;

| B. | budući da riječ „invaliditet” obuhvaća mnogo različitih privremenih, kratkoročnih ili dugoročnih osobnih situacija koje zahtijevaju prilagođene političke odgovore i uključuju psihičke poteškoće; |
| --- | --- |

B.

budući da riječ „invaliditet” obuhvaća mnogo različitih privremenih, kratkoročnih ili dugoročnih osobnih situacija koje zahtijevaju prilagođene političke odgovore i uključuju psihičke poteškoće;

| C. | budući da se zbog promjena u demografskoj situaciji i starenja stanovništva sve više ljudi suočava s invaliditetom u kasnijoj životnoj dobi; |
| --- | --- |

C.

budući da se zbog promjena u demografskoj situaciji i starenja stanovništva sve više ljudi suočava s invaliditetom u kasnijoj životnoj dobi;

| D. | budući da se osobama s invaliditetom svakodnevno uskraćuju temeljna prava tako što i u javnom i u privatnom sektoru i dalje postoje poteškoće u pristupu plaćenom zaposlenju i odgovarajućim pravima; budući da strukovno osposobljavanje osoba s invaliditetom ne odgovara onome što je potrebno i što bi se moglo postići da bi se njime omogućilo stjecanje znanja, vještina i kompetencija potrebnih za uključivanje u poslovni život; |
| --- | --- |

D.

budući da se osobama s invaliditetom svakodnevno uskraćuju temeljna prava tako što i u javnom i u privatnom sektoru i dalje postoje poteškoće u pristupu plaćenom zaposlenju i odgovarajućim pravima; budući da strukovno osposobljavanje osoba s invaliditetom ne odgovara onome što je potrebno i što bi se moglo postići da bi se njime omogućilo stjecanje znanja, vještina i kompetencija potrebnih za uključivanje u poslovni život;

| E. | budući da je samo 18,8 % žena s invaliditetom u EU-u zaposleno; budući da 45 % radno sposobnih žena (tj. u dobi između 20 i 64 godine) s invaliditetom nije aktivno, dok taj udio kod muškaraca iznosi 35 %; |
| --- | --- |

E.

budući da je samo 18,8 % žena s invaliditetom u EU-u zaposleno; budući da 45 % radno sposobnih žena (tj. u dobi između 20 i 64 godine) s invaliditetom nije aktivno, dok taj udio kod muškaraca iznosi 35 %;

| F. | budući da 75 % osoba s teškim invaliditetom nema mogućnost u potpunosti sudjelovati na europskom tržištu rada i da je vjerojatnost da će žene s invaliditetom postati žrtve nasilja dva do pet puta veća u odnosu na žene bez invaliditeta; |
| --- | --- |

F.

budući da 75 % osoba s teškim invaliditetom nema mogućnost u potpunosti sudjelovati na europskom tržištu rada i da je vjerojatnost da će žene s invaliditetom postati žrtve nasilja dva do pet puta veća u odnosu na žene bez invaliditeta;

| G. | budući da je 34 % žena sa zdravstvenim poteškoćama ili invaliditetom tijekom svojeg života doživjelo fizičko ili seksualno nasilje od strane partnera; |
| --- | --- |

G.

budući da je 34 % žena sa zdravstvenim poteškoćama ili invaliditetom tijekom svojeg života doživjelo fizičko ili seksualno nasilje od strane partnera;

| H. | budući da je sterilizacija žena s invaliditetom bez njihova znanja ili pristanka raširen oblik nasilja, koji posebno utječe na pripadnice etničkih manjina kao što su Romkinje; |
| --- | --- |

H.

budući da je sterilizacija žena s invaliditetom bez njihova znanja ili pristanka raširen oblik nasilja, koji posebno utječe na pripadnice etničkih manjina kao što su Romkinje;

| I. | budući da osobe s invaliditetom nisu dovoljno zastupljene u javnom životu i medijima; |
| --- | --- |

I.

budući da osobe s invaliditetom nisu dovoljno zastupljene u javnom životu i medijima;

| J. | budući da žene čine otprilike dvije trećine skrbnika u Europi; budući da 80 % skrbi u EU-u pružaju neformalni neplaćeni skrbnici, od kojih su 75 % žene; budući da se procjenjuje da gospodarska vrijednost neplaćene neformalne skrbi u Uniji, kao postotak ukupnih troškova formalne dugoročne skrbi, iznosi od 50 do 90 %; |
| --- | --- |

J.

budući da žene čine otprilike dvije trećine skrbnika u Europi; budući da 80 % skrbi u EU-u pružaju neformalni neplaćeni skrbnici, od kojih su 75 % žene; budući da se procjenjuje da gospodarska vrijednost neplaćene neformalne skrbi u Uniji, kao postotak ukupnih troškova formalne dugoročne skrbi, iznosi od 50 do 90 %;

| K. | budući da je socijalno i gospodarsko sudjelovanje žena s invaliditetom ključno za uspjeh sveobuhvatne europske gospodarske i socijalne strategije; |
| --- | --- |

K.

budući da je socijalno i gospodarsko sudjelovanje žena s invaliditetom ključno za uspjeh sveobuhvatne europske gospodarske i socijalne strategije;

| L. | budući da se žene s invaliditetom često suočavaju s višestrukom diskriminacijom, između ostalog, na temelju svojeg rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja, što pridonosi feminizaciji siromaštva; |
| --- | --- |

L.

budući da se žene s invaliditetom često suočavaju s višestrukom diskriminacijom, između ostalog, na temelju svojeg rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja, što pridonosi feminizaciji siromaštva;

| M. | budući da osobe s invaliditetom, a osobito žene s invaliditetom, imaju niže prihode i izložene su većoj opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da se zahvaćenost siromaštvom i isključenošću nastavlja ako je socijalna zaštita očigledno nedostatna; budući da se situacija zaposlenih žena s invaliditetom s vremenom pogoršala u usporedbi s muškarcima (udio žena izloženih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju iznosio je 10 % 2007. godine i 12 % 2014. godine); |
| --- | --- |

M.

budući da osobe s invaliditetom, a osobito žene s invaliditetom, imaju niže prihode i izložene su većoj opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti; budući da se zahvaćenost siromaštvom i isključenošću nastavlja ako je socijalna zaštita očigledno nedostatna; budući da se situacija zaposlenih žena s invaliditetom s vremenom pogoršala u usporedbi s muškarcima (udio žena izloženih riziku od siromaštva unatoč zaposlenju iznosio je 10 % 2007. godine i 12 % 2014. godine);

| N. | budući da tehnološki razvoj donosi i brojne prilike i brojne izazove, naročito za žene s invaliditetom, s obzirom na to da se globalna radna snaga sve više koristi digitalnim alatima; |
| --- | --- |

N.

budući da tehnološki razvoj donosi i brojne prilike i brojne izazove, naročito za žene s invaliditetom, s obzirom na to da se globalna radna snaga sve više koristi digitalnim alatima;

| O. | budući da i dalje postoje poteškoće u pristupu centrima za zdravstvenu skrb, bolničkom liječenju, pomoćnim proizvodima, lijekovima i osnovnim terapijama za praćenje stanja i rehabilitaciju; budući da i dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu mobilnosti, bilo zbog arhitektonskih prepreka koje ometaju promet na javnim mjestima i ulicama bilo zbog ograničenog pristupa javnom i kolektivnom prijevozu; budući da i dalje postoje komunikacijske prepreke (kao što je manjak tumača za znakovni jezik u javnim službama i nedovoljna pristupačnost televizije za gluhe osobe), koje ograničavaju i sprečavaju pristup javnim uslugama i informacijama; budući da bi usluge potpore, zaštite, komunikacije, skrbi i zdravstvene njege, kao što su one koje su povezane s primarnim zdravstvom, nasiljem nad ženama, brigom o djeci i majčinstvom, trebale biti u potpunosti dostupne svim ženama, a posebice ženama i djevojčicama s invaliditetom, na svim jezicima, u svim oblicima i formatima; |
| --- | --- |

O.

budući da i dalje postoje poteškoće u pristupu centrima za zdravstvenu skrb, bolničkom liječenju, pomoćnim proizvodima, lijekovima i osnovnim terapijama za praćenje stanja i rehabilitaciju; budući da i dalje postoje ozbiljni problemi u pogledu mobilnosti, bilo zbog arhitektonskih prepreka koje ometaju promet na javnim mjestima i ulicama bilo zbog ograničenog pristupa javnom i kolektivnom prijevozu; budući da i dalje postoje komunikacijske prepreke (kao što je manjak tumača za znakovni jezik u javnim službama i nedovoljna pristupačnost televizije za gluhe osobe), koje ograničavaju i sprečavaju pristup javnim uslugama i informacijama; budući da bi usluge potpore, zaštite, komunikacije, skrbi i zdravstvene njege, kao što su one koje su povezane s primarnim zdravstvom, nasiljem nad ženama, brigom o djeci i majčinstvom, trebale biti u potpunosti dostupne svim ženama, a posebice ženama i djevojčicama s invaliditetom, na svim jezicima, u svim oblicima i formatima;

| P. | budući da će, ako se to pitanje ne riješi na odgovarajući način, puno sudjelovanje osoba s invaliditetom, u skladu s člankom 29. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, u političkom i javnom životu u kojem su često nedovoljno zastupljene ostati samo puka nada, pogotovo za žene; |
| --- | --- |

P.

budući da će, ako se to pitanje ne riješi na odgovarajući način, puno sudjelovanje osoba s invaliditetom, u skladu s člankom 29. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, u političkom i javnom životu u kojem su često nedovoljno zastupljene ostati samo puka nada, pogotovo za žene;

| Q. | budući da, unatoč brojnim međunarodnim konvencijama i odredbama europskog prava, kao i Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom, osobe s invaliditetom i dalje ne uživaju u potpunosti svoja građanska i socijalna prava; budući da jednak pristup kulturi, sportu i razonodi i jednako sudjelovanje u društvenom i političkom životu nisu zajamčeni; budući da su stručnjaci koji rade u tom području podcijenjeni; budući da se sve prethodno spomenute konvencije i odredbe sustavno zanemaruju, dok se radnicima i osobama s invaliditetom i dalje uskraćuju temeljna prava; budući da žene i djevojčice s invaliditetom ostaju na marginama pri donošenju odluka i napretku u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da, unatoč brojnim međunarodnim konvencijama i odredbama europskog prava, kao i Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom, osobe s invaliditetom i dalje ne uživaju u potpunosti svoja građanska i socijalna prava; budući da jednak pristup kulturi, sportu i razonodi i jednako sudjelovanje u društvenom i političkom životu nisu zajamčeni; budući da su stručnjaci koji rade u tom području podcijenjeni; budući da se sve prethodno spomenute konvencije i odredbe sustavno zanemaruju, dok se radnicima i osobama s invaliditetom i dalje uskraćuju temeljna prava; budući da žene i djevojčice s invaliditetom ostaju na marginama pri donošenju odluka i napretku u području rodne ravnopravnosti;

| R. | budući da rodna ravnopravnost nije horizontalno uključena u Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.; |
| --- | --- |

R.

budući da rodna ravnopravnost nije horizontalno uključena u Europsku strategiju za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.;

| S. | budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se poziva na jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; budući da se jednako postupanje može osigurati provedbom mjera pozitivne diskriminacije i politika za žene s invaliditetom i majke djece s invaliditetom; |
| --- | --- |

S.

budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se poziva na jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; budući da se jednako postupanje može osigurati provedbom mjera pozitivne diskriminacije i politika za žene s invaliditetom i majke djece s invaliditetom;

| T. | budući da će se uključivanjem rodne dimenzije u Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. doprinijeti integriranom pristupu za uklanjanje diskriminacije žena i djevojčica s invaliditetom; |
| --- | --- |

T.

budući da će se uključivanjem rodne dimenzije u Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. doprinijeti integriranom pristupu za uklanjanje diskriminacije žena i djevojčica s invaliditetom;

| U. | budući da je mjesečna plaća muškaraca s invaliditetom viša od plaće žena s invaliditetom, dok su plaće i jednih i drugih općenito niže od plaća ostalih radnika, što je stalna diskriminacijska stvarnost; |
| --- | --- |

U.

budući da je mjesečna plaća muškaraca s invaliditetom viša od plaće žena s invaliditetom, dok su plaće i jednih i drugih općenito niže od plaća ostalih radnika, što je stalna diskriminacijska stvarnost;

| V. | budući da je aktualno tržište rada nestabilno i neizvjesno te da povećanje nezaposlenosti podrazumijeva smanjenje prilika za pristup zaposlenju kad je riječ o osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

V.

budući da je aktualno tržište rada nestabilno i neizvjesno te da povećanje nezaposlenosti podrazumijeva smanjenje prilika za pristup zaposlenju kad je riječ o osobama s invaliditetom;

| W. | budući da u državnom školskom sustavu nema dovoljno ljudskih, materijalnih i pedagoških resursa za odgovarajuću pratnju i djelotvorno uključivanje djece i mladih s posebnim obrazovnim potrebama; budući da se potpuna integracija u društvu uglavnom postiže kvalitetnim radnim mjestima i pristupačnim obrazovanjem; budući da se zaposlenje ne smatra samo izvorom prihoda, nego je postalo i mehanizam socijalne integracije jer stvara vezu s društvom, međuljudske odnose i osjećaj sudjelovanja u socijalnom, kulturnom i gospodarskom životu; |
| --- | --- |

W.

budući da u državnom školskom sustavu nema dovoljno ljudskih, materijalnih i pedagoških resursa za odgovarajuću pratnju i djelotvorno uključivanje djece i mladih s posebnim obrazovnim potrebama; budući da se potpuna integracija u društvu uglavnom postiže kvalitetnim radnim mjestima i pristupačnim obrazovanjem; budući da se zaposlenje ne smatra samo izvorom prihoda, nego je postalo i mehanizam socijalne integracije jer stvara vezu s društvom, međuljudske odnose i osjećaj sudjelovanja u socijalnom, kulturnom i gospodarskom životu;

| X. | budući da se žene s invaliditetom mogu suočavati s jedinstvenim oblicima zlostavljanja koje je teško prepoznati, kao što je uklanjanje ili uništavanje njihovih pomagala za kretanje ili uskraćivanje pristupa lokalnim resursima povezanima s invaliditetom i/ili liječničkim pregledima; |
| --- | --- |

X.

budući da se žene s invaliditetom mogu suočavati s jedinstvenim oblicima zlostavljanja koje je teško prepoznati, kao što je uklanjanje ili uništavanje njihovih pomagala za kretanje ili uskraćivanje pristupa lokalnim resursima povezanima s invaliditetom i/ili liječničkim pregledima;

| Y. | budući da su zbog nedostatka prilagođene opreme za pregled i dijagnostiku stope raka dojke kod žena s invaliditetom mnogo više nego kod ženskog stanovništva općenito; |
| --- | --- |

Y.

budući da su zbog nedostatka prilagođene opreme za pregled i dijagnostiku stope raka dojke kod žena s invaliditetom mnogo više nego kod ženskog stanovništva općenito;

| Z. | budući da Indeks ravnopravnosti spolova za 2017. koji je objavio EIGE pokazuje da u prosjeku 13 % žena s invaliditetom ima neispunjene medicinske potrebe, a 12 % njih ima neispunjene stomatološke potrebe, dok u slučaju žena bez invaliditeta samo 5 % njih ima neispunjene medicinske potrebe; |
| --- | --- |

Z.

budući da Indeks ravnopravnosti spolova za 2017. koji je objavio EIGE pokazuje da u prosjeku 13 % žena s invaliditetom ima neispunjene medicinske potrebe, a 12 % njih ima neispunjene stomatološke potrebe, dok u slučaju žena bez invaliditeta samo 5 % njih ima neispunjene medicinske potrebe;

Opće preporuke

| 1. | ponovno ističe da bi sve osobe s invaliditetom trebale moći u potpunosti uživati u svojim pravima na temelju uključenosti i u potpunosti sudjelovati u društvu; naglašava da je to moguće samo uz provedbu aktivnih i javnih politika i uklanjanje svih prepreka za sudjelovanje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice da provedu politike za prevenciju, liječenje, rehabilitaciju i integraciju osoba s invaliditetom i za pružanje potpore njihovim obiteljima te da preuzmu odgovornost za efektivno ostvarenje njihovih prava, ne dovodeći u pitanje prava i dužnosti roditelja ili skrbnika; također poziva na razvoj pedagogije kojom se društvo osvješćuje o dužnosti poštovanja i solidarnosti u pogledu osoba s invaliditetom u cilju borbe protiv socijalne diskriminacije kojoj su te osobe izložene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice da ispune svoje obveze u pogledu ratifikacije Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i da poduzmu sve potrebne mjere kako bi zajamčile prava i slobode te odgovornosti koje su njome utvrđene, posebno u područjima kao što su zapošljavanje, obrazovanje, socijalna zaštita, stanovanje, mobilnost, pristup pravosuđu, kultura, sport, slobodno vrijeme i sudjelovanje u društvenom i političkom životu, kao i posebne odgovornosti utvrđene u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom u pogledu prava žena i djece s invaliditetom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe činjenicu da su žene i djevojčice s invaliditetom izložene dvostrukoj diskriminaciji zbog kombinacije spola i invaliditeta i da često mogu biti izložene višestrukoj diskriminaciji koja proizlazi iz kombinacije spola i invaliditeta sa spolnom orijentacijom, rodnim identitetom, rodnim izražavanjem, spolnim obilježjima, zemljom podrijetla, klasom, migracijskim statusom, dobi, vjerom ili etničkom pripadnošću; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poziva Komisiju i države članice da u svoje strategije, politike i programe za rodnu ravnopravnost uvrste perspektivu žena i djevojčica s invaliditetom, da u svoje strategije za osobe s invaliditetom uključe rodnu perspektivu i da u sve ostale politike uključe i rodnu perspektivu i perspektivu osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice da podupiru istraživanje i inovacije u pogledu razvoja proizvoda i usluga za pomoć osobama s invaliditetom u njihovim svakodnevnim aktivnostima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da broj starijih osoba raste i da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije žene češće imaju neki oblik invaliditeta i da su one posebno pogođene tom pojavom jer imaju duži očekivani životni vijek; ističe da će stoga broj žena s invaliditetom proporcionalno porasti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ustraje u tome da je potrebno prikupljati podatke razvrstane po spolu kako bi se utvrdili oblici međusektorske višestruke diskriminacije s kojom se susreću žene i djevojčice s invaliditetom u svim područjima obuhvaćenima Istanbulskom konvencijom i kad god je to relevantno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EIGE da nastavi pružati analize i doprinose na razini EU-a i država članica u pogledu posebne situacije žena i djevojčica s invaliditetom, uz stavljanje posebnog naglaska na međusektorsku diskriminaciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da se žene s invaliditetom često suočavaju s još većim izazovima i opasnostima u zemljama i zonama u kojima vladaju sukobi; stoga ističe da je potrebno zaštititi žene s invaliditetom u okviru vanjskih politika EU-a; |
| --- | --- |

10.

Prava žena s invaliditetom

| 11. | ističe da se ženama s invaliditetom mora osigurati potpuno uživanje njihovih prava u pogledu pristupa kvalitetnom, dostupnom i cjenovno pristupačnom obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, uključujući zdravstvenu skrb prilagođenu transrodnim osobama, kao i spolno i reproduktivno zdravlje i prava, zapošljavanju, mobilnosti, obiteljskom životu, tjelesnoj autonomiji, seksualnosti i braku, kao i zaštitne mjere kojima se jamče ta prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da vlasti na svim razinama i relevantni dionici moraju poštovati i štititi pravo na neovisan život i stoga pružiti potrebne elemente kako bi se podržale osobe s invaliditetom, a posebno žene, i kako bi se osiguralo da uživaju slobodu izbora i kontrole nad svojim životom i stilom života; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da žene i djevojčice s invaliditetom moraju biti obaviještene o svojim pravima i o uslugama za građane koje su im dostupne; naglašava da se te informacije moraju pružati na jednostavan i siguran način, uzimajući u obzir različite komunikacijske metode, medije i formate koje su odabrale i koji su im prilagođeni; naglašava da se pravo na informiranje ne smije miješati s konceptualizacijom potrebe za aktivnim traženjem pristupa pravima (prebacivanje odgovornosti za ostvarivanje prava na potrebite) s obzirom na to da države članice moraju preuzeti odgovornost za dopiranje do svih osoba s invaliditetom i zajamčiti im prava utvrđena zakonom ili međunarodnom konvencijom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na integraciju osoba s invaliditetom u redovne strukture društva na svim razinama, uključujući zdravlje, obrazovanje i zapošljavanje, uzimajući u obzir činjenicu da dugotrajno i opće korištenje posebnih struktura ili usluga dovodi do segregacije i smanjuje jednakost mogućnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznaje potrebu za time da osobe s invaliditetom imaju pristup sigurnim prostorima, npr. u obliku klubova i udruga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU da ukloni prepreke za pravo glasa osobama s invaliditetom, osobito u kontekstu europskih izbora 2019.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice da provode načelo jednake plaće za jednak rad, da se bore protiv diskriminacije u pogledu plaća i da zajamče ravnopravnost žena i muškaraca, uključujući i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

17.

Pristupačnost

| 18. | poziva države članice i Komisiju da provedu politike kojima se promiče pristupačnost kao važan korak prema uključivanju i neophodan uvjet za integraciju i sudjelovanje osoba s invaliditetom; također naglašava važnost poštovanja načela jednakog postupanja i jednakih mogućnosti u pogledu pristupačnosti i mobilnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | inzistira na potrebi za time da države članice poduzmu mjere osobito u području zdravlja, obrazovanja, prijevoza, urbanističkog planiranja i stanovanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | duboko je zabrinut zbog toga što se ženama i djevojčicama s invaliditetom suviše često uskraćuje pristup objektima u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; smatra da je zabrinjavajuće da se djevojčicama i ženama s invaliditetom uskraćuje mogućnost informiranog pristanka na upotrebu kontracepcijskih sredstava te da im čak prijeti prisilna sterilizacija; poziva države članice da provedu zakonodavne mjere kojima se štiti fizički integritet, sloboda izbora i samoodređenja u pogledu spolnog i reproduktivnog života djevojčica i žena s invaliditetom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zabrinut je zbog činjenice da malobrojne zemlje imaju odredbe kojima se štiti pravo osoba s invaliditetom na pristup pravnom priznavanju roda; napominje da pravno priznavanje roda, čak i ako je dopušteno, može biti nedostupno ženama i djevojčicama koje imaju zakonitog skrbnika; napominje da obvezna psihijatrijska procjena kao uvjet za pristup pravnom priznavanju roda ometa taj pristup u slučaju žena i djevojčica s psihičkim poteškoćama; poziva države članice da donesu zakonodavstvo u području pravnog priznavanja roda na temelju samoodređenja i uz uzimanje u obzir potreba osoba s invaliditetom u pogledu pristupačnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primjećuje da bi u području prijevoza države članice trebale razviti politike javnog prijevoza kojima se olakšava mobilnost osoba s invaliditetom, uz uklanjanje arhitektonskih prepreka; poziva Vijeće i Komisiju da dodijele potrebna financijska sredstva EU-a za potporu razvoju takvih politika; |
| --- | --- |

22.

Radni odnosi i odnosi na radnom mjestu u cilju kvalitetnog zapošljavanja i pravedne ravnoteže između poslovnog i privatnog života

| 23. | poziva države članice da razviju politike kojima se promiče integracija osoba s invaliditetom na tržište rada; smatra da bi se takvim politikama trebao poticati pristup zapošljavanju kao uvjet za socijalnu uključenost, čime se promiču jednake mogućnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da zajamče posebne oblike regulative u području rada kojima se zadovoljavaju i obuhvaćaju posebne potrebe osoba s invaliditetom, naročito kad je riječ o propisima u pogledu radnih sati; ističe potrebu za utvrđivanjem posebnog radnog zakonodavstva kojim će se u obzir uzeti potrebe žena s invaliditetom u pogledu trudnoće i majčinstva, uz osiguranje ostanka na tržištu rada i jamčenje zaštite radnika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da procijene potrebu za donošenjem mjera kojima bi se osiguralo da je korištenje rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta te fleksibilnog radnog vremena prilagođeno različitim potrebama povezanim s rođenjem više djece, prijevremenim rođenjem, posvojiteljima, roditeljima koji dijele skrb, roditeljima s invaliditetom, roditeljima sa psihičkim poteškoćama i roditeljima djece s invaliditetom, kroničnim bolestima ili psihičkim problemima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na promicanje prava na zdravlje i rehabilitaciju te na to da se politikama nastoje spriječiti i ublažiti nesreće na radnome mjestu i profesionalne bolesti kad je riječ o osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da državama članicama pruži stručno znanje o načinima za rješavanje problema višedimenzionalne diskriminacije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da podupre i potakne države članice u borbi protiv diskriminacije na temelju kombinacije rodnog identiteta, rodnog izražavanja, spolne orijentacije, spolnih obilježja i invaliditeta, s pomoću osposobljavanja o različitosti i rada s poslodavcima u pogledu mjera na radnom mjestu, npr. promicanja postupaka anonimnog zapošljavanja; |
| --- | --- |

28.

Obrazovanje

| 29. | poziva države članice da se u pružanju skrbi o djeci predškolske dobi naglasak stavi ne samo na dostupnost nego i na kvalitetu i cjenovnu pristupačnost te skrbi, posebice za djecu s invaliditetom, vodeći računa o potrebama roditelja s invaliditetom; također poziva države članice da povećaju javna ulaganja u rani predškolski odgoj i obrazovanje za te skupine ljudi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost uključivanja žena s invaliditetom u redovni obrazovni sustav i sustav zapošljavanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da će viši standard i kvaliteta obrazovanja i osposobljavanja dovesti do jačeg osnaživanja žena s invaliditetom jer je obrazovanje jedan od alata koji najviše utječe na napredak društva tako što pruža znanje i vrijednosti koji su nužni za postizanje viših razina dobrobiti i gospodarskog i osobnog rasta; ističe posebnu važnost kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice da osiguraju efektivne mogućnosti u pogledu pristupa obrazovanju tako da zajamče stvarnu integraciju djece i mladih s invaliditetom u svoje obrazovne sustave na svim razinama; poziva na potporu za posebne obrazovne potrebe i obrazovne materijale, uz uključive škole, kako bi se osigurao jednak pristup, ali i uspjeh u obrazovnom sustavu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da ulažu u visokokvalitetno obrazovanje za djecu i odrasle s invaliditetom kao dio redovnog obrazovanja, čime će se olakšati pristup, osobito među najzapostavljenijim skupinama stanovništva; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na to da se u sklopu obrazovnih politika nastoje ukloniti brojne prepreke s kojima se osobe s invaliditetom stalno susreću; potiče države članice da u svojim redovnih obrazovnim ustanovama osiguraju fizičke i/ili pedagoške uvjete kojima će se osigurati da ih mogu pohađati i osobe s invaliditetom; stoga naglašava da je potrebno povećati broj nastavnika koji prate djecu s invaliditetom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da razviju strategije za borbu protiv vršnjačkog nasilja i uznemiravanja, među ostalim i u obrazovnom kontekstu i na internetu, protiv djece i mladih na temelju invaliditeta, rodnog identiteta ili izražavanja, spolne orijentacije, migracijskog statusa, klase, dobi, vjere ili etničke pripadnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da je važno u obzir uzeti potrebe žena i djevojčica s invaliditetom pri osmišljavanju i provedbi programa i inicijativa EU-a, osobito u području obrazovanja, mobilnosti i aktivnosti za mlade, kao i poduzeti sve relevantne mjere kako bi se osiguralo njihovo daljnje sudjelovanje u takvim mogućnostima; |
| --- | --- |

36.

Zdravlje

| 37. | smatra da žene i djevojčice s invaliditetom moraju imati puni pristup medicinskoj i stomatološkoj skrbi koja odgovara njihovim posebnim potrebama, u području kao što su ginekološko savjetovanje, spolno i reproduktivno zdravlje, planiranje obitelji i prilagođena potpora tijekom trudnoće te zdravstvena skrb prilagođena transrodnim osobama; potiče države članice da osiguraju javna ulaganja u to područje i da u svoje nacionalne odredbe o javnoj zdravstvenoj skrbi uključe odgovarajući pristup tim uslugama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da žene i djevojčice s invaliditetom moraju dobiti sve odgovarajuće informacije kako bi mogle slobodno donositi odluke o svojem zdravlju; naglašava da je važno da države članice poduzmu sve potrebne mjere za borbu protiv prisilne sterilizacije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da postavi ciljeve o uslugama skrbi za osobe s invaliditetom, koji su slični ciljevima iz Barcelone, s alatima za praćenje kojima bi se trebale mjeriti kvaliteta, pristupačnost i cjenovna prihvatljivost tih usluga; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU i države članice da poduzmu sve mjere kako bi osigurale da žene i djevojčice s invaliditetom imaju jednak pristup zdravstvenoj skrbi posebno prilagođenoj osobama s invaliditetom i redovnim uslugama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da državama članicama pruži stručno znanje o načinima za rješavanje problema višedimenzionalne diskriminacije; |
| --- | --- |

41.

Rodno uvjetovano nasilje

| 42. | pozdravlja odluku Vijeća o potpisivanju od strane EU-a Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), kao važan korak u borbi protiv nasilja nad ženama i djevojčicama s invaliditetom; poziva EU da brzo ratificira Istanbulsku konvenciju i potiče države članice koje je još nisu ratificirale da to učine; potiče Vijeće da što prije zaključi pristupanje EU-a toj konvenciji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | za zabrinutošću ističe da je za žene i djevojčice vjerojatnije da će postati žrtve rodno uvjetovanog nasilja, a posebno nasilja u obitelji i seksualnog iskorištavanja; ističe da se to odnosi i na prisilnu sterilizaciju i pobačaj; poziva države članice da poduzmu odgovarajuće mjere i pruže visokokvalitetne, pristupačne i prilagođene usluge kako bi stale na kraj nasilju nad ženama i djecom i pružile podršku žrtvama nasilja, tako da osiguraju osoblje koje je osposobljeno za pružanje specijaliziranih savjeta te odgovarajuće pravne zaštite i pomoći; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče države članice da svim zdravstvenim i obrazovnim stručnjacima osiguraju odgovarajuće osposobljavanje u pogledu sprečavanja diskriminacije žena i djevojčica s invaliditetom i nasilja nad njima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponavlja svoj poziv Komisiji da podnese sveobuhvatnu europsku strategiju za borbu protiv nasilja nad ženama s prijedlogom zakonodavnog akta za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i borbu protiv njega, uz posvećivanje posebne pozornosti ženama i djevojčicama s invaliditetom; također poziva na uspostavu opservatorija EU-a za rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zahtijeva konkretne političke mjere za rješavanje nasilja i zlostavljanja s kojima se susreću osobe s invaliditetom i poteškoćama u učenju, osobito žene i djevojčice, uključujući internetsko zastrašivanje, vršnjačko nasilje i uznemiravanje te nasilje u kontekstu formalne i neformalne skrbi; |
| --- | --- |

46.

Digitalna i medijska uključenost

| 47. | naglašava da je potrebno uložiti veće napore u nadilaženje stereotipa i predrasuda o invaliditetu i da je potrebno osigurati veću vidljivost žena i djevojčica s invaliditetom u medijima, kako bi se promijenile prevladavajuće isključujuće društvene norme; poziva Komisiju i države članice da promiču rodnu ravnopravnost u medijskim organizacijama, predstavničkim tijelima i ustanovama za osposobljavanje, a naročito u njihovim upravama, te da ulažu u inicijative za podizanje razine osviještenosti javnosti i pomno prate ostvareni napredak; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da razviju programe i usluge za žene s invaliditetom, s naglaskom na njihovom digitalnom uključivanju i uz isticanje golemog potencijala digitalizacije za žene s invaliditetom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da je potrebno povećati pristupačnost medijskih usluga, uz potpuno pristupačne internetske usluge koje zadovoljavaju najviše standarde izvrsnosti prilagođene osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva države članice da potaknu radiotelevizijske kuće da u potpunosti uključe žene s invaliditetom kao sudionike i voditelje u svim vrstama radiodifuzijskih medija; |
| --- | --- |

50.

Donošenje zakonodavstva i provedba

| 51. | izražava žaljenje zbog toga što postojeća Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. nije potaknula usvajanje efektivnih zakonodavnih akata, mjera i politika kako bi se riješio problem segregacije i odbijanja žena s invaliditetom na tržištu rada, u političkom životu, školama i obrazovnim okruženjima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju i države članice da provedu politike kojima će se omogućiti i potaknuti sudjelovanje žena i djevojčica s invaliditetom u javnom, društvenom, kulturnom, gospodarskom i političkom životu, ponajprije smanjivanjem prepreka mobilnosti i poticanjem žena s invaliditetom na osnivanje organizacija i mreža i pridruživanje istima, kao i programima osposobljavanja i mentorstva; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva EU i države članice da razviju mjere pozitivne diskriminacije namijenjene za žene s invaliditetom u cilju promicanja osposobljavanja, posredovanja pri zapošljavanju, pristupa zapošljavanju, zadržavanja zaposlenja, jednakog napredovanja u karijeri, prilagodbe na radnom mjestu i ravnoteže između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da razvije mjere pozitivne diskriminacije za promicanje prava žena i djevojčica s invaliditetom, da uspostavi mehanizam za praćenje napretka i da financira prikupljanje podataka i istraživanje o ženama i djevojčicama s invaliditetom, u skladu s načelima Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da predstavi prijedlog Europske strategije za osobe s invaliditetom 2020. –2030., u sklopu kojeg će se u potpunosti uključiti odredbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u buduće zakonodavstvo, politike i programe EU-a i koji će biti u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta i Strateškim djelovanjem za ravnopravnost spolova 2016. – 2019., kako bi se zajamčilo da žene i djevojčice s invaliditetom mogu u potpunosti uživati svoja prava kao i sve druge osobe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva EU i njegove države članice da standarde iz Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uvrste u svoje pravne i političke okvire kako bi se osiguralo da se pristup invaliditetu temeljen na ljudskim pravima u potpunosti odražava u osmišljavanju zakona i politika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da bi se sa ženama i djevojčicama s invaliditetom trebalo usko savjetovati preko organizacija koje ih predstavljaju te da bi one trebale biti aktivno uključene u oblikovanje i provođenje zakonodavstva i politika kako bi se osigurala nediskriminacija i jednake mogućnosti, kao i praćenje njihove učinkovitosti; poziva na istinski strukturirani dijalog između EU-a i organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom radi sastavljanja Europske strategije za osobe s invaliditetom 2020. – 2030.; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da organizacije osoba s invaliditetom moraju biti uključene u pripremu, provedbu i ex post evaluaciju projekata koji se provode u okviru kohezijske politike EU-a; |
| --- | --- |

58.

Financiranje

| 59. | poziva Komisiju i države članice da optimiziraju strukturne fondove EU-a, uključujući Europski socijalni fond, kako bi se promicale pristupačnost i nediskriminacija za žene s invaliditetom i kako bi se povećala vidljivost mogućnosti financiranja, npr. za novoosnovana poduzeća i podupiranje poduzetništva općenito; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL C 364, 18.12.2000., str. 1.

(3)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(4)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

---

PREPORUKE

Europski parlament

Četvrtak, 29. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/173

---

P8_TA(2018)0483

Obrana akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a

Preporuka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o obrani akademske slobode u vanjskom djelovanju EU-a 2018/2117(INI))

(2020/C 363/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 13.,

| — | uzimajući u obzir strateški okvir i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (11855/2012) koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški okvir i akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju (11855/2012) koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo 25. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega i koje je 12. svibnja 2014. donijelo Vijeće za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega i koje je 12. svibnja 2014. donijelo Vijeće za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. te politiku Europske unije o tom pitanju,

| — | uzimajući u obzir Preporuku u vezi sa statusom nastavnog osoblja u visokom obrazovanju koju je donijela Opća konferencija Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), na svojoj 29. sjednici od 21. listopada do 12. studenoga 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku u vezi sa statusom nastavnog osoblja u visokom obrazovanju koju je donijela Opća konferencija Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), na svojoj 29. sjednici od 21. listopada do 12. studenoga 1997.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Lime o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja, koju je u rujnu 1988. usvojila Svjetska sveučilišna služba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Lime o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja, koju je u rujnu 1988. usvojila Svjetska sveučilišna služba,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 29/7 o pravu na obrazovanje koju je usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava na svojoj 42. sjednici održanoj 2. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 29/7 o pravu na obrazovanje koju je usvojilo Vijeće UN-a za ljudska prava na svojoj 42. sjednici održanoj 2. srpnja 2015.,

| — | Uzimajući u obzir Opći komentar br. 13 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava usvojen 8. prosinca 1999. na dvadeset prvom zasjedanju, |
| --- | --- |

—

Uzimajući u obzir Opći komentar br. 13 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava usvojen 8. prosinca 1999. na dvadeset prvom zasjedanju,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Venecijanske komisije 891/2017, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Venecijanske komisije 891/2017,

| — | uzimajući u obzir izvješća nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija i, posebno, Načela državne odgovornosti za zaštitu visokog obrazovanja od napada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća nacionalnih, europskih i međunarodnih nevladinih organizacija i, posebno, Načela državne odgovornosti za zaštitu visokog obrazovanja od napada,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0403/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0403/2018),

| A. | budući da je UNESCO definirao akademsku slobodu kao „pravo, neograničeno propisanom doktrinom, na slobodu poučavanja i rasprave, slobodu provođenja istraživanja i širenja te objave rezultata, slobodu izražavanja svojeg mišljenja o instituciji ili sustavu u kojem se radi, slobodu od institucionalne cenzure i slobodu sudjelovanja u stručnim ili predstavničkim akademskim tijelima”; |
| --- | --- |

A.

budući da je UNESCO definirao akademsku slobodu kao „pravo, neograničeno propisanom doktrinom, na slobodu poučavanja i rasprave, slobodu provođenja istraživanja i širenja te objave rezultata, slobodu izražavanja svojeg mišljenja o instituciji ili sustavu u kojem se radi, slobodu od institucionalne cenzure i slobodu sudjelovanja u stručnim ili predstavničkim akademskim tijelima”;

| B. | budući da je pravo na obrazovanje temeljno za uživanje svih drugih ljudskih prava i za postizanje održivog razvoja; budući da se to pravo može uživati samo u atmosferi akademske slobode i autonomije ustanova visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

B.

budući da je pravo na obrazovanje temeljno za uživanje svih drugih ljudskih prava i za postizanje održivog razvoja; budući da se to pravo može uživati samo u atmosferi akademske slobode i autonomije ustanova visokog obrazovanja;

| C. | budući da se u Deklaraciji iz Lime o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja akademska sloboda definira kao sloboda pripadnika akademske zajednice – kojom su obuhvaćene sve osobe koje podučavaju, studiraju, istražuju i rade u ustanovi visokog obrazovanja – da pojedinačno ili kolektivno sudjeluju u potrazi za znanjem te razvoju i prenošenju znanja s pomoću istraživanja, učenja, rasprave, dokumentiranja, proizvodnje, stvaranja, podučavanja, predavanja i pisanja; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Deklaraciji iz Lime o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja akademska sloboda definira kao sloboda pripadnika akademske zajednice – kojom su obuhvaćene sve osobe koje podučavaju, studiraju, istražuju i rade u ustanovi visokog obrazovanja – da pojedinačno ili kolektivno sudjeluju u potrazi za znanjem te razvoju i prenošenju znanja s pomoću istraživanja, učenja, rasprave, dokumentiranja, proizvodnje, stvaranja, podučavanja, predavanja i pisanja;

| D. | budući da se ta definicija mora zasnivati na temeljnim demokratskim vrijednostima, uključujući načela pristupa i borbe protiv diskriminacije, odgovornost, kritičko i neovisno mišljenje, institucijsku autonomiju i društvenu odgovornost; budući da nema demokracije bez akademske slobode koja omogućuje informiranu raspravu; |
| --- | --- |

D.

budući da se ta definicija mora zasnivati na temeljnim demokratskim vrijednostima, uključujući načela pristupa i borbe protiv diskriminacije, odgovornost, kritičko i neovisno mišljenje, institucijsku autonomiju i društvenu odgovornost; budući da nema demokracije bez akademske slobode koja omogućuje informiranu raspravu;

| E. | budući da je akademska sloboda ključni element za postizanje napretka u održivom razvoju, posebno u pogledu ostvarenja ciljeva održivog razvoja sadržanih u Programu održivog razvoja do 2030., u kojem kvalitetno obrazovanje, znanstveno istraživanje i inovacije zauzimaju središnje mjesto; |
| --- | --- |

E.

budući da je akademska sloboda ključni element za postizanje napretka u održivom razvoju, posebno u pogledu ostvarenja ciljeva održivog razvoja sadržanih u Programu održivog razvoja do 2030., u kojem kvalitetno obrazovanje, znanstveno istraživanje i inovacije zauzimaju središnje mjesto;

| F. | budući da je autonomija nužan preduvjet da bi obrazovne ustanove mogle obavljati svoje dužnosti; budući da akademska sloboda zahtijeva predostrožnost i stalnu zaštitu od neprimjerenog pritiska države ili komercijalnih interesa; |
| --- | --- |

F.

budući da je autonomija nužan preduvjet da bi obrazovne ustanove mogle obavljati svoje dužnosti; budući da akademska sloboda zahtijeva predostrožnost i stalnu zaštitu od neprimjerenog pritiska države ili komercijalnih interesa;

| G. | budući da akademska sloboda, uključujući slobodu mišljenja, stajališta, izražavanja, udruživanja, putovanja i podučavanja, pridonosi stvaranju prostora u kojem bilo koje otvoreno i pluralističko društvo slobodno razmišlja, propituje, razmjenjuje ideje i proizvodi, konzumira i širi znanje; |
| --- | --- |

G.

budući da akademska sloboda, uključujući slobodu mišljenja, stajališta, izražavanja, udruživanja, putovanja i podučavanja, pridonosi stvaranju prostora u kojem bilo koje otvoreno i pluralističko društvo slobodno razmišlja, propituje, razmjenjuje ideje i proizvodi, konzumira i širi znanje;

| H. | budući da napadi na akademsku slobodu ugrožavaju istraživanje, poučavanje, javnu raspravu i pravo na obrazovanje, narušavaju akademsku kvalitetu te društveni, politički, gospodarski i kulturni razvoj; budući da bi odgovore na društvena pitanja trebalo pronaći na temelju razloga, dokaza i uvjeravanja; |
| --- | --- |

H.

budući da napadi na akademsku slobodu ugrožavaju istraživanje, poučavanje, javnu raspravu i pravo na obrazovanje, narušavaju akademsku kvalitetu te društveni, politički, gospodarski i kulturni razvoj; budući da bi odgovore na društvena pitanja trebalo pronaći na temelju razloga, dokaza i uvjeravanja;

| I. | budući da se pravo na obrazovanje, poučavanje i istraživanje može u potpunosti uživati samo u atmosferi akademske slobode; |
| --- | --- |

I.

budući da se pravo na obrazovanje, poučavanje i istraživanje može u potpunosti uživati samo u atmosferi akademske slobode;

| J. | budući da postoji hitna potreba za odgovarajućim rješavanjem akademske slobode tijekom procesa pristupanja EU-u kako bi se spriječili napadi u državama članicama EU-a, kao što su pokušaji zatvaranja Srednjoeuropskog sveučilišta (CEU) u Budimpešti, zbog čega će se studenti premjestiti u Beč od 2019., kao i blokiranje rodnih studija u Mađarskoj; budući da bi se države kandidatkinje trebale obvezati na temeljne vrijednosti visokog obrazovanja, uključujući akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju; |
| --- | --- |

J.

budući da postoji hitna potreba za odgovarajućim rješavanjem akademske slobode tijekom procesa pristupanja EU-u kako bi se spriječili napadi u državama članicama EU-a, kao što su pokušaji zatvaranja Srednjoeuropskog sveučilišta (CEU) u Budimpešti, zbog čega će se studenti premjestiti u Beč od 2019., kao i blokiranje rodnih studija u Mađarskoj; budući da bi se države kandidatkinje trebale obvezati na temeljne vrijednosti visokog obrazovanja, uključujući akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju;

| K. | budući da su akademska zajednica i obrazovne ustanove sve podložnije uplitanju, pritisku ili ugnjetavanju od strane država, poslovnog sektora i drugih nedržavnih aktera; budući da se svake godine diljem svijeta prijave stotine napada na sveučilišta, institucije visokog obrazovanja i njihove članove, uključujući ubojstva, nasilje i nestanke, zatvaranje, nezakonito zatvaranje/pritvor, nezakoniti progon, gubitak položaja, nezakonito izbacivanje sa studija i ograničenje putovanja ili kretanja i ostale ekstremne i sustavne prijetnje; budući da se kršenja akademskih sloboda također javljaju unutar država članica Europske unije i njezinih najbližih partnera; |
| --- | --- |

K.

budući da su akademska zajednica i obrazovne ustanove sve podložnije uplitanju, pritisku ili ugnjetavanju od strane država, poslovnog sektora i drugih nedržavnih aktera; budući da se svake godine diljem svijeta prijave stotine napada na sveučilišta, institucije visokog obrazovanja i njihove članove, uključujući ubojstva, nasilje i nestanke, zatvaranje, nezakonito zatvaranje/pritvor, nezakoniti progon, gubitak položaja, nezakonito izbacivanje sa studija i ograničenje putovanja ili kretanja i ostale ekstremne i sustavne prijetnje; budući da se kršenja akademskih sloboda također javljaju unutar država članica Europske unije i njezinih najbližih partnera;

| L. | budući da smanjenja javnih sredstava za obrazovanje, uključujući visoko obrazovanje, te potreba za alternativnim izvorima prihoda dovode u opasnost akademsku slobodu, osobito kada je riječ o vanjskom financiranju koje potječe od autokratskih režima u inozemstvu ili multinacionalnih korporacija; |
| --- | --- |

L.

budući da smanjenja javnih sredstava za obrazovanje, uključujući visoko obrazovanje, te potreba za alternativnim izvorima prihoda dovode u opasnost akademsku slobodu, osobito kada je riječ o vanjskom financiranju koje potječe od autokratskih režima u inozemstvu ili multinacionalnih korporacija;

| M. | budući da se strane obrazovne ustanove u Europskoj uniji suočavaju s napadima nacionalnih vlada i da se susreću s kršenjima njihove akademske slobode; |
| --- | --- |

M.

budući da se strane obrazovne ustanove u Europskoj uniji suočavaju s napadima nacionalnih vlada i da se susreću s kršenjima njihove akademske slobode;

| N. | budući da se pokušajima kontrole ili ušutkavanja visokih učilišta ili njihovih znanstvenika, studenata i osoblja daleko nadilaze pojedinci i institucije koji su izravno pogođeni te općenito utječe na društvo tako što se smanjuje prostor za uključivo demokratsko sudjelovanje, slobodu govora i osnaživanje svih građana te buduće generacije lišavaju visokokvalitetnih znanstvenika i sveučilišnih nastavnika; |
| --- | --- |

N.

budući da se pokušajima kontrole ili ušutkavanja visokih učilišta ili njihovih znanstvenika, studenata i osoblja daleko nadilaze pojedinci i institucije koji su izravno pogođeni te općenito utječe na društvo tako što se smanjuje prostor za uključivo demokratsko sudjelovanje, slobodu govora i osnaživanje svih građana te buduće generacije lišavaju visokokvalitetnih znanstvenika i sveučilišnih nastavnika;

| O. | budući da učinkovito ostvarenje prava na obrazovanje i jamčenje akademske slobode zahtijeva od država da osiguraju odgovarajuću i pouzdanu razinu financiranja za obrazovanje; budući da politike financijske i gospodarske štednje ozbiljno ugrožavaju akademsku slobodu i nastavljaju to činiti diljem svijeta, uključujući i unutar Europske unije; |
| --- | --- |

O.

budući da učinkovito ostvarenje prava na obrazovanje i jamčenje akademske slobode zahtijeva od država da osiguraju odgovarajuću i pouzdanu razinu financiranja za obrazovanje; budući da politike financijske i gospodarske štednje ozbiljno ugrožavaju akademsku slobodu i nastavljaju to činiti diljem svijeta, uključujući i unutar Europske unije;

| P. | budući da su kršenja akademske slobode rijetko tema u okviru ljudskih prava, što djelomično odražava nepoznavanje pitanja akademske slobode među zagovornicima ljudskih prava i činjenicu da se te tvrdnje često odnose na kršenja drugih prava, kao što su pravo na slobodu izražavanja ili pravo na mišljenje; budući da zbog toga standardi u ovom području nisu dovoljno razvijeni, a kršenja akademske slobode često se ne prijavljuju; |
| --- | --- |

P.

budući da su kršenja akademske slobode rijetko tema u okviru ljudskih prava, što djelomično odražava nepoznavanje pitanja akademske slobode među zagovornicima ljudskih prava i činjenicu da se te tvrdnje često odnose na kršenja drugih prava, kao što su pravo na slobodu izražavanja ili pravo na mišljenje; budući da zbog toga standardi u ovom području nisu dovoljno razvijeni, a kršenja akademske slobode često se ne prijavljuju;

| Q. | budući da postoji opća potreba za podizanjem razine osviještenosti o važnosti akademske slobode kao sredstvu za promicanje demokracije, poštovanja vladavine prava i odgovornosti, te stvaranju mogućnosti za poboljšanje sposobnosti za njezino zagovaranje i obranu; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji opća potreba za podizanjem razine osviještenosti o važnosti akademske slobode kao sredstvu za promicanje demokracije, poštovanja vladavine prava i odgovornosti, te stvaranju mogućnosti za poboljšanje sposobnosti za njezino zagovaranje i obranu;

| R. | budući da je važno utvrditi napade na akademsku slobodu kao dio globalne pojave te potaknuti priznavanje akademske zajednice i studenata, ne samo kao pojedinaca čija se prava krše, već kao i napadnutih branitelja ljudskih prava; budući da je potreban snažan odgovor na međunarodnoj i nacionalnoj razini, od samog visokog obrazovanja, kao i civilnog društva i šire javnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da je važno utvrditi napade na akademsku slobodu kao dio globalne pojave te potaknuti priznavanje akademske zajednice i studenata, ne samo kao pojedinaca čija se prava krše, već kao i napadnutih branitelja ljudskih prava; budući da je potreban snažan odgovor na međunarodnoj i nacionalnoj razini, od samog visokog obrazovanja, kao i civilnog društva i šire javnosti;

| S. | budući da mnogi ugroženi članovi akademske zajednice i studenti ne mogu dobiti pristup prilikama koje se pružaju u okviru programa EU-a za akademsku mobilnost i za borce za ljudska prava jer ne ispunjavaju kriterije za podnošenje zahtjeva ili imaju velike poteškoće u provedbi općih postupaka slanja zahtjeva, te pridržavanja obveza i rasporeda; |
| --- | --- |

S.

budući da mnogi ugroženi članovi akademske zajednice i studenti ne mogu dobiti pristup prilikama koje se pružaju u okviru programa EU-a za akademsku mobilnost i za borce za ljudska prava jer ne ispunjavaju kriterije za podnošenje zahtjeva ili imaju velike poteškoće u provedbi općih postupaka slanja zahtjeva, te pridržavanja obveza i rasporeda;

| T. | budući da financijska pitanja programa EU-a ograničavaju djelovanja organizacija i sveučilišta u EU-u koja već podupiru studente i znanstvenike koji su u opasnosti ili bježe iz svojih zemalja zbog prijetnji progonom; budući da je tim organizacijama i sveučilištima potrebna veća pomoć za njihovo djelovanje i inicijative; |
| --- | --- |

T.

budući da financijska pitanja programa EU-a ograničavaju djelovanja organizacija i sveučilišta u EU-u koja već podupiru studente i znanstvenike koji su u opasnosti ili bježe iz svojih zemalja zbog prijetnji progonom; budući da je tim organizacijama i sveučilištima potrebna veća pomoć za njihovo djelovanje i inicijative;

| U. | budući da se EU zalaže za promicanje i zaštitu ljudskih prava, demokratskih institucija i vladavine prava diljem svijeta; budući da se u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju poziva na djelotvorniju politiku EU-a za potporu ljudskim pravima i demokraciji, uključujući povećanje djelotvornosti dijaloga o ljudskim pravima, poboljšanje vidljivosti i utjecaja državnih strategija za ljudska prava, usmjeravanje na djelotvornu provedbu smjernica EU-a o ljudskim pravima te poboljšanje javne diplomacije i komunikacije u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

U.

budući da se EU zalaže za promicanje i zaštitu ljudskih prava, demokratskih institucija i vladavine prava diljem svijeta; budući da se u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju poziva na djelotvorniju politiku EU-a za potporu ljudskim pravima i demokraciji, uključujući povećanje djelotvornosti dijaloga o ljudskim pravima, poboljšanje vidljivosti i utjecaja državnih strategija za ljudska prava, usmjeravanje na djelotvornu provedbu smjernica EU-a o ljudskim pravima te poboljšanje javne diplomacije i komunikacije u području ljudskih prava;

| 1. | preporučuje sljedeće Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:






  (a) | da izričito priznaju važnost akademske slobode u javnim izjavama, politikama i djelovanjima u vezi s vanjskim djelovanjem EU-a, uključujući priznavanje načela da ideje nisu kaznena djela i da kritični diskurs ne predstavlja nelojalnost, nego ključan dio demokratskog društva i njegova razvoja, da se autonomija obrazovnih ustanova mora uvijek štititi te da akademska sloboda ima bitnu ulogu u napretku obrazovanja i razvoju čovječanstva i modernog društva; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da izričito priznaju važnost akademske slobode u javnim izjavama, politikama i djelovanjima u vezi s vanjskim djelovanjem EU-a, uključujući priznavanje načela da ideje nisu kaznena djela i da kritični diskurs ne predstavlja nelojalnost, nego ključan dio demokratskog društva i njegova razvoja, da se autonomija obrazovnih ustanova mora uvijek štititi te da akademska sloboda ima bitnu ulogu u napretku obrazovanja i razvoju čovječanstva i modernog društva;

| (b) | da priznaju da se zahtjevi za akademsku slobodu ubrajaju u postojeće pravo o ljudskim pravima te da proizlaze iz prava na obrazovanje te prava na izražavanje i mišljenje; da podsjete da akademska sloboda obuhvaća slobodu pripadnika akademske zajednice da dijele informacije i provode istraživanja te da šire znanje i istinu bez ograničenja, slobodu izražavanja njihovih stajališta i mišljenja u područjima njihova istraživačkog rada i stručnog znanja, čak i ako su kontroverzna ili nepopularna, što može uključivati ispitivanje funkcioniranja javnih institucija u određenom političkom sustavu i njihovu kritiku; |
| --- | --- |

(b)

da priznaju da se zahtjevi za akademsku slobodu ubrajaju u postojeće pravo o ljudskim pravima te da proizlaze iz prava na obrazovanje te prava na izražavanje i mišljenje; da podsjete da akademska sloboda obuhvaća slobodu pripadnika akademske zajednice da dijele informacije i provode istraživanja te da šire znanje i istinu bez ograničenja, slobodu izražavanja njihovih stajališta i mišljenja u područjima njihova istraživačkog rada i stručnog znanja, čak i ako su kontroverzna ili nepopularna, što može uključivati ispitivanje funkcioniranja javnih institucija u određenom političkom sustavu i njihovu kritiku;

| (c) | da javno ističu probleme napada na akademsku slobodu, uključujući njihove negativne posljedice; da izraze zabrinutost zbog osjetljivosti akademske zajednice na neopravdano uplitanje državnih vlasti, privatnih aktera ili korporativnih interesa te da podsjete na odgovornost država da zajamče akademsku slobodu, da djeluju u skladu s njome te da anticipativno štite ustanove visokog obrazovanja, pripadnike akademske zajednice i studente od napada, bez obzira na njihovo podrijetlo i prirodu; |
| --- | --- |

(c)

da javno ističu probleme napada na akademsku slobodu, uključujući njihove negativne posljedice; da izraze zabrinutost zbog osjetljivosti akademske zajednice na neopravdano uplitanje državnih vlasti, privatnih aktera ili korporativnih interesa te da podsjete na odgovornost država da zajamče akademsku slobodu, da djeluju u skladu s njome te da anticipativno štite ustanove visokog obrazovanja, pripadnike akademske zajednice i studente od napada, bez obzira na njihovo podrijetlo i prirodu;

| (d) | da osiguraju da su institucije EU-a i predstavnici država članica koji posjećuju treće zemlje informirani o stanju akademske slobode; |
| --- | --- |

(d)

da osiguraju da su institucije EU-a i predstavnici država članica koji posjećuju treće zemlje informirani o stanju akademske slobode;

| (e) | da pruže potporu institucijama, osoblju i studentima koji su izloženi riziku ili su bili žrtve prisile ili nasilnih napada te da javno osude takve napade tako što će povesti raspravu o tom problemu na svim razinama, među ostalim, preko izjava, posjeta, poziva na javno izlaganje te praćenjem suđenja i stanja u zatvorima, kao i konkretnim upućivanjima na pojedinačne slučajeve ugroženih članova zajednice visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

(e)

da pruže potporu institucijama, osoblju i studentima koji su izloženi riziku ili su bili žrtve prisile ili nasilnih napada te da javno osude takve napade tako što će povesti raspravu o tom problemu na svim razinama, među ostalim, preko izjava, posjeta, poziva na javno izlaganje te praćenjem suđenja i stanja u zatvorima, kao i konkretnim upućivanjima na pojedinačne slučajeve ugroženih članova zajednice visokog obrazovanja;

| (f) | da podupru jednak pristup akademskoj zajednici, neovisno o etničkoj pripadnosti, kasti, invaliditetu, nacionalnosti, vjeroispovijesti, rodnom identitetu, spolnoj orijentaciji ili drugom statusu; da u svojim odnosima s trećim zemljama obrate posebnu pozornost na potporu iskorjenjivanju rodno utemeljene diskriminacije i svih oblika nasilja te da pomognu u ostvarivanju rodne ravnopravnosti i prava na obrazovanje za sve; |
| --- | --- |

(f)

da podupru jednak pristup akademskoj zajednici, neovisno o etničkoj pripadnosti, kasti, invaliditetu, nacionalnosti, vjeroispovijesti, rodnom identitetu, spolnoj orijentaciji ili drugom statusu; da u svojim odnosima s trećim zemljama obrate posebnu pozornost na potporu iskorjenjivanju rodno utemeljene diskriminacije i svih oblika nasilja te da pomognu u ostvarivanju rodne ravnopravnosti i prava na obrazovanje za sve;

| (g) | da upozore na to da se napadi na akademsku slobodu mogu odvijati i u obliku kibernapada jer se pripadnici akademske zajednice danas sve više koriste internetom i društvenim medijima kako bi iznijeli svoje ideje i mišljenja; |
| --- | --- |

(g)

da upozore na to da se napadi na akademsku slobodu mogu odvijati i u obliku kibernapada jer se pripadnici akademske zajednice danas sve više koriste internetom i društvenim medijima kako bi iznijeli svoje ideje i mišljenja;

| (h) | da povedu raspravu o akademskoj slobodi na različitim razinama političkog dijaloga, među ostalim, u dijalozima i savjetovanjima o ljudskim pravima s partnerskim zemljama; da pojačaju diplomatske napore s partnerskim zemljama putem bilateralnog i multilateralnog angažmana u pogledu incidenata koji uključuju prijetnje ili napade na akademsku slobodu, a posebno nasilne napade na ustanove i članove zajednice visokog obrazovanja, kao i diskriminirajuće politike i prakse, neopravdana ograničenja u pogledu istraživanja ili izražavanja, protuzakoniti progon ili pritvor te ograničenja prava na osnivanje sindikata ili pristupanje njima; da potiču partnerske zemlje na uspostavu okvira za akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju te na praćenje provedbe tih temeljnih prava; da osiguraju da se svim sporazumima o međunarodnoj suradnji s partnerskim zemljama poštuju ta načela; |
| --- | --- |

(h)

da povedu raspravu o akademskoj slobodi na različitim razinama političkog dijaloga, među ostalim, u dijalozima i savjetovanjima o ljudskim pravima s partnerskim zemljama; da pojačaju diplomatske napore s partnerskim zemljama putem bilateralnog i multilateralnog angažmana u pogledu incidenata koji uključuju prijetnje ili napade na akademsku slobodu, a posebno nasilne napade na ustanove i članove zajednice visokog obrazovanja, kao i diskriminirajuće politike i prakse, neopravdana ograničenja u pogledu istraživanja ili izražavanja, protuzakoniti progon ili pritvor te ograničenja prava na osnivanje sindikata ili pristupanje njima; da potiču partnerske zemlje na uspostavu okvira za akademsku slobodu i institucionalnu autonomiju te na praćenje provedbe tih temeljnih prava; da osiguraju da se svim sporazumima o međunarodnoj suradnji s partnerskim zemljama poštuju ta načela;

| (i) | U Kopenhaške kriterije za postupak pristupanja EU-u uvrstiti obranu i zaštitu akademske slobode i institucionalne autonomije s ciljem sprečavanja napada na akademsku slobodu u državama članicama, kao što je viđeno u slučaju CEU u Mađarskoj; |
| --- | --- |

(i)

U Kopenhaške kriterije za postupak pristupanja EU-u uvrstiti obranu i zaštitu akademske slobode i institucionalne autonomije s ciljem sprečavanja napada na akademsku slobodu u državama članicama, kao što je viđeno u slučaju CEU u Mađarskoj;

| (j) | da potiču sve države da podrže i provedu Deklaraciju o sigurnim školama i njezine prateće smjernice za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba, kao što je većina država članica EU-a to već učinila, a riječ je o smjernicama o odgovornosti za zaštitu temeljnih vrijednosti, osobito akademske slobode i institucijske autonomije, u kontekstu nasilnih i prisilnih napada na visoko obrazovanje; |
| --- | --- |

(j)

da potiču sve države da podrže i provedu Deklaraciju o sigurnim školama i njezine prateće smjernice za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba, kao što je većina država članica EU-a to već učinila, a riječ je o smjernicama o odgovornosti za zaštitu temeljnih vrijednosti, osobito akademske slobode i institucijske autonomije, u kontekstu nasilnih i prisilnih napada na visoko obrazovanje;

| (k) | da surađuju s UN-om, Vijećem Europe, međunarodnim agencijama, civilnim društvom i zajednicama visokog obrazovanja kako bi stvorili mehanizme za praćenje i prijavljivanje napada, prijetnji i neopravdanih ograničenja usmjerenih na visoko obrazovanje i pojedinačne znanstvenike te da ojačaju i promiču praćenje kako bi se podigla razina osviještenosti, kako bi se počinitelji pozvali na odgovornost te kako bi se poboljšali napori u cilju sprečavanja napada na akademsku slobodu i odgovaranja na njih; |
| --- | --- |

(k)

da surađuju s UN-om, Vijećem Europe, međunarodnim agencijama, civilnim društvom i zajednicama visokog obrazovanja kako bi stvorili mehanizme za praćenje i prijavljivanje napada, prijetnji i neopravdanih ograničenja usmjerenih na visoko obrazovanje i pojedinačne znanstvenike te da ojačaju i promiču praćenje kako bi se podigla razina osviještenosti, kako bi se počinitelji pozvali na odgovornost te kako bi se poboljšali napori u cilju sprečavanja napada na akademsku slobodu i odgovaranja na njih;

| (l) | da pokrenu i potiču redoviti dijalog sa sveučilišnim zajednicama i organizacijama čiji je cilj zaštita zajednica visokog obrazovanja i promicanje akademske slobode kako bi se razvili najbolji politički okviri, inicijative i strategije zagovaranja akademske slobode; |
| --- | --- |

(l)

da pokrenu i potiču redoviti dijalog sa sveučilišnim zajednicama i organizacijama čiji je cilj zaštita zajednica visokog obrazovanja i promicanje akademske slobode kako bi se razvili najbolji politički okviri, inicijative i strategije zagovaranja akademske slobode;

| (m) | da doprinose razvoju kapaciteta za brze, temeljite i transparentne istrage kršenja akademske slobode, posebno u situacijama koje uključuju nasilne napade; da ulože više napora u sprečavanje napada na akademsku slobodu i odgovaranje na njih te da poduzmu sve razumne napore kako bi pozvali počinitelje na odgovornost; |
| --- | --- |

(m)

da doprinose razvoju kapaciteta za brze, temeljite i transparentne istrage kršenja akademske slobode, posebno u situacijama koje uključuju nasilne napade; da ulože više napora u sprečavanje napada na akademsku slobodu i odgovaranje na njih te da poduzmu sve razumne napore kako bi pozvali počinitelje na odgovornost;

| (n) | da potiču rad na istraživanju i zagovaranju u cilju reforme zakonodavstva i propisa kojima se nameću neopravdana ograničenja akademske slobode ili akademske autonomije ustanova visokog obrazovanja te da promiču institucionalnu autonomiju kao jedan od načina zaštite sustava visokog obrazovanja od uplitanja ili napada države, poslovnog sektora ili drugih nedržavnih aktera te očuvanja visokog obrazovanja od politizacije i ideološke manipulacije; |
| --- | --- |

(n)

da potiču rad na istraživanju i zagovaranju u cilju reforme zakonodavstva i propisa kojima se nameću neopravdana ograničenja akademske slobode ili akademske autonomije ustanova visokog obrazovanja te da promiču institucionalnu autonomiju kao jedan od načina zaštite sustava visokog obrazovanja od uplitanja ili napada države, poslovnog sektora ili drugih nedržavnih aktera te očuvanja visokog obrazovanja od politizacije i ideološke manipulacije;

| (o) | da pojačaju diplomatske napore s partnerskim zemljama putem bilateralnog i multilateralnog angažmana u pogledu incidenata koji uključuju prijetnje ili napade na akademsku slobodu, posebno nasilne napade na ustanove i članove zajednice visokog obrazovanja, kao i diskriminirajuće politike i prakse, neopravdana ograničenja u pogledu istraživanja ili izražavanja, protuzakoniti progon ili pritvor; |
| --- | --- |

(o)

da pojačaju diplomatske napore s partnerskim zemljama putem bilateralnog i multilateralnog angažmana u pogledu incidenata koji uključuju prijetnje ili napade na akademsku slobodu, posebno nasilne napade na ustanove i članove zajednice visokog obrazovanja, kao i diskriminirajuće politike i prakse, neopravdana ograničenja u pogledu istraživanja ili izražavanja, protuzakoniti progon ili pritvor;

| (p) | da preispitaju postojeće mehanizme potpore i zaštite za branitelje ljudskih prava kako bi se razvili kapaciteti za prepoznavanje i pružanje pomoći, uključujući hitnu zaštitu i pomoć, u slučajevima koji uključuju napade na akademsku slobodu, uključujući fizičku zaštitu, pružanje pravne pomoći i pomoći pri izdavanju viza, medicinsku pomoć, praćenje suđenja i stanja u zatvorima, zastupanje i lobiranje te dugoročnu potporu tijekom egzila; da među prioritete Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava uvrste promicanje akademske slobode i potporu pripadnicima akademske zajednice koji su u opasnosti; |
| --- | --- |

(p)

da preispitaju postojeće mehanizme potpore i zaštite za branitelje ljudskih prava kako bi se razvili kapaciteti za prepoznavanje i pružanje pomoći, uključujući hitnu zaštitu i pomoć, u slučajevima koji uključuju napade na akademsku slobodu, uključujući fizičku zaštitu, pružanje pravne pomoći i pomoći pri izdavanju viza, medicinsku pomoć, praćenje suđenja i stanja u zatvorima, zastupanje i lobiranje te dugoročnu potporu tijekom egzila; da među prioritete Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava uvrste promicanje akademske slobode i potporu pripadnicima akademske zajednice koji su u opasnosti;

| (q) | da preispitaju postojeće programe i sredstva za akademsku mobilnost i ostale oblike suradnje u obrazovanju i istraživanju, uključujući njihove kriterije, postupke podnošenja prijava te zahtjeve, vremenske okvire i programe, u svrhu uklanjanja prepreka koje bi mogle onemogućiti ugroženim kvalificiranim pripadnicima akademske zajednice ili studentima pristup mogućnostima, angažmanima ili drugim resursima u okviru programâ; da promiču postojeće projekte koje financira EU, poput programa za „akademske izbjeglice”, kojima se nastoji podići razina osviještenosti o važnosti akademske slobode u sektoru visokog obrazovanja i posljedicama za društvo u cjelini kada se ta sloboda ugnjetava; |
| --- | --- |

(q)

da preispitaju postojeće programe i sredstva za akademsku mobilnost i ostale oblike suradnje u obrazovanju i istraživanju, uključujući njihove kriterije, postupke podnošenja prijava te zahtjeve, vremenske okvire i programe, u svrhu uklanjanja prepreka koje bi mogle onemogućiti ugroženim kvalificiranim pripadnicima akademske zajednice ili studentima pristup mogućnostima, angažmanima ili drugim resursima u okviru programâ; da promiču postojeće projekte koje financira EU, poput programa za „akademske izbjeglice”, kojima se nastoji podići razina osviještenosti o važnosti akademske slobode u sektoru visokog obrazovanja i posljedicama za društvo u cjelini kada se ta sloboda ugnjetava;

| (r) | da osiguraju da se programima EU-a za makrofinancijsku pomoć za treće zemlje i politikama europskih financijskih institucija ne ugrožava akademska sloboda podupiranjem politika kojima se smanjuje dodjela nacionalnih prihoda sektoru obrazovanja; |
| --- | --- |

(r)

da osiguraju da se programima EU-a za makrofinancijsku pomoć za treće zemlje i politikama europskih financijskih institucija ne ugrožava akademska sloboda podupiranjem politika kojima se smanjuje dodjela nacionalnih prihoda sektoru obrazovanja;

| (s) | da uspostave nove inicijative u okviru postojećih i budućih programa, koje bi se mogle razviti i financirati u sinergijama sa sredstvima iz proračuna Unije koja se ne odnose na obrazovanje i istraživanja, kao što su Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA III), Obzor 2020., Erasmus+ i aktivnosti Marie Curie, kako bi se novim programskim djelovanjima koje financira EU pružila potpora zapošljavanju ugroženih članova akademske zajednice, studenata istraživača i redovnih studenata sa statusom međunarodne zaštite u europskim ustanovama visokog obrazovanja i istraživačkim ustanovama; |
| --- | --- |

(s)

da uspostave nove inicijative u okviru postojećih i budućih programa, koje bi se mogle razviti i financirati u sinergijama sa sredstvima iz proračuna Unije koja se ne odnose na obrazovanje i istraživanja, kao što su Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA III), Obzor 2020., Erasmus+ i aktivnosti Marie Curie, kako bi se novim programskim djelovanjima koje financira EU pružila potpora zapošljavanju ugroženih članova akademske zajednice, studenata istraživača i redovnih studenata sa statusom međunarodne zaštite u europskim ustanovama visokog obrazovanja i istraživačkim ustanovama;

| (t) | da podupiru aktualne normativne napore na regionalnoj i međunarodnoj razini, među ostalim, donošenjem međunarodne izjave o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja; da potiču EU i njegove države članice da preuzmu inicijativu za akademsku slobodu na sastanku Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava; |
| --- | --- |

(t)

da podupiru aktualne normativne napore na regionalnoj i međunarodnoj razini, među ostalim, donošenjem međunarodne izjave o akademskoj slobodi i autonomiji ustanova visokog obrazovanja; da potiču EU i njegove države članice da preuzmu inicijativu za akademsku slobodu na sastanku Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava;

| (u) | da osiguraju stalnu potporu na visokoj razini Europskom međusveučilišnom centru i Globalnom kampusu za ljudska prava i demokraciju kao vodećim inicijativama EU-a za potporu obrazovanju o ljudskim pravima diljem svijeta; |
| --- | --- |

(u)

da osiguraju stalnu potporu na visokoj razini Europskom međusveučilišnom centru i Globalnom kampusu za ljudska prava i demokraciju kao vodećim inicijativama EU-a za potporu obrazovanju o ljudskim pravima diljem svijeta;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| --- | --- |

2.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Srijeda, 14. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/179 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/179

---

P8_TA(2018)0449

Privremeno izvješće o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

(2020/C 363/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 311., 312. i 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2018. naslovljenu „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani – višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.” (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2018. naslovljenu „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani – višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027.” (COM(2018)0321),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. za Uredbu Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0322) i prijedloge Komisije od 2. svibnja 2018. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 i COM(2018)0328), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. za Uredbu Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. (COM(2018)0322) i prijedloge Komisije od 2. svibnja 2018. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 i COM(2018)0328),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju (COM(2018)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju (COM(2018)0323),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 2. svibnja 2018. za Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama (COM(2018)0324),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020. i o reformi sustava vlastitih sredstava Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020. i o reformi sustava vlastitih sredstava Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima (2),

| — | uzimajući u obzir da je Europski parlament ratificirao Pariški sporazum 4. listopada 2016. (3) a Vijeće 5. listopada 2016. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je Europski parlament ratificirao Pariški sporazum 4. listopada 2016. (3) a Vijeće 5. listopada 2016. (4),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” koja je stupila na snagu 1. siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a 70/1 od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” koja je stupila na snagu 1. siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku obvezu EU-a da ostvari cilj potrošnje 0,7 % bruto nacionalnog dohotka (BND) za službenu razvojnu pomoć (ODA) u vremenskom okviru programa za razdoblje nakon 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku obvezu EU-a da ostvari cilj potrošnje 0,7 % bruto nacionalnog dohotka (BND) za službenu razvojnu pomoć (ODA) u vremenskom okviru programa za razdoblje nakon 2015.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (5),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 5. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor, stajalište u obliku amandmana Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za ustavna pitanja i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0358/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće Odbora za proračune i mišljenja Odbora za vanjske poslove, Odbora za razvoj, Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za proračunski nadzor, stajalište u obliku amandmana Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za ustavna pitanja i stajalište u obliku amandmana Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0358/2018),

| A. | budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija sebi osigurava sredstva potrebna za postizanje svojih ciljeva i provođenje svojih politika;

| B. | budući da su razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanja u sadašnjem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za 2014. – 2020. prvi put niže nego u prethodnom razdoblju; budući da je kasno donošenje VFO-a i sektorskih zakonodavnih akata vrlo negativno utjecalo na provedbu novih programa; |
| --- | --- |

B.

budući da su razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanja u sadašnjem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za 2014. – 2020. prvi put niže nego u prethodnom razdoblju; budući da je kasno donošenje VFO-a i sektorskih zakonodavnih akata vrlo negativno utjecalo na provedbu novih programa;

| C. | budući da se ubrzo pokazalo da VFO nije primjeren za pružanje odgovora na niz kriza, novih međunarodnih obveza i novih političkih izazova koji nisu bili integrirani i/ili predviđeni u vrijeme njegova donošenja; budući da je VFO, u svrhu pružanja potrebnih sredstava, iskorišten do svojih granica, uključujući nezapamćeno posezanje za odredbama o fleksibilnosti i posebnim instrumentima, nakon što su iscrpljene raspoložive granice; budući da su uvedeni rezovi u nekim prioritetnim programima EU-a za istraživanje i infrastrukturu tek dvije godine od njihova donošenja; |
| --- | --- |

C.

budući da se ubrzo pokazalo da VFO nije primjeren za pružanje odgovora na niz kriza, novih međunarodnih obveza i novih političkih izazova koji nisu bili integrirani i/ili predviđeni u vrijeme njegova donošenja; budući da je VFO, u svrhu pružanja potrebnih sredstava, iskorišten do svojih granica, uključujući nezapamćeno posezanje za odredbama o fleksibilnosti i posebnim instrumentima, nakon što su iscrpljene raspoložive granice; budući da su uvedeni rezovi u nekim prioritetnim programima EU-a za istraživanje i infrastrukturu tek dvije godine od njihova donošenja;

| D. | budući da se pokazalo da je revizija VFO-a u sredini razdoblja pokrenuta krajem 2016. bila ključna za širenje potencijala postojećih odredbi o fleksibilnosti, ali bez revidiranja gornjih granica VFO-a; budući da su tu reviziju pozitivno ocijenili i Parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

D.

budući da se pokazalo da je revizija VFO-a u sredini razdoblja pokrenuta krajem 2016. bila ključna za širenje potencijala postojećih odredbi o fleksibilnosti, ali bez revidiranja gornjih granica VFO-a; budući da su tu reviziju pozitivno ocijenili i Parlament i Vijeće;

| E. | budući da će uspostava novog VFO-a biti ključan trenutak za Uniju s 27 država članica jer će omogućiti potvrđivanje zajedničke dugoročne vizije i odlučivanje o budućim političkim prioritetima, kao i sposobnost Unije da ih provede; budući da bi VFO za razdoblje 2021. – 2027. Uniji trebao osigurati potrebna sredstva za poticanje održivoga gospodarskog rasta, istraživanja i inovacija, osnaživanje mladih ljudi, učinkovito rješavanje migracijskih izazova, borbu protiv nezaposlenosti, ustrajnog siromaštva i socijalne isključenosti, dodatno jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, rješavanje pitanja održivosti, gubitka bioraznolikosti i klimatskih promjena, jačanje sigurnosti i obrane EU-a, zaštitu njezinih vanjskih granica i pružanje potpore susjednim zemljama; |
| --- | --- |

E.

budući da će uspostava novog VFO-a biti ključan trenutak za Uniju s 27 država članica jer će omogućiti potvrđivanje zajedničke dugoročne vizije i odlučivanje o budućim političkim prioritetima, kao i sposobnost Unije da ih provede; budući da bi VFO za razdoblje 2021. – 2027. Uniji trebao osigurati potrebna sredstva za poticanje održivoga gospodarskog rasta, istraživanja i inovacija, osnaživanje mladih ljudi, učinkovito rješavanje migracijskih izazova, borbu protiv nezaposlenosti, ustrajnog siromaštva i socijalne isključenosti, dodatno jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije, rješavanje pitanja održivosti, gubitka bioraznolikosti i klimatskih promjena, jačanje sigurnosti i obrane EU-a, zaštitu njezinih vanjskih granica i pružanje potpore susjednim zemljama;

| F. | budući da bi u svjetlu globalnih izazova s kojima se države članice ne mogu same nositi trebalo biti moguće prihvatiti europska zajednička dobra i ocijeniti područja u kojima bi europska potrošnja bila efikasnija od nacionalne potrošnje kako bi se odgovarajuća financijska sredstva prenijela na razinu Unije te stoga ojačati stratešku važnost Unije bez nužnog povećanja ukupne javne potrošnje; |
| --- | --- |

F.

budući da bi u svjetlu globalnih izazova s kojima se države članice ne mogu same nositi trebalo biti moguće prihvatiti europska zajednička dobra i ocijeniti područja u kojima bi europska potrošnja bila efikasnija od nacionalne potrošnje kako bi se odgovarajuća financijska sredstva prenijela na razinu Unije te stoga ojačati stratešku važnost Unije bez nužnog povećanja ukupne javne potrošnje;

| G. | budući da je Komisija 2. svibnja 2018. predstavila niz zakonodavnih prijedloga o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima EU-a, zajedno sa zakonodavnim prijedlozima o uspostavi novih programa i instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija 2. svibnja 2018. predstavila niz zakonodavnih prijedloga o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. i vlastitim sredstvima EU-a, zajedno sa zakonodavnim prijedlozima o uspostavi novih programa i instrumenata EU-a;

| 1. | naglašava da se VFO-om za razdoblje 2021. – 2027. mora zajamčiti odgovornost i sposobnost Unije da ispuni nove potrebe, dodatne izazove i nove međunarodne obveze te ostvari svoje političke prioritete i ciljeve; ističe ozbiljne probleme povezane s nedovoljnim financiranjem VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. i ponovno naglašava da je potrebno izbjeći ponavljanje prethodnih pogrešaka tako da se otpočetka osigura snažan i vjerodostojan proračun EU-a u korist građana tijekom sljedećeg sedmogodišnjeg razdoblja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da su prijedlozi Komisije o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. i sustav vlastitih sredstava Unije polazište za predstojeće pregovore; iznosi svoje stajalište o tim prijedlozima, u očekivanju pregovaračkog mandata Vijeća koji još nije dostupan; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da prijedlog Komisije u vezi s ukupnom razinom sljedećeg VFO-a od 1,08 % BND-a u 27 država Unije (1,11 % nakon integracije Europskog razvojnog fonda) predstavlja, u smislu postotka BND-a, smanjenje u realnim vrijednostima u odnosu na trenutačni VFO; smatra da se predloženom razinom VFO-a Uniji neće omogućiti da ispuni svoje političke obveze i odgovori na važne buduće izazove; stoga namjerava pregovarati o nužnom povećanju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osim toga, protivi se bilo kakvom smanjenju razine dugoročnih politika EU-a ugrađenih u Ugovore, kao što su kohezijska politika, zajednička poljoprivredna politika i zajednička ribarstvena politika; posebno se protivi svim radikalnim rezovima koji će negativno utjecati na samu prirodu i ciljeve tih politika, kao što su predloženi rezovi za Kohezijski fond ili za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj; u tom kontekstu dovodi u pitanje prijedlog da se Europski socijalni fond plus (ESF+) smanji unatoč njegovu proširenom području primjene i integraciji četiriju postojećih socijalnih programa, prije svega Inicijative za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nadalje, naglašava važnost horizontalnih načela koja bi trebala činiti temelj VFO-a i svih povezanih politika EU-a; u tom pogledu ponovno potvrđuje svoje stajalište da EU mora ispuniti svoju obvezu da bude predvodnik u provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja te izražava žaljenje zbog nedostatka jasne i vidljive predanosti tom cilju u prijedlozima VFO-a; stoga traži uključivanje ciljeva održivog razvoja UN-a u sve politike i inicijative Unije u sljedećem VFO-u; nadalje ističe da bi svi programi u okviru sljedećeg VFO-a trebali biti u skladu s Poveljom o temeljnim pravima; ističe važnost uspostave europskog stupa socijalnih prava, iskorjenjivanja diskriminacije, što uključuje diskriminaciju pripadnika zajednice LGBTI, te stvaranja portfelja za manjine, uključujući Rome, jer je sve to ključno za ispunjavanje obveza EU-a radi ostvarivanja uključive Europe; ističe da bi radi ispunjavanja obveza u okviru Pariškog sporazuma doprinos EU-a ostvarenju klimatskih ciljeva trebao doseći najmanje 25 % rashoda tijekom VFO-a u razdoblju 2021. – 2027., a 30 % što prije, a najkasnije do 2027.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom kontekstu izražava žaljenje zbog toga što unatoč zajedničkoj izjavi o rodno osviještenoj politici priloženoj Uredbi o VFO-u 2014. – 2020. u tom području nije došlo do većeg napretka te zbog toga što Komisija nije uzela u obzir njezinu provedbu u reviziji VFO-a na sredini razdoblja; duboko žali zbog toga što je rodno osviještena politika u prijedlogu VFO-a posve potisnuta u stranu te žali zbog toga što u prijedlozima o relevantnim politikama EU-a nedostaju jasni ciljevi, uvjeti i pokazatelji u pogledu ravnopravnosti spolova; traži da se u godišnjim proračunskim postupcima ocijeni i integrira učinak politika EU-a na jednakost spolova (izrada proračuna uzimajući u obzir rodnu dimenziju); očekuje da se Parlament, Vijeće i Komisija ponovno obvežu na rodno osviještenu politiku u sljedećem VFO-u te na njezino efikasno praćenje, pa i tijekom revizije VFO-a u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi se sljedeći VFO trebao temeljiti na većoj odgovornosti, pojednostavljenju, vidljivosti, transparentnosti i izradi proračuna na temelju uspješnosti; u tom kontekstu podsjeća na potrebu jačanja usmjerenosti buduće potrošnje na izvedbu i rezultate, na temelju ambicioznih i relevantnih ciljnih vrijednosti u pogledu uspješnosti te sveobuhvatne i zajedničke definicije europske dodane vrijednosti; traži od Komisije da, uzimajući u obzir navedena horizontalna načela, integrira izvješćivanje o uspješnosti, proširi ga na kvalitativni pristup koji obuhvaća okolišne i socijalne pokazatelje te da jasno predstavi informacije o glavnim izazovima EU-a koje tek treba riješiti; |
| --- | --- |

7.

| o | 8. svjestan je ozbiljnih izazova s kojima se suočava Unija i u potpunosti preuzima svoju odgovornost za pravodobno osiguravanje proračuna koji odgovara potrebama, očekivanjima i brigama građana EU-a; spreman je odmah započeti pregovore s Vijećem radi poboljšanja prijedlogâ Komisije i izrade realističnog VFO-a; |
| --- | --- |

o

| 9. | podsjeća da je stajalište Parlamenta već jasno navedeno u njegovim rezolucijama od 14. ožujka i 30. svibnja 2018., koje čine njegovo političko stajalište o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. i o vlastitim sredstvima; podsjeća da su te rezolucije donesene uz podršku velike većine zastupnika, što pokazuje jedinstvo Parlamenta i njegovu spremnost za predstojeće pregovore; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stoga očekuje da VFO bude među glavnim političkim prioritetima Vijeća i izražava žaljenje zbog toga što dosad nije ostvaren znatan napredak; smatra da bi se redoviti sastanci uzastopnih predsjedništava Vijeća i pregovaračkog tima Parlamenta trebali intenzivirati i otvoriti put službenim pregovorima; očekuje da će se odgovarajući dogovor postići prije izbora za Europski parlament 2019., kako bi se izbjegli ozbiljni zastoji u pokretanju novih programa zbog kasnog donošenja financijskog okvira, kao što se već događalo; naglašava da će taj raspored omogućiti novoizabranom Europskom parlamentu da prilagodi VFO za razdoblje 2021. – 2027. tijekom obvezne revizije u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da bi prihode i rashode trebalo smatrati jedinstvenim pitanjem u predstojećim pregovorima; stoga naglašava da se dogovor o budućem VFO-u ne može postići ako se ne ostvari odgovarajući napredak u pogledu novih vlastitih sredstava Unije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bi se o svim elementima paketa o VFO-u i vlastitim sredstvima, a posebno iznosima VFO-a, trebalo moći pregovarati sve do postizanja konačnog dogovora; u tom smislu podsjeća na kritički stav Parlamenta o postupku koji je doveo do usvajanja sadašnje Uredbe o VFO-u i na vodeću ulogu koju je Europsko vijeće preuzelo u tom postupku donijevši neopozive odluke o nizu elemenata, uključujući gornje granice VFO-a i niz odredbi o sektorskim politikama kojima se krše i duh i slovo Ugovora; posebno je zabrinut zbog toga što prvi elementi tzv. pregovaračkih okvira za VFO koje je pripremilo predsjedništvo Vijeća slijede istu logiku i sadržavaju pitanja o kojima Vijeće i Parlament trebaju suodlučivati pri donošenju zakonodavstva o uspostavi novih programa EU-a; stoga i svoju strategiju namjerava prilagoditi na odgovarajući način; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da činjenica da se Uredba o VFO-u mora donijeti i revidirati jednoglasno predstavlja stvarnu prepreku u tom procesu; poziva Europsko vijeće da aktivira klauzulu pasarela iz članka 312. stavka 2. UFEU-a kako bi se Uredba o VFO-u u Vijeću mogla donijeti kvalificiranom većinom; |
| --- | --- |

13.

| o | 14. donosi ovu rezoluciju radi utvrđivanja svojeg pregovaračkog mandata o svim aspektima prijedlogâ Komisije, uključujući konkretne izmjene predložene Uredbe o VFO-u i Međuinstitucijskog sporazuma; osim toga, predstavlja tablicu s brojkama za sve politike i programe EU-a zasnovanu na već zauzetim stajalištima Parlamenta u prethodnim rezolucijama o VFO-u; naglašava da će te brojke ujedno biti dio mandata Parlamenta za predstojeće zakonodavne pregovore koji će dovesti do donošenja programâ EU-a za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

o

A.   ZAHTJEVI KOJI SE ODNOSE NA VFO

| 15. | stoga zahtijeva od Vijeća da uzme u obzir sljedeća stajališta Parlamenta radi postizanja pozitivnog ishoda pregovora o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. i dobivanja suglasnosti Parlamenta u skladu s člankom 312. UFEU-a; |
| --- | --- |

15.

Brojke

| 16. | ponovno potvrđuje svoje službeno stajalište da razina VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. treba biti 1 324,1 milijardi EUR u cijenama iz 2018., što predstavlja 1,3 % BND-a u 27 država Unije, kako bi se osigurala potrebna razina financiranja za ključne politike EU-a koja će im omogućiti da ostvare svoju zadaću i ciljeve; |
| --- | --- |

16.

| 17. | u tom kontekstu traži da se osigura sljedeća razina financiranja programa i politika EU-a predstavljenih redom koji odražava strukturu VFO-a, kako ju je predložila Komisija, i koji je repliciran u detaljnoj tablici (prilozi III. i IV. ovoj Rezoluciji); traži da se odgovarajuće gornje granice za obveze i plaćanja prilagode u skladu s time, kao što je navedeno u prilozima I. i II. ovoj Rezoluciji:






  i. | povećanje proračuna za Obzor Europa na iznos od 120 milijardi EUR u cijenama iz 2018.; |
| --- | --- | --- |

17.

i.

povećanje proračuna za Obzor Europa na iznos od 120 milijardi EUR u cijenama iz 2018.;

| ii. | povećanje dodjele sredstava za fond InvestEU tako da pobliže odražava razinu iz razdoblja 2014. – 2020. za financijske instrumente integrirane u novi program; |
| --- | --- |

ii.

povećanje dodjele sredstava za fond InvestEU tako da pobliže odražava razinu iz razdoblja 2014. – 2020. za financijske instrumente integrirane u novi program;

| iii. | povećanje razine financiranja za prometnu infrastrukturu u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF); |
| --- | --- |

iii.

povećanje razine financiranja za prometnu infrastrukturu u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF);

| iv. | udvostručenje konkretnih financijskih sredstava za mala i srednja poduzeća (u usporedbi s programom COSME) u programu jedinstvenog tržišta radi jačanja njihova pristupa tržištima, poboljšanja uvjeta i konkurentnosti poduzeća te promicanja poduzetništva; |
| --- | --- |

iv.

udvostručenje konkretnih financijskih sredstava za mala i srednja poduzeća (u usporedbi s programom COSME) u programu jedinstvenog tržišta radi jačanja njihova pristupa tržištima, poboljšanja uvjeta i konkurentnosti poduzeća te promicanja poduzetništva;

| v. | daljnje povećanje programa jedinstvenog tržišta radi financiranja novoga cilja nadzora tržišta; |
| --- | --- |

v.

daljnje povećanje programa jedinstvenog tržišta radi financiranja novoga cilja nadzora tržišta;

| vi. | udvostručenje predložene razine financiranja za program EU-a za borbu protiv prijevara te povećanje razine financiranja programa FISCALIS; |
| --- | --- |

vi.

udvostručenje predložene razine financiranja za program EU-a za borbu protiv prijevara te povećanje razine financiranja programa FISCALIS;

| vii. | uvođenje posebnih sredstava za održivi turizam; |
| --- | --- |

vii.

uvođenje posebnih sredstava za održivi turizam;

| viii. | dodatno osnaživanje europskog svemirskog programa, ponajprije kako bi se osnažio program SSA/GOVSATCOM te program Copernicus; |
| --- | --- |

viii.

dodatno osnaživanje europskog svemirskog programa, ponajprije kako bi se osnažio program SSA/GOVSATCOM te program Copernicus;

| ix. | zadržavanje iznosa za financiranje kohezijske politike EU-a za 27 država Unije na razini proračuna za razdoblje 2014. – 2020. u realnim vrijednostima; |
| --- | --- |

ix.

zadržavanje iznosa za financiranje kohezijske politike EU-a za 27 država Unije na razini proračuna za razdoblje 2014. – 2020. u realnim vrijednostima;

| x. | udvostručenje sredstava za suzbijanje nezaposlenosti mladih u programu ESF+ (u odnosu na aktualnu Inicijativu za zapošljavanje mladih), uz istodobno jamčenje učinkovitosti i dodane vrijednosti toga programa; |
| --- | --- |

x.

udvostručenje sredstava za suzbijanje nezaposlenosti mladih u programu ESF+ (u odnosu na aktualnu Inicijativu za zapošljavanje mladih), uz istodobno jamčenje učinkovitosti i dodane vrijednosti toga programa;

| xi. | uvođenje posebnih sredstava (u iznosu od 5,9 milijardi EUR) za Jamstvo za djecu kako bi se riješio problem dječjeg siromaštva u EU-u i posredstvom njegova vanjskog djelovanja; |
| --- | --- |

xi.

uvođenje posebnih sredstava (u iznosu od 5,9 milijardi EUR) za Jamstvo za djecu kako bi se riješio problem dječjeg siromaštva u EU-u i posredstvom njegova vanjskog djelovanja;

| xii. | utrostručenje trenutačnog proračuna za program Erasmus+; |
| --- | --- |

xii.

utrostručenje trenutačnog proračuna za program Erasmus+;

| xiii. | osiguravanje dostatne razine financiranja za program DiscoverEU (Interrail); |
| --- | --- |

xiii.

osiguravanje dostatne razine financiranja za program DiscoverEU (Interrail);

| xiv. | povećanje trenutačnog financiranja za program Kreativna Europa; |
| --- | --- |

xiv.

povećanje trenutačnog financiranja za program Kreativna Europa;

| xv. | povećanje aktualnog financiranja za program Prava i vrijednosti te uvođenje posebnih sredstava za novi potprogram o vrijednostima Unije (s najmanje 500 milijuna EUR) radi pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti i demokraciju u EU-u na lokalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

xv.

povećanje aktualnog financiranja za program Prava i vrijednosti te uvođenje posebnih sredstava za novi potprogram o vrijednostima Unije (s najmanje 500 milijuna EUR) radi pružanja potpore organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti i demokraciju u EU-u na lokalnoj i nacionalnoj razini;

| xvi. | zadržavanje iznosa za financiranje zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) za 27 država Unije na razini proračuna za razdoblje 2014. – 2020. u realnim vrijednostima uz istodobno obuhvaćanje proračunom početnog iznosa pričuve za poljoprivredu; |
| --- | --- |

xvi.

zadržavanje iznosa za financiranje zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) za 27 država Unije na razini proračuna za razdoblje 2014. – 2020. u realnim vrijednostima uz istodobno obuhvaćanje proračunom početnog iznosa pričuve za poljoprivredu;

| xvii. | povećanje za 10 % razine Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, u skladu s njegovom novom zadaćom plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

xvii.

povećanje za 10 % razine Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo, u skladu s njegovom novom zadaćom plavog gospodarstva;

| xviii. | udvostručenje aktualnih financijskih sredstava za program Life+, uključujući namjenske omotnice za bioraznolikost i za upravljanje mrežom Natura 2000; |
| --- | --- |

xviii.

udvostručenje aktualnih financijskih sredstava za program Life+, uključujući namjenske omotnice za bioraznolikost i za upravljanje mrežom Natura 2000;

| xix. | uvođenje posebnih sredstava (u iznosu od 4,8 milijardi EUR) za novi fond za pravednu energetsku tranziciju radi nošenja s društvenim, socioekonomskim i okolišnim učincima na radnike i zajednice na koje tranzicija s ovisnosti o ugljenu i ugljiku negativno utječe; |
| --- | --- |

xix.

uvođenje posebnih sredstava (u iznosu od 4,8 milijardi EUR) za novi fond za pravednu energetsku tranziciju radi nošenja s društvenim, socioekonomskim i okolišnim učincima na radnike i zajednice na koje tranzicija s ovisnosti o ugljenu i ugljiku negativno utječe;

| xx. | jačanje instrumenta (instrumenata) za podupiranje politike susjedstva i razvojne politike (3,5 milijardi EUR) radi daljnjeg financiranja investicijskog plana za Afriku; |
| --- | --- |

xx.

jačanje instrumenta (instrumenata) za podupiranje politike susjedstva i razvojne politike (3,5 milijardi EUR) radi daljnjeg financiranja investicijskog plana za Afriku;

| xxi. | vraćanje barem na razinu za 2020. za sve agencije uz istodobnu obranu više razine koju predlaže Komisija, što vrijedi i za agencije kojima su dodijeljene nove nadležnosti i odgovornosti te tražeći sveobuhvatan pristup financiranju iz naknada; |
| --- | --- |

xxi.

vraćanje barem na razinu za 2020. za sve agencije uz istodobnu obranu više razine koju predlaže Komisija, što vrijedi i za agencije kojima su dodijeljene nove nadležnosti i odgovornosti te tražeći sveobuhvatan pristup financiranju iz naknada;

| xxii. | zadržavanje razine financiranja u razdoblju 2014. – 2020. za nekoliko programa EU-a (npr. stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja, suradnja s prekomorskim zemljama i područjima), uključujući one za koje se predlaže spajanje u veće programe (npr. pomoć za najpotrebitije, zdravlje, prava potrošača) i za koje prijedlog Komisije stoga predstavlja realno smanjenje; |
| --- | --- |

xxii.

zadržavanje razine financiranja u razdoblju 2014. – 2020. za nekoliko programa EU-a (npr. stavljanje izvan pogona nuklearnih postrojenja, suradnja s prekomorskim zemljama i područjima), uključujući one za koje se predlaže spajanje u veće programe (npr. pomoć za najpotrebitije, zdravlje, prava potrošača) i za koje prijedlog Komisije stoga predstavlja realno smanjenje;

| xxiii. | postavljanje, ovisno o navedenim promjenama, financijskih omotnica svih drugih programa na razinu koju predlaže Komisija, što uključuje potprograme za energiju i digitalizaciju Instrumenta za povezivanje Europe, program Digitalna Europa, Europski fond za obranu i humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

xxiii.

postavljanje, ovisno o navedenim promjenama, financijskih omotnica svih drugih programa na razinu koju predlaže Komisija, što uključuje potprograme za energiju i digitalizaciju Instrumenta za povezivanje Europe, program Digitalna Europa, Europski fond za obranu i humanitarnu pomoć;

| 18. | namjerava osigurati dovoljnu razinu financiranja na temelju prijedloga Komisije za „Migracije i upravljanje granicama” (naslov 4.) i „Sigurnost i obranu” uključujući odgovor na krize (naslov 5.); ponovno potvrđuje svoj davno zauzeti stav da bi dodatne političke prioritete trebalo popratiti dodatnim financijskim sredstvima kako se ne bi ugrozile postojeće politike i programi te njihovo financiranje u okviru novog VFO-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | namjerava zagovarati prijedlog Komisije o osiguravanju dovoljne razine financiranja za snažnu, učinkovitu i kvalitetnu europsku javnu upravu u službi svih Europljana; podsjeća na to da su institucije, tijela i decentralizirane agencije EU-a tijekom sadašnjeg VFO-a ispunile obvezu smanjenja broja zaposlenika od 5 % i smatra da se na njih ne bi trebala primjenjivati daljnja smanjenja kojima bi se izravno ugrozila provedba politika Unije; još jednom ponavlja svoje snažno suprotstavljanje ponavljanju takozvanog fonda za preraspodjelu za agencije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | odlučan je u sprječavanju još jedne krize plaćanja u prvim godinama VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., kao što je bio slučaj u tekućem razdoblju; smatra da se gornjom granicom ukupnog plaćanja mora uzeti u obzir neviđena količina nepodmirenih dospjelih obveza na kraju 2020., a procjena te količine neprekidno raste zbog velikih kašnjenja u provedbi te će se one morati riješiti u sljedećem VFO-u,; stoga zahtijeva da se globalna razina plaćanja te godišnje gornje granice plaćanja, posebice na početku razdoblja, postave na odgovarajuću razinu kojom se uzima u obzir ta situacija; namjerava prihvatiti samo ograničenu i dobro opravdanu razliku između obveza i plaćanja za sljedeći VFO; |
| --- | --- |

20.

| 21. | na temelju toga predstavlja tablicu u prilozima III. i IV. ovoj Rezoluciji u kojoj su utvrđene precizne brojke za sve politike i programe EU-a; navodi da, u svrhu usporedbe, namjerava zadržati strukturu pojedinačnih programa EU-a, u skladu s prijedlogom Komisije, ne dovodeći u pitanje moguće izmjene koje se mogu zahtijevati tijekom zakonodavnog postupka koji će dovesti do donošenja tih programa; |
| --- | --- |

21.

Revizija u sredini razdoblja

| 22. | naglašava potrebu za zadržavanjem revizije VFO-a u sredini razdoblja, nadovezujući se na pozitivni presedan uspostavljen sadašnjim okvirom, i poziva na:






  i. | obveznu i pravno obvezujuću reviziju u sredini razdoblja, nakon preispitivanja funkcioniranja VFO-a te uzimajući u obzir ocjenu napretka ostvarenog u pogledu ciljne vrijednosti ulaganja u klimatsko djelovanje, uključivanje ciljeva održivog razvoja i ravnopravnosti spolova u politike i učinka mjera pojednostavnjenja na korisnike; |
| --- | --- | --- |

22.

i.

obveznu i pravno obvezujuću reviziju u sredini razdoblja, nakon preispitivanja funkcioniranja VFO-a te uzimajući u obzir ocjenu napretka ostvarenog u pogledu ciljne vrijednosti ulaganja u klimatsko djelovanje, uključivanje ciljeva održivog razvoja i ravnopravnosti spolova u politike i učinka mjera pojednostavnjenja na korisnike;

| ii. | pravodobno predstavljanje odgovarajućeg prijedloga Komisije kako bi budući Parlament i Komisija mogli provesti smislenu prilagodbu okvira za razdoblje 2021. – 2027., i to najkasnije do 1. srpnja 2023.; |
| --- | --- |

ii.

pravodobno predstavljanje odgovarajućeg prijedloga Komisije kako bi budući Parlament i Komisija mogli provesti smislenu prilagodbu okvira za razdoblje 2021. – 2027., i to najkasnije do 1. srpnja 2023.;

| iii. | nesmanjivanje unaprijed dodijeljenih nacionalnih omotnica u okviru te revizije; |
| --- | --- |

iii.

nesmanjivanje unaprijed dodijeljenih nacionalnih omotnica u okviru te revizije;

Fleksibilnost

| o | 23. pozdravlja prijedloge Komisije o fleksibilnosti koji predstavljaju dobar temelj za pregovore; slaže se s cjelokupnom strukturom mehanizama fleksibilnosti u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027.; naglašava da posebni instrumenti imaju različite zadaće i odgovaraju na različite potrebe te je protiv svih pokušaja njihova spajanja; snažno podupire jasnu odredbu da odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja koja proizlaze iz upotrebe posebnih instrumenata trebaju biti uključena u proračun iznad relevantnih gornjih granica VFO-a, kao i uklanjanje svih ograničenja u pogledu prilagodbi koje proizlaze iz ukupne razlike za plaćanja; poziva na uvođenje niza dodatnih poboljšanja, uključujući sljedeće:






  i. | dopunu pričuve Unije za iznos koji je jednak prihodu od novčanih kazni i sankcija; |
| --- | --- | --- |

o

i.

dopunu pričuve Unije za iznos koji je jednak prihodu od novčanih kazni i sankcija;

| ii. | trenutačno ponovno iskorištavanje opozvanih sredstava odobrenih tijekom godine n-2, uključujući sredstva koja proizlaze iz obveza preuzetih u okviru sadašnjeg VFO-a; |
| --- | --- |

ii.

trenutačno ponovno iskorištavanje opozvanih sredstava odobrenih tijekom godine n-2, uključujući sredstva koja proizlaze iz obveza preuzetih u okviru sadašnjeg VFO-a;

| iii. | stavljanje na raspolaganje isteklih iznosa posebnih instrumenata za sve posebne instrumente, a ne samo za instrument fleksibilnosti; |
| --- | --- |

iii.

stavljanje na raspolaganje isteklih iznosa posebnih instrumenata za sve posebne instrumente, a ne samo za instrument fleksibilnosti;

| iv. | veću dodjelu sredstava za instrument fleksibilnosti, pričuvu za pomoć u nuždi, Fond solidarnosti Europske unije i pričuvu za nepredviđene izdatke, bez obvezne kompenzacije za pričuvu za nepredviđene izdatke; |
| --- | --- |

iv.

veću dodjelu sredstava za instrument fleksibilnosti, pričuvu za pomoć u nuždi, Fond solidarnosti Europske unije i pričuvu za nepredviđene izdatke, bez obvezne kompenzacije za pričuvu za nepredviđene izdatke;

Trajanje

| 24. | ističe potrebu da trajanje VFO-a postupno prijeđe na razdoblje trajanja od 5 + 5 godina s obveznom revizijom u sredini razdoblja; prihvaća da bi sljedeći VFO trebao trajati sedam godina, što bi bilo prijelazno rješenje koje se primjenjuje posljednji put; očekuje da se detaljni aranžmani povezani s provedbom okvira od 5 + 5 godina prihvate tijekom revizije VFO-a za 2021. – 2027. u sredini razdoblja; |
| --- | --- |

24.

Struktura

| 25. | prihvaća cjelokupnu strukturu sedam naslova VFO-a, kako ih je predložila Komisija, koja uvelike odgovara prijedlogu Parlamenta; smatra da ta struktura omogućuje veću transparentnost, poboljšava vidljivost rashoda EU-a, a istodobno zadržava potrebnu razinu fleksibilnosti; nadalje, slaže se s izradom „programskih klastera” za koje se očekuje da će dovesti do znatnog pojednostavnjenja i racionalizacije strukture proračuna EU-a i njegova jasnog usklađivanja s naslovima VFO-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da Komisija predlaže smanjenje broja programa EU-a za više od jedne trećine; naglašava da će stajalište Parlamenta u vezi sa strukturom i sastavom 37 novih programa biti utvrđeno prilikom donošenja relevantnih sektorskih zakonodavnih akata; u svakom slučaju, očekuje da predložena proračunska nomenklatura odražava sve različite komponente svakog programa, na način kojim se jamči transparentnost i pruža potrebna razina informacija kako bi proračunsko tijelo moglo uspostaviti godišnji proračun i nadzirati njegovo izvršavanje; |
| --- | --- |

26.

Jedinstvo proračuna

| 27. | pozdravlja predloženo uvrštenje Europskog razvojnog fonda u proračun Unije, što Parlament već odavno zahtijeva za sve izvanproračunske instrumente; podsjeća na načelo jedinstva, prema kojemu se sve stavke prihoda i rashoda Unije prikazuju u proračunu, jer je ono propisano Ugovorom i predstavlja temeljni preduvjet demokracije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stoga osporava logiku i opravdanje za uspostavu instrumenata izvan proračuna, čime se onemogućava parlamentarni nadzor javnih financija i dovodi u pitanje transparentnost donošenja odluka; smatra da odluke kojima se uspostavljaju takvi instrumenti zaobilaze trostruku odgovornost Parlamenta kao zakonodavnog, proračunskog i nadzornog tijela; smatra da, kad se iznimke smatraju potrebnima za ostvarenje posebnih ciljeva, na primjer primjenom financijskih instrumenata ili uzajamnih fondova, one bi trebale biti potpuno transparentne, propisno opravdane dokazanom dodatnošću i dodanom vrijednošću i temeljiti se na čvrstim odredbama o postupku donošenja odluka i odgovornosti; |
| --- | --- |

28.

| o | 29. međutim, naglašava da integracija tih instrumenata u proračun EU-a ne bi trebala dovesti do smanjenja financiranja drugih politika i programa EU-a; stoga naglašava potrebu za odlučivanjem na globalnoj razini o sljedećem VFO-u bez izračuna dodijeljenih sredstava od 0,03 % BND-a EU-a koji je u skladu s Europskim fondom za razvoj, koji bi trebao biti dodan povrh dogovorene gornje granice; |
| --- | --- |

o

| 30. | naglašava da gornje granice VFO-a ne bi smjele ometati financiranje ciljeva politika Unije preko proračuna Unije; stoga očekuje osiguravanje povećanja gornjih granica VFO-a kad god je to potrebno za financiranje novih ciljeva politika, bez korištenja metoda međuvladina financiranja; |
| --- | --- |

30.

B.   ZAKONODAVNA PITANJA

Vladavina prava

| 31. | naglašava važnost novog mehanizma kojim se na države članice koje ne poštuju vrijednosti sadržane u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) primjenjuju financijske posljedice; upozorava, međutim, da krajnji korisnici proračuna Unije nikako ne smiju biti pogođeni time što njihova vlada ne poštuje temeljna prava i vladavinu prava; stoga naglašava da takve mjere ne smiju utjecati na obvezu tijela javne vlasti ili država članica da isplate sredstva krajnjim korisnicima ili primateljima; |
| --- | --- |

31.

Redovni zakonodavni postupak i delegirani akti

| 32. | naglašava da ciljeve programa i prioritete potrošnje, dodjelu financijskih sredstava, kriterije prihvatljivosti, odabira i dodjele, uvjete, definicije i metode izračuna treba utvrditi u odgovarajućem zakonodavstvu uz puno poštovanje ovlasti Parlamenta kao suzakonodavca; ističe da bi, kad takve mjere koje mogu podrazumijevati važne političke odabire nisu sadržane u temeljnom aktu, njih trebalo donijeti delegiranim aktima; u tom kontekstu smatra da bi se višegodišnji i/ili godišnji programi rada općenito trebali donositi delegiranim aktima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatira namjeru Parlamenta da, kad god je to potrebno, ojača odredbe o upravljanju, odgovornosti, transparentnosti i parlamentarnom nadzoru, o osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih partnera te o sudjelovanju nevladinih organizacija i civilnog društva u sljedećoj generaciji programa; također namjerava prema potrebi poboljšati i razjasniti usklađenost i sinergije između i unutar raznih fondova i politika; uviđa potrebu za većom fleksibilnošću pri dodjeli sredstava u određenim programima, ali naglašava da se to ne bi smjelo činiti na štetu njihovih izvornih i dugoročnih političkih ciljeva, na štetu predvidljivosti i prava Parlamenta; |
| --- | --- |

33.

Klauzule o reviziji

| 34. | ističe da bi detaljne i učinkovite klauzule o reviziji trebale biti uključene u pojedinačne programe i instrumente VFO-a, kako bi se osiguralo da se provedu njihove smislene procjene i da Parlament naknadno bude u potpunosti uključen u sve odluke donesene u vezi s potrebnim prilagodbama; |
| --- | --- |

34.

Zakonodavni prijedlozi

| 35. | poziva Komisiju da predstavi relevantne zakonodavne prijedloge povrh onih koje je već predstavila, a ponajprije prijedlog uredbe o uspostavi fonda za pravednu energetsku tranziciju te posebnog programa za održivi turizam; nadalje podupire uvođenje europskog jamstva za djecu u okviru programa ESF+, uvrštenje posebnog potprograma za vrijednosti Unije u program Prava i vrijednosti te reviziju Uredbe o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije; žali zbog toga što relevantni prijedlozi Komisije ne sadržavaju mjere koje odgovaraju zahtjevima iz članka 174. UFEU-a u vezi s najsjevernijim regijama s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otočnim, prekograničnim i planinskim regijama; smatra da bi trebalo predložiti i reviziju Financijske uredbe kad god se pojavi potreba za time kao posljedica pregovora o VFO-u; |
| --- | --- |

35.

| C. | VLASTITA SREDSTVA |
| --- | --- |

C.

| 36. | ističe da je postojeći sustav vlastitih sredstava vrlo složen, nepravedan, netransparentan i potpuno nerazumljiv za građane EU-a; ponovno poziva na pojednostavnjenje sustava koji će biti razumljiviji građanima EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | u tom kontekstu pozdravlja važan korak prema ambicioznijoj reformi, niz prijedloga Komisije donesenih 2. svibnja 2018. o novom sustavu vlastitih sredstava; poziva Komisiju da uzme u obzir Mišljenje br. 5/2018 Europskog revizorskog suda o prijedlogu Komisije o novom sustavu vlastitih sredstava Europske unije, u kojem se naglašava da je potreban bolji izračun i dodatno pojednostavnjenje sustava; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da bi uvođenje novih vlastitih sredstava trebalo imati dvostruku svrhu: kao prvo, trebalo bi dovesti do znatnog smanjenja udjela doprinosa na temelju BND-a, a kao drugo, trebalo bi jamčiti odgovarajuće financiranje potrošnje EU-a u okviru VFO-a za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podupire predloženu modernizaciju postojećih vlastitih sredstava koja podrazumijeva:






  — | zadržavanje carina kao tradicionalnih vlastitih sredstava za EU uz smanjivanje postotka koji države članice zadržavaju na ime „troškova naplate” i vraćanje na početnu stopu od 10 %; |
| --- | --- | --- |

39.

—

zadržavanje carina kao tradicionalnih vlastitih sredstava za EU uz smanjivanje postotka koji države članice zadržavaju na ime „troškova naplate” i vraćanje na početnu stopu od 10 %;

| — | pojednostavnjenje vlastitih sredstava koja se temelje na porezu na dodanu vrijednost, odnosno uvođenje jedinstvene stope koja se beziznimno primjenjuje; |
| --- | --- |

—

pojednostavnjenje vlastitih sredstava koja se temelje na porezu na dodanu vrijednost, odnosno uvođenje jedinstvene stope koja se beziznimno primjenjuje;

| — | zadržavanje vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u s ciljem postupnog kretanja prema 40 % njihova udjela u financiranju proračuna EU-a uz zadržavanje njihove funkcije uravnoteženja; |
| --- | --- |

—

zadržavanje vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u s ciljem postupnog kretanja prema 40 % njihova udjela u financiranju proračuna EU-a uz zadržavanje njihove funkcije uravnoteženja;

| 40. | u skladu s prijedlogom Komisije traži programirano uvođenje skupa novih vlastitih sredstava koja bi, bez povećanja poreznog opterećenja za građane, odgovarala bitnim strateškim ciljevima EU-a, čija je europska dodana vrijednost očita i nezamjenjiva:






  — | pravilno funkcioniranje, konsolidacija i jačanje jedinstvenog tržišta, osobito provedbom zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB) kao osnovice za nova vlastita sredstva putem utvrđivanja jedinstvene stope pristojbe na prihode od CCCTB-a i oporezivanja velikih kompanija u digitalnom sektoru koje profitiraju od jedinstvenoga tržišta; |
| --- | --- | --- |

40.

—

pravilno funkcioniranje, konsolidacija i jačanje jedinstvenog tržišta, osobito provedbom zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB) kao osnovice za nova vlastita sredstva putem utvrđivanja jedinstvene stope pristojbe na prihode od CCCTB-a i oporezivanja velikih kompanija u digitalnom sektoru koje profitiraju od jedinstvenoga tržišta;

| — | borba protiv klimatskih promjena i ubrzanje energetske tranzicije mjerama kao što je udio od prihoda iz sustava trgovanja emisijama; |
| --- | --- |

—

borba protiv klimatskih promjena i ubrzanje energetske tranzicije mjerama kao što je udio od prihoda iz sustava trgovanja emisijama;

| — | borba za zaštitu okoliša posredstvom doprinosa koji se temelji na količini nerecikliranog otpada plastične ambalaže; |
| --- | --- |

—

borba za zaštitu okoliša posredstvom doprinosa koji se temelji na količini nerecikliranog otpada plastične ambalaže;

| 41. | zahtijeva proširenje popisa mogućih novih vlastitih sredstava, koja bi trebala obuhvaćati:






  — | vlastita sredstva koja se temelje na porezu na financijske transakcije uz istodobno pozivanje svih država članica da postignu sporazum o učinkovitom sustavu; |
| --- | --- | --- |

41.

—

vlastita sredstva koja se temelje na porezu na financijske transakcije uz istodobno pozivanje svih država članica da postignu sporazum o učinkovitom sustavu;

| — | uvođenje mehanizma za graničnu prilagodbu emisija CO2 kao novo vlastito sredstvo proračuna EU-a, što bi trebalo zajamčiti ravnopravne uvjete u međunarodnoj trgovini i smanjiti izmještanje proizvodnje, uz istodobno uvrštenje troškova klimatskih promjena u cijenu uvezene robe; |
| --- | --- |

—

uvođenje mehanizma za graničnu prilagodbu emisija CO2 kao novo vlastito sredstvo proračuna EU-a, što bi trebalo zajamčiti ravnopravne uvjete u međunarodnoj trgovini i smanjiti izmještanje proizvodnje, uz istodobno uvrštenje troškova klimatskih promjena u cijenu uvezene robe;

| 42. | odlučno odobrava ukidanje svih rabata i drugih korektivnih mehanizama uz, ako to bude potrebno, ograničeno razdoblje postupnog ukidanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ustraje u uvođenju drugih prihoda koji bi trebali činiti dodatni prihod za proračun EU-a te ne bi trebali podrazumijevati odgovarajuće smanjenje doprinosa na temelju BND-a:






  — | kazni koje plaćaju poduzeća za kršenje pravila Unije ili kazni za zakašnjelo plaćanje doprinosa; |
| --- | --- | --- |

43.

—

kazni koje plaćaju poduzeća za kršenje pravila Unije ili kazni za zakašnjelo plaćanje doprinosa;

| — | prihoda od novčanih kazni nastalih odlukama Suda Europske unije, uključujući paušalne iznose ili kaznena plaćanja propisana državama članicama koja proizlaze iz slučajeva kršenja prava; |
| --- | --- |

—

prihoda od novčanih kazni nastalih odlukama Suda Europske unije, uključujući paušalne iznose ili kaznena plaćanja propisana državama članicama koja proizlaze iz slučajeva kršenja prava;

| 44. | usto ističe uvođenje drugih oblika prihoda u skladu s prijedlozima Komisije u slučaju:






  — | naknada povezanih s provedbom mehanizama u izravnoj vezi s EU-om, kao što je europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS); |
| --- | --- | --- |

44.

—

naknada povezanih s provedbom mehanizama u izravnoj vezi s EU-om, kao što je europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS);

| — | emisijske dobiti, u obliku namjenskih prihoda, u svrhu financiranja novog mehanizma investicijske stabilnosti; |
| --- | --- |

—

emisijske dobiti, u obliku namjenskih prihoda, u svrhu financiranja novog mehanizma investicijske stabilnosti;

| 45. | ponavlja da je potrebno zadržati vjerodostojnost proračuna EU-a u pogledu financijskih tržišta, što podrazumijeva povećanje gornjih granica vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

45.

| o | 46. poziva Komisiju da donese prijedlog za rješavanje paradoksalne situacije u kojoj će doprinosi Ujedinjene Kraljevine za reste à liquider (RAL) za razdoblje prije 2021. ući u proračun kao opći prihod i time biti uračunati u gornju granicu vlastitih sredstava, dok će ta gornja granica biti izračunata na osnovi BND-a u 27 država EU-a, drugim riječima bez Ujedinjene Kraljevine, nakon što napusti EU; smatra da bi doprinosi Ujedinjene Kraljevine naprotiv trebali biti izračunati povrh gornje granice vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

o

| 47. | skreće pozornost na činjenicu da je carinska unija važan izvor financijskog kapaciteta Unije; u tom kontekstu naglašava da je potrebno uskladiti kontrolu i upravljanje carinama na razini Unije kako bi se spriječile i suzbile prijevare i nepravilnosti koje štete financijskim interesima Unije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | snažno potiče na istinsku borbu protiv utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, uvođenjem odvraćajućih sankcija, za odobalna državna područja te poticatelje ili promicatelje takvih aktivnosti, osobito i prvo onih koji djeluju na europskom kopnu; smatra da bi države članice trebale surađivati uspostavljanjem usklađenog sustava za praćenje kretanja kapitala u cilju borbe protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da bi učinkovite mjere protiv korupcije i utaje poreza koje provode multinacionalna poduzeća i najbogatiji pojedinci omogućile da se u proračune država članica vrati iznos koji Europska komisija procjenjuje na bilijun eura godišnje te da Europska unija u tom području uistinu ne radi dovoljno; |
| --- | --- |

49.

| o | 50. čvrsto podupire činjenicu da je Komisija Vijeću podnijela prijedlog uredbe Vijeća o provedbenim mjerama za sustav vlastitih sredstava Europske unije (COM(2018)0327); podsjeća da Parlament mora dati svoju suglasnost za tu uredbu; podsjeća na to da je ta uredba sastavni dio paketa vlastitih sredstava koji je predstavila Komisija i očekuje od Vijeća da uzme u obzir četiri povezana teksta o vlastitim sredstvima kao jedinstveni paket zajedno s VFO-om; |
| --- | --- |

o

D.   IZMJENE PRIJEDLOGA UREDBE O UTVRĐIVANJU VIŠEGODIŠNJEG FINANCIJSKOG OKVIRA ZA RAZDOBLJE 2021. – 2027.

| 51. | smatra da bi Prijedlog uredbe Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. trebalo izmijeniti kako slijedi: |
| --- | --- |

51.

Promjena 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (1) | Uzimajući u obzir potrebu za primjerenom razinom predvidljivosti za pripremu i provedbu srednjoročnih ulaganja, trebalo bi odrediti da je trajanje višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) sedam godina, počevši od 1. siječnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(1)

Uzimajući u obzir potrebu za primjerenom razinom predvidljivosti za pripremu i provedbu srednjoročnih ulaganja, trebalo bi odrediti da je trajanje višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) sedam godina, počevši od 1. siječnja 2021.

| (1) | Uzimajući u obzir potrebu za primjerenom razinom predvidljivosti za pripremu i provedbu srednjoročnih ulaganja,
  kao i potrebu za demokratskim legitimitetom i odgovornošću,
  trebalo bi odrediti da je trajanje
  ovog
  višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) sedam godina, počevši od 1. siječnja 2021.
  , radi kasnijeg prelaska na razdoblje od pet plus pet godina koje bi bilo usklađeno s političkim ciklusom Europskog parlamenta i Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Uzimajući u obzir potrebu za primjerenom razinom predvidljivosti za pripremu i provedbu srednjoročnih ulaganja,
  kao i potrebu za demokratskim legitimitetom i odgovornošću,
  trebalo bi odrediti da je trajanje
  ovog
  višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) sedam godina, počevši od 1. siječnja 2021.
  , radi kasnijeg prelaska na razdoblje od pet plus pet godina koje bi bilo usklađeno s političkim ciklusom Europskog parlamenta i Komisije.

Promjena 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (2) | Godišnje
  gornje granice odobrenih sredstava za
  preuzete obveze
  po kategorijama rashoda i godišnje gornje granice odobrenih sredstava za
  plaćanje utvrđene VFO-om moraju poštovati primjenjive gornje granice za preuzete obveze
  i 
  vlastita sredstva
  ,
  koje su utvrđene u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske, donesenom
  u skladu s člankom 311.
  trećim
  stavkom UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(2)

Godišnje
  gornje granice odobrenih sredstava za
  preuzete obveze
  po kategorijama rashoda i godišnje gornje granice odobrenih sredstava za
  plaćanje utvrđene VFO-om moraju poštovati primjenjive gornje granice za preuzete obveze
  i 
  vlastita sredstva
  ,
  koje su utvrđene u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske, donesenom
  u skladu s člankom 311.
  trećim
  stavkom UFEU-a.

| (2) | VFO-om bi trebalo utvrditi godišnje
  gornje granice odobrenih sredstava za
  preuzimanje obveza
  po kategorijama rashoda i godišnje gornje granice odobrenih sredstava za
  plaćanja kako bi se osiguralo da se rashodi Unije razvijaju uredno
  i 
  u granicama vlastitih sredstava
  ,
  istodobno osiguravajući da Unija sebi može osigurati sredstva potrebna za postizanje ciljeva i provođenje politika
  u skladu s člankom 311.
  prvim
  stavkom
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te da može ispuniti svoje obveze prema trećim stranama u skladu s člankom 323.
  UFEU-a. |
| --- | --- |

(2)

VFO-om bi trebalo utvrditi godišnje
  gornje granice odobrenih sredstava za
  preuzimanje obveza
  po kategorijama rashoda i godišnje gornje granice odobrenih sredstava za
  plaćanja kako bi se osiguralo da se rashodi Unije razvijaju uredno
  i 
  u granicama vlastitih sredstava
  ,
  istodobno osiguravajući da Unija sebi može osigurati sredstva potrebna za postizanje ciljeva i provođenje politika
  u skladu s člankom 311.
  prvim
  stavkom
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) te da može ispuniti svoje obveze prema trećim stranama u skladu s člankom 323.
  UFEU-a.

Promjena 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Potrebno je utvrditi razinu gornjih granica na temelju iznosa nužnih za financiranje i provedbu programa i politika Unije te ostaviti dovoljnu razliku do gornje granice za prilagođavanje budućim potrebama. Nadalje, u gornjim granicama za plaćanja trebalo bi uzeti u obzir velike iznose nepodmirenih obveza koji se očekuju na kraju 2020. godine. Iznose utvrđene u ovoj Uredbi te u temeljnim aktima za programe za razdoblje 2021. – 2027. trebalo bi dogovoriti u cijenama iz 2018. te prilagoditi na temelju fiksnog deflatora od 2 % godišnje radi jednostavnosti i predvidljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(2a)

Potrebno je utvrditi razinu gornjih granica na temelju iznosa nužnih za financiranje i provedbu programa i politika Unije te ostaviti dovoljnu razliku do gornje granice za prilagođavanje budućim potrebama. Nadalje, u gornjim granicama za plaćanja trebalo bi uzeti u obzir velike iznose nepodmirenih obveza koji se očekuju na kraju 2020. godine. Iznose utvrđene u ovoj Uredbi te u temeljnim aktima za programe za razdoblje 2021. – 2027. trebalo bi dogovoriti u cijenama iz 2018. te prilagoditi na temelju fiksnog deflatora od 2 % godišnje radi jednostavnosti i predvidljivosti.

Promjena 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (3) | Ako je potrebno mobilizirati jamstva dana u okviru općeg proračuna Unije za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom [208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”), potreban iznos trebao bi se mobilizirati iznad gornjih granica odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje u VFO-u,
  uz poštovanje gornje granice
  vlastitih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(3)

Ako je potrebno mobilizirati jamstva dana u okviru općeg proračuna Unije za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom [208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”), potreban iznos trebao bi se mobilizirati iznad gornjih granica odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje u VFO-u,
  uz poštovanje gornje granice
  vlastitih sredstava.

| (3) | Ako je potrebno mobilizirati jamstva dana u okviru općeg proračuna Unije za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom [208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”), potreban iznos trebao bi se mobilizirati iznad gornjih granica odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje u VFO-u,
  te bi ga stoga trebalo uzeti u obzir prilikom utvrđivanja gornjih granica
  vlastitih sredstava. |
| --- | --- |

(3)

Ako je potrebno mobilizirati jamstva dana u okviru općeg proračuna Unije za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom [208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”), potreban iznos trebao bi se mobilizirati iznad gornjih granica odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje u VFO-u,
  te bi ga stoga trebalo uzeti u obzir prilikom utvrđivanja gornjih granica
  vlastitih sredstava.

Promjena 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (4) | U VFO-o
  ne bi
  se trebale uzimati u obzir proračunske stavke koje se financiraju namjenskim prihodima u smislu Financijske uredbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(4)

U VFO-o
  ne bi
  se trebale uzimati u obzir proračunske stavke koje se financiraju namjenskim prihodima u smislu Financijske uredbe
  .

| (4) | Namjenski prihodi kojima se financiraju proračunske stavke u smislu Financijske uredbe
  ne bi
  trebalo uračunavati u gornje granice VFO-a, ali bi sve dostupne informacije trebalo potpuno transparentno iskazati tijekom postupka donošenja godišnjeg proračuna i tijekom njegova izvršenja
  . |
| --- | --- |

(4)

Namjenski prihodi kojima se financiraju proračunske stavke u smislu Financijske uredbe
  ne bi
  trebalo uračunavati u gornje granice VFO-a, ali bi sve dostupne informacije trebalo potpuno transparentno iskazati tijekom postupka donošenja godišnjeg proračuna i tijekom njegova izvršenja
  .

Promjena 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (6) | Trebalo bi
  primijeniti posebnu i
  najveću moguću fleksibilnost kako bi Unija
  mogla
  ispuniti svoje obveze u skladu s 
  člankom 323
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(6)

Trebalo bi
  primijeniti posebnu i
  najveću moguću fleksibilnost kako bi Unija
  mogla
  ispuniti svoje obveze u skladu s 
  člankom 323
  .
  Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
  .

| (6) | Trebalo bi
  osigurati
  najveću moguću fleksibilnost
  u okviru VFO-a, posebno
  kako bi
  se zajamčilo da
  Unija
  može
  ispuniti svoje obveze u skladu s 
  člancima 311
  .
  i 323. UFEU-a
  . |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi
  osigurati
  najveću moguću fleksibilnost
  u okviru VFO-a, posebno
  kako bi
  se zajamčilo da
  Unija
  može
  ispuniti svoje obveze u skladu s 
  člancima 311
  .
  i 323. UFEU-a
  .

Promjena 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (7) | Sljedeći posebni instrumenti nužni su kako bi se Uniji omogućilo reagiranje na određene nepredviđene okolnosti ili kako bi se omogućilo financiranje jasno utvrđenih rashoda koji se ne mogu financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova kako je utvrđeno u višegodišnjem financijskom okviru,
  te na taj način
  olakšao proračunski postupak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, Pričuva za pomoć u nuždi, ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), instrument fleksibilnosti i pričuva za nepredviđene izdatke.
  Pričuva za pomoć u nuždi nije namijenjena za suočavanje s posljedicama kriza povezanih s tržištem koje utječu na poljoprivrednu proizvodnju ili distribuciju.
  Stoga bi trebalo utvrditi posebne odredbe kako bi se omogućilo da se u proračun unesu odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u ako je potrebno upotrijebiti posebne instrumente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(7)

Sljedeći posebni instrumenti nužni su kako bi se Uniji omogućilo reagiranje na određene nepredviđene okolnosti ili kako bi se omogućilo financiranje jasno utvrđenih rashoda koji se ne mogu financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova kako je utvrđeno u višegodišnjem financijskom okviru,
  te na taj način
  olakšao proračunski postupak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, Pričuva za pomoć u nuždi, ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), instrument fleksibilnosti i pričuva za nepredviđene izdatke.
  Pričuva za pomoć u nuždi nije namijenjena za suočavanje s posljedicama kriza povezanih s tržištem koje utječu na poljoprivrednu proizvodnju ili distribuciju.
  Stoga bi trebalo utvrditi posebne odredbe kako bi se omogućilo da se u proračun unesu odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u ako je potrebno upotrijebiti posebne instrumente.

| (7) | Sljedeći posebni instrumenti nužni su kako bi se Uniji omogućilo reagiranje na određene nepredviđene okolnosti ili kako bi se omogućilo financiranje jasno utvrđenih rashoda koji se ne mogu financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova kako je utvrđeno u višegodišnjem financijskom okviru,
  čime bi se
  olakšao
  godišnji
  proračunski postupak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, Pričuva za pomoć u nuždi, ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije
  za obveze
  ), instrument fleksibilnosti i pričuva za nepredviđene izdatke. Stoga bi trebalo utvrditi posebne odredbe kako bi se omogućilo da se u proračun unesu odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u ako je potrebno upotrijebiti posebne instrumente. |
| --- | --- |

(7)

Sljedeći posebni instrumenti nužni su kako bi se Uniji omogućilo reagiranje na određene nepredviđene okolnosti ili kako bi se omogućilo financiranje jasno utvrđenih rashoda koji se ne mogu financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova kako je utvrđeno u višegodišnjem financijskom okviru,
  čime bi se
  olakšao
  godišnji
  proračunski postupak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, Pričuva za pomoć u nuždi, ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije
  za obveze
  ), instrument fleksibilnosti i pričuva za nepredviđene izdatke. Stoga bi trebalo utvrditi posebne odredbe kako bi se omogućilo da se u proračun unesu odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u ako je potrebno upotrijebiti posebne instrumente.

Promjena 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Konkretno, iako bi Unija i njezine države članice trebale poduzeti maksimalne napore da osiguraju da se obveze koje je odobrilo proračunsko tijelo učinkovito provedu u svoju izvornu svrhu, trebalo bi omogućiti mobiliziranje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koja nisu izvršena ili koja su opozvana u okviru pričuve Unije za obveze, pod uvjetom da korisnici na taj način ne zaobilaze odgovarajuća pravila o opozivu sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(7a)

Konkretno, iako bi Unija i njezine države članice trebale poduzeti maksimalne napore da osiguraju da se obveze koje je odobrilo proračunsko tijelo učinkovito provedu u svoju izvornu svrhu, trebalo bi omogućiti mobiliziranje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koja nisu izvršena ili koja su opozvana u okviru pričuve Unije za obveze, pod uvjetom da korisnici na taj način ne zaobilaze odgovarajuća pravila o opozivu sredstava.

Promjena 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (9) | Trebalo bi utvrditi pravila za druge situacije u kojima će možda biti potrebna prilagodba VFO-a. Te prilagodbe mogu biti povezane s kašnjenjem pri donošenju novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja ili
  mjerama koje se odnose na dobro gospodarsko upravljanje ili zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, donesenima
  u skladu s relevantnim temeljnim aktima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(9)

Trebalo bi utvrditi pravila za druge situacije u kojima će možda biti potrebna prilagodba VFO-a. Te prilagodbe mogu biti povezane s kašnjenjem pri donošenju novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja ili
  mjerama koje se odnose na dobro gospodarsko upravljanje ili zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, donesenima
  u skladu s relevantnim temeljnim aktima.

| (9) | Trebalo bi utvrditi pravila za druge situacije u kojima će možda biti potrebna prilagodba VFO-a. Te prilagodbe mogu biti povezane s kašnjenjem pri donošenju novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja ili
  suspenzijom proračunskih obveza
  u skladu s relevantnim temeljnim aktima. |
| --- | --- |

(9)

Trebalo bi utvrditi pravila za druge situacije u kojima će možda biti potrebna prilagodba VFO-a. Te prilagodbe mogu biti povezane s kašnjenjem pri donošenju novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja ili
  suspenzijom proračunskih obveza
  u skladu s relevantnim temeljnim aktima.

Promjena 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (10) | Funkcioniranje VFO-a potrebno je preispitati sredinom
  razdoblja
  njegove provedbe. Rezultate tog preispitivanja trebalo bi uzeti u obzir tijekom svake revizije ove Uredbe za preostale godine trajanja VFO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(10)

Funkcioniranje VFO-a potrebno je preispitati sredinom
  razdoblja
  njegove provedbe. Rezultate tog preispitivanja trebalo bi uzeti u obzir tijekom svake revizije ove Uredbe za preostale godine trajanja VFO-a.

| (10) | Kako bi se u obzir uzele nove politike i prioriteti, VFO bi trebalo revidirati u sredini
  razdoblja
  na temelju ocjene funkcioniranja i provedbe VFO-a koja bi također trebala sadržavati izvješće kojim se utvrđuju metode za praktičnu provedbu financijskog okvira s razdobljem od pet plus pet godina
  . |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se u obzir uzele nove politike i prioriteti, VFO bi trebalo revidirati u sredini
  razdoblja
  na temelju ocjene funkcioniranja i provedbe VFO-a koja bi također trebala sadržavati izvješće kojim se utvrđuju metode za praktičnu provedbu financijskog okvira s razdobljem od pet plus pet godina
  .

Promjena 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Kako bi Unija ispunila obvezu da bude predvodnik u provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja, uključujući ravnopravnost spolova, revizija VFO-a priprema se uzimajući u obzir napredak ostvaren u njihovoj provedbi u okviru svih politika i inicijativa EU-a za VFO 2021. – 2027., mjereno na temelju pokazatelja uspješnosti koje je izradila Komisija te na temelju napretka u podupiranju rodno osviještene politike u svim aktivnostima EU-a. Revizija VFO-a priprema se i uzimajući u obzir napredak ostvaren u vezi s postizanjem ukupnog cilja potrošnje u području klime od 25 % tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. i postizanjem godišnjeg cilja potrošnje od 30 %, koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027., mjereno na temelju pokazatelja uspješnosti u okviru kojih se ublažavanje razlikuje od prilagodbe. U suradnji s nacionalnim i lokalnim dionicima u reviziji bi trebalo ocijeniti je li donesenim mjerama pojednostavnjenja doista ostvareno smanjenje birokracije za korisnike u provedbi programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(10a)

Kako bi Unija ispunila obvezu da bude predvodnik u provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja, uključujući ravnopravnost spolova, revizija VFO-a priprema se uzimajući u obzir napredak ostvaren u njihovoj provedbi u okviru svih politika i inicijativa EU-a za VFO 2021. – 2027., mjereno na temelju pokazatelja uspješnosti koje je izradila Komisija te na temelju napretka u podupiranju rodno osviještene politike u svim aktivnostima EU-a. Revizija VFO-a priprema se i uzimajući u obzir napredak ostvaren u vezi s postizanjem ukupnog cilja potrošnje u području klime od 25 % tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. i postizanjem godišnjeg cilja potrošnje od 30 %, koji je potrebno ostvariti što prije, a najkasnije do 2027., mjereno na temelju pokazatelja uspješnosti u okviru kojih se ublažavanje razlikuje od prilagodbe. U suradnji s nacionalnim i lokalnim dionicima u reviziji bi trebalo ocijeniti je li donesenim mjerama pojednostavnjenja doista ostvareno smanjenje birokracije za korisnike u provedbi programa;

Promjena 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Svi rashodi na razini Unije namijenjeni provedbi politika Unije na temelju Ugovorâ su rashodi Unije u smislu članka 310. stavka 1. UFEU-a te bi stoga trebali biti uključeni u proračun Unije u skladu s proračunskim postupkom utvrđenim u članku 314. UFEU-a, osiguravajući time poštovanje temeljnih načela demokratske zastupljenosti građana u donošenju odluka, parlamentarnog nadzora javnih financija i transparentnosti donošenja odluka. Gornje granice VFO-a ne smiju ometati financiranje ciljeva politika Unije preko proračuna Unije. Stoga je potrebno predvidjeti povećanje gornjih granica VFO-a kada god je to potrebno za olakšavanje financiranja politika Unije, osobito novih ciljeva politika, bez korištenja metoda međuvladinog ili kvazi-međuvladinog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(12a)

Svi rashodi na razini Unije namijenjeni provedbi politika Unije na temelju Ugovorâ su rashodi Unije u smislu članka 310. stavka 1. UFEU-a te bi stoga trebali biti uključeni u proračun Unije u skladu s proračunskim postupkom utvrđenim u članku 314. UFEU-a, osiguravajući time poštovanje temeljnih načela demokratske zastupljenosti građana u donošenju odluka, parlamentarnog nadzora javnih financija i transparentnosti donošenja odluka. Gornje granice VFO-a ne smiju ometati financiranje ciljeva politika Unije preko proračuna Unije. Stoga je potrebno predvidjeti povećanje gornjih granica VFO-a kada god je to potrebno za olakšavanje financiranja politika Unije, osobito novih ciljeva politika, bez korištenja metoda međuvladinog ili kvazi-međuvladinog financiranja.

Promjena 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (13) | Potrebna su i posebna pravila koja se odnose na velike infrastrukturne projekte čiji je vijek znatno duži od razdoblja obuhvaćenog VFO-om. Potrebno je utvrditi maksimalne iznose za
  doprinose iz općeg proračuna Unije
  za te projekte i na taj način osigurati da
  oni
  nemaju nikakav učinak na druge projekte koji se financiraju iz tog proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(13)

Potrebna su i posebna pravila koja se odnose na velike infrastrukturne projekte čiji je vijek znatno duži od razdoblja obuhvaćenog VFO-om. Potrebno je utvrditi maksimalne iznose za
  doprinose iz općeg proračuna Unije
  za te projekte i na taj način osigurati da
  oni
  nemaju nikakav učinak na druge projekte koji se financiraju iz tog proračuna.

| (13) | Potrebna su i posebna pravila koja se odnose na velike infrastrukturne projekte čiji je vijek znatno duži od razdoblja obuhvaćenog VFO-om.
  Financiranje tih velikih projekata, koji su od strateške važnosti za Uniju, potrebno je osigurati općim proračunom Unije, no
  potrebno je utvrditi maksimalne iznose za
  njegove doprinose
  za te projekte i na taj način osigurati da
  moguća prekoračenja troškova
  nemaju nikakav učinak na druge projekte koji se financiraju iz tog proračuna. |
| --- | --- |

(13)

Potrebna su i posebna pravila koja se odnose na velike infrastrukturne projekte čiji je vijek znatno duži od razdoblja obuhvaćenog VFO-om.
  Financiranje tih velikih projekata, koji su od strateške važnosti za Uniju, potrebno je osigurati općim proračunom Unije, no
  potrebno je utvrditi maksimalne iznose za
  njegove doprinose
  za te projekte i na taj način osigurati da
  moguća prekoračenja troškova
  nemaju nikakav učinak na druge projekte koji se financiraju iz tog proračuna.

Promjena 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (14) | Potrebno je utvrditi opća pravila o međuinstitucijskoj suradnji u proračunskom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(14)

Potrebno je utvrditi opća pravila o međuinstitucijskoj suradnji u proračunskom postupku.

| (14) | Potrebno je utvrditi opća pravila o 
  transparentnosti i
  međuinstitucijskoj suradnji u proračunskom postupku
  poštujući proračunske ovlasti institucija kako su utvrđene u Ugovorima kako bi se osiguralo da se odluke o proračunu donose što otvorenije i bliže građanima, kao što se zahtijeva u članku 10
  .
  stavku 3. UEU-a, te da se proračunski postupak neometano odvija, kao što je predviđeno člankom 312. stavkom 3. drugim odlomkom UFEU-a. |
| --- | --- |

(14)

Potrebno je utvrditi opća pravila o 
  transparentnosti i
  međuinstitucijskoj suradnji u proračunskom postupku
  poštujući proračunske ovlasti institucija kako su utvrđene u Ugovorima kako bi se osiguralo da se odluke o proračunu donose što otvorenije i bliže građanima, kao što se zahtijeva u članku 10
  .
  stavku 3. UEU-a, te da se proračunski postupak neometano odvija, kao što je predviđeno člankom 312. stavkom 3. drugim odlomkom UFEU-a.

Promjena 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| (15) | Komisija bi trebala predstaviti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.
  kako bi
  se institucijama
  omogućilo
  da ga donesu dovoljno vremena prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a gornje granice koje se odnose na prethodnu godinu utvrđene u ovoj Uredbi trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja VFO-a utvrđenog u ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

(15)

Komisija bi trebala predstaviti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.
  kako bi
  se institucijama
  omogućilo
  da ga donesu dovoljno vremena prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a gornje granice koje se odnose na prethodnu godinu utvrđene u ovoj Uredbi trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja VFO-a utvrđenog u ovoj Uredbi.

| (15) | Komisija bi trebala predstaviti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.
  Tim će vremenskim okvirom novoimenovana Komisija dobiti vrijeme potrebno za sastavljanje prijedloga, a Europskom parlamentu izabranom na izborima 2024. omogućiti utvrđivanje vlastitog stajališta o VFO-u za razdoblje nakon 2027. godine. Ujedno će
  se institucijama
  omogućiti
  da ga donesu dovoljno vremena prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a gornje granice koje se odnose na prethodnu godinu utvrđene u ovoj Uredbi trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja VFO-a utvrđenog u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija bi trebala predstaviti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.
  Tim će vremenskim okvirom novoimenovana Komisija dobiti vrijeme potrebno za sastavljanje prijedloga, a Europskom parlamentu izabranom na izborima 2024. omogućiti utvrđivanje vlastitog stajališta o VFO-u za razdoblje nakon 2027. godine. Ujedno će
  se institucijama
  omogućiti
  da ga donesu dovoljno vremena prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a gornje granice koje se odnose na prethodnu godinu utvrđene u ovoj Uredbi trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja VFO-a utvrđenog u ovoj Uredbi.

Promjena 16

Prijedlog uredbe

Poglavlje 1. – članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Poštovanje gornje granice vlastitih sredstava | Odnos prema vlastitim sredstvima |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Poštovanje gornje granice vlastitih sredstava

Odnos prema vlastitim sredstvima

Promjena 17

Prijedlog uredbe

Poglavlje 1. – članak 3. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 4.   Za svaku godinu obuhvaćenu VFO-om ukupna potrebna odobrena sredstva za plaćanje, nakon godišnje prilagodbe i uzimanja u obzir svih drugih prilagodbi i revizija te primjene članka 2. stavaka 2. i 3., ne smiju biti takva da bi dovela do stope zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi
  gornju granicu
  vlastitih sredstava
  utvrđenu u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije („Odluka o vlastitim sredstvima”), donesenom
  u skladu s člankom 311.
  trećim
  stavkom UFEU-a
  , koja je
  na
  snazi
  . | 4.   Za svaku godinu obuhvaćenu VFO-om ukupna potrebna odobrena sredstva za plaćanje, nakon godišnje prilagodbe i uzimanja u obzir svih drugih prilagodbi i revizija te primjene članka 2. stavaka 2. i 3., ne smiju biti takva da bi dovela do stope zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi
  ograničenja
  vlastitih sredstava
  Unije, ne dovodeći u pitanje obvezu Unije da sebi osigura sredstva potrebna za postizanje ciljeva i provođenje politika
  u skladu s člankom 311.
  prvim
  stavkom UFEU-a
  i obvezu institucija da osiguraju dostupnost financijskih sredstava kako bi Unija mogla ispuniti svoje pravne obveze u odnosu
  na
  treće strane u skladu s člankom 323. UFEU-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

4.   Za svaku godinu obuhvaćenu VFO-om ukupna potrebna odobrena sredstva za plaćanje, nakon godišnje prilagodbe i uzimanja u obzir svih drugih prilagodbi i revizija te primjene članka 2. stavaka 2. i 3., ne smiju biti takva da bi dovela do stope zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi
  gornju granicu
  vlastitih sredstava
  utvrđenu u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije („Odluka o vlastitim sredstvima”), donesenom
  u skladu s člankom 311.
  trećim
  stavkom UFEU-a
  , koja je
  na
  snazi
  .

4.   Za svaku godinu obuhvaćenu VFO-om ukupna potrebna odobrena sredstva za plaćanje, nakon godišnje prilagodbe i uzimanja u obzir svih drugih prilagodbi i revizija te primjene članka 2. stavaka 2. i 3., ne smiju biti takva da bi dovela do stope zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi
  ograničenja
  vlastitih sredstava
  Unije, ne dovodeći u pitanje obvezu Unije da sebi osigura sredstva potrebna za postizanje ciljeva i provođenje politika
  u skladu s člankom 311.
  prvim
  stavkom UFEU-a
  i obvezu institucija da osiguraju dostupnost financijskih sredstava kako bi Unija mogla ispuniti svoje pravne obveze u odnosu
  na
  treće strane u skladu s člankom 323. UFEU-a
  .

Promjena 18

Promjena 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 1. – članak 3. – stavak 5.

Poglavlje 1. – članak 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Ako je to potrebno, gornje granice utvrđene u VFO-u snižavaju se kako bi se osiguralo poštovanje gornje granice vlastitih sredstava utvrđene u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

5.
     
  Ako je to potrebno, gornje granice utvrđene u VFO-u snižavaju se kako bi se osiguralo poštovanje gornje granice vlastitih sredstava utvrđene u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi.

Briše se.

Briše se.

Promjena 19

Promjena 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 2. – članak 5. – stavak 4.

Poglavlje 2. – članak 5. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ne dovodeći u pitanje članke 6, 7. i 8., ne smije biti daljnjih tehničkih prilagodbi za predmetnu godinu, ni tijekom godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

4.
     
  Ne dovodeći u pitanje članke 6, 7. i 8., ne smije biti daljnjih tehničkih prilagodbi za predmetnu godinu, ni tijekom godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede.

Briše se.

Briše se.

Promjena 20

Promjena 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 2. – članak 7. – naslov

Poglavlje 2. – članak 7. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Prilagodbe koje se odnose na

  mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama | Prilagodbe koje se odnose na

  suspenziju proračunskih obveza |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Prilagodbe koje se odnose na

  mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

Prilagodbe koje se odnose na

mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

Prilagodbe koje se odnose na

  suspenziju proračunskih obveza

Prilagodbe koje se odnose na

suspenziju proračunskih obveza

Promjena 21

Promjena 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 2. – članak 7.

Poglavlje 2. – članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| U slučaju ukidanja, u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima, suspenzije proračunskih sredstava za obveze u vezi sa sredstvima Unije u okviru mjera povezanih s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama prenose se na naredne godine i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time. Suspendirane obveze iz godine n ne mogu se ponovo uključiti u proračun nakon godine n+2. | U slučaju ukidanja, u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima, suspenzije proračunskih sredstava za obveze, odgovarajući iznosi prenose se na naredne godine i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time. Suspendirane obveze iz godine n ne mogu se ponovo uključiti u proračun nakon godine n+2.
  Od godine n+3, iznos koji je jednak isteklim obvezama uključuje se u pričuvu Unije za obveze predviđene člankom 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

U slučaju ukidanja, u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima, suspenzije proračunskih sredstava za obveze u vezi sa sredstvima Unije u okviru mjera povezanih s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama prenose se na naredne godine i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time. Suspendirane obveze iz godine n ne mogu se ponovo uključiti u proračun nakon godine n+2.

U slučaju ukidanja, u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima, suspenzije proračunskih sredstava za obveze, odgovarajući iznosi prenose se na naredne godine i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time. Suspendirane obveze iz godine n ne mogu se ponovo uključiti u proračun nakon godine n+2.
  Od godine n+3, iznos koji je jednak isteklim obvezama uključuje se u pričuvu Unije za obveze predviđene člankom 12.

Od godine n+3, iznos koji je jednak isteklim obvezama uključuje se u pričuvu Unije za obveze predviđene člankom 12.

Promjena 22

Promjena 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 10. – stavak 1.

Poglavlje 3. – članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 1.   Fond solidarnosti Europske unije
  , čiji su ciljevi i područje primjene utvrđeni
  u 
  Uredbi Vijeća (EZ) br. 2012/2002,
  ne smije premašiti najveći godišnji iznos od
  600
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Prvog listopada svake godine najmanje četvrtina tog godišnjeg iznosa ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten u godini n može se iskoristiti do godine n+1. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. | 1.   Fond solidarnosti Europske unije
  namijenjen je financijskoj pomoći u slučaju katastrofa velikih razmjera na području države članice ili zemlje kandidatkinje kako je definirano
  u 
  odgovarajućem temeljnom aktu i
  ne smije premašiti najveći godišnji iznos od
  1 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Prvog listopada svake godine najmanje četvrtina tog godišnjeg iznosa ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten u godini n može se iskoristiti do godine n+1. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1.   Fond solidarnosti Europske unije
  , čiji su ciljevi i područje primjene utvrđeni
  u 
  Uredbi Vijeća (EZ) br. 2012/2002,
  ne smije premašiti najveći godišnji iznos od
  600
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Prvog listopada svake godine najmanje četvrtina tog godišnjeg iznosa ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten u godini n može se iskoristiti do godine n+1. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti.

1.   Fond solidarnosti Europske unije
  namijenjen je financijskoj pomoći u slučaju katastrofa velikih razmjera na području države članice ili zemlje kandidatkinje kako je definirano
  u 
  odgovarajućem temeljnom aktu i
  ne smije premašiti najveći godišnji iznos od
  1 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Prvog listopada svake godine najmanje četvrtina tog godišnjeg iznosa ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten u godini n može se iskoristiti do godine n+1. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti.

Promjena 23

Promjena 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 10. – stavak 1.a (novi)

Poglavlje 3. – članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Odobrena sredstva za Fond solidarnosti Europske unije uključena su u opći proračun Europske unije kao rezervacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1a.
     
  Odobrena sredstva za Fond solidarnosti Europske unije uključena su u opći proračun Europske unije kao rezervacija.

Promjena 24

Promjena 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 11. – stavak 2.

Poglavlje 3. – članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 2.   Godišnji iznos pričuve utvrđen je na
  600
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje
  četvrtina
  godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. | 2.   Godišnji iznos pričuve
  za pomoć u nuždi
  utvrđen je na
  1 000
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje
  150
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

2.   Godišnji iznos pričuve utvrđen je na
  600
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje
  četvrtina
  godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.

2.   Godišnji iznos pričuve
  za pomoć u nuždi
  utvrđen je na
  1 000
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti. Do 1. listopada svake godine najmanje
  150
  milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije. Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.

Promjena 25

Promjena 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 12. – naslov

Poglavlje 3. – članak 12. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije) | Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije
  za obveze
  ) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije)

Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije
  za obveze
  )

za obveze

Promjena 26

Promjena 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 1.

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 1.   Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), koju je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje
  2022
  .–2027. obuhvaća sljedeće:






  (a) | razlike koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u 
  godini n–1
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1.   Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), koju je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje
  2022
  .–2027. obuhvaća sljedeće:

(a)

razlike koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u 
  godini n–1
  ;

| (b) | od 2023. godine, uz razlike do gornjih granica iz točke
   (
  a
  ), iznos koji je jednak opozvanim odobrenim sredstvima tijekom godine n–2, ne dovodeći u pitanje članak [15.] Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(b)

od 2023. godine, uz razlike do gornjih granica iz točke
   (
  a
  ), iznos koji je jednak opozvanim odobrenim sredstvima tijekom godine n–2, ne dovodeći u pitanje članak [15.] Financijske uredbe.

1.   Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije
  za obveze
  ), koju je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje
  2021
  .–2027. obuhvaća sljedeće:

| (a) | razlike koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u 
  prethodnim godinama
  ; |
| --- | --- |

(a)

razlike koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u 
  prethodnim godinama
  ;

| (a a) | neizvršena odobrena sredstva za preuzete obveze u godini n-1; |
| --- | --- |

(a a)

neizvršena odobrena sredstva za preuzete obveze u godini n-1;

| (
  b
  ) | iznos koji je jednak opozvanim odobrenim sredstvima tijekom godine n–2, ne dovodeći u pitanje članak [15.] Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(
  b
  )

iznos koji je jednak opozvanim odobrenim sredstvima tijekom godine n–2, ne dovodeći u pitanje članak [15.] Financijske uredbe;

| (b a) | iznos koji je jednak iznosu suspendiranih obveza u godini n-3 koji se više ne može uključiti u proračun u skladu s člankom 7.; |
| --- | --- |

(b a)

iznos koji je jednak iznosu suspendiranih obveza u godini n-3 koji se više ne može uključiti u proračun u skladu s člankom 7.;

| (b b) | iznos koji je jednak iznosu prihoda od kazni i sankcija. |
| --- | --- |

(b b)

iznos koji je jednak iznosu prihoda od kazni i sankcija.

Promjena 27

Promjena 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 2.

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 2.   Europski parlament i Vijeće mogu mobilizirati ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuvu Unije) ili njezin dio u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a. | 2.   Europski parlament i Vijeće mogu mobilizirati ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuvu Unije
  za obveze
  ) ili njezin dio u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.
  Razlike do gornje granice u godini n mogu se mobilizirati za godine n i n+1 u okviru pričuve Unije za obveze pod uvjetom da to nije u suprotnosti s očekivanim ili planiranim izmjenama proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

2.   Europski parlament i Vijeće mogu mobilizirati ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuvu Unije) ili njezin dio u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

2.   Europski parlament i Vijeće mogu mobilizirati ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuvu Unije
  za obveze
  ) ili njezin dio u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.
  Razlike do gornje granice u godini n mogu se mobilizirati za godine n i n+1 u okviru pričuve Unije za obveze pod uvjetom da to nije u suprotnosti s očekivanim ili planiranim izmjenama proračuna.

Promjena 28

Promjena 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 3.a (novi)

Poglavlje 3. – članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Iznosi koji krajem 2027. ostanu na raspolaganju u okviru pričuve Unije za obveze prenose se na sljedeći VFO do 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

3a.
     
  Iznosi koji krajem 2027. ostanu na raspolaganju u okviru pričuve Unije za obveze prenose se na sljedeći VFO do 2030.

Promjena 29

Promjena 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 13. – stavak 1.

Poglavlje 3. – članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Instrument fleksibilnosti može se upotrijebiti za financiranje, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova. Podložno drugom podstavku, gornja granica raspoloživog godišnjeg iznosa za instrument fleksibilnosti utvrđuje se na
  1 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). | Instrument fleksibilnosti može se upotrijebiti za financiranje, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova
  ili u okviru Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, Fonda solidarnosti Europske unije i pričuve za pomoć u nuždi
  . Podložno drugom podstavku, gornja granica raspoloživog godišnjeg iznosa za instrument fleksibilnosti utvrđuje se na
  2 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Instrument fleksibilnosti može se upotrijebiti za financiranje, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova. Podložno drugom podstavku, gornja granica raspoloživog godišnjeg iznosa za instrument fleksibilnosti utvrđuje se na
  1 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

1 000

Instrument fleksibilnosti može se upotrijebiti za financiranje, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova
  ili u okviru Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, Fonda solidarnosti Europske unije i pričuve za pomoć u nuždi
  . Podložno drugom podstavku, gornja granica raspoloživog godišnjeg iznosa za instrument fleksibilnosti utvrđuje se na
  2 000
   milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

ili u okviru Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, Fonda solidarnosti Europske unije i pričuve za pomoć u nuždi

2 000

Promjena 30

Promjena 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 1.

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 1.   Pričuva za nepredviđene izdatke od najviše
  0,03
   % bruto nacionalnog dohotka Unije utvrđuje se izvan gornjih granica VFO-a kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje za odgovor na nepredviđene okolnosti. Može se mobilizirati samo u vezi s izmjenom proračuna ili godišnjim proračunom. | 1.   Pričuva za nepredviđene izdatke od najviše
  0,05
   % bruto nacionalnog dohotka Unije utvrđuje se izvan gornjih granica VFO-a kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje za odgovor na nepredviđene okolnosti. Može se mobilizirati samo u vezi s izmjenom proračuna ili godišnjim proračunom.
  Može se mobilizirati za odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja, ili samo za odobrena sredstva za plaćanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1.   Pričuva za nepredviđene izdatke od najviše
  0,03
   % bruto nacionalnog dohotka Unije utvrđuje se izvan gornjih granica VFO-a kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje za odgovor na nepredviđene okolnosti. Može se mobilizirati samo u vezi s izmjenom proračuna ili godišnjim proračunom.

1.   Pričuva za nepredviđene izdatke od najviše
  0,05
   % bruto nacionalnog dohotka Unije utvrđuje se izvan gornjih granica VFO-a kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje za odgovor na nepredviđene okolnosti. Može se mobilizirati samo u vezi s izmjenom proračuna ili godišnjim proračunom.
  Može se mobilizirati za odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja, ili samo za odobrena sredstva za plaćanja.

Promjena 31

Promjena 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 2.

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 2.   Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ni u jednoj godini ne smije premašiti maksimalni iznos predviđen godišnjom tehničkom prilagodbom VFO-a
  i mora biti u skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava
  . | 2.   Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ni u jednoj godini ne smije premašiti maksimalni iznos predviđen godišnjom tehničkom prilagodbom VFO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

2.   Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ni u jednoj godini ne smije premašiti maksimalni iznos predviđen godišnjom tehničkom prilagodbom VFO-a
  i mora biti u skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava
  .

2.   Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ni u jednoj godini ne smije premašiti maksimalni iznos predviđen godišnjom tehničkom prilagodbom VFO-a.

Promjena 32

Promjena 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 3.

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Iznosi povučeni iz pričuve za nepredviđene izdatke u cijelosti se kompenziraju razlikama u jednom ili više naslova VFO-a za tekuću ili naredne financijske godine. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

3.
     
  Iznosi povučeni iz pričuve za nepredviđene izdatke u cijelosti se kompenziraju razlikama u jednom ili više naslova VFO-a za tekuću ili naredne financijske godine.

Briše se.

Briše se.

Promjena 33

Promjena 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 4.

Poglavlje 3. – članak 14. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Iznosi kompenzirani u skladu sa stavkom 3. ne mobiliziraju se dodatno u kontekstu VFO-a. Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ne smije prouzročiti prekoračenje ukupnih gornjih granica za odobrena sredstva za preuzete obveze i odobrena sredstva za plaćanje određenih u VFO-u za tekuću i naredne financijske godine. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

4.
     
  Iznosi kompenzirani u skladu sa stavkom 3. ne mobiliziraju se dodatno u kontekstu VFO-a. Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ne smije prouzročiti prekoračenje ukupnih gornjih granica za odobrena sredstva za preuzete obveze i odobrena sredstva za plaćanje određenih u VFO-u za tekuću i naredne financijske godine.

Briše se.

Briše se.

Promjena 34

Promjena 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – naslov

Poglavlje 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Preispitivanje i revizija VFO-a | Revizije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Preispitivanje i revizija VFO-a

Preispitivanje i revizija VFO-a

Revizije

Revizije

Promjena 35

Promjena 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – članak 15. – stavak 1.

Poglavlje 4. – članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., članke od 16. do 20. i članak 24., u slučaju
  nepredviđenih okolnosti VFO se može revidirati
  u 
  skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava utvrđenom u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi
  . | 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., članke od 16. do 20. i članak 24.,
  relevantne gornje granice VFO-a povećavaju se
  u slučaju
  kad je to nužno za olakšavanje financiranja politika Unije, osobito novih ciljeva politika,
  u 
  okolnostima u kojima bi inače bilo potrebno uspostaviti dodatne metode međuvladinog ili kvazi-međuvladinog financiranja kojima bi se zaobišao proračunski postupak utvrđen u članku 314. UFEU-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., članke od 16. do 20. i članak 24., u slučaju
  nepredviđenih okolnosti VFO se može revidirati
  u 
  skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava utvrđenom u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi
  .

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., članke od 16. do 20. i članak 24.,
  relevantne gornje granice VFO-a povećavaju se
  u slučaju
  kad je to nužno za olakšavanje financiranja politika Unije, osobito novih ciljeva politika,
  u 
  okolnostima u kojima bi inače bilo potrebno uspostaviti dodatne metode međuvladinog ili kvazi-međuvladinog financiranja kojima bi se zaobišao proračunski postupak utvrđen u članku 314. UFEU-a
  .

Promjena 36

Promjena 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – članak 15. – stavak 3.

Poglavlje 4. – članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  U svakom prijedlogu za reviziju VFO-a u skladu sa stavkom 1. razmatraju se mogućnosti preraspodjele rashoda među programima koji su obuhvaćeni naslovom na koji se odnosi revizija, pri čemu se posebno navode svi očekivani slučajevi kada proračunska sredstva neće biti iskorištena u cijelosti. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

3.
     
  U svakom prijedlogu za reviziju VFO-a u skladu sa stavkom 1. razmatraju se mogućnosti preraspodjele rashoda među programima koji su obuhvaćeni naslovom na koji se odnosi revizija, pri čemu se posebno navode svi očekivani slučajevi kada proračunska sredstva neće biti iskorištena u cijelosti.

Briše se.

Briše se.

Promjena 37

Promjena 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – članak 16. – naslov

Poglavlje 4. – članak 16. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Preispitivanje
  u sredini razdoblja VFO-a | Revizija
  VFO-a u sredini razdoblja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Preispitivanje
  u sredini razdoblja VFO-a

Preispitivanje

Revizija
  VFO-a u sredini razdoblja

Revizija

Promjena 38

Promjena 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – članak 16.

Poglavlje 4. – članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Komisija do 1. siječnja 2024. predstavlja preispitivanje funkcioniranja VFO-a.
  To je preispitivanje prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima. | Komisija do 1. srpnja
  2023


  .
  predstavlja
  zakonodavni prijedlog o reviziji ove uredbe u skladu s postupcima predviđenima UFEU-om na temelju preispitivanja
  funkcioniranja VFO-a.
  Ne dovodeći u pitanje članak 6. ove Uredbe, prethodno dodijeljeni nacionalni iznosi tom se revizijom ne smanjuju.




  Prijedlog se priprema uzimajući u obzir procjenu:








  — | napretka ostvarenog u vezi s postizanjem cilja potrošnje u području klime od 25 % tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. te napretka u pogledu cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Komisija do 1. siječnja 2024. predstavlja preispitivanje funkcioniranja VFO-a.
  To je preispitivanje prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima.

To je preispitivanje prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima.

Komisija do 1. srpnja
  2023


  .
  predstavlja
  zakonodavni prijedlog o reviziji ove uredbe u skladu s postupcima predviđenima UFEU-om na temelju preispitivanja
  funkcioniranja VFO-a.
  Ne dovodeći u pitanje članak 6. ove Uredbe, prethodno dodijeljeni nacionalni iznosi tom se revizijom ne smanjuju.

2023

.

zakonodavni prijedlog o reviziji ove uredbe u skladu s postupcima predviđenima UFEU-om na temelju preispitivanja

Ne dovodeći u pitanje članak 6. ove Uredbe, prethodno dodijeljeni nacionalni iznosi tom se revizijom ne smanjuju.

Prijedlog se priprema uzimajući u obzir procjenu:

Prijedlog se priprema uzimajući u obzir procjenu:

—

napretka ostvarenog u vezi s postizanjem cilja potrošnje u području klime od 25 % tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. te napretka u pogledu cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije;

napretka ostvarenog u vezi s postizanjem cilja potrošnje u području klime od 25 % tijekom VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. te napretka u pogledu cilja od 30 % koji je potrebno ostvariti što prije;

| — | uključivanje ciljeva održivog razvoja UN-a, |
| --- | --- |

—

uključivanje ciljeva održivog razvoja UN-a,

uključivanje ciljeva održivog razvoja UN-a,

| — | uključivanje rodne perspektive u proračun Unije (uključivanje rodne perspektive u proračunskom planiranju) |
| --- | --- |

—

uključivanje rodne perspektive u proračun Unije (uključivanje rodne perspektive u proračunskom planiranju)

uključivanje rodne perspektive u proračun Unije (uključivanje rodne perspektive u proračunskom planiranju)

| — | učinak mjera pojednostavnjenja, koje je potrebno provesti uz savjetovanje s dionicima, na smanjenje birokracije za korisnike u provedbi financijskih programa; |
| --- | --- |

—

učinak mjera pojednostavnjenja, koje je potrebno provesti uz savjetovanje s dionicima, na smanjenje birokracije za korisnike u provedbi financijskih programa;

učinak mjera pojednostavnjenja, koje je potrebno provesti uz savjetovanje s dionicima, na smanjenje birokracije za korisnike u provedbi financijskih programa;

Promjena 39

Promjena 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 4. – članak 17.

Poglavlje 4. – članak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Pri obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o rezultatima tehničkih prilagodbi VFO-a
  Komisija prema potrebi
  podnosi sve prijedloge za reviziju ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja koje smatra potrebnima s obzirom na provedbu kako bi osigurala dobro upravljanje godišnjim gornjim granicama za plaćanje, a posebno njihovo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze. | Pri obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o rezultatima tehničkih prilagodbi VFO-a
  , ili kada gornje granice za plaćanja mogu onemogućiti Uniju da poštuje svoje pravne obveze, Komisija
  podnosi sve prijedloge za reviziju ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja koje smatra potrebnima s obzirom na provedbu kako bi osigurala dobro upravljanje godišnjim gornjim granicama za plaćanje, a posebno njihovo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Pri obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o rezultatima tehničkih prilagodbi VFO-a
  Komisija prema potrebi
  podnosi sve prijedloge za reviziju ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja koje smatra potrebnima s obzirom na provedbu kako bi osigurala dobro upravljanje godišnjim gornjim granicama za plaćanje, a posebno njihovo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze.

Komisija prema potrebi

Pri obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o rezultatima tehničkih prilagodbi VFO-a
  , ili kada gornje granice za plaćanja mogu onemogućiti Uniju da poštuje svoje pravne obveze, Komisija
  podnosi sve prijedloge za reviziju ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja koje smatra potrebnima s obzirom na provedbu kako bi osigurala dobro upravljanje godišnjim gornjim granicama za plaćanje, a posebno njihovo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze.

, ili kada gornje granice za plaćanja mogu onemogućiti Uniju da poštuje svoje pravne obveze, Komisija

Promjena 40

Promjena 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 5. – članak 21. – stavak 1.

Poglavlje 5. – članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Za velike projekte
  u okviru [Uredbe XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća – Svemirski program]
  na raspolaganju je najveći iznos od 14 196  milijuna EUR (u cijenama
  iz
  2018.) iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021.–2027
  . | 1.   
  Zajedno za europske programe za satelitsku navigaciju (EGNOS i Galileo) i Copernicus (europski program za praćenje Zemlje) na raspolaganju je najveći iznos iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021. — 2027. Taj najveći iznos utvrđen je na 15 % iznad okvirnih iznosa za oba velika projekta
  u okviru [Uredbe XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća – Svemirski program]
  . Svako povećanje u okviru ovog maksimalnog iznosa financira se iz razlika ili posebnih instrumenata i ne dovodi do smanjenja financiranja drugih programa i projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1.   
  Za velike projekte
  u okviru [Uredbe XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća – Svemirski program]
  na raspolaganju je najveći iznos od 14 196  milijuna EUR (u cijenama
  iz
  2018.) iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021.–2027
  .

1.   
  Zajedno za europske programe za satelitsku navigaciju (EGNOS i Galileo) i Copernicus (europski program za praćenje Zemlje) na raspolaganju je najveći iznos iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021. — 2027. Taj najveći iznos utvrđen je na 15 % iznad okvirnih iznosa za oba velika projekta
  u okviru [Uredbe XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća – Svemirski program]
  . Svako povećanje u okviru ovog maksimalnog iznosa financira se iz razlika ili posebnih instrumenata i ne dovodi do smanjenja financiranja drugih programa i projekata.

Promjena 41

Promjena 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 5. – članak 21. – stavak 2.a (novi)

Poglavlje 5. – članak 21. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako se pojave dodatne potrebe financiranja iz proračuna Unije za prethodno navedene velike projekte, Komisija u skladu s time predlaže reviziju gornjih granica VFO-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

2a.
     
  Ako se pojave dodatne potrebe financiranja iz proračuna Unije za prethodno navedene velike projekte, Komisija u skladu s time predlaže reviziju gornjih granica VFO-a.

Promjena 42

Promjena 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 6. – naslov

Poglavlje 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku | Transparentnost i
  međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

Transparentnost i
  međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

Transparentnost i

Promjena 43

Promjena 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 6. – članak 22.

Poglavlje 6. – članak 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku | Transparentnost i
  međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

Transparentnost i
  međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

Transparentnost i

Promjena 44

Promjena 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 6. – članak 22. – stavak 4.a (novi)

Poglavlje 6. – članak 22. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | I Europski parlament i Vijeće prilikom održavanja sastanaka na političkoj razini predstavljaju članovi obiju institucija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

I Europski parlament i Vijeće prilikom održavanja sastanaka na političkoj razini predstavljaju članovi obiju institucija.

I Europski parlament i Vijeće prilikom održavanja sastanaka na političkoj razini predstavljaju članovi obiju institucija.

Promjena 45

Promjena 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 6. – članak 22. – stavak 4.b (novi)

Poglavlje 6. – članak 22. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | Europski parlament i Vijeće javno se sastaju prilikom usvajanja svojih stajališta o nacrtu proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Europski parlament i Vijeće javno se sastaju prilikom usvajanja svojih stajališta o nacrtu proračuna.

Europski parlament i Vijeće javno se sastaju prilikom usvajanja svojih stajališta o nacrtu proračuna.

Promjena 46

Promjena 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 6. – članak 23.

Poglavlje 6. – članak 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju se u opći proračun Unije u skladu s člankom
  [7
  .
  ] Financijske uredbe
  , uključujući rashode koji proizlaze iz svake relevantne odluke koju Vijeće donese jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom u okviru članka 332. UFEU-a. | Svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju se u opći proračun Unije u skladu s člankom 
  310. stavkom 1
  .
  UFEU-a
  , uključujući rashode koji proizlaze iz svake relevantne odluke koju Vijeće donese jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom u okviru članka 332. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju se u opći proračun Unije u skladu s člankom
  [7
  .
  ] Financijske uredbe
  , uključujući rashode koji proizlaze iz svake relevantne odluke koju Vijeće donese jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom u okviru članka 332. UFEU-a.

[7

] Financijske uredbe

Svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju se u opći proračun Unije u skladu s člankom 
  310. stavkom 1
  .
  UFEU-a
  , uključujući rashode koji proizlaze iz svake relevantne odluke koju Vijeće donese jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom u okviru članka 332. UFEU-a.

310. stavkom 1

UFEU-a

Promjena 47

Promjena 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje 7. – članak 24.

Poglavlje 7. – članak 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Komisija podnosi prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025. | Komisija predstavlja, zajedno sa svojim prijedlozima za reviziju u sredini razdoblja, izvješće kojim se utvrđuju metode za praktičnu provedbu financijskog okvira s razdobljem od pet plus pet godina do 1. srpnja 2023.


  Komisija podnosi prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.


  Ako se do 31. prosinca 2027. ne donese uredba Vijeća kojom se utvrđuje novi višegodišnji financijski okvir, gornje granice i druge odredbe koje se odnose na prethodnu godinu VFO-a nastavljaju se primjenjivati sve dok se ne donese uredba kojom se uređuje novi financijski okvir. Ako nakon 2020. Uniji pristupi nova država članica, produženi financijski okvir se, prema potrebi, revidira kako bi se uzelo u obzir to pristupanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Komisija podnosi prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.

Komisija predstavlja, zajedno sa svojim prijedlozima za reviziju u sredini razdoblja, izvješće kojim se utvrđuju metode za praktičnu provedbu financijskog okvira s razdobljem od pet plus pet godina do 1. srpnja 2023.

Komisija predstavlja, zajedno sa svojim prijedlozima za reviziju u sredini razdoblja, izvješće kojim se utvrđuju metode za praktičnu provedbu financijskog okvira s razdobljem od pet plus pet godina do 1. srpnja 2023.

Komisija podnosi prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.

Ako se do 31. prosinca 2027. ne donese uredba Vijeća kojom se utvrđuje novi višegodišnji financijski okvir, gornje granice i druge odredbe koje se odnose na prethodnu godinu VFO-a nastavljaju se primjenjivati sve dok se ne donese uredba kojom se uređuje novi financijski okvir. Ako nakon 2020. Uniji pristupi nova država članica, produženi financijski okvir se, prema potrebi, revidira kako bi se uzelo u obzir to pristupanje.

Ako se do 31. prosinca 2027. ne donese uredba Vijeća kojom se utvrđuje novi višegodišnji financijski okvir, gornje granice i druge odredbe koje se odnose na prethodnu godinu VFO-a nastavljaju se primjenjivati sve dok se ne donese uredba kojom se uređuje novi financijski okvir. Ako nakon 2020. Uniji pristupi nova država članica, produženi financijski okvir se, prema potrebi, revidira kako bi se uzelo u obzir to pristupanje.

E.   IZMJENE PRIJEDLOGA MEĐUINSTITUCIJSKOG SPORAZUMA

E.

IZMJENE PRIJEDLOGA MEĐUINSTITUCIJSKOG SPORAZUMA

| 52. | naglašava da, kao rezultat pregovora i donošenja nove Uredbe o VFO-u, Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju treba izmijeniti kako slijedi: |
| --- | --- |

52.

naglašava da, kao rezultat pregovora i donošenja nove Uredbe o VFO-u, Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima te o dobrom financijskom upravljanju treba izmijeniti kako slijedi:

Promjena 48

Promjena 48

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak A – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 6a. | Podaci o poslovanju koji nisu uključeni u opći proračun Unije te o predviđenom razvoju različitih kategorija vlastitih sredstava Unije prikazani su indikativno u posebnim tablicama. Ti se podaci ažuriraju svake godine zajedno s dokumentima priloženima nacrtu proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

6a.

6a.

Podaci o poslovanju koji nisu uključeni u opći proračun Unije te o predviđenom razvoju različitih kategorija vlastitih sredstava Unije prikazani su indikativno u posebnim tablicama. Ti se podaci ažuriraju svake godine zajedno s dokumentima priloženima nacrtu proračuna.

Promjena 49

Promjena 49

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak A – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 7. | Za potrebe dobrog financijskog upravljanja institucije u najvećoj mogućoj mjeri osiguravaju da u proračunskom postupku i u trenutku donošenja proračuna za različite naslove VFO-a na raspolaganju
  ostane dovoljna
  razlika do gornjih granica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

7.

Za potrebe dobrog financijskog upravljanja institucije u najvećoj mogućoj mjeri osiguravaju da u proračunskom postupku i u trenutku donošenja proračuna za različite naslove VFO-a na raspolaganju
  ostane dovoljna
  razlika do gornjih granica.

ostane dovoljna

| 7. | Za potrebe dobrog financijskog upravljanja institucije u najvećoj mogućoj mjeri osiguravaju da u proračunskom postupku i u trenutku donošenja proračuna za različite naslove VFO-a na raspolaganju
  ostanu dovoljni iznosi unutar
  razlika do gornjih granica
  ili u okviru raspoloživih posebnih instrumenata
  . |
| --- | --- |

7.

Za potrebe dobrog financijskog upravljanja institucije u najvećoj mogućoj mjeri osiguravaju da u proračunskom postupku i u trenutku donošenja proračuna za različite naslove VFO-a na raspolaganju
  ostanu dovoljni iznosi unutar
  razlika do gornjih granica
  ili u okviru raspoloživih posebnih instrumenata
  .

ostanu dovoljni iznosi unutar

ili u okviru raspoloživih posebnih instrumenata

Promjena 50

Promjena 50

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak A – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Ažuriranje procjena odobrenih sredstava za plaćanje

  za razdoblje nakon 2027.








  8. | Komisija je dužna
  2024.
  ažurirati procjene odobrenih sredstava za plaćanje
  za razdoblje
  nakon 2027.
  U tom ažuriranju moraju se uzeti u obzir sve relevantne informacije, uključujući stvarno izvršenje proračunskih odobrenih sredstava za preuzete obveze i proračunskih odobrenih sredstava za plaćanje te procjene izvršenja. Moraju se uzeti u obzir i pravila utvrđena kako bi se osiguralo da se odobrena sredstva za plaćanje razvijaju na uredan način u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze i procjene rasta bruto nacionalnog dohotka Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Ažuriranje procjena odobrenih sredstava za plaćanje

  za razdoblje nakon 2027.

Ažuriranje procjena odobrenih sredstava za plaćanje

za razdoblje nakon 2027.

8.

Komisija je dužna
  2024.
  ažurirati procjene odobrenih sredstava za plaćanje
  za razdoblje
  nakon 2027.

2024.

za razdoblje

U tom ažuriranju moraju se uzeti u obzir sve relevantne informacije, uključujući stvarno izvršenje proračunskih odobrenih sredstava za preuzete obveze i proračunskih odobrenih sredstava za plaćanje te procjene izvršenja. Moraju se uzeti u obzir i pravila utvrđena kako bi se osiguralo da se odobrena sredstva za plaćanje razvijaju na uredan način u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze i procjene rasta bruto nacionalnog dohotka Unije.

Ažuriranje procjena odobrenih sredstava za plaćanje

Ažuriranje procjena odobrenih sredstava za plaćanje

| 8. | Svake godine
  Komisija je dužna ažurirati procjene odobrenih sredstava za plaćanje
  do i
  nakon 2027.
  U tom ažuriranju moraju se uzeti u obzir sve relevantne informacije, uključujući stvarno izvršenje proračunskih odobrenih sredstava za preuzete obveze i proračunskih odobrenih sredstava za plaćanje te procjene izvršenja. Moraju se uzeti u obzir i pravila utvrđena kako bi se osiguralo da se odobrena sredstva za plaćanje razvijaju na uredan način u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze i procjene rasta bruto nacionalnog dohotka Unije. |
| --- | --- |

8.

Svake godine
  Komisija je dužna ažurirati procjene odobrenih sredstava za plaćanje
  do i
  nakon 2027.

Svake godine

do i

U tom ažuriranju moraju se uzeti u obzir sve relevantne informacije, uključujući stvarno izvršenje proračunskih odobrenih sredstava za preuzete obveze i proračunskih odobrenih sredstava za plaćanje te procjene izvršenja. Moraju se uzeti u obzir i pravila utvrđena kako bi se osiguralo da se odobrena sredstva za plaćanje razvijaju na uredan način u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze i procjene rasta bruto nacionalnog dohotka Unije.

Promjena 51

Promjena 51

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak B – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 9. | Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.
  Prijenosi u vezi s Fondom za prilagodbu globalizaciji provode se u skladu s Financijskom uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

9.

Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.

Prijenosi u vezi s Fondom za prilagodbu globalizaciji provode se u skladu s Financijskom uredbom.

| 9. | Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  priprema prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji zajednički donose Europski parlament i Vijeće.




  Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji, Komisija
  Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.


  U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.


  Prijenosi u vezi s Fondom za prilagodbu globalizaciji provode se u skladu s Financijskom uredbom. |
| --- | --- |

9.

Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  priprema prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji zajednički donose Europski parlament i Vijeće.

priprema prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji zajednički donose Europski parlament i Vijeće.

Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji, Komisija
  Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.

Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda za prilagodbu globalizaciji, Komisija

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

Prijenosi u vezi s Fondom za prilagodbu globalizaciji provode se u skladu s Financijskom uredbom.

Promjena 52

Promjena 52

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak B – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 10. | Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  u skladu
  s 
  Financijskom uredbom izrađuje
  prijedlog za
  odgovarajući proračunski instrument
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

10.

Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  u skladu
  s 
  Financijskom uredbom izrađuje
  prijedlog za
  odgovarajući proračunski instrument
  .

u skladu

Financijskom uredbom izrađuje

odgovarajući proračunski instrument

| 10. | Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  izrađuje prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda solidarnosti zajednički donose Europski parlament i Vijeće.




  Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda solidarnosti, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.




  U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.




  Prijenosi u vezi s Fondom solidarnosti obavljaju se u skladu s Financijskom uredbom. |
| --- | --- |

10.

Kad se ispune uvjeti za mobilizaciju sredstava iz Fonda solidarnosti Europske unije kako su utvrđeni u odgovarajućem temeljnom aktu, Komisija
  izrađuje prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda solidarnosti zajednički donose Europski parlament i Vijeće.

izrađuje prijedlog za njegovu mobilizaciju. Odluku o mobilizaciji Fonda solidarnosti zajednički donose Europski parlament i Vijeće.

Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda solidarnosti, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.

Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o mobilizaciji Fonda solidarnosti, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog za prijenos u relevantne proračunske linije.

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

Prijenosi u vezi s Fondom solidarnosti obavljaju se u skladu s Financijskom uredbom.

Prijenosi u vezi s Fondom solidarnosti obavljaju se u skladu s Financijskom uredbom.

Promjena 53

Promjena 53

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak B – točka 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 11. | Kad Komisija smatra da je potrebno iskoristiti sredstva iz pričuve za pomoć u nuždi, ona Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o prijenosu sredstava iz pričuve u odgovarajuće proračunske linije u skladu s Financijskom uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

11.

Kad Komisija smatra da je potrebno iskoristiti sredstva iz pričuve za pomoć u nuždi, ona Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o prijenosu sredstava iz pričuve u odgovarajuće proračunske linije u skladu s Financijskom uredbom.

| 11. | Kad Komisija smatra da je potrebno iskoristiti sredstva iz pričuve za pomoć u nuždi, ona Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o prijenosu sredstava iz pričuve u odgovarajuće proračunske linije u skladu s Financijskom uredbom.


  U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu. |
| --- | --- |

11.

Kad Komisija smatra da je potrebno iskoristiti sredstva iz pričuve za pomoć u nuždi, ona Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog o prijenosu sredstava iz pričuve u odgovarajuće proračunske linije u skladu s Financijskom uredbom.

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

U slučaju neslaganja, o pitanju se raspravlja na sljedećem trijalogu o proračunu.

Promjena 54

Promjena 54

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak B – točka 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Instrument fleksibilnosti







  12. | Komisija izrađuje prijedlog za mobilizaciju sredstava iz instrumenta fleksibilnosti nakon što
  ispita sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava u okviru
  naslova
  u kojem su potrebni dodatni rashodi
  .
  U tom se prijedlogu utvrđuju potrebe koje treba pokriti i iznos
  . Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.


  Sredstva iz instrumenta fleksibilnosti mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Instrument fleksibilnosti

Instrument fleksibilnosti

12.

Komisija izrađuje prijedlog za mobilizaciju sredstava iz instrumenta fleksibilnosti nakon što
  ispita sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava u okviru
  naslova
  u kojem su potrebni dodatni rashodi
  .

ispita sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava u okviru

u kojem su potrebni dodatni rashodi

U tom se prijedlogu utvrđuju potrebe koje treba pokriti i iznos
  . Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.

. Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.

Sredstva iz instrumenta fleksibilnosti mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

Instrument fleksibilnosti

Instrument fleksibilnosti

| 12. | Komisija izrađuje prijedlog za mobilizaciju sredstava iz instrumenta fleksibilnosti nakon što
  iscrpi razlike do gornjih granica iz odgovarajućih
  naslova.
  U tom se prijedlogu utvrđuju potrebe koje treba pokriti i iznos.
  Sredstva iz instrumenta fleksibilnosti mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a. |
| --- | --- |

12.

Komisija izrađuje prijedlog za mobilizaciju sredstava iz instrumenta fleksibilnosti nakon što
  iscrpi razlike do gornjih granica iz odgovarajućih
  naslova.

iscrpi razlike do gornjih granica iz odgovarajućih

U tom se prijedlogu utvrđuju potrebe koje treba pokriti i iznos.

Sredstva iz instrumenta fleksibilnosti mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

Promjena 55

Promjena 55

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio I.

Dio I.

Odjeljak B – točka 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 13. | Mobilizaciju sredstava ili dijela sredstava iz pričuve za nepredviđene izdatke predlaže Komisija nakon pomne analize svih ostalih financijskih mogućnosti.
  Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.


  Sredstva iz pričuve za nepredviđene izdatke mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

13.

Mobilizaciju sredstava ili dijela sredstava iz pričuve za nepredviđene izdatke predlaže Komisija nakon pomne analize svih ostalih financijskih mogućnosti.
  Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.

Takav prijedlog može se podnijeti samo uz nacrt proračuna ili nacrt izmjene proračuna.

Sredstva iz pričuve za nepredviđene izdatke mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

| 13. | Mobilizaciju sredstava ili dijela sredstava iz pričuve za nepredviđene izdatke predlaže Komisija nakon pomne analize svih ostalih financijskih mogućnosti.
  Sredstva iz pričuve za nepredviđene izdatke mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a. |
| --- | --- |

13.

Mobilizaciju sredstava ili dijela sredstava iz pričuve za nepredviđene izdatke predlaže Komisija nakon pomne analize svih ostalih financijskih mogućnosti.

Sredstva iz pričuve za nepredviđene izdatke mogu mobilizirati Europski parlament i Vijeće u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

Promjena 56

Promjena 56

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio II.

Dio II.

Odjeljak A – točka 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 14.a | Radi lakšeg donošenja novog VFO-a ili njegove revizije te provedbe članka 312. stavka 5. UFEU-a, institucije održavaju redovite sastanke, odnosno:







  — | sastanke predsjednika kako je utvrđeno člankom 324. Ugovora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

14.a

14.a

Radi lakšeg donošenja novog VFO-a ili njegove revizije te provedbe članka 312. stavka 5. UFEU-a, institucije održavaju redovite sastanke, odnosno:

—

sastanke predsjednika kako je utvrđeno člankom 324. Ugovora;

sastanke predsjednika kako je utvrđeno člankom 324. Ugovora;

| — | informativne sastanke i izvješćivanja izaslanstva Europskog parlamenta pri Predsjedništvu Vijeća prije i poslije relevantnih sastanaka Vijeća; |
| --- | --- |

—

informativne sastanke i izvješćivanja izaslanstva Europskog parlamenta pri Predsjedništvu Vijeća prije i poslije relevantnih sastanaka Vijeća;

informativne sastanke i izvješćivanja izaslanstva Europskog parlamenta pri Predsjedništvu Vijeća prije i poslije relevantnih sastanaka Vijeća;

| — | informativne trilateralne sastanke tijekom postupaka Vijeća s ciljem uzimanja u obzir stajališta Parlamenta u svim dokumentima koje sastavlja Predsjedništvo Vijeća; |
| --- | --- |

—

informativne trilateralne sastanke tijekom postupaka Vijeća s ciljem uzimanja u obzir stajališta Parlamenta u svim dokumentima koje sastavlja Predsjedništvo Vijeća;

informativne trilateralne sastanke tijekom postupaka Vijeća s ciljem uzimanja u obzir stajališta Parlamenta u svim dokumentima koje sastavlja Predsjedništvo Vijeća;

| — | trijaloge nakon što i Parlament i Vijeće dobiju svoje pregovaračke mandate; |
| --- | --- |

—

trijaloge nakon što i Parlament i Vijeće dobiju svoje pregovaračke mandate;

trijaloge nakon što i Parlament i Vijeće dobiju svoje pregovaračke mandate;

| — | zajedničke nastupe Predsjedništva Vijeća u relevantnom parlamentarnom odboru i pregovaračkog tima Parlamenta u relevantnom sastavu Vijeća. |
| --- | --- |

—

zajedničke nastupe Predsjedništva Vijeća u relevantnom parlamentarnom odboru i pregovaračkog tima Parlamenta u relevantnom sastavu Vijeća.

zajedničke nastupe Predsjedništva Vijeća u relevantnom parlamentarnom odboru i pregovaračkog tima Parlamenta u relevantnom sastavu Vijeća.

Parlament i Vijeće međusobno dostavljaju sve dokumente koji su službeno doneseni u njihovim pripremnim tijelima ili dokumente koji su službeno podneseni u njihovo ime čim takvi dokumenti postanu dostupni.

Parlament i Vijeće međusobno dostavljaju sve dokumente koji su službeno doneseni u njihovim pripremnim tijelima ili dokumente koji su službeno podneseni u njihovo ime čim takvi dokumenti postanu dostupni.

Promjena 57

Promjena 57

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio II.

Dio II.

Odjeljak B – točka 15. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| — | prihode, rashode, imovinu i obveze Europskog razvojnog fonda (EDF), Europskog instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF), Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) i drugih mogućih budućih mehanizama, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

—

prihode, rashode, imovinu i obveze Europskog razvojnog fonda (EDF), Europskog instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF), Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) i drugih mogućih budućih mehanizama,

| — | prihode, rashode, imovinu i obveze Europskog razvojnog fonda (EDF), Europskog instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF), Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) i drugih mogućih budućih mehanizama
  koji se ne financiraju iz proračuna Unije, nego postoje radi potpore ciljevima politike Unije koji proizlaze iz Ugovora
  , |
| --- | --- |

—

prihode, rashode, imovinu i obveze Europskog razvojnog fonda (EDF), Europskog instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF), Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) i drugih mogućih budućih mehanizama
  koji se ne financiraju iz proračuna Unije, nego postoje radi potpore ciljevima politike Unije koji proizlaze iz Ugovora
  ,

koji se ne financiraju iz proračuna Unije, nego postoje radi potpore ciljevima politike Unije koji proizlaze iz Ugovora

Promjena 58

Promjena 58

Prijedlogu međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlogu međuinstitucijskog sporazuma

Dio II.

Dio II.

Odjeljak B – točka 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 15.a | Pri odobravanju autonomnih prijenosa u skladu s člankom 30. stavkom 1. Financijske uredbe, Komisija bez odgode obavješćuje proračunsko tijelo o detaljnim osnovama za takve prijenose. Kada Parlament ili Vijeće izraze zadršku u vezi s autonomnim prijenosom, Komisija donosi odluku o toj zadršci uključujući, prema potrebi, opoziv tog prijenosa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

15.a

15.a

Pri odobravanju autonomnih prijenosa u skladu s člankom 30. stavkom 1. Financijske uredbe, Komisija bez odgode obavješćuje proračunsko tijelo o detaljnim osnovama za takve prijenose. Kada Parlament ili Vijeće izraze zadršku u vezi s autonomnim prijenosom, Komisija donosi odluku o toj zadršci uključujući, prema potrebi, opoziv tog prijenosa.

Promjena 59

Promjena 59

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Dio III.

Dio III.

Odjeljak A – točka 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 24a. | Kada proračunsko tijelo, u okviru proračunskog postupka, odlučuje o posebnim povećanim sredstvima, Komisija ne prebija nijedno od tih sredstava u narednim godinama njihova financijskog programiranja, osim ako to proračunsko tijelo izričito zatraži. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

24a.

24a.

Kada proračunsko tijelo, u okviru proračunskog postupka, odlučuje o posebnim povećanim sredstvima, Komisija ne prebija nijedno od tih sredstava u narednim godinama njihova financijskog programiranja, osim ako to proračunsko tijelo izričito zatraži.

Promjena 60

Promjena 60

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio A – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Svaka se institucija obvezuje da drugoj instituciji neće prenositi proračunska stanja koja nisu hitna, prijenose ili druge obavijesti koje podrazumijevaju aktiviranje rokova tijekom njihovih razdoblja stanke, kako bi se zajamčilo da svaka institucija može uredno izvršavati svoje proceduralne ovlasti.



  Službe institucija međusobno se pravodobno obavješćuju o datumima svojih stanki. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

1a.

1a.

Svaka se institucija obvezuje da drugoj instituciji neće prenositi proračunska stanja koja nisu hitna, prijenose ili druge obavijesti koje podrazumijevaju aktiviranje rokova tijekom njihovih razdoblja stanke, kako bi se zajamčilo da svaka institucija može uredno izvršavati svoje proceduralne ovlasti.

Službe institucija međusobno se pravodobno obavješćuju o datumima svojih stanki.

Službe institucija međusobno se pravodobno obavješćuju o datumima svojih stanki.

Promjena 61

Promjena 61

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio B – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 2. | Prije nego što Komisija donese nacrt proračuna, pravovremeno se saziva trijalog radi rasprave o mogućim prioritetima proračuna za sljedeću financijsku godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

2.

Prije nego što Komisija donese nacrt proračuna, pravovremeno se saziva trijalog radi rasprave o mogućim prioritetima proračuna za sljedeću financijsku godinu.

| 2. | Prije nego što Komisija donese nacrt proračuna, pravovremeno se saziva trijalog radi rasprave o mogućim prioritetima proračuna za sljedeću financijsku godinu
  i pitanjima koja proizlaze iz provedbe proračuna za tekuću financijsku godinu
  . |
| --- | --- |

2.

Prije nego što Komisija donese nacrt proračuna, pravovremeno se saziva trijalog radi rasprave o mogućim prioritetima proračuna za sljedeću financijsku godinu
  i pitanjima koja proizlaze iz provedbe proračuna za tekuću financijsku godinu
  .

i pitanjima koja proizlaze iz provedbe proračuna za tekuću financijsku godinu

Promjena 62

Promjena 62

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio C – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 8. | U interesu lojalne i dobre institucijske suradnje Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će preko svojih pregovarača održavati redovite i aktivne kontakte na svim razinama tijekom čitavog proračunskog postupka te posebno tijekom razdoblja mirenja. Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će tijekom postupka mirenja u suradnji s Komisijom osigurati pravovremenu i neprestanu uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i dokumenata i na službenoj i na neslužbenoj razini,
  kao
  i da će prema potrebi održavati tehničke ili neslužbene sastanke. Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću osigurati pravovremen i ravnopravan pristup informacijama i dokumentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

8.

U interesu lojalne i dobre institucijske suradnje Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će preko svojih pregovarača održavati redovite i aktivne kontakte na svim razinama tijekom čitavog proračunskog postupka te posebno tijekom razdoblja mirenja. Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će tijekom postupka mirenja u suradnji s Komisijom osigurati pravovremenu i neprestanu uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i dokumenata i na službenoj i na neslužbenoj razini,
  kao
  i da će prema potrebi održavati tehničke ili neslužbene sastanke. Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću osigurati pravovremen i ravnopravan pristup informacijama i dokumentima.

kao

| 8. | U interesu lojalne i dobre institucijske suradnje Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će preko svojih pregovarača održavati redovite i aktivne kontakte na svim razinama tijekom čitavog proračunskog postupka te posebno tijekom razdoblja mirenja. Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će tijekom postupka mirenja u suradnji s Komisijom osigurati pravovremenu i neprestanu uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i dokumenata i na službenoj i na neslužbenoj razini,
  posebice međusobnim dostavljanjem svih proceduralnih dokumenata koji su doneseni u njihovim pripremnim tijelima čim takvi dokumenti postanu dostupni. Nadalje, obvezuju se
  i da će prema potrebi održavati tehničke ili neslužbene sastanke. Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću osigurati pravovremen i ravnopravan pristup informacijama i dokumentima. |
| --- | --- |

8.

U interesu lojalne i dobre institucijske suradnje Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će preko svojih pregovarača održavati redovite i aktivne kontakte na svim razinama tijekom čitavog proračunskog postupka te posebno tijekom razdoblja mirenja. Europski parlament i Vijeće obvezuju se da će tijekom postupka mirenja u suradnji s Komisijom osigurati pravovremenu i neprestanu uzajamnu razmjenu relevantnih informacija i dokumenata i na službenoj i na neslužbenoj razini,
  posebice međusobnim dostavljanjem svih proceduralnih dokumenata koji su doneseni u njihovim pripremnim tijelima čim takvi dokumenti postanu dostupni. Nadalje, obvezuju se
  i da će prema potrebi održavati tehničke ili neslužbene sastanke. Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću osigurati pravovremen i ravnopravan pristup informacijama i dokumentima.

posebice međusobnim dostavljanjem svih proceduralnih dokumenata koji su doneseni u njihovim pripremnim tijelima čim takvi dokumenti postanu dostupni. Nadalje, obvezuju se

Promjena 63

Promjena 63

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio D – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 12.a | Europski parlament i Vijeće javno se sastaju prilikom usvajanja svojih stajališta o nacrtu proračuna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

12.a

12.a

Europski parlament i Vijeće javno se sastaju prilikom usvajanja svojih stajališta o nacrtu proračuna.

Promjena 64

Promjena 64

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio E – točka 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 15. | Europski
  parlament i Vijeće u Odboru za mirenje
  moraju biti zastupljeni na odgovarajućoj razini kako
  bi svaka delegacija mogla politički obvezati svoju instituciju te kako bi se mogao ostvariti stvaran napredak prema konačnom dogovoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

15.

Europski
  parlament i Vijeće u Odboru za mirenje
  moraju biti zastupljeni na odgovarajućoj razini kako
  bi svaka delegacija mogla politički obvezati svoju instituciju te kako bi se mogao ostvariti stvaran napredak prema konačnom dogovoru.

Europski

moraju biti zastupljeni na odgovarajućoj razini kako

| 15. | I Europski
  parlament i Vijeće u Odboru za mirenje
  zastupaju članovi obiju institucija, tako da
  bi svaka delegacija mogla politički obvezati svoju instituciju te kako bi se mogao ostvariti stvaran napredak prema konačnom dogovoru. |
| --- | --- |

15.

I Europski
  parlament i Vijeće u Odboru za mirenje
  zastupaju članovi obiju institucija, tako da
  bi svaka delegacija mogla politički obvezati svoju instituciju te kako bi se mogao ostvariti stvaran napredak prema konačnom dogovoru.

I Europski

zastupaju članovi obiju institucija, tako da

Promjena 65

Promjena 65

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio E – točka 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 19. | Datumi sastanaka Odbora za mirenje i trijalogâ određuju se unaprijed dogovorom triju institucija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

19.

Datumi sastanaka Odbora za mirenje i trijalogâ određuju se unaprijed dogovorom triju institucija.

| 19. | Datumi sastanaka Odbora za mirenje i trijalogâ određuju se unaprijed dogovorom triju institucija.
  Dodatni sastanci, uključujući na tehničkoj razini, mogu se organizirati, prema potrebi, tijekom razdoblja mirenja. |
| --- | --- |

19.

Datumi sastanaka Odbora za mirenje i trijalogâ određuju se unaprijed dogovorom triju institucija.
  Dodatni sastanci, uključujući na tehničkoj razini, mogu se organizirati, prema potrebi, tijekom razdoblja mirenja.

Dodatni sastanci, uključujući na tehničkoj razini, mogu se organizirati, prema potrebi, tijekom razdoblja mirenja.

Promjena 66

Promjena 66

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio D – točka 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| | 21a. | S ciljem potpunog iskorištavanja 21-dnevnog razdoblja mirenja utvrđenog u Ugovoru i omogućivanja institucijama da ažuriraju svoja pregovaračka stajališta, Europski parlament i Vijeće obvezuju se na ispitivanje trenutačnog stanja postupka mirenja na svakom sastanku svojih nadležnih pripremnih tijela tijekom tog perioda te se suzdržavaju od odgađanja ispitivanja do posljednjih faza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

21a.

21a.

S ciljem potpunog iskorištavanja 21-dnevnog razdoblja mirenja utvrđenog u Ugovoru i omogućivanja institucijama da ažuriraju svoja pregovaračka stajališta, Europski parlament i Vijeće obvezuju se na ispitivanje trenutačnog stanja postupka mirenja na svakom sastanku svojih nadležnih pripremnih tijela tijekom tog perioda te se suzdržavaju od odgađanja ispitivanja do posljednjih faza.

Promjena 67

Promjena 67

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio G. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| Dio G. Reste à liquider (RAL) | Dio G.
  Izvršenje proračuna, plaćanja i
  Reste à liquider (RAL) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

Dio G. Reste à liquider (RAL)

Dio G.
  Izvršenje proračuna, plaćanja i
  Reste à liquider (RAL)

Izvršenje proračuna, plaćanja i

Promjena 68

Promjena 68

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prijedlog međuinstitucijskog sporazuma

Prilog

Prilog

Dio G – točka 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Promjena |
| --- | --- |
| 36. | S obzirom na potrebu da se osigura uredno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanje u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze kako bi se izbjegli neuobičajeni pomaci RAL-a između dviju godina, Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će pomno pratiti razinu RAL-a kako bi se umanjio rizik od ugrožavanja provedbe programa Unije zbog nedostatka odobrenih sredstava za plaćanje na kraju VFO-a.


  Kako bi se osiguralo da se razinom i profilom plaćanja u svim naslovima može upravljati, u svim naslovima dosljedno se primjenjuju pravila o opozivu, a posebno pravila o automatskom opozivu.


  Tijekom proračunskog postupka institucije se redovito sastaju radi zajedničkog ocjenjivanja postojećeg stanja i izgleda za izvršenje proračuna u tekućoj i narednim godinama. Ta suradnja provodi se u obliku namjenskih međuinstitucijskih sastanaka na odgovarajućoj razini, prije kojih Komisija priprema detaljne informacije o postojećem stanju, koje su raščlanjene prema fondu i državi članici, a obuhvaćaju izvršenje plaćanja, primljene zahtjeve za povrat i revidirana predviđanja. Konkretno, kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti sve svoje financijske obveze koje proizlaze iz postojećih i budućih obveza u razdoblju od 2021. do 2027. u skladu s člankom 323. UFEU-a, Europski parlament i Vijeće analiziraju procjene Komisije u pogledu potrebne razine odobrenih sredstava za plaćanje i raspravljaju o njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Promjena

Promjena

36.

S obzirom na potrebu da se osigura uredno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanje u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze kako bi se izbjegli neuobičajeni pomaci RAL-a između dviju godina, Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će pomno pratiti razinu RAL-a kako bi se umanjio rizik od ugrožavanja provedbe programa Unije zbog nedostatka odobrenih sredstava za plaćanje na kraju VFO-a.

Kako bi se osiguralo da se razinom i profilom plaćanja u svim naslovima može upravljati, u svim naslovima dosljedno se primjenjuju pravila o opozivu, a posebno pravila o automatskom opozivu.

Kako bi se osiguralo da se razinom i profilom plaćanja u svim naslovima može upravljati, u svim naslovima dosljedno se primjenjuju pravila o opozivu, a posebno pravila o automatskom opozivu.

Tijekom proračunskog postupka institucije se redovito sastaju radi zajedničkog ocjenjivanja postojećeg stanja i izgleda za izvršenje proračuna u tekućoj i narednim godinama. Ta suradnja provodi se u obliku namjenskih međuinstitucijskih sastanaka na odgovarajućoj razini, prije kojih Komisija priprema detaljne informacije o postojećem stanju, koje su raščlanjene prema fondu i državi članici, a obuhvaćaju izvršenje plaćanja, primljene zahtjeve za povrat i revidirana predviđanja. Konkretno, kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti sve svoje financijske obveze koje proizlaze iz postojećih i budućih obveza u razdoblju od 2021. do 2027. u skladu s člankom 323. UFEU-a, Europski parlament i Vijeće analiziraju procjene Komisije u pogledu potrebne razine odobrenih sredstava za plaćanje i raspravljaju o njima.

| 36. | S obzirom na potrebu da se osigura uredno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanje u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze kako bi se izbjegli neuobičajeni pomaci RAL-a između dviju godina, Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će pomno pratiti
  predviđanja plaćanja i
  razinu RAL-a kako bi se umanjio rizik od ugrožavanja provedbe programa Unije zbog nedostatka odobrenih sredstava za plaćanje na kraju VFO-a.
  Tijekom proračunskog postupka institucije se redovito sastaju radi zajedničkog ocjenjivanja postojećeg stanja i izgleda za izvršenje proračuna u tekućoj i narednim godinama. Ta suradnja provodi se u obliku namjenskih međuinstitucijskih sastanaka na odgovarajućoj razini, prije kojih Komisija priprema detaljne informacije o postojećem stanju, koje su raščlanjene prema fondu i državi članici, a obuhvaćaju izvršenje plaćanja, primljene zahtjeve za povrat i revidirana predviđanja
  od kratkoročnih do dugoročnih
  . Konkretno, kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti sve svoje financijske obveze koje proizlaze iz postojećih i budućih obveza u razdoblju od 2021. do 2027. u skladu s člankom 323. UFEU-a, Europski parlament i Vijeće analiziraju procjene Komisije u pogledu potrebne razine odobrenih sredstava za plaćanje i raspravljaju o njima. |
| --- | --- |

36.

S obzirom na potrebu da se osigura uredno povećanje ukupnih odobrenih sredstava za plaćanje u odnosu na odobrena sredstva za preuzete obveze kako bi se izbjegli neuobičajeni pomaci RAL-a između dviju godina, Europski parlament, Vijeće i Komisija suglasni su da će pomno pratiti
  predviđanja plaćanja i
  razinu RAL-a kako bi se umanjio rizik od ugrožavanja provedbe programa Unije zbog nedostatka odobrenih sredstava za plaćanje na kraju VFO-a.

predviđanja plaćanja i

Tijekom proračunskog postupka institucije se redovito sastaju radi zajedničkog ocjenjivanja postojećeg stanja i izgleda za izvršenje proračuna u tekućoj i narednim godinama. Ta suradnja provodi se u obliku namjenskih međuinstitucijskih sastanaka na odgovarajućoj razini, prije kojih Komisija priprema detaljne informacije o postojećem stanju, koje su raščlanjene prema fondu i državi članici, a obuhvaćaju izvršenje plaćanja, primljene zahtjeve za povrat i revidirana predviđanja
  od kratkoročnih do dugoročnih
  . Konkretno, kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti sve svoje financijske obveze koje proizlaze iz postojećih i budućih obveza u razdoblju od 2021. do 2027. u skladu s člankom 323. UFEU-a, Europski parlament i Vijeće analiziraju procjene Komisije u pogledu potrebne razine odobrenih sredstava za plaćanje i raspravljaju o njima.

od kratkoročnih do dugoročnih

o

o o

| 53. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

53.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0075 i P8_TA(2018)0076.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0226.

2

(3)  SL C 215, 19.6.2018., str. 249.

3

(4)  SL L 282, 19.10.2016., str. 1.

4

(5)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

5

---

Prilog I. – VFO za razdoblje 2021. – 2027.: gornje granice i instrumenti izvan gornjih granica (cijene iz 2018.)

| (u milijunima EUR – cijene iz 2018.) |
| --- |
| | Prijedlog Komisije | Stajalište Parlamenta |
| Odobrena sredstva za preuzimanje obveza | Ukupno


  2021. – 2027. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | Ukupno


  2021. – 2027. |
| I. | Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo |

(u milijunima EUR – cijene iz 2018.)

Prijedlog Komisije

Stajalište Parlamenta

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Ukupno

2021. – 2027.

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

2026.

2027.

Ukupno

2021. – 2027.

I.

166 303

31 035

31 006

31 297

30 725

30 615

30 757

30 574

216 010

| II. | Kohezija i vrijednosti |
| --- | --- |

II.

391 974

60 026

62 887

64 979

65 785

66 686

69 204

67 974

457 540

od čega: Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

330 642

52 143

52 707

53 346

53 988

54 632

55 286

55 994

378 097

| III. | Prirodni resursi i okoliš |
| --- | --- |

III.

336 623

57 780

57 781

57 789

57 806

57 826

57 854

57 881

404 718

| IV. | Migracije i upravljanje granicama |
| --- | --- |

IV.

30 829

3 227

4 389

4 605

4 844

4 926

5 066

5 138

32 194

| V. | Sigurnost i obrana |
| --- | --- |

V.

24 323

3 202

3 275

3 223

3 324

3 561

3 789

4 265

24 639

| VI. | Susjedstvo i svijet |
| --- | --- |

VI.

108 929

15 368

15 436

15 616

15 915

16 356

16 966

17 729

113 386

| VII. | Europska javna uprava |
| --- | --- |

VII.

75 602

10 388

10 518

10 705

10 864

10 910

11 052

11 165

75 602

od čega: Administrativni rashodi institucija

58 547

8 128

8 201

8 330

8 432

8 412

8 493

8 551

58 547

UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZETE OBVEZE

1 134 583

181 025

185 293

188 215

189 262

190 880

194 688

194 727

1 324 089

kao postotak BND-a

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJA

1 104 805

174 088

176 309

186 391

187 490

188 675

189 961

191 398

1 294 311

kao postotak BND-a

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

Pričuva za pomoć u nuždi

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

1 400

200

200

200

200

200

200

200

1 400

Fond solidarnosti Europske unije (FSEU)

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Instrument fleksibilnosti

7 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

14 000

Europska funkcija stabilizacije ulaganja

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Europski instrument mirovne pomoći

9 223

753

970

1 177

1 376

1 567

1 707

1 673

9 223

UKUPNO IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

26 023

4 953

5 170

5 377

5 576

5 767

5 907

5 873

38 623

UKUPNI VFO + IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

1 160 606

185 978

190 463

193 592

194 838

196 647

200 595

200 600

1 362 712

kao postotak BND-a

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Prilog II. – VFO za razdoblje 2021. – 2027.: gornje granice i instrumenti izvan gornjih granica (u tekućim cijenama)

| (u milijunima EUR u tekućim cijenama) |
| --- |
| | Prijedlog Komisije | Stajalište Parlamenta |
| Odobrena sredstva za preuzimanje obveza | Ukupno


  2021. – 2027. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. | 2026. | 2027. | Ukupno


  2021. – 2027. |
| I. | Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo |

(u milijunima EUR u tekućim cijenama)

Prijedlog Komisije

Stajalište Parlamenta

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Ukupno

2021. – 2027.

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

2026.

2027.

Ukupno

2021. – 2027.

I.

187 370

32 935

33 562

34 555

34 601

35 167

36 037

36 539

243 395

| II. | Kohezija i vrijednosti |
| --- | --- |

II.

442 412

63 700

68 071

71 742

74 084

76 601

81 084

81 235

516 517

od čega: Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

373 000

55 335

57 052

58 899

60 799

62 756

64 776

66 918

426 534

| III. | Prirodni resursi i okoliš |
| --- | --- |

III.

378 920

61 316

62 544

63 804

65 099

66 424

67 785

69 174

456 146

| IV. | Migracije i upravljanje granicama |
| --- | --- |

IV.

34 902

3 425

4 751

5 084

5 455

5 658

5 936

6 140

36 448

| V. | Sigurnost i obrana |
| --- | --- |

V.

27 515

3 397

3 545

3 559

3 743

4 091

4 439

5 098

27 872

| VI. | Susjedstvo i svijet |
| --- | --- |

VI.

123 002

16 308

16 709

17 242

17 923

18 788

19 878

21 188

128 036

| VII. | Europska javna uprava |
| --- | --- |

VII.

85 287

11 024

11 385

11 819

12 235

12 532

12 949

13 343

85 287

od čega: Administrativni rashodi institucija

66 028

8 625

8 877

9 197

9 496

9 663

9 951

10 219

66 028

UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZETE OBVEZE

1 279 408

192 105

200 567

207 804

213 140

219 261

228 107

232 717

1 493 701

kao postotak BND-a

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJA

1 246 263

184 743

190 843

205 790

211 144

216 728

222 569

228 739

1 460 556

kao postotak BND-a

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

Pričuva za pomoć u nuždi

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF)

1 578

212

216

221

225

230

234

239

1 578

Fond solidarnosti Europske unije (FSEU)

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Instrument fleksibilnosti

7 889

2 122

2 165

2 208

2 252

2 297

2 343

2 390

15 779

Europska funkcija stabilizacije ulaganja

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Europski instrument mirovne pomoći

10 500

800

1 050

1 300

1 550

1 800

2 000

2 000

10 500

UKUPNO IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

29 434

5 256

5 596

5 937

6 279

6 624

6 921

7 019

43 633

UKUPNI VFO + IZNAD GORNJIH GRANICA VFO-a

1 308 843

197 361

206 163

213 741

219 419

225 885

235 028

239 736

1 537 334

kao postotak BND-a

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Prilog III. – VFO za razdoblje 2021. – 2027.: raščlamba po programu (cijene iz 2018.)

Napomena: U svrhu usporedbe, tablica slijedi strukturu pojedinačnih programa EU-a koju je predložila Komisija, ne dovodeći u pitanje moguće izmjene koje se mogu zahtijevati tijekom zakonodavnog postupka koji će dovesti do donošenja tih programa.

| (u milijunima EUR – cijene iz 2018.) |
| --- |
| | VFO 2014. – 2020. (EU27+EDF) | Prijedlog Komisije 2021. – 2027. | Stajalište Parlamenta


  2021. – 2027. |
| I. | Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo |

(u milijunima EUR – cijene iz 2018.)

VFO 2014. – 2020. (EU27+EDF)

Prijedlog Komisije 2021. – 2027.

Stajalište Parlamenta

2021. – 2027.

I.

116 361

166 303

216 010

| 1. | Istraživanje i inovacije |
| --- | --- |

1.

69 787

91 028

127 537

Obzor Europa

64 674

83 491

120 000

Program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje

2 119

2 129

2 129

Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER)

2 992

5 406

5 406

Drugo

2

2

2

| 2. | Europska strateška ulaganja |
| --- | --- |

2.

31 886

44 375

51 798

Fond InvestEU

3 968

13 065

14 065

Instrument za povezivanje Europe (ukupni H1 doprinos)

uključujući:

17 579

21 721

28 083

Instrument za povezivanje Europe – prometni sektor

12 393

11 384

17 746

Instrument za povezivanje Europe – energetski sektor

4 185

7 675

7 675

Instrument za povezivanje Europe – digitalni sektor

1 001

2 662

2 662

Program Digitalna Europa

172

8 192

8 192

Drugo

9 097

177

177

Decentralizirane agencije

1 069

1 220

1 281

| 3. | Jedinstveno tržište |
| --- | --- |

3.

5 100

5 672

8 423

Program jedinstvenog tržišta (uključujući COSME)

3 547

3 630

5 823

Program za borbu protiv prijevara u EU-u

156

161

322

Suradnja u području oporezivanja (FISCALIS)

226

239

300

Suradnja u području carina (CARINA)

536

843

843

Održivi turizam

300

Drugo

61

87

87

Decentralizirane agencije

575

714

748

| 4. | Svemir |
| --- | --- |

4.

11 502

14 404

15 225

Europski svemirski program

11 308

14 196

15 017

Decentralizirane agencije

194

208

208

Razlika do gornje granice

-1 913

10 824

13 026

| II. | Kohezija i vrijednosti |
| --- | --- |

II.

387 250

391 974

457 540

| 5. | Regionalni razvoj i kohezija |
| --- | --- |

5.

272 647

242 209

272 647

EFRR + Kohezijski fond uključujući:

272 411

241 996

272 411

Europski fond za regionalni razvoj

196 564

200 622

Kohezijski fond

75 848

41 374

Od čega doprinos Instrumentu za povezivanje Europe – prometni sektor

11 487

10 000

Potpora turskoj zajednici na Cipru

236

213

236

| 6. | Ekonomska i monetarna unija |
| --- | --- |

6.

273

22 281

22 281

Program potpore reformama

185

22 181

22 181

Zaštita eura od krivotvorenja

7

7

7

Drugo

81

93

93

| 7. | Ulaganja u ljude, socijalnu koheziju i vrijednosti |
| --- | --- |

7.

115 729

123 466

157 612

Europski socijalni fond+ (

  uključujući 5,9  milijardi EUR za Jamstvo za djecu

  )

96 216

89 688

106 781

Od čega zdravstvo, zapošljavanje i socijalne inovacije

1 075

1 042

1 095

Program Erasmus+

13 699

26 368

41 097

Europske snage solidarnosti

373

1 113

1 113

Kreativna Europa

1 403

1 642

2 806

Pravosuđe

316

271

316

Prava i vrijednosti

  , uključujući najmanje 500 milijuna EUR za potprogram Vrijednosti Unije

594

570

1 627

Drugo

1 158

1 185

1 185

Decentralizirane agencije

1 971

2 629

2 687

Razlika do gornje granice

-1 399

4 018

4 999

| III. | Prirodni resursi i okoliš |
| --- | --- |

III.

399 608

336 623

404 718

| 8. | Poljoprivreda i pomorska politika |
| --- | --- |

8.

390 155

330 724

391 198

EFJP + EPFRR uključujući:

382 855

324 284

383 255

Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP)

286 143

254 247

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR)

96 712

70 037

Europski fond za pomorstvo i ribarstvo

6 243

5 448

6 867

Drugo

962

878

962

Decentralizirane agencije

95

113

113

| 9. | Okoliš i klimatske aktivnosti |
| --- | --- |

9.

3 492

5 085

11 520

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE)

3 221

4 828

6 442

Fond za pravednu energetsku tranziciju

4 800

Decentralizirane agencije

272

257

278

Razlika do gornje granice

5 960

814

1 999

| IV. | Migracije i upravljanje granicama |
| --- | --- |

IV.

10 051

30 829

32 194

| 10. | Migracije |
| --- | --- |

10.

7 180

9 972

10 314

Fond za azil i migracije

6 745

9 205

9 205

Decentralizirane agencije (*1)

435

768

1 109

| 11. | Upravljanje granicama |
| --- | --- |

11.

5 492

18 824

19 848

Fond za integrirano upravljanje granicama

2 773

8 237

8 237

Decentralizirane agencije (*1)

2 720

10 587

11 611

Razlika do gornje granice

-2 621

2 033

2 033

| V. | Sigurnost i obrana |
| --- | --- |

V.

1 964

24 323

24 639

| 12. | Sigurnost |
| --- | --- |

12.

3 455

4 255

4 571

Fond za unutarnju sigurnost

1 200

2 210

2 210

Razgradnja nuklearnih postrojenja

uključujući:

1 359

1 045

1 359

Razgradnja nuklearnih postrojenja (Litva)

459

490

692

Nuklearna sigurnost i razgradnja nuklearnih postrojenja (uklj. u Bugarskoj i Slovačkoj)

900

555

667

Decentralizirane agencije

896

1 001

1 002

| 13. | Obrana |
| --- | --- |

13.

575

17 220

17 220

Europski fond za obranu

575

11 453

11 453

Vojna mobilnost

0

5 767

5 767

| 14. | Odgovor na krizu |
| --- | --- |

14.

1 222

1 242

1 242

Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (rescEU)

560

1 242

1 242

Drugo

662

p.m.

p.m.

Razlika do gornje granice

-3 289

1 606

1 606

| VI. | Susjedstvo i svijet |
| --- | --- |

VI.

96 295

108 929

113 386

| 15. | Vanjsko djelovanje |
| --- | --- |

15.

85 313

93 150

96 809

Instrument (instrumenti) za podupiranje politike susjedstva i razvojne politike, uključujući sljednika EFR-a i investicijski plan za Afriku

71 767

79 216

82 716

Humanitarna pomoć

8 729

9 760

9 760

Zajednička vanjska i sigurnosna politika (ZVSP)

2 101

2 649

2 649

Prekomorske zemlje i područja (uključujući Grenland)

594

444

594

Drugo

801

949

949

Decentralizirane agencije

144

132

141

| 16. | Pretpristupna pomoć |
| --- | --- |

16.

13 010

12 865

13 010

Pretpristupna pomoć

13 010

12 865

13 010

Razlika do gornje granice

-2 027

2 913

3 567

| VII. | Europska javna uprava |
| --- | --- |

VII.

70 791

75 602

75 602

Europske škole i mirovine

14 047

17 055

17 055

Administrativni rashodi institucija

56 744

58 547

58 547

UKUPNO

1 082 320

1 134 583

1 324 089

Kao % BND-a (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Doprinos EP-a za decentralizirane agencije u okviru klastera 10. i 11. obuhvaća financijske učinke prijedloga Komisije od 12. rujna 2018. o Europskom potpornom uredu za azil i europskoj graničnoj i obalnoj straži.

---

Prilog IV. – VFO za razdoblje 2021. – 2027.: raščlamba po programu (u tekućim cijenama)

| (u milijunima EUR u tekućim cijenama) |
| --- |
| | VFO 2014. – 2020. (EU27+EDF) | Prijedlog Komisije 2021. – 2027. | Stajalište Parlamenta


  2021. – 2027. |
| I. | Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo |

(u milijunima EUR u tekućim cijenama)

VFO 2014. – 2020. (EU27+EDF)

Prijedlog Komisije 2021. – 2027.

Stajalište Parlamenta

2021. – 2027.

I.

114 538

187 370

243 395

| 1. | Istraživanje i inovacije |
| --- | --- |

1.

68 675

102 573

143 721

Obzor Europa

63 679

94 100

135 248

Program Euratoma za istraživanje i osposobljavanje

2 085

2 400

2 400

Međunarodni termonuklearni eksperimentalni reaktor (ITER)

2 910

6 070

6 070

Drugo

1

3

3

| 2. | Europska strateška ulaganja |
| --- | --- |

2.

31 439

49 973

58 340

Fond InvestEU

3 909

14 725

15 852

Instrument za povezivanje Europe (ukupni H1 doprinos)

uključujući:

17 435

24 480

31 651

Instrument za povezivanje Europe – prometni sektor

12 281

12 830

20 001

Instrument za povezivanje Europe – energetski sektor

4 163

8 650

8 650

Instrument za povezivanje Europe – digitalni sektor

991

3 000

3 000

Program Digitalna Europa

169

9 194

9 194

Drugo

8 872

200

200

Decentralizirane agencije

1 053

1 374

1 444

| 3. | Jedinstveno tržište |
| --- | --- |

3.

5 017

6 391

9 494

Program jedinstvenog tržišta (uključujući COSME)

3 485

4 089

6 563

Program za borbu protiv prijevara u EU-u

153

181

363

Suradnja u području oporezivanja (FISCALIS)

222

270

339

Suradnja u području carina (CARINA)

526

950

950

Održivi turizam

338

Drugo

59

98

98

Decentralizirane agencije

572

804

843

| 4. | Svemir |
| --- | --- |

4.

11 274

16 235

17 160

Europski svemirski program

11 084

16 000

16 925

Decentralizirane agencije

190

235

235

Razlika do gornje granice

-1 866

12 198

14 680

| II. | Kohezija i vrijednosti |
| --- | --- |

II.

380 738

442 412

516 517

| 5. | Regionalni razvoj i kohezija |
| --- | --- |

5.

268 218

273 240

307 578

EFRR + Kohezijski fond uključujući:

267 987

273 000

307 312

Europski fond za regionalni razvoj

193 398

226 308

Kohezijski fond

74 589

46 692

Od čega doprinos Instrumentu za povezivanje Europe – prometni sektor

11 306

11 285

Potpora turskoj zajednici na Cipru

231

240

266

| 6. | Ekonomska i monetarna unija |
| --- | --- |

6.

275

25 113

25 113

Program potpore reformama

188

25 000

25 000

Zaštita eura od krivotvorenja

7

8

8

Drugo

79

105

105

| 7. | Ulaganja u ljude, socijalnu koheziju i vrijednosti |
| --- | --- |

7.

113 636

139 530

178 192

Europski socijalni fond+ (

  uključujući 5,9  milijardi EUR u cijenama iz 2018. za Jamstvo za djecu

  )

94 382

101 174

120 457

Od čega zdravstvo, zapošljavanje i socijalne inovacije

1 055

1 174

1 234

Program Erasmus+

13 536

30 000

46 758

Europske snage solidarnosti

378

1 260

1 260

Kreativna Europa

1 381

1 850

3 162

Pravosuđe

305

356

Prava i vrijednosti

  , uključujući najmanje 500 milijuna EUR u cijenama iz 2018. za potprogram Vrijednosti Unije

642

1 834

Drugo

1 131

1 334

1 334

Decentralizirane agencije

1 936

2 965

3 030

Razlika do gornje granice

-1 391

4 528

5 634

| III. | Prirodni resursi i okoliš |
| --- | --- |

III.

391 849

378 920

456 146

| 8. | Poljoprivreda i pomorska politika |
| --- | --- |

8.

382 608

372 264

440 898

EFJP + EPFRR uključujući:

375 429

365 006

431 946

Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP)

280 351

286 195

Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR)

95 078

78 811

Europski fond za pomorstvo i ribarstvo

6 139

6 140

7 739

Drugo

946

990

1 085

Decentralizirane agencije

94

128

128

| 9. | Okoliš i klimatske aktivnosti |
| --- | --- |

9.

3 437

5 739

12 995

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE)

3 170

5 450

7 272

Fond za pravednu energetsku tranziciju

5 410

Decentralizirane agencije

267

289

313

Razlika do gornje granice

5 804

918

2 254

| IV. | Migracije i upravljanje granicama |
| --- | --- |

IV.

9 929

34 902

36 448

| 10. | Migracije |
| --- | --- |

10.

7 085

11 280

11 665

Fond za azil i migracije

6 650

10 415

10 415

Decentralizirane agencije (*1)

435

865

1 250

| 11. | Upravljanje granicama |
| --- | --- |

11.

5 439

21 331

22 493

Fond za integrirano upravljanje granicama

2 734

9 318

9 318

Decentralizirane agencije (*1)

2 704

12 013

13 175

Razlika do gornje granice

-2 595

2 291

2 291

| V. | Sigurnost i obrana |
| --- | --- |

V.

1 941

27 515

27 872

| 12. | Sigurnost |
| --- | --- |

12.

3 394

4 806

5 162

Fond za unutarnju sigurnost

1 179

2 500

2 500

Razgradnja nuklearnih postrojenja

uključujući:

1 334

1 178

1 533

Razgradnja nuklearnih postrojenja (Litva)

451

552

780

Nuklearna sigurnost i razgradnja nuklearnih postrojenja (uklj. u Bugarskoj i Slovačkoj)

883

626

753

Decentralizirane agencije

882

1 128

1 129

| 13. | Obrana |
| --- | --- |

13.

590

19 500

19 500

Europski fond za obranu

590

13 000

13 000

Vojna mobilnost

0

6 500

6 500

| 14. | Odgovor na krizu |
| --- | --- |

14.

1 209

1 400

1 400

Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (rescEU)

561

1 400

1 400

Drugo

648

p.m.

p.m.

Razlika do gornje granice

-3 253

1 809

1 809

| VI. | Susjedstvo i svijet |
| --- | --- |

VI.

93 381

123 002

128 036

| 15. | Vanjsko djelovanje |
| --- | --- |

15.

82 569

105 219

109 352

Instrument (instrumenti) za podupiranje politike susjedstva i razvojne politike, uključujući sljednika EFR-a i investicijski plan za Afriku

70 428

89 500

93 454

Humanitarna pomoć

8 561

11 000

11 000

Zajednička vanjska i sigurnosna politika (ZVSP)

2 066

3 000

3 000

Prekomorske zemlje i područja (uključujući Grenland)

582

500

669

Drugo

790

1 070

1 070

Decentralizirane agencije

141

149

159

| 16. | Pretpristupna pomoć |
| --- | --- |

16.

12 799

14 500

14 663

Pretpristupna pomoć

12 799

14 500

14 663

Razlika do gornje granice

-1 987

3 283

4 020

| VII. | Europska javna uprava |
| --- | --- |

VII.

69 584

85 287

85 287

Europske škole i mirovine

13 823

19 259

19 259

Administrativni rashodi institucija

55 761

66 028

66 028

UKUPNO

1 061 960

1 279 408

1 493 701

Kao % BND-a (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Doprinos EP-a za decentralizirane agencije u okviru klastera 10. i 11. obuhvaća financijske učinke prijedloga Komisije od 12. rujna 2018. o Europskom potpornom uredu za azil i europskoj graničnoj i obalnoj straži.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 13. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/232 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/232

---

P8_TA(2018)0440

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

(2020/C 363/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0658 – C8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0658 – C8-0416/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenog 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0357/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0357/2018),

| 1. | pozdravlja odluku kao znak solidarnosti Unije s građanima i regijama Unije pogođenima prirodnom katastrofom; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe hitnu potrebu za oslobađanjem financijske pomoći iz Fonda solidarnosti Europske unije („Fond”) za regije pogođene prirodnom katastrofom u Uniji tijekom 2017.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podržava činjenicu da države članice upotrebljavaju europske strukturne i investicijske fondove za obnovu u pogođenim regijama; poziva Komisiju da podrži i brzo odobri financijsku preraspodjelu sporazuma o partnerstvu koju je u tu svrhu zatražila država članica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice na korištenje financijskog doprinosa iz Fonda na transparentan način, osiguravajući pravednu raspodjelu u pogođenim regijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/1859.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/235 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/235

---

P8_TA(2018)0442

Energetska učinkovitost ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0761), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0761),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0498/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0498/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0391/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0391/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 246, 28.7.2017., str. 42.

(2)  SL C 342, 12.10.2017., str. 119.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 17. siječnja 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0010).

---

P8_TC1-COD(2016)0376

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2018/2002.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/236 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/236

---

P8_TA(2018)0443

Upravljanje energetskom unijom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom, izmjeni Direktive 94/22/EZ, Direktive 98/70/EZ, Direktive 2009/31/EZ, Uredbe (EZ) br. 663/2009, Uredbe (EZ) br. 715/2009, Direktive 2009/73/EZ, Direktive Vijeća 2009/119/EZ, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU i Direktive Vijeća (EU) 2015/652 i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0759), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0759),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0497/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0497/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 13. srpnja 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te Odbora za industriju, istraživanje i energetiku na temelju članka 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te Odbora za industriju, istraživanje i energetiku na temelju članka 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0402/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 246, 28.7.2017., str. 34.

(2)  SL C 342, 12.10.2017., str. 111.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 17. siječnja 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0011).

---

P8_TC1-COD(2016)0375

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1999.).

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/238 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/238

---

P8_TA(2018)0444

Promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (preinaka) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 363/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0767),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0500/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0500/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. travnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 20. listopada 2017. upućeno Odboru za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 20. listopada 2017. upućeno Odboru za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 26. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 26. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104., 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104., 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te Odbora za predstavke (A8-0392/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za promet i turizam, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te Odbora za predstavke (A8-0392/2017),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja niže navedeno stajalište u prvom čitanju (3), uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 246, 28.7.2017., str. 55.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 17. siječnja 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0009).

---

P8_TC1-COD(2016)0382

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2018/2001.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/240 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/240

---

P8_TA(2018)0445

Višegodišnji plan za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0097), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0097),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0095/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i stajalište u obliku amandmana Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0337/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo i stajalište u obliku amandmana Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0337/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 288, 31.8.2017., str. 68.

---

P8_TC1-COD(2017)0043

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 13. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Zajednička ribarstvena politika (ZRP) trebala bi pridonijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim komercijalno iskorištavanim vrstama, te posebno postizanju dobroga stanja okoliša u morskom okolišu do 2020. u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3)

  i povoljnom statusu očuvanja za vrste i staništa u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ
   (4)

  i Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (5)
  . [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Zajednička ribarstvena politika (ZRP) trebala bi pridonijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim komercijalno iskorištavanim vrstama, te posebno postizanju dobroga stanja okoliša u morskom okolišu do 2020. u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3)

  i povoljnom statusu očuvanja za vrste i staništa u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ
   (4)

  i Direktivom 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (5)
  . [Am. 1]

| (1.a) | Na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom u New Yorku 2015. Unija i njezine države članice obvezale su se do 2020. djelotvorno regulirati izlov i okončati prelov, nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov i štetne ribolovne prakse te provesti znanstveno utemeljene planove upravljanja radi obnove ribljih stokova u najkraćem roku, najmanje do razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos određen njihovim biološkim značajkama. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1.a)

Na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom u New Yorku 2015. Unija i njezine države članice obvezale su se do 2020. djelotvorno regulirati izlov i okončati prelov, nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov i štetne ribolovne prakse te provesti znanstveno utemeljene planove upravljanja radi obnove ribljih stokova u najkraćem roku, najmanje do razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos određen njihovim biološkim značajkama. [Am. 2]

| (2) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđuju se pravila ZRP-a u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da aktivnosti ribolova i akvakulture budu dugoročno ekološki
  ekonomski i društveno
  održive, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo predostrožnog pristupa te da se provodi pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu. [Am. 3] |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) utvrđuju se pravila ZRP-a u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da aktivnosti ribolova i akvakulture budu dugoročno ekološki
  ekonomski i društveno
  održive, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo predostrožnog pristupa te da se provodi pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu. [Am. 3]

| (2a) | U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 upravljanje ribarstvom na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog savjeta zahtijeva usklađene, pouzdane i točne podatke. [Am. 4] |
| --- | --- |

(2a)

U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 upravljanje ribarstvom na temelju najboljeg dostupnog znanstvenog savjeta zahtijeva usklađene, pouzdane i točne podatke. [Am. 4]

| (3) | U znanstvenim mišljenjima Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) i Znanstvenog savjetodavnog odbora Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM – SAC) utvrđeno je da iskorištavanje stokova inćuna i srdele u Jadranskom moru prelazi razine potrebne za postizanje najvećeg održivog prinosa (NOP). |
| --- | --- |

(3)

U znanstvenim mišljenjima Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) i Znanstvenog savjetodavnog odbora Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM – SAC) utvrđeno je da iskorištavanje stokova inćuna i srdele u Jadranskom moru prelazi razine potrebne za postizanje najvećeg održivog prinosa (NOP).

| (3.a) | Jadransko more važno je potpodručje u Sredozemlju, koje čini oko jedne trećine vrijednosti ukupnog iskrcaja. [Am. 5] |
| --- | --- |

(3.a)

Jadransko more važno je potpodručje u Sredozemlju, koje čini oko jedne trećine vrijednosti ukupnog iskrcaja. [Am. 5]

| (4) | Unatoč tomu što se njima upravlja i u okviru međunarodnog plana upravljanja GFCM-a i nacionalnih planova upravljanja donesenih na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (7), stokovi inćuna i srdela u Jadranu i dalje se prekomjerno iskorištavaju te se smatra da trenutačne mjere upravljanja nisu dostatne za postizanje NOP-a do 2020. Države članice i dionici podržali su razvoj i provedbu planova upravljanja tim dvama stokovima na razini Unije. |
| --- | --- |

(4)

Unatoč tomu što se njima upravlja i u okviru međunarodnog plana upravljanja GFCM-a i nacionalnih planova upravljanja donesenih na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 (7), stokovi inćuna i srdela u Jadranu i dalje se prekomjerno iskorištavaju te se smatra da trenutačne mjere upravljanja nisu dostatne za postizanje NOP-a do 2020. Države članice i dionici podržali su razvoj i provedbu planova upravljanja tim dvama stokovima na razini Unije.

| (4.a) | Provedeni planovi upravljanja i tehničke mjere uvedene 2016. trebali bi proizvesti učinke na stokove te ih je potrebno analizirati i uzeti u obzir pri utvrđivanju višegodišnjeg plana za pelagijske stokove u regiji. [Am. 6] |
| --- | --- |

(4.a)

Provedeni planovi upravljanja i tehničke mjere uvedene 2016. trebali bi proizvesti učinke na stokove te ih je potrebno analizirati i uzeti u obzir pri utvrđivanju višegodišnjeg plana za pelagijske stokove u regiji. [Am. 6]

| (4b) | Za uvođenje pristupa minimalnog dospijevanja u more potrebne su promjene u biološkom uzorkovanju i istraživačkim protokolima za koje će trebati vremena i stoga će biti potrebno prijelazno razdoblje prije nego što se taj pristup može primijeniti. [Am. 99] |
| --- | --- |

(4b)

Za uvođenje pristupa minimalnog dospijevanja u more potrebne su promjene u biološkom uzorkovanju i istraživačkim protokolima za koje će trebati vremena i stoga će biti potrebno prijelazno razdoblje prije nego što se taj pristup može primijeniti. [Am. 99]

| (5) | Trenutačne mjere upravljanja za male pelagijske vrste u Jadranskom moru odnose se na pristup vodama, nadzor ribolovnog napora i tehničke mjere kojima se uređuje upotreba alata. U znanstvenim mišljenjima navedeno je da je nadzor ulova najprikladniji način prilagodbe ribolovne smrtnosti te da bi on mogao biti učinkovitiji alat za upravljanje malim pelagijskim vrstama
   (8)
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(5)

Trenutačne mjere upravljanja za male pelagijske vrste u Jadranskom moru odnose se na pristup vodama, nadzor ribolovnog napora i tehničke mjere kojima se uređuje upotreba alata. U znanstvenim mišljenjima navedeno je da je nadzor ulova najprikladniji način prilagodbe ribolovne smrtnosti te da bi on mogao biti učinkovitiji alat za upravljanje malim pelagijskim vrstama
   (8)
  . [Am. 7]

| (6) | Kako bi se postigli ciljevi ZRP-a, potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi
  i
  tehničke mjere te utvrđivanje i raspoređivanje ribolovnih mogućnosti. [Am. 8] |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se postigli ciljevi ZRP-a, potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi
  i
  tehničke mjere te utvrđivanje i raspoređivanje ribolovnih mogućnosti. [Am. 8]

| (6 a) | Ribolov malih pelagijskih vrsta u Jadranu, osobito u geografskim potpodručjima 17 i 18, ima vrlo bitan društveno-ekonomski utjecaj na izvor zarade i budućnost obalnih zajednica država članica. [Am. 9] |
| --- | --- |

(6 a)

Ribolov malih pelagijskih vrsta u Jadranu, osobito u geografskim potpodručjima 17 i 18, ima vrlo bitan društveno-ekonomski utjecaj na izvor zarade i budućnost obalnih zajednica država članica. [Am. 9]

| (6b) | U skladu s načelima i ciljevima ZRP-a i na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, regionalizacija bi se trebala upotrebljavati za donošenje i provedbu mjera kojima se uzimaju u obzir specifičnosti svakog ribarskog područja i štite njihovi okolišni uvjeti. [Am. 10] |
| --- | --- |

(6b)

U skladu s načelima i ciljevima ZRP-a i na temelju članka 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013, regionalizacija bi se trebala upotrebljavati za donošenje i provedbu mjera kojima se uzimaju u obzir specifičnosti svakog ribarskog područja i štite njihovi okolišni uvjeti. [Am. 10]

| (6c) | Ribolovne mogućnosti potrebno je rasporediti u skladu s načelima utvrđenima u članku 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 s pomoću transparentnih i objektivnih kriterija, uključujući ekološke, društvene i gospodarske kriterije. Ribolovne mogućnosti potrebno je također pravedno raspodijeliti unutar različitih segmenata ribolova, uključujući tradicionalni i mali ribolov. Nadalje, države članice trebale bi pružiti poticaje za ribarska plovila na kojima se koriste alati za selektivni ribolov ili ribolovne tehnike koje imaju manje štetan utjecaj na okoliš. [Am. 11] |
| --- | --- |

(6c)

Ribolovne mogućnosti potrebno je rasporediti u skladu s načelima utvrđenima u članku 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 s pomoću transparentnih i objektivnih kriterija, uključujući ekološke, društvene i gospodarske kriterije. Ribolovne mogućnosti potrebno je također pravedno raspodijeliti unutar različitih segmenata ribolova, uključujući tradicionalni i mali ribolov. Nadalje, države članice trebale bi pružiti poticaje za ribarska plovila na kojima se koriste alati za selektivni ribolov ili ribolovne tehnike koje imaju manje štetan utjecaj na okoliš. [Am. 11]

| (7) | U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, višegodišnji planovi trebaju se temeljiti na
  najboljim dostupnim
  znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima te sadržavati ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja
  , ciljeve za mjere očuvanja
  i 
  tehničke mjere radi provedbe obveze iskrcavanja, kao i mjere za izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova, što je više moguće te
  i zaštitne mjere. [Am. 12] |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, višegodišnji planovi trebaju se temeljiti na
  najboljim dostupnim
  znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima te sadržavati ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja
  , ciljeve za mjere očuvanja
  i 
  tehničke mjere radi provedbe obveze iskrcavanja, kao i mjere za izbjegavanje i smanjenje neželjenog ulova, što je više moguće te
  i zaštitne mjere. [Am. 12]

| (8) | Cilj višegodišnjeg plana trebao bi biti doprinos postizanju ciljeva ZRP-a, a posebno postizanju

  obnova
  i održavanju NOP-a za predmetne stokove, postizanju

  održavanje ribljih stokova iznad razina biomase koje mogu proizvesti NOP, provedba obveze iskrcavanja
  ,
  postizanje
  održivosti sektora ribarstva te osiguravanju

  osiguravanje
  učinkovitog okvira za upravljanje. [Am. 13] |
| --- | --- |

(8)

Cilj višegodišnjeg plana trebao bi biti doprinos postizanju ciljeva ZRP-a, a posebno postizanju

  obnova
  i održavanju NOP-a za predmetne stokove, postizanju

  održavanje ribljih stokova iznad razina biomase koje mogu proizvesti NOP, provedba obveze iskrcavanja
  ,
  postizanje
  održivosti sektora ribarstva te osiguravanju

  osiguravanje
  učinkovitog okvira za upravljanje. [Am. 13]

| (8a) | Ovu Uredbu ne bi trebalo smatrati presedanom za druge višegodišnje planove u Sredozemnom moru, osim ako je naznačeno drugačije. [Am. 14] |
| --- | --- |

(8a)

Ovu Uredbu ne bi trebalo smatrati presedanom za druge višegodišnje planove u Sredozemnom moru, osim ako je naznačeno drugačije. [Am. 14]

| (8b) | U višegodišnjem planu uvijek bi trebalo pronaći ravnotežu između izvedivog rezultata, s obzirom na vremenski okvir, i društveno-ekonomskog učinka. [Am. 15] |
| --- | --- |

(8b)

U višegodišnjem planu uvijek bi trebalo pronaći ravnotežu između izvedivog rezultata, s obzirom na vremenski okvir, i društveno-ekonomskog učinka. [Am. 15]

| (9) | Nadalje, člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvedena je obveza iskrcavanja, među ostalim za sve ulove vrsta koje podliježu minimalnim veličinama kako je definirano u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006. Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1392/2014 (9) uspostavljen je plan za odbačeni ulov za razdoblje od tri godine, kojim se predviđa izuzeće de minimis od obveze iskrcavanja u pogledu inćuna, srdele, skuše i šaruna u Jadranskom moru. Kako bi se provela obveza iskrcavanja, prikladno je produljiti valjanost mjera utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 1392/2014 uključivanjem njezinih predmetnih odredbi u višegodišnji plan. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvedena je obveza iskrcavanja, među ostalim za sve ulove vrsta koje podliježu minimalnim veličinama kako je definirano u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006. Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1392/2014 (9) uspostavljen je plan za odbačeni ulov za razdoblje od tri godine, kojim se predviđa izuzeće de minimis od obveze iskrcavanja u pogledu inćuna, srdele, skuše i šaruna u Jadranskom moru. Kako bi se provela obveza iskrcavanja, prikladno je produljiti valjanost mjera utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 1392/2014 uključivanjem njezinih predmetnih odredbi u višegodišnji plan.

| (10) | U skladu s pristupom temeljenim na ekosustavu i uz deskriptor povezan s ribarstvom iz Direktive

  , tim bi se planom trebalo pridonijeti
  i 
  postizanju dobroga stanja okoliša kako je utvrđeno u Direktivi
  2008/56/EZ, a u okviru upravljanja ribarstvom potrebno je razmotriti i kvalitativne deskriptore 1, 4 i 6 iz Priloga I. toj Direktivi.
  Tim bi se planom pridonijelo i postizanju povoljnoga stanja očuvanosti za staništa i vrste, kako je propisano Direktivom 2009/147/EZ i Direktivom 92/43/EEZ. [Am. 16] |
| --- | --- |

(10)

U skladu s pristupom temeljenim na ekosustavu i uz deskriptor povezan s ribarstvom iz Direktive

  , tim bi se planom trebalo pridonijeti
  i 
  postizanju dobroga stanja okoliša kako je utvrđeno u Direktivi
  2008/56/EZ, a u okviru upravljanja ribarstvom potrebno je razmotriti i kvalitativne deskriptore 1, 4 i 6 iz Priloga I. toj Direktivi.
  Tim bi se planom pridonijelo i postizanju povoljnoga stanja očuvanosti za staništa i vrste, kako je propisano Direktivom 2009/147/EZ i Direktivom 92/43/EEZ. [Am. 16]

| (11) | Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zahtijeva se da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.
  [Am. 17] |
| --- | --- |

(11)

Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zahtijeva se da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.
  [Am. 17]

| (12) | Ciljnu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja NOP-a prikladno je utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP). Ti rasponi utemeljeni na
  najboljem dostupnom
  znanstvenom savjetu potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost pri uzimanju u obzir razvoja događaja u izradi znanstvenog mišljenja, kako bi se doprinijelo provedbi obveze iskrcavanja i kako bi se u obzir uzele karakteristike mješovitog ribolova. Raspone vrijednosti FNOP izračunao je STECF (10)
  te su

  Na temelju tog plana
  izračunani
  su
  tako da omogućuju dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u usporedbi s NOP-om (11). Osim toga, gornja je granica raspona ograničena, tako da mogućnost pada stoka ispod vrijednosti Blim iznosi najviše 5 %. [Am. 18] |
| --- | --- |

(12)

Ciljnu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja NOP-a prikladno je utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP). Ti rasponi utemeljeni na
  najboljem dostupnom
  znanstvenom savjetu potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost pri uzimanju u obzir razvoja događaja u izradi znanstvenog mišljenja, kako bi se doprinijelo provedbi obveze iskrcavanja i kako bi se u obzir uzele karakteristike mješovitog ribolova. Raspone vrijednosti FNOP izračunao je STECF (10)
  te su

  Na temelju tog plana
  izračunani
  su
  tako da omogućuju dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u usporedbi s NOP-om (11). Osim toga, gornja je granica raspona ograničena, tako da mogućnost pada stoka ispod vrijednosti Blim iznosi najviše 5 %. [Am. 18]

| (13) | U svrhu utvrđivanja ribolovnih mogućnosti trebao bi postojati prag za raspon vrijednosti FNOP pri normalnoj upotrebi i, uz uvjet da se smatra da je predmetni stok u dobrom stanju, viša granica za određene slučajeve. Ribolovne mogućnosti

  postizanja ciljeva višegodišnjeg plana, ciljna vrijednost
  za
  svaku vrstu trebala bi biti SSBpa
  trebalo bi se moći utvrditi do više granice samo ako je na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza to potrebno za postizanje ciljeva iz ove Uredbe u mješovitom ribolovu ili ako je to nužno kako bi se izbjegla šteta za stokove zbog dinamike stoka unutar vrste ili među vrstama odnosno kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti koje se ponavljaju iz godine u godinu.

  ako je razina jednog od stokova malih pelagijskih vrsta ispod vrijednosti SSBlim. [Am. 19] |
| --- | --- |

(13)

U svrhu utvrđivanja ribolovnih mogućnosti trebao bi postojati prag za raspon vrijednosti FNOP pri normalnoj upotrebi i, uz uvjet da se smatra da je predmetni stok u dobrom stanju, viša granica za određene slučajeve. Ribolovne mogućnosti

  postizanja ciljeva višegodišnjeg plana, ciljna vrijednost
  za
  svaku vrstu trebala bi biti SSBpa
  trebalo bi se moći utvrditi do više granice samo ako je na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza to potrebno za postizanje ciljeva iz ove Uredbe u mješovitom ribolovu ili ako je to nužno kako bi se izbjegla šteta za stokove zbog dinamike stoka unutar vrste ili među vrstama odnosno kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti koje se ponavljaju iz godine u godinu.

  ako je razina jednog od stokova malih pelagijskih vrsta ispod vrijednosti SSBlim. [Am. 19]

| (14) | Ako nisu dostupni ciljevi povezani s NOP-om, trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa. |
| --- | --- |

(14)

Ako nisu dostupni ciljevi povezani s NOP-om, trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa.

| (15) | U svrhu primjene zaštitnih mjera potrebno je utvrditi referentne točke očuvanja izražene kao NOP Btrigger


  SSBlim
  i Blim


  SSBpa
  za stokove inćuna i srdela

  male pelagijske vrste
  . Ako stokovi padnu ispod vrijednosti NOP Btrigger, ribolovnu smrtnost trebalo bi smanjiti ispod vrijednosti FNOP


  SSBlim
  ,
  potrebno je donijeti odgovarajuće korektivne mjere kako
  bi
  se doprinijelo brzom povratku predmetnog stoka na razinu iznad SSBpa
  . [Am. 20] |
| --- | --- |

(15)

U svrhu primjene zaštitnih mjera potrebno je utvrditi referentne točke očuvanja izražene kao NOP Btrigger


  SSBlim
  i Blim


  SSBpa
  za stokove inćuna i srdela

  male pelagijske vrste
  . Ako stokovi padnu ispod vrijednosti NOP Btrigger, ribolovnu smrtnost trebalo bi smanjiti ispod vrijednosti FNOP


  SSBlim
  ,
  potrebno je donijeti odgovarajuće korektivne mjere kako
  bi
  se doprinijelo brzom povratku predmetnog stoka na razinu iznad SSBpa
  . [Am. 20]

| (16) | Trebalo bi provesti dodatne zaštitne mjere ako veličina stoka padne ispod referentne točke Blim. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da je stok ugrožen. Te bi mjere prema potrebi trebalo dopuniti drugim mjerama, kao što su Komisijine mjere u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
  [Am. 21] |
| --- | --- |

(16)

Trebalo bi provesti dodatne zaštitne mjere ako veličina stoka padne ispod referentne točke Blim. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da je stok ugrožen. Te bi mjere prema potrebi trebalo dopuniti drugim mjerama, kao što su Komisijine mjere u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
  [Am. 21]

| (17) | Na stokove za koje nisu dostupne referentne točke trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa. U posebnom slučaju stokova ulovljenih kao usputni ulov, u nedostatku znanstvenog mišljenja o razinama minimalne biomase u mrijestu u takvim stokovima, trebalo bi donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom mišljenju navodi da su potrebne korektivne mjere.
  [Am. 22] |
| --- | --- |

(17)

Na stokove za koje nisu dostupne referentne točke trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa. U posebnom slučaju stokova ulovljenih kao usputni ulov, u nedostatku znanstvenog mišljenja o razinama minimalne biomase u mrijestu u takvim stokovima, trebalo bi donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom mišljenju navodi da su potrebne korektivne mjere.
  [Am. 22]

| (18) | Kako bi se omogućila provedbe obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti donošenje dodatnih mjera upravljanja
  , osobito mjera za postupno eliminiranje odbačenog ulova, brojenje ribe čije su veličine ispod minimalne referentne veličine za očuvanje i smanjenje te, gdje je moguće, eliminiranje negativnog utjecaja ribolova na morski okoliš
  . Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima. [Am. 23] |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se omogućila provedbe obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti donošenje dodatnih mjera upravljanja
  , osobito mjera za postupno eliminiranje odbačenog ulova, brojenje ribe čije su veličine ispod minimalne referentne veličine za očuvanje i smanjenje te, gdje je moguće, eliminiranje negativnog utjecaja ribolova na morski okoliš
  . Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima. [Am. 23]

| (18a) | Neovisni stručnjaci i STEFC primili su i pregledali zajedničku preporuku Hrvatske, Italije i Slovenije (skupine na visokoj razini za Jadran) i studiju o tehničkim karakteristikama okružujućih mreža plivarica i njihovu učinku na životne zajednice morskog dna. Stoga je prikladno odstupiti od drugog podstavka članka 13. stavka 3. i točke 2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1967/2006. [Am. 24] |
| --- | --- |

(18a)

Neovisni stručnjaci i STEFC primili su i pregledali zajedničku preporuku Hrvatske, Italije i Slovenije (skupine na visokoj razini za Jadran) i studiju o tehničkim karakteristikama okružujućih mreža plivarica i njihovu učinku na životne zajednice morskog dna. Stoga je prikladno odstupiti od drugog podstavka članka 13. stavka 3. i točke 2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1967/2006. [Am. 24]

| (19) | Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje zajedničkih preporuka država članica koje imaju izravan upravljački interes kako je propisano Uredbom (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(19)

Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje zajedničkih preporuka država članica koje imaju izravan upravljački interes kako je propisano Uredbom (EU) br. 1380/2013.

| (19a) | Kad znanstveno mišljenje upućuje na to da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost određenog stoka, Vijeće bi ga trebalo uzeti u obzir. U tu bi svrhu Vijeće trebalo moći utvrditi ukupan dopušteni ulov za komercijalni ulov, kojim se uzima u obzir količina rekreacijskog ulova, i/ili usvojiti druge mjere za ograničavanje rekreacijskog ribolova kao što su ograničenja vreće i razdoblja zabrane ribolova. [Am. 25] |
| --- | --- |

(19a)

Kad znanstveno mišljenje upućuje na to da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost određenog stoka, Vijeće bi ga trebalo uzeti u obzir. U tu bi svrhu Vijeće trebalo moći utvrditi ukupan dopušteni ulov za komercijalni ulov, kojim se uzima u obzir količina rekreacijskog ulova, i/ili usvojiti druge mjere za ograničavanje rekreacijskog ribolova kao što su ograničenja vreće i razdoblja zabrane ribolova. [Am. 25]

| (20) | Planom bi trebalo predvidjeti i određene popratne tehničke mjere
  te vremenske i prostorne
  koje će se donijeti delegiranim aktima
  , uzimanjem u obzir najboljeg dostupnog znanstvenog savjeta,
  kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite juvenilne ribe ili radi poboljšanja selektivnosti. [Am. 26] |
| --- | --- |

(20)

Planom bi trebalo predvidjeti i određene popratne tehničke mjere
  te vremenske i prostorne
  koje će se donijeti delegiranim aktima
  , uzimanjem u obzir najboljeg dostupnog znanstvenog savjeta,
  kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite juvenilne ribe ili radi poboljšanja selektivnosti. [Am. 26]

| (20a) | Artizanalnu ribolovnu opremu utemeljenu na povijesnim praksama koje su razvijene u ribolovnim zajednicama trebalo bi zaštititi određivanjem tehničkih mjera koje proizlaze iz višegodišnjeg plana ili naknadno usvojenih delegiranih akata. [Am. 27] |
| --- | --- |

(20a)

Artizanalnu ribolovnu opremu utemeljenu na povijesnim praksama koje su razvijene u ribolovnim zajednicama trebalo bi zaštititi određivanjem tehničkih mjera koje proizlaze iz višegodišnjeg plana ili naknadno usvojenih delegiranih akata. [Am. 27]

| (21) | Kako bi se osigurala potpuna usklađenost s mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi, trebalo bi donijeti posebne mjere kontrole radi dopune onih predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (12). |
| --- | --- |

(21)

Kako bi se osigurala potpuna usklađenost s mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi, trebalo bi donijeti posebne mjere kontrole radi dopune onih predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009 (12).

| (21a) | Kako bi se sektoru ribarstva omogućilo da pruži odgovor na mjere smanjenja ribolovnih napora i smanjenje prihoda poduzeća i plovila koje iz toga proizlazi, trebalo bi predvidjeti prioritetne načine pristupa odgovarajućim mjerama potpore u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo iz Uredbe (EU) br. 508/2014 [Am. 28 (13)] |
| --- | --- |

(21a)

Kako bi se sektoru ribarstva omogućilo da pruži odgovor na mjere smanjenja ribolovnih napora i smanjenje prihoda poduzeća i plovila koje iz toga proizlazi, trebalo bi predvidjeti prioritetne načine pristupa odgovarajućim mjerama potpore u okviru Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo iz Uredbe (EU) br. 508/2014 [Am. 28 (13)]

| (21b) | Kako bi se osiguralo provedbu koja je usklađena s socioekonomskim učinkom, trebalo bi, s jedne strane, predvidjeti odstupanja od vremenskih ograničenja za trajanje provođenja mjera privremenog prestanka iz članka 33. Uredbe (EU) br. 508/2014, proširujući ga isključivo na ribarska plovila obuhvaćena ovim višegodišnjim planom te, s druge strane, omogućiti ponovno otvaranje i pristup tih plovila mjerama trajnog prestanka iz članka 34. te Uredbe. [Am. 29] |
| --- | --- |

(21b)

Kako bi se osiguralo provedbu koja je usklađena s socioekonomskim učinkom, trebalo bi, s jedne strane, predvidjeti odstupanja od vremenskih ograničenja za trajanje provođenja mjera privremenog prestanka iz članka 33. Uredbe (EU) br. 508/2014, proširujući ga isključivo na ribarska plovila obuhvaćena ovim višegodišnjim planom te, s druge strane, omogućiti ponovno otvaranje i pristup tih plovila mjerama trajnog prestanka iz članka 34. te Uredbe. [Am. 29]

| (22) | Imajući u vidu da plovila koja u Jadranskom moru love male pelagijske vrste obavljaju kratke izlaske u ribolov, primjenu prethodnih obavijesti kako se zahtijeva člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi prilagoditi tako da se prethodne obavijesti dostavljaju najmanje sat i trideset minuta prije predviđenog vremena dolaska u luku. Ipak, uzimajući u obzir ograničeni učinak izlazaka u ribolov koji obuhvaćaju vrlo male količine ribe na predmetne stokove, prikladno je uspostaviti prag za takve prethodne obavijesti ako ta plovila drže na brodu najmanje 1 tonu inćuna ili srdele

  malih pelagijskih vrsta
  . [Am. 30] |
| --- | --- |

(22)

Imajući u vidu da plovila koja u Jadranskom moru love male pelagijske vrste obavljaju kratke izlaske u ribolov, primjenu prethodnih obavijesti kako se zahtijeva člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi prilagoditi tako da se prethodne obavijesti dostavljaju najmanje sat i trideset minuta prije predviđenog vremena dolaska u luku. Ipak, uzimajući u obzir ograničeni učinak izlazaka u ribolov koji obuhvaćaju vrlo male količine ribe na predmetne stokove, prikladno je uspostaviti prag za takve prethodne obavijesti ako ta plovila drže na brodu najmanje 1 tonu inćuna ili srdele

  malih pelagijskih vrsta
  . [Am. 30]

| (23) | Imajući u vidu da se elektroničkim alatima za nadzor osigurava bolji i pravodobniji nadzor ribarstva, a posebno prostorne raspodjele ribolovnih aktivnosti i iskorištavanja stokova, primjenu sustava za praćenje plovila i elektroničkog očevidnika kako se zahtijeva na temelju članka 9., odnosno članka 15. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi proširiti na sva ribarska plovila ukupne duljine od osam metara. |
| --- | --- |

(23)

Imajući u vidu da se elektroničkim alatima za nadzor osigurava bolji i pravodobniji nadzor ribarstva, a posebno prostorne raspodjele ribolovnih aktivnosti i iskorištavanja stokova, primjenu sustava za praćenje plovila i elektroničkog očevidnika kako se zahtijeva na temelju članka 9., odnosno članka 15. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi proširiti na sva ribarska plovila ukupne duljine od osam metara.

| (24) | Trebalo bi utvrditi pragove za ulove inćuna i srdele

  malih pelagijskih vrsta
  iznad kojih ribarsko plovilo mora ribu iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, pri određivanju tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola stokova. [Am. 31] |
| --- | --- |

(24)

Trebalo bi utvrditi pragove za ulove inćuna i srdele

  malih pelagijskih vrsta
  iznad kojih ribarsko plovilo mora ribu iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, pri određivanju tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola stokova. [Am. 31]

| (25) | Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera za očuvanje skuše i šaruna, provedbe obveze iskrcavanja i tehničkih mjera. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (14) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 32] |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera za očuvanje skuše i šaruna, provedbe obveze iskrcavanja i tehničkih mjera. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (14) od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 32]

| (26) | U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu ocjenu Komisije u pogledu primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva bi ocjena trebala se provesti nakon periodične evaluacije plana koja se temelji na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na njoj. Plan bi trebalo ocjenjivati

  ocijeniti tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga
  svakih pet godina. Tim se razdobljem omogućuje potpuna provedba obveze iskrcavanja te donošenje i provedba regionaliziranih mjera i ostvarivanje njihova učinka na stokove i ribolov. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. [Am. 33] |
| --- | --- |

(26)

U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu ocjenu Komisije u pogledu primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva bi ocjena trebala se provesti nakon periodične evaluacije plana koja se temelji na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na njoj. Plan bi trebalo ocjenjivati

  ocijeniti tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe, a nakon toga
  svakih pet godina. Tim se razdobljem omogućuje potpuna provedba obveze iskrcavanja te donošenje i provedba regionaliziranih mjera i ostvarivanje njihova učinka na stokove i ribolov. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela. [Am. 33]

| (27) | U skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prije izrade plana primjereno je procijeniti njegov vjerojatan gospodarski i društveni učinak (15). |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prije izrade plana primjereno je procijeniti njegov vjerojatan gospodarski i društveni učinak (15).

| (27a) | Kako bi se ribarima pružila potpora u provedbi mjera predviđenih ovom Uredbom, države članice trebale bi se u što većoj mjeri koristiti mjerama koje su dostupne u okviru Uredbe (EU) br. 508/2014. Kako bi se u obzir uzeli socioekonomski aspekti ove Uredbe primjereno je razjasniti da se za mjere privremene obustave koje su usvojene radi postizanja ciljeva ove Uredbe može smatrati da ispunjavaju kriterije potrebne za dobivanje potpore u okviru Uredbe (EU) br. 508/2014.. Nadalje, primjereno je odobriti odstupanje za plovila na koja utječe ovaj višegodišnji plan, od razdoblja tijekom kojih se potpora može odobriti, kao i od gornje granice financijskog doprinosa iz EFPR-a za mjere privremene obustave utvrđene u Uredbi (EU) br. 508/2014. [Am. 34] |
| --- | --- |

(27a)

Kako bi se ribarima pružila potpora u provedbi mjera predviđenih ovom Uredbom, države članice trebale bi se u što većoj mjeri koristiti mjerama koje su dostupne u okviru Uredbe (EU) br. 508/2014. Kako bi se u obzir uzeli socioekonomski aspekti ove Uredbe primjereno je razjasniti da se za mjere privremene obustave koje su usvojene radi postizanja ciljeva ove Uredbe može smatrati da ispunjavaju kriterije potrebne za dobivanje potpore u okviru Uredbe (EU) br. 508/2014.. Nadalje, primjereno je odobriti odstupanje za plovila na koja utječe ovaj višegodišnji plan, od razdoblja tijekom kojih se potpora može odobriti, kao i od gornje granice financijskog doprinosa iz EFPR-a za mjere privremene obustave utvrđene u Uredbi (EU) br. 508/2014. [Am. 34]

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom uspostavlja višegodišnji plan za male pelagijske stokove u Jadranskom moru.

2.   Uredba se primjenjuje na stokove inćuna (Engraulis encrasicolus) i srdele (Sardina pilchardus) u Jadranskom moru („predmetni stokovi”) (
  „male pelagijske vrste”
  ) i na ribarstvo u okviru kojeg se iskorištavaju

  love
  ti stokovi.
  U svrhu provedbe obveze iskrcavanja uspostavljene člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013, p
  rimjenjuje se i na usputni ulov skuše (Scomber spp.) i šaruna (Trachurus spp.) u Jadranskom moru, ulovljenih pri ribolovu jednog predmetnog stoka ili njih obaju

  malih pelagijskih vrsta
  . [Am. 35]

Članak 2.

Definicije

1.   Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u članku 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 , članku 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 i članku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006.

2.   Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „Jadransko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18; |
| --- | --- |

(a)

„Jadransko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18;

| (b) | „geografsko potpodručje GFCM-a” znači geografsko potpodručje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16); |
| --- | --- |

(b)

„geografsko potpodručje GFCM-a” znači geografsko potpodručje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16);

| (ba) | „ciljani ulov” podrazumijeva najmanje 50 % ulova srdele ili inćuna žive mase; [Am. 37] |
| --- | --- |

(ba)

„ciljani ulov” podrazumijeva najmanje 50 % ulova srdele ili inćuna žive mase; [Am. 37]

| (c) | „malih pelagijski stokovi”

  „male pelagijske vrste”
  znači stokovi navedeni u članku 1. stavku 2. ove Uredbe i sve njihove kombinacije

  srdela (Sardina pilchardus)
  i 
  inćuna (Engraulis encrasicolus)
  ; [Am. 38] |
| --- | --- |

(c)

„malih pelagijski stokovi”

  „male pelagijske vrste”
  znači stokovi navedeni u članku 1. stavku 2. ove Uredbe i sve njihove kombinacije

  srdela (Sardina pilchardus)
  i 
  inćuna (Engraulis encrasicolus)
  ; [Am. 38]

| (ca) | „najbolji dostupni znanstveni savjeti” znači javno dostupni znanstveni savjeti koji se temelje na najnovijim znanstvenim podacima i metodama i koje je izdalo ili stručno pregledalo europsko ili međunarodno nezavisno znanstveno tijelo koje je priznala Unija ili je priznato na međunarodnoj razini, kao što su Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i GFCM te koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013. [Am. 104] |
| --- | --- |

(ca)

„najbolji dostupni znanstveni savjeti” znači javno dostupni znanstveni savjeti koji se temelje na najnovijim znanstvenim podacima i metodama i koje je izdalo ili stručno pregledalo europsko ili međunarodno nezavisno znanstveno tijelo koje je priznala Unija ili je priznato na međunarodnoj razini, kao što su Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i GFCM te koji ispunjavaju zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013. [Am. 104]

| (d) | „raspon vrijednosti FNOP” znači raspon vrijednosti pri kojima sve razine ribolovne smrtnosti unutar znanstveno utvrđenih granica tog raspona, u slučajevima mješovitog ribolova i u skladu sa znanstvenim mišljenjem, dugoročno dovode do najvećeg održivog prinosa (NOP) u postojećim prosječnim ekološkim uvjetima bez znatnog utjecaja na proces reprodukcije dotičnih stokova;
  [Am. 39] |
| --- | --- |

(d)

„raspon vrijednosti FNOP” znači raspon vrijednosti pri kojima sve razine ribolovne smrtnosti unutar znanstveno utvrđenih granica tog raspona, u slučajevima mješovitog ribolova i u skladu sa znanstvenim mišljenjem, dugoročno dovode do najvećeg održivog prinosa (NOP) u postojećim prosječnim ekološkim uvjetima bez znatnog utjecaja na proces reprodukcije dotičnih stokova;
  [Am. 39]

| (da) | „ribolovni dan” znači bilo koje razdoblje od 24 uzastopna sata ili neki njegov dio u kojemu ribolovna jedinica obavlja ribolovnu aktivnost kao što je potraga za ribom, bacanje, polaganje, povlačenje i potezanje ribolovne opreme, izvlačenje ulova na palubu, prekrcaj, zadržavanje na palubi, preradu na brodu, prebačaj, stavljanje u kaveze, tov i iskrcaj ribe i proizvoda ribarstva” kako je definirano u članku 4. točki 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013. . [Am. 40] |
| --- | --- |

(da)

„ribolovni dan” znači bilo koje razdoblje od 24 uzastopna sata ili neki njegov dio u kojemu ribolovna jedinica obavlja ribolovnu aktivnost kao što je potraga za ribom, bacanje, polaganje, povlačenje i potezanje ribolovne opreme, izvlačenje ulova na palubu, prekrcaj, zadržavanje na palubi, preradu na brodu, prebačaj, stavljanje u kaveze, tov i iskrcaj ribe i proizvoda ribarstva” kako je definirano u članku 4. točki 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013. . [Am. 40]

| (db) | „SSBlim” znači referentna točka za biomasu u mrijestu te je za sve vrijednosti ispod te točke potrebno poduzeti korektivne mjere upravljanja kako bi se stokovi obnovili do vrijednosti u okviru sigurnih bioloških referentnih točki; [Am. 41] |
| --- | --- |

(db)

„SSBlim” znači referentna točka za biomasu u mrijestu te je za sve vrijednosti ispod te točke potrebno poduzeti korektivne mjere upravljanja kako bi se stokovi obnovili do vrijednosti u okviru sigurnih bioloških referentnih točki; [Am. 41]

| (dc) | „SSBpa” znači predostrožna referentna točka za biomasu u mrijestu te je za sve vrijednosti ispod te točke potrebno poduzeti mjere upravljanja kako bi se stokovi obnovili do vrijednosti u okviru sigurnih bioloških referentnih točki; [Am. 42] |
| --- | --- |

(dc)

„SSBpa” znači predostrožna referentna točka za biomasu u mrijestu te je za sve vrijednosti ispod te točke potrebno poduzeti mjere upravljanja kako bi se stokovi obnovili do vrijednosti u okviru sigurnih bioloških referentnih točki; [Am. 42]

| (e) | „NOP Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu u mrijestu ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti NOP;
  [Am. 43] |
| --- | --- |

(e)

„NOP Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu u mrijestu ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti NOP;
  [Am. 43]

| (f) | „ribolovna mogućnost” znači količinski određeno zakonsko pravo na ribolov, izraženo u količini ulova i/ili ribolovnom naporu. |
| --- | --- |

(f)

„ribolovna mogućnost” znači količinski određeno zakonsko pravo na ribolov, izraženo u količini ulova i/ili ribolovnom naporu.

Članak 3.

Ciljevi

1.   Višegodišnjim planom pridonosi se postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela predostrožnog pristupa za upravljanje ribarstvom, te se pokušava zajamčiti da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa obnavlja populacija ulovljenih vrsta i održava iznad razina koje mogu proizvesti NOP. [Am.45]

2.   Višegodišnjim planom pruža se učinkovit, jednostavan i stabilan okvir za upravljanje iskorištavanjem malih pelagijskih stokova u Jadranskom moru.

2a.
     
  U izradi ili izmjeni višegodišnjeg plana uzimaju se u obzir društveno-ekonomski aspekti, u skladu s člankom 2. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013. [Am. 47]

3.   Višegodišnjim planom pridonosi se eliminiranju

  smanjenju
  odbačenog ulova tako što se, koliko god je to moguće, izbjegava i smanjuje neželjeni ulov, te provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste na koje se ona primjenjuje i na koje se primjenjuje ova Uredba. [Am. 48]

4.   U okviru višegodišnjeg plana primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav
  , osobito ugrožena staništa i zaštićene vrste, uključujući morske sisavce, morske ptice i gmazove,
  sveli na najmanju moguću mjeru
  i, gdje je to moguće, eliminirali
  . On je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđen u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ
  , te s ciljevima i pravilima utvrđenima u direktivama 2009/147/EZ i 92/43/EEZ
  . [Am. 49]

5.   Konkretno, ciljevi su višegodišnjeg plana sljedeći:

| (a) | osiguravanje ispunjenja uvjeta opisanih u deskriptoru 3 iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ i |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje ispunjenja uvjeta opisanih u deskriptoru 3 iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ i

| (b) | doprinos ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju. |
| --- | --- |

(b)

doprinos ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju.

5a.
     
  Mjere u okviru plana poduzimaju se u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim savjetom. [Am. 50]

POGLAVLJE II.

CILJEVI, DRUŠTVENO-EKONOMSKI
  CILJEVI, ZAŠTITNE MJERE I POSEBNE MJERE [Am. 51]

CILJEVI, DRUŠTVENO-EKONOMSKI

[Am. 51]

Članak 4.

Ciljevi za
  inćun i srdelu
  male pelagijske vrste [Am. 52]

1.   Ciljne vrijednosti ribolovne smrtnosti

  referentne točke
  za predmetne stokove

  male pelagijske vrste
  postižu se što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavaju unutar raspona

  iznad vrijednost
  određenih u Prilogu I. te u skladu s ciljevima iz članka 3. stavka 1. [Am. 53]

2.   Ribolovne mogućnosti

  Mjere upravljanja malim pelagijskim vrstama
  u skladu su s ciljnim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti

  referentnim točkama
  određenima u stupcu A Priloga I. ovoj Uredbi. [Am. 54]

3.   Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti

  mjere upravljanja
  mogu se utvrditi

  usmjeriti
  na razinama

  razine
  koje odgovaraju razinama ribolovne smrtnosti nižima

  višim vrijednostima
  od onih određenih u stupcu A Priloga I.

| (a) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova, |
| --- | --- |

(a)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za ostvarenje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova,

| (b) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili |
| --- | --- |

(b)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se izbjegla ozbiljna šteta za pojedini stok zbog dinamike unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta; ili

| (c) | ako je jedan od stokova malih pelagijskih vrsta ispod referentne točke iz stupca B Priloga I. [Am. 55] |
| --- | --- |

(c)

ako je jedan od stokova malih pelagijskih vrsta ispod referentne točke iz stupca B Priloga I. [Am. 55]

4.   Ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3., ribolovne mogućnosti za pojedini se stok mogu utvrditi u skladu s rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. uz uvjet da je predmetni stok iznad referentnih točaka za minimalnu biomasu u mrijestu iz stupca A Priloga II.:

| (a) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova; |
| --- | --- |

(a)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova;

| (b) | ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se spriječilo nanošenje ozbiljne štete stokovima prouzročene dinamikom stoka unutar vrste ili među vrstama ili |
| --- | --- |

(b)

ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se spriječilo nanošenje ozbiljne štete stokovima prouzročene dinamikom stoka unutar vrste ili među vrstama ili

| (c) | kako bi se promjene ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničile na najviše 20 %. [Am. 56] |
| --- | --- |

(c)

kako bi se promjene ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničile na najviše 20 %. [Am. 56]

4a.
     
  Kada znanstveni savjet upućuje na to da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost određenog stoka, Vijeće ga uzima u obzir i može ograničiti rekreacijski ribolov pri određivanju ribolovnih mogućnosti kako bi se izbjeglo premašivanje ukupnog cilja ribolovne smrtnosti. [Am. 57]

Članak 4.a

Društveno-ekonomski ciljevi

Kako bi se postigli društveno-ekonomski ciljevi iz članka 2. stavka 5. točke (f) Uredbe (EU) br. 1380/2013, u provedbi tehničkih mjera i mjera očuvanja predviđenih ovom Uredbom države članice uvelike se koriste relevantnim mjerama iz Uredbe (EU) br. 508/2014. [Am. 58]

Članak 5.

Zaštitne mjere

1.   Referentne točke očuvanja izražene kao minimalne i granične razine biomase stoka u mrijestu koje se primjenjuju kako bi se zaštitila puna reproduktivna sposobnost predmetnih stokova utvrđuju se u Prilogu II. [Am. 59]

1a.
     
  Tri godine nakon primjene mjera upravljanja navedenih u članku 6. točki 1.a, znanstvenim istraživanjem provjerava se učinkovitost provedenih mjera, osobito u pogledu stokova na koje se primjenjuje ova Uredba i ribolova kojim se ti stokovi iskorištavaju. [Am. 60]

2.   Kada se u znanstvenom mišljenju navede da je biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg

  koje
  od predmetnih stokova

  malih pelagijskih vrsta
  ispod referentne točke minimalne biomase stoka u mrijestu iz stupca A

  B
  Priloga II.
  I
  , donose se sve prikladne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka

  doprinijelo brzom povratku malih pelagijskih vrsta
  na razine koje su iznad razina koje mogu proizvesti NOP

  referentne točke iz stupca A Priloga I
  . Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. i članka 
  u skladu s člankom
   4. stavka 4.

  stavkom 3
  ., ribolovne se mogućnosti za predmetne stokove utvrđuju na razini koja je u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod raspona iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi

  mjere upravljanja usklađuju se
  , pri čemu se u obzir uzima smanjenje biomase tog stoka. [Am. 61]

3.   Kada se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg od predmetnih stokova

  obiju malih pelagijskih vrsta
  ispod referentne točke granične biomase stoka u mrijestu (Blim


  SSBlim
  ) iz stupca B Priloga II.
  I
  , provode se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka

  doprinijelo brzom povratku obaju stokova
  na razine koje su iznad razine koja može proizvesti NOP

  referentne točke iz stupca A Priloga I
  .. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 
  stavka
   2. i 4., obustavljanje ciljanog ribolova za predmetni stok i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti

  druge primjerene mjere upravljanja
  . [Am. 62]

Članak 6.

Posebne mjere za očuvanje

1.
     Kada se u znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne radnje za očuvanje malih pelagijskih stokova navedenih u članku 1. stavku 2. ove Uredbe ili, u slučaju inćuna i srdela,
  vrsta ili
  kad se biomasa u mrijestu bilo kojeg od tih stokova za određenu godinu nalazi ispod referentnih točaka očuvanja iz stupca A

  B
  Priloga I. ovoj Uredbi, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu sljedećeg:

| (a) | karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, konstrukcije ribolovnog alata, veličine alata ili upotrebe selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost; |
| --- | --- |

(a)

karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, konstrukcije ribolovnog alata, veličine alata ili upotrebe selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost;

| (b) | upotrebe ribolovnih alata i dubine upotrebe alata, kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost; |
| --- | --- |

(b)

upotrebe ribolovnih alata i dubine upotrebe alata, kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost;

| (c) | zabrane ili ograničenja ribolova u određenim područjima radi zaštite ribe u mrijestu i juvenilne ribe odnosno ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba; |
| --- | --- |

(c)

zabrane ili ograničenja ribolova u određenim područjima radi zaštite ribe u mrijestu i juvenilne ribe odnosno ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba;

| (d) | zabrane ili ograničenja ribolova ili upotrebe određenih vrsta ribolovnog alata u određenim razdobljima radi zaštite ribe u mrijestu i ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba; |
| --- | --- |

(d)

zabrane ili ograničenja ribolova ili upotrebe određenih vrsta ribolovnog alata u određenim razdobljima radi zaštite ribe u mrijestu i ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba;

| (e) | najmanje referentne veličine za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama; |
| --- | --- |

(e)

najmanje referentne veličine za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama;

| (f) | drugih karakteristika u vezi sa selektivnošću.
  [Am. 63] |
| --- | --- |

(f)

drugih karakteristika u vezi sa selektivnošću.
  [Am. 63]

1a.
     
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1., kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u članku 4., sljedeće se mjere primjenjuju u razdoblju od 2019. – 2022.:

| (a) | ograničenje ulova za male pelagijske vrste u 2019. utvrđeno je razinom iz 2014.; počevši od 2020., ograničenje ulova za male pelagijske vrste za dotične države članice postupno se smanjuje za 4 % svake godine u odnosu na prethodnu godinu, sve do 2022.; Međutim, smanjenje se ne primjenjuje ako je ukupni ulov svake dotične države članice u prethodnoj godini više od 2 % ispod razine ulova iz 2014.; |
| --- | --- |

(a)

ograničenje ulova za male pelagijske vrste u 2019. utvrđeno je razinom iz 2014.; počevši od 2020., ograničenje ulova za male pelagijske vrste za dotične države članice postupno se smanjuje za 4 % svake godine u odnosu na prethodnu godinu, sve do 2022.; Međutim, smanjenje se ne primjenjuje ako je ukupni ulov svake dotične države članice u prethodnoj godini više od 2 % ispod razine ulova iz 2014.;

| (b) | ribolovni napori ribarskih plovila koja love male pelagijske vrste ne prelaze 180 ribolovnih dana godišnje i 20 ribolovnih dana mjesečno, odnosno najviše 144 ribolovna dana godišnje za lov srdele i najviše 144 ribolovna dana godišnje za lov inćuna; |
| --- | --- |

(b)

ribolovni napori ribarskih plovila koja love male pelagijske vrste ne prelaze 180 ribolovnih dana godišnje i 20 ribolovnih dana mjesečno, odnosno najviše 144 ribolovna dana godišnje za lov srdele i najviše 144 ribolovna dana godišnje za lov inćuna;

| (c) | prostorno-vremenske zabrane provode se svake godine kako bi se zaštitila područja rasta i mrijesta; takvim je zabranama, za različitu vrstu ribolovnog alata, obuhvaćena cjelokupna distribucija malih pelagijskih vrsta u Jadranskom moru za razdoblja od najmanje 15 uzastopnih dana, odnosno najviše 30 uzastopnih dana; te su zabrane na snazi tijekom sljedećih razdoblja:










  (i) | od 1. listopada do 31. ožujka za srdelu i |
| --- | --- | --- |

(c)

prostorno-vremenske zabrane provode se svake godine kako bi se zaštitila područja rasta i mrijesta; takvim je zabranama, za različitu vrstu ribolovnog alata, obuhvaćena cjelokupna distribucija malih pelagijskih vrsta u Jadranskom moru za razdoblja od najmanje 15 uzastopnih dana, odnosno najviše 30 uzastopnih dana; te su zabrane na snazi tijekom sljedećih razdoblja:

(i)

od 1. listopada do 31. ožujka za srdelu i

| (ii) | od 1. travnja do 30. rujna za inćun; |
| --- | --- |

(ii)

od 1. travnja do 30. rujna za inćun;

| (d) | dodatne zabrane za plovila ukupne duljine veće od 12 m, zasebno za svaku vrstu ribolovnog alata, provode se u razdoblju od najmanje šest mjeseci. Takvim je zabranama obuhvaćeno najmanje 30 % područja koje je utvrđeno kao područje rasta ili područje važno za zaštitu mladih skupina riba (u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim vodama); |
| --- | --- |

(d)

dodatne zabrane za plovila ukupne duljine veće od 12 m, zasebno za svaku vrstu ribolovnog alata, provode se u razdoblju od najmanje šest mjeseci. Takvim je zabranama obuhvaćeno najmanje 30 % područja koje je utvrđeno kao područje rasta ili područje važno za zaštitu mladih skupina riba (u teritorijalnom moru i unutarnjim morskim vodama);

| (e) | ukupni kapacitet flote koćarica i plovila s okružujućim mrežama plivaricama koji aktivno love male pelagijske stokove ne prelazi registrirani kapacitet aktivne flote iz 2014. u pogledu bruto tonaže i/ili bruto registrirane tonaže, snage motora (kW) i broja plovila. [Am. 70] |
| --- | --- |

(e)

ukupni kapacitet flote koćarica i plovila s okružujućim mrežama plivaricama koji aktivno love male pelagijske stokove ne prelazi registrirani kapacitet aktivne flote iz 2014. u pogledu bruto tonaže i/ili bruto registrirane tonaže, snage motora (kW) i broja plovila. [Am. 70]

1 b.
     
  Ne dovodeći u pitanje stavak 1.a, kako bi se zajamčila stabilnost i ograničile promjene mjera upravljanja, trajanje zabrana iz točaka (c) i (d) neće se razlikovati za više od 10 % u dvjema uzastopnim godinama. [Am. 71]

Članak 6.a

Tehničke mjere

1.
     
  Za potrebe ove Uredbe, drugi podstavak članka 13. stavka 3. i točka 2. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1967/2006 ne primjenjuju se.

2.
     
  Za potrebe ove Uredbe, najveća duljina okružujućih mreža (okružujuće mreže plivarice i mreže bez užeta za zatvaranje mreže) ograničena je na 600 metara s padom mreže od najviše jedne trećine duljine. [Am. 72]

POGLAVLJE III.

ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA OBVEZU ISKRCAVANJA

Članak 7.

Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja za male pelagijske vrste koje se lovi u Jadranskom moru

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu sljedećeg: [Am. 73]

| (a) | izuzeća od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se
  najboljim dostupnim
  znanstvenim dokazima

  savjetom
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja i [Am. 74] |
| --- | --- |

(a)

izuzeća od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se
  najboljim dostupnim
  znanstvenim dokazima

  savjetom
  potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja i [Am. 74]

| (b) | izuzeća de minimis radi omogućivanja provedbe obveze iskrcavanja; ta se izuzeća de minimis omogućuju za slučajeve iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 i u skladu s određenim uvjetima određenima u toj točki; i |
| --- | --- |

(b)

izuzeća de minimis radi omogućivanja provedbe obveze iskrcavanja; ta se izuzeća de minimis omogućuju za slučajeve iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 i u skladu s određenim uvjetima određenima u toj točki; i

| (c) | posebnih odredbi o dokumentaciji o ulovu, posebno radi praćenja provedbe obveze iskrcavanja |
| --- | --- |

(c)

posebnih odredbi o dokumentaciji o ulovu, posebno radi praćenja provedbe obveze iskrcavanja

| (d) | utvrđivanja najmanjih referentnih veličina za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama.
  [Am. 75] |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanja najmanjih referentnih veličina za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama.
  [Am. 75]

POGLAVLJE IV.

REGIONALIZACIJA

Članak 8.

Regionalna suradnja

1.   Članak 18. stavci od 1. od 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 6. i 7. ove Uredbe.

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja ocjene višegodišnjeg plana u skladu s člankom 14. ove Uredbe. Takve preporuke mogu podnijeti i kad one to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim od stokova na koje se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. lipnja prethodne godine.

3.   Ovlastima koje se dodjeljuju člancima 6. i 7. ove Uredbe ne dovode se u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju drugih odredbi prava Unije, uključujući odredbe iz Uredbe (EU) br. 1380/2013.

POGLAVLJE V.

KONTROLA I PROVEDBA

Članak 9.

Odnos prema Uredbi (EZ) br. 1224/2009

Mjere kontrole predviđene u ovom poglavlju primjenjuju se uz one predviđene Uredbom (EZ) br. 1224/2009, osim ako je u ovom poglavlju određeno drukčije.

Članak 10.

Prethodno obavješćivanje

1.   Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, prethodno obavješćivanje iz tog članka izvršava se najmanje sat i trideset minuta prije predviđenog dolaska u luku. Nadležna tijela obalnih država članica mogu, na temelju svakog pojedinačnog slučaja, dati odobrenje za raniji ulazak u luku. [Am. 76]

2.   Obveza prethodnog obavješćivanja primjenjuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije koji na brodu drže najmanje jednu tonu

  dvije tone
  inćuna ili jednu tonu

  dvije tone
  srdela.
  Te se količine ubrajaju u neto količinu ulova iz članka 15. stavku 11. Uredbe br. (EU) br. 1380/2013. [Am. 77]

Članak 11.

Sustav za praćenje plovila

1.   Za potrebe ove Uredbe, primjena odredbi utvrđenih člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 proširuje se na ribarska plovila ukupne duljine osam metara ili više koja se bave ribolovom malih pelagijskih vrsta u Jadranu.

2.   Izuzeće iz članka 9. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ne primjenjuje se na plovila koja se bave ribolovom malih pelagijskih vrsta u Jadranu u skladu s ovom Uredbom, bez obzira na njihovu duljinu.

Članak 12.

Elektroničko bilježenje i slanje očevidnika o ribolovu

1.   Za potrebe ove Uredbe, obveza vođenja elektroničkog očevidnika o ribolovu i njegova slanja elektroničkim putem najmanje jedanput dnevno nadležnom tijelu države članice zastave utvrđena u članku 15. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 proširuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije ukupne duljine osam metara ili više koja se bave ciljanim ribolovom inćuna ili srdele.

2.   Izuzeće iz članka 15. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ne primjenjuje se na zapovjednike plovila koja se bave ciljanim ribolovom inćuna ili srdele, bez obzira na njihovu duljinu.

2a.
     
  Odstupajući od članka 15. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, zapovjednici ribarskih plovila Unije čija ukupna dužina iznosi 12 ili više metara mogu slati informacije iz članka 14. te Uredbe do početka iskrcaja. [Am. 78]

Članak 13.

Određene luke

Prag koji se primjenjuje na živu masu vrsta iz predmetnog stoka na koje se primjenjuje višegodišnji plan iznad kojeg ribarsko plovilo mora iskrcati svoje ulove u određenoj luci ili na mjestu blizu obale, kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, iznosi:

| (a) | 2 000 kg inćuna; |
| --- | --- |

(a)

2 000 kg inćuna;

| (b) | 2 000 kg srdela. |
| --- | --- |

(b)

2 000 kg srdela.

POGLAVLJE VI.

PREISPITIVANJE

Članak 14.

Evaluacija višegodišnjeg plana

Pet godina

  Tri godine
  nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga Komisija provodi evaluaciju učinka višegodišnjeg plana na stokove na koje se primjenjuje ova Uredba i na ribarstvo u okviru kojeg se iskorištavaju ti stokovi. Komisija dostavlja rezultate te evaluacije Europskom parlamentu i Vijeću
  i prema potrebi podnosi prijedlog izmjene ove Uredbe [Am. 80].

POGLAVLJE VII.

POSTUPOVNE ODREDBE

Članak 15.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku

  članku 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  . [Am. 81]

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 6. i 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 6. i 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članaka 6. i 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 15.a

Potpora iz EFPR-a

1.
     
  Mjere privremenog prestanka donesene kako bi se ostvarili ciljevi višegodišnjeg plana smatraju se privremenim prestankom ribolovnih aktivnosti u smislu članka 33. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe (EU) br. 508/2014.

2.
     
  Odstupajući od članka 33. stavka 2. Uredbe (EU) br. 508/2014, do 31. prosinca 2020. maksimalno trajanje potpore na temelju te Uredbe je devet mjeseci za ribarska plovila koja podliježu prostorno-vremenskim zabranama predviđenima ovom Uredbom.

3.
     
  Kako bi se osigurala provedba stavka 2. ovog članka, odstupajući od članka 25. stavka 3. Uredbe (EU) br. 508/2014, moguće je povećati ukupni financijski doprinos iz EFPR-a iznad gornje granice od 15 % utvrđene tim člankom.

4.
     
  U provedbi mjera predviđenih člankom 30. Uredbe (EU) br. 508/2014 prednost se daje ribarima obuhvaćenima provedbom mjera iz ovog višegodišnjeg plana.

5.
     
  Do 31. prosinca 2020. i odstupajući od roka iz članka 34. stavka 4. Uredbe (EU) br. 508/2014, ribarska plovila koja su prestala sa svim ribolovnim aktivnostima kao rezultat mjera za smanjenje ribolovnih napora iz ove Uredbe mogu primati pomoć za trajni prestanak iz članka 34. Uredbe (EU) br. 508/2014. [Am. 82]

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 16.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 288, 31.8.2017., str. 68.

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 13. studenoga 2018.

2

(3)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

3

(4)  
  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

4

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(5)  
  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

5

Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(6)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

6

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (Uredba o Sredozemnom moru) (SL L 36, 8.2.2007., str. 6.).

7

(8)  Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF), Assessment of Mediterranean Sea stocks – part 2 (Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-11-14)

8

Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF), Assessment of Mediterranean Sea stocks – part 2 (Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-11-14)

(9)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1392/2014 od 20. listopada 2014. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnom moru (SL L 370, 30.12.2014., str. 21.).

9

(10)  
  Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-15-14) 2015. [Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.] [Drugi dio ovog upućivanja čini se pogrešnim. OPOCE, molimo provjeru.]

10

Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-15-14) 2015. [Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.] [Drugi dio ovog upućivanja čini se pogrešnim. OPOCE, molimo provjeru.]

(11)  Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjene u Sredozemlju, dio 1.) (STECF-15-14)
  2015. [Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.] [

  The second part of this reference seems to be mistaken.OPOCE, please check
  . –
  Drugi dio ovog upućivanja čini se pogrešnim. OPOCE, molimo provjeru.
  ]

11

Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjene u Sredozemlju, dio 1.) (STECF-15-14)

2015. [Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.] [

The second part of this reference seems to be mistaken.OPOCE, please check

Drugi dio ovog upućivanja čini se pogrešnim. OPOCE, molimo provjeru.

(12)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

12

(13)  
  Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

13

Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).

(14)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

14

(15)  Procjena učinka... [dodati upućivanje nakon objave]

15

(16)  Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

16

PRILOG I.

Ciljni rasponi referentnih točki

(članak 4.
  članci 4. i 5) [Am. 86]

| Stok | Ciljni raspon vrijednosti ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP)




  Ciljne referentne točke za male pelagijske vrste |
| --- | --- |
| Stupac A | Stupac B |
| Inćun | 0,23  – 0,30

  SSBpa | 0,30  – 0,364

  SSBlim |
| Srdela | 0,065  – 0,08 | 0,08  – 0,11

  SSBlim |

Stok

Ciljni raspon vrijednosti ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP)

Ciljne referentne točke za male pelagijske vrste

Stupac A

Stupac B

Inćun

0,23  – 0,30

  SSBpa

0,30  – 0,364

  SSBlim

Srdela

0,065  – 0,08

0,08  – 0,11

  SSBlim

[Am. 87]

PRILOG II.

Referentne točke očuvanja

(članak 5.)

| Stok | Referentna točka minimalne biomase stoka u mrijestu (u tonama) (NOP Btrigger) | Referentna točka granične biomase (u tonama) (NOP Blim) |
| --- | --- | --- |
| Stupac A | Stupac B |
| Inćun | 139 000 | 69 500 |
| Srdela | 180 000 | 36 000 |

Stok

Referentna točka minimalne biomase stoka u mrijestu (u tonama) (NOP Btrigger)

Referentna točka granične biomase (u tonama) (NOP Blim)

Stupac A

Stupac B

Inćun

139 000

69 500

Srdela

180 000

36 000

[Am. 84]

---

Srijeda, 14. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/257 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/257

---

P8_TA(2018)0450

Pravila o državnim potporama: nove kategorije državnih potpora *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2015/1588 od 13. srpnja 2015. o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na određene kategorije horizontalnih državnih potpora (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

(Savjetovanje)

(2020/C 363/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0398), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2018)0398),

| — | uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 109. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0316/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0315/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/258 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/258

---

P8_TA(2018)0452

Ovlašćivanje tijela nadležnih za tržišno natjecanje i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitije provođenje pravila i osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0142),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 103. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 103. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0119/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 20. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0057/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0057/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0063

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/1.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije

Komisija prima na znanje tekst članka 11. o privremenim mjerama koji su usuglasili Europski parlament i Vijeće.

Privremene bi mjere mogle postati važan instrument kojim bi tijela nadležna za tržišno natjecanje mogla spriječiti njegovu zlouporabu za vrijeme istrage.

Kako bi tijelima nadležnima za tržišno natjecanje omogućila da učinkovitije drže korak s tržištima koja se brzo razvijaju, Komisija se obvezuje da će u roku od dvije godine od datuma prenošenja ove Direktive analizirati može li se u okviru Europske mreže za tržišno natjecanje pojednostavniti postupak donošenja privremenih mjera. Rezultate te analize predstavit će Europskom parlamentu i Vijeću.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/260 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/260

---

P8_TA(2018)0453

Europski zakonik elektroničkih komunikacija ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 363/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0590),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0379/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje Švedskog parlamenta, podneseno u okviru protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojem se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. siječnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. siječnja 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. veljače 2017. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (3),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 17. listopada 2016. upućeno Odboru za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 17. listopada 2016. upućeno Odboru za industriju, istraživanje i energetiku u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0318/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0318/2017),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja niže navedeno stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 125, 21.4.2017., str. 65.

(2)  SL C 207, 30.6.2017., str. 87.

(3)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0288

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2018/1972.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/262 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/262

---

P8_TA(2018)0454

Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0591),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0382/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. siječnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. siječnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za građanske poslove, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0305/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za građanske poslove, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0305/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 125, 21.4.2017., str. 65.

---

P8_TC1-COD(2016)0286

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Tijela europskih regulatora za elektroničke komunikacije (BEREC) i Agencije za potporu BEREC-u (Ured BEREC-a), izmjeni Uredbe (EU) 2015/2120 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1211/2009

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1971.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/264 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/264

---

P8_TA(2018)0455

Emisijske norme CO2 za nova teška vozila ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju emisijskih normi CO2 za nova teška vozila (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/35)

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Uvođenje teških vozila s nultim emisijama trebalo bi doprinijeti rješavanju ozbiljnih problema gradske mobilnosti. Proizvođači bi takva vozila trebali promicati jer su ključna za smanjenje emisija CO2 iz cestovnog prometa, no to je također bitno za učinkovito smanjenje onečišćivača zraka i prekomjernih razina buke u gradovima i gradskim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Uvođenje teških vozila s nultim emisijama trebalo bi doprinijeti rješavanju ozbiljnih problema gradske mobilnosti. Proizvođači bi takva vozila trebali promicati jer su ključna za smanjenje emisija CO2 iz cestovnog prometa, no to je također bitno za učinkovito smanjenje onečišćivača zraka i prekomjernih razina buke u gradovima i gradskim područjima.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Nakon strategije za mobilnost s niskom razinom emisija Komisija je u svibnju (19) i studenome 2017. (20) donijela dva paketa za mobilnost. U tim se paketima utvrđuje pozitivni program za ostvarivanje strategije za mobilnost s niskom razinom emisija te osiguravanje neometanog prelaska na
  čistu,
  konkurentnu i povezanu mobilnost za sve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Nakon strategije za mobilnost s niskom razinom emisija Komisija je u svibnju (19) i studenome 2017. (20) donijela dva paketa za mobilnost. U tim se paketima utvrđuje pozitivni program za ostvarivanje strategije za mobilnost s niskom razinom emisija te osiguravanje neometanog prelaska na
  čistu,
  konkurentnu i povezanu mobilnost za sve.

| (2) | Nakon strategije za mobilnost s niskom razinom emisija Komisija je u svibnju (19) i studenome 2017. (20) donijela dva paketa za mobilnost. U tim se paketima utvrđuje pozitivni program za ostvarivanje strategije za mobilnost s niskom razinom emisija te osiguravanje neometanog prelaska na konkurentnu i povezanu mobilnost
  s nultim emisijama
  za sve. |
| --- | --- |

(2)

Nakon strategije za mobilnost s niskom razinom emisija Komisija je u svibnju (19) i studenome 2017. (20) donijela dva paketa za mobilnost. U tim se paketima utvrđuje pozitivni program za ostvarivanje strategije za mobilnost s niskom razinom emisija te osiguravanje neometanog prelaska na konkurentnu i povezanu mobilnost
  s nultim emisijama
  za sve.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Ova Uredba dio je trećeg paketa „Europa u pokretu” kojim se ostvaruje nova strategija industrijske politike iz rujna 2017. (21) i koji je osmišljen kao završna faza postupka koji će Uniji omogućiti da iskorištava sve prednosti modernizacije i dekarbonizacije sustava mobilnosti. Paketom se nastoji povećati sigurnost i pristupačnost europske mobilnosti, konkurentnost europske industrije i sigurnost europskih radnih mjesta te postići
  čišći sustav mobilnosti koji je prilagođeniji nužnosti suzbijanja klimatskih promjena. To zahtijeva potpunu predanost Unije, država članica i dionika, a osobito jačanje
  napora za smanjenje emisija CO2 i onečišćenja zraka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Ova Uredba dio je trećeg paketa „Europa u pokretu” kojim se ostvaruje nova strategija industrijske politike iz rujna 2017. (21) i koji je osmišljen kao završna faza postupka koji će Uniji omogućiti da iskorištava sve prednosti modernizacije i dekarbonizacije sustava mobilnosti. Paketom se nastoji povećati sigurnost i pristupačnost europske mobilnosti, konkurentnost europske industrije i sigurnost europskih radnih mjesta te postići
  čišći sustav mobilnosti koji je prilagođeniji nužnosti suzbijanja klimatskih promjena. To zahtijeva potpunu predanost Unije, država članica i dionika, a osobito jačanje
  napora za smanjenje emisija CO2 i onečišćenja zraka.

| (3) | Ova Uredba dio je trećeg paketa „Europa u pokretu” kojim se ostvaruje nova strategija industrijske politike iz rujna 2017. (21) i koji je osmišljen kao završna faza postupka koji će Uniji omogućiti da iskorištava sve prednosti modernizacije i dekarbonizacije sustava mobilnosti. Paketom se nastoji povećati sigurnost i pristupačnost europske mobilnosti, konkurentnost europske industrije i sigurnost europskih radnih mjesta te postići
  sektor koji bilježi stalan pad emisija prema njihovu nestanku do sredine stoljeća i koji je potpuno usklađen s Pariškim sporazumom. Da bi se pronašla ravnoteža između jačanja
  napora za smanjenje emisija CO2 i onečišćenja zraka
  , poticanja inovacija u automobilskoj industriji te povećanja konkurentnosti Unije, potrebna je potpuna predanost Unije, država članica i dionika
  . |
| --- | --- |

(3)

Ova Uredba dio je trećeg paketa „Europa u pokretu” kojim se ostvaruje nova strategija industrijske politike iz rujna 2017. (21) i koji je osmišljen kao završna faza postupka koji će Uniji omogućiti da iskorištava sve prednosti modernizacije i dekarbonizacije sustava mobilnosti. Paketom se nastoji povećati sigurnost i pristupačnost europske mobilnosti, konkurentnost europske industrije i sigurnost europskih radnih mjesta te postići
  sektor koji bilježi stalan pad emisija prema njihovu nestanku do sredine stoljeća i koji je potpuno usklađen s Pariškim sporazumom. Da bi se pronašla ravnoteža između jačanja
  napora za smanjenje emisija CO2 i onečišćenja zraka
  , poticanja inovacija u automobilskoj industriji te povećanja konkurentnosti Unije, potrebna je potpuna predanost Unije, država članica i dionika
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Ovom se Uredbom, zajedno s 
  emisijskim normama CO2 za osobne automobile
  i 
  laka gospodarska vozila

   (22), utvrđuje jasan put za smanjenje emisija CO2 u sektoru cestovnog prometa i doprinosi obvezujućem cilju da se do 2030. smanji razina domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje
  40
  % u odnosu na 1990.,
  podržanom u zaključcima sastanka Europskog vijeća održanog 23. i 24. listopada 2014. te odobrenom kao planiranom nacionalno utvrđenom doprinosu Unije
  u 
  okviru Pariškog sporazuma na sastanku Vijeća za okoliš 6. ožujka 2015
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Ovom se Uredbom, zajedno s 
  emisijskim normama CO2 za osobne automobile
  i 
  laka gospodarska vozila

   (22), utvrđuje jasan put za smanjenje emisija CO2 u sektoru cestovnog prometa i doprinosi obvezujućem cilju da se do 2030. smanji razina domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje
  40
  % u odnosu na 1990.,
  podržanom u zaključcima sastanka Europskog vijeća održanog 23. i 24. listopada 2014. te odobrenom kao planiranom nacionalno utvrđenom doprinosu Unije
  u 
  okviru Pariškog sporazuma na sastanku Vijeća za okoliš 6. ožujka 2015
  .

| (4) | Ovom se Uredbom, zajedno s 
  Uredbom (EU).../...

   (22)

  Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća
  , utvrđuje jasan put za smanjenje emisija CO2 u sektoru cestovnog prometa i doprinosi obvezujućem cilju da se do 2030. smanji razina domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje
  55
   % u odnosu na 1990.,
  koje moraju biti
  u 
  skladu s Pariškim sporazumom
  . |
| --- | --- |

(4)

Ovom se Uredbom, zajedno s 
  Uredbom (EU).../...

   (22)

  Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća
  , utvrđuje jasan put za smanjenje emisija CO2 u sektoru cestovnog prometa i doprinosi obvezujućem cilju da se do 2030. smanji razina domaćih emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje
  55
   % u odnosu na 1990.,
  koje moraju biti
  u 
  skladu s Pariškim sporazumom
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Razine smanjenja emisija CO2 za vozne parkove novih teških vozila cijele Unije stoga bi trebalo utvrditi za 2025. i za 2030., uzimajući u obzir vrijeme potrebno za obnavljanje voznog parka i potrebu da sektor cestovnog prometa doprinese klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. i razdoblje nakon toga. Takav postupni pristup također jasno i rano signalizira industriji da ne odgađa uvođenje energetski učinkovitih tehnologija i vozila s nultim i niskim emisijama na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Razine smanjenja emisija CO2 za vozne parkove novih teških vozila cijele Unije stoga bi trebalo utvrditi za 2025. i za 2030., uzimajući u obzir vrijeme potrebno za obnavljanje voznog parka i potrebu da sektor cestovnog prometa doprinese klimatskim i energetskim ciljevima Unije za 2030. i razdoblje nakon toga. Takav postupni pristup također jasno i rano signalizira industriji da ne odgađa uvođenje energetski učinkovitih tehnologija i vozila s nultim i niskim emisijama na tržište.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. podržano je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na 2005. za sektore koji nisu u sustavu Unije za trgovanje emisijama. Cestovni promet
  znatno doprinosi emisijama
  u 
  tim sektorima
  , a emisije iz cestovnog prometa
  i dalje
  su znatno iznad razina iz 1990. Budu li se emisije iz cestovnog prometa još povećale, poništit će se smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u suzbijanju klimatskih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. podržano je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na 2005. za sektore koji nisu u sustavu Unije za trgovanje emisijama. Cestovni promet
  znatno doprinosi emisijama
  u 
  tim sektorima
  , a emisije iz cestovnog prometa
  i dalje
  su znatno iznad razina iz 1990. Budu li se emisije iz cestovnog prometa još povećale, poništit će se smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u suzbijanju klimatskih promjena.

| (5) | U zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. podržano je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na 2005. za sektore koji nisu u sustavu Unije za trgovanje emisijama. Cestovni promet
  bio je odgovoran za 25 % emisija stakleničkih plinova
  u 
  Uniji u 2016.
  , a emisije iz cestovnog prometa
  povećale su se treću godinu zaredom te
  su
  i dalje
  znatno iznad razina iz 1990. Budu li se emisije iz cestovnog prometa još povećale, poništit će se smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u suzbijanju klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(5)

U zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. podržano je smanjenje emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na 2005. za sektore koji nisu u sustavu Unije za trgovanje emisijama. Cestovni promet
  bio je odgovoran za 25 % emisija stakleničkih plinova
  u 
  Uniji u 2016.
  , a emisije iz cestovnog prometa
  povećale su se treću godinu zaredom te
  su
  i dalje
  znatno iznad razina iz 1990. Budu li se emisije iz cestovnog prometa još povećale, poništit će se smanjenja koja su drugi sektori ostvarili u suzbijanju klimatskih promjena.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | S obzirom na to da se povećanje udjela emisija iz teških vozila procjenjuje na oko 9 % te na činjenicu da trenutno ne postoje zahtjevi za smanjenje emisija CO2 iz teških vozila, za tu su kategoriju vozila potrebne posebne mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

S obzirom na to da se povećanje udjela emisija iz teških vozila procjenjuje na oko 9 % te na činjenicu da trenutno ne postoje zahtjevi za smanjenje emisija CO2 iz teških vozila, za tu su kategoriju vozila potrebne posebne mjere.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Primjereno je dopuniti postojeće emisijske norme CO2 za nove osobne automobile i laka gospodarska vozila utvrđivanjem emisijskih normi CO2 za nova teška vozila kako bi se u potpunosti ostvario potencijal za energetsku učinkovitost i osigurao doprinos sektora cestovnog prometa u cjelini dogovorenom smanjenju emisija stakleničkih plinova. Te norme potaknut će tehnološke inovacije za uštedu goriva
  te
  doprinijeti jačanju tehnološkog vodstva proizvođača i dobavljača iz Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Primjereno je dopuniti postojeće emisijske norme CO2 za nove osobne automobile i laka gospodarska vozila utvrđivanjem emisijskih normi CO2 za nova teška vozila kako bi se u potpunosti ostvario potencijal za energetsku učinkovitost i osigurao doprinos sektora cestovnog prometa u cjelini dogovorenom smanjenju emisija stakleničkih plinova. Te norme potaknut će tehnološke inovacije za uštedu goriva
  te
  doprinijeti jačanju tehnološkog vodstva proizvođača i dobavljača iz Unije.

| (9) | Primjereno je dopuniti postojeće emisijske norme CO2 za nove osobne automobile i laka gospodarska vozila utvrđivanjem emisijskih normi CO2 za nova teška vozila kako bi se u potpunosti ostvario potencijal za energetsku učinkovitost i osigurao doprinos sektora cestovnog prometa u cjelini dogovorenom smanjenju emisija stakleničkih plinova. Te norme potaknut će tehnološke inovacije za uštedu goriva, doprinijeti jačanju tehnološkog vodstva proizvođača i dobavljača iz Unije
  te dugoročno osigurati radna mjesta za visokokvalificirane radnike
  . |
| --- | --- |

(9)

Primjereno je dopuniti postojeće emisijske norme CO2 za nove osobne automobile i laka gospodarska vozila utvrđivanjem emisijskih normi CO2 za nova teška vozila kako bi se u potpunosti ostvario potencijal za energetsku učinkovitost i osigurao doprinos sektora cestovnog prometa u cjelini dogovorenom smanjenju emisija stakleničkih plinova. Te norme potaknut će tehnološke inovacije za uštedu goriva, doprinijeti jačanju tehnološkog vodstva proizvođača i dobavljača iz Unije
  te dugoročno osigurati radna mjesta za visokokvalificirane radnike
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Uzimajući u obzir da su klimatske promjene prekogranični problem te potrebu za očuvanjem visoko funkcionalnog zajedničkog tržišta i za usluge cestovnog prijevoza i za teška vozila, primjereno je odrediti emisijske norme CO2 za teška vozila na razini Unije. Norme bi trebale biti takve da se njima ne dovodi u pitanje pravo u području tržišnog natjecanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Uzimajući u obzir da su klimatske promjene prekogranični problem te potrebu za očuvanjem visoko funkcionalnog zajedničkog tržišta i za usluge cestovnog prijevoza i za teška vozila, primjereno je odrediti emisijske norme CO2 za teška vozila na razini Unije. Norme bi trebale biti takve da se njima ne dovodi u pitanje pravo u području tržišnog natjecanja.

| (10) | Uzimajući u obzir da su klimatske promjene prekogranični problem te potrebu za očuvanjem visoko funkcionalnog zajedničkog tržišta i za usluge cestovnog prijevoza i za teška vozila
  te za izbjegavanjem rascjepkanosti tržišta
  , primjereno je odrediti emisijske norme CO2 za teška vozila na razini Unije. Norme bi trebale biti takve da se njima ne dovodi u pitanje pravo u području tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(10)

Uzimajući u obzir da su klimatske promjene prekogranični problem te potrebu za očuvanjem visoko funkcionalnog zajedničkog tržišta i za usluge cestovnog prijevoza i za teška vozila
  te za izbjegavanjem rascjepkanosti tržišta
  , primjereno je odrediti emisijske norme CO2 za teška vozila na razini Unije. Norme bi trebale biti takve da se njima ne dovodi u pitanje pravo u području tržišnog natjecanja.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Društveno prihvatljiv i pravedan prelazak na mobilnost s nultom stopom emisija do sredine stoljeća zahtijeva promjene u cijelom vrijednosnom lancu automobilske industrije, uzmu li se u obzir građani i regije u svim državama članicama na koje bi nepromijenjeno stanje moglo negativno utjecati. Važno je uzeti u obzir društveni učinak tog prelaska i biti proaktivan u rješavanju posljedica koje bi imao u pogledu radnih mjesta. Stoga je iznimno važno da trenutačne mjere budu popraćene i ciljanim programima na razini Unije te na nacionalnim i regionalnim razinama za prekvalifikaciju radnika, usavršavanje vještina radnika i njihovu preraspodjelu, kao i inicijativama za obrazovanje i traženje posla u pogođenim zajednicama i regijama u bliskom dijalogu sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima vlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Društveno prihvatljiv i pravedan prelazak na mobilnost s nultom stopom emisija do sredine stoljeća zahtijeva promjene u cijelom vrijednosnom lancu automobilske industrije, uzmu li se u obzir građani i regije u svim državama članicama na koje bi nepromijenjeno stanje moglo negativno utjecati. Važno je uzeti u obzir društveni učinak tog prelaska i biti proaktivan u rješavanju posljedica koje bi imao u pogledu radnih mjesta. Stoga je iznimno važno da trenutačne mjere budu popraćene i ciljanim programima na razini Unije te na nacionalnim i regionalnim razinama za prekvalifikaciju radnika, usavršavanje vještina radnika i njihovu preraspodjelu, kao i inicijativama za obrazovanje i traženje posla u pogođenim zajednicama i regijama u bliskom dijalogu sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima vlasti.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12b) | Infrastrukturu za punjenje i opskrbu potrebno je brzo uvesti kako bi se osiguralo povjerenje potrošača u vozila s nultim i niskim emisijama, a različiti instrumenti potpore na razini Unije i na razini država članica trebaju učinkovito surađivati i mobilizirati znatna javna i privatna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12b)

Infrastrukturu za punjenje i opskrbu potrebno je brzo uvesti kako bi se osiguralo povjerenje potrošača u vozila s nultim i niskim emisijama, a različiti instrumenti potpore na razini Unije i na razini država članica trebaju učinkovito surađivati i mobilizirati znatna javna i privatna ulaganja.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | U strategiji za mobilnost s niskim razinama emisija ističe se da je važno osigurati da električna energija koju proizvode električna vozila dolazi iz održivih izvora energije te da je na razini Unije potrebno što prije pokrenuti dugoročnu inicijativu o baterijama sljedeće generacije. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, bit će potrebno povećati financijska sredstva za tehnološka istraživanja u vezi s proizvodnjom, upravljanjem i odlaganjem baterija za električna vozila kako bi takva vozila bila ekološki što održivija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

U strategiji za mobilnost s niskim razinama emisija ističe se da je važno osigurati da električna energija koju proizvode električna vozila dolazi iz održivih izvora energije te da je na razini Unije potrebno što prije pokrenuti dugoročnu inicijativu o baterijama sljedeće generacije. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, bit će potrebno povećati financijska sredstva za tehnološka istraživanja u vezi s proizvodnjom, upravljanjem i odlaganjem baterija za električna vozila kako bi takva vozila bila ekološki što održivija;

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12d) | Većinu prijevoznika Unije u teretnom prometu čine mala i srednja poduzeća, čiji je pristup financiranju ograničen. Stoga buduća rješenja moraju biti troškovno učinkovita i uravnotežena. Od ključne je važnosti da postoji snažna struktura poticaja kako bi se podržalo uvođenje većeg broja vozila s učinkovitom potrošnjom goriva te da se osiguraju mehanizmi Unije za financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12d)

Većinu prijevoznika Unije u teretnom prometu čine mala i srednja poduzeća, čiji je pristup financiranju ograničen. Stoga buduća rješenja moraju biti troškovno učinkovita i uravnotežena. Od ključne je važnosti da postoji snažna struktura poticaja kako bi se podržalo uvođenje većeg broja vozila s učinkovitom potrošnjom goriva te da se osiguraju mehanizmi Unije za financiranje.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | S obzirom na inovacije i kako bi se u obzir uzela primjena novih tehnologija koje povećavaju učinkovitost potrošnje goriva kod teških vozila, simulacijski alat VECTO, kao i Uredba (EU) 2017/2400, kontinuirano će se i pravovremeno ažurirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

S obzirom na inovacije i kako bi se u obzir uzela primjena novih tehnologija koje povećavaju učinkovitost potrošnje goriva kod teških vozila, simulacijski alat VECTO, kao i Uredba (EU) 2017/2400, kontinuirano će se i pravovremeno ažurirati.

| (13) | S obzirom na inovacije i kako bi se u obzir uzela primjena novih tehnologija koje povećavaju učinkovitost potrošnje goriva kod teških vozila,
  kao i kretanja stvarne zastupljenosti vrijednosti emisija CO2 utvrđenih Uredbom (EU) 2017/2400,
  simulacijski alat VECTO, kao i Uredba (EU) 2017/2400, kontinuirano će se i pravovremeno ažurirati
  te će u tu svrhu biti dodijeljen i odgovarajući proračun
  .
  Uzimajući u obzir ulogu koju te nove tehnologije mogu imati na potencijal prometnog sektora u pogledu smanjenja emisija CO2, napredak simulacijskog alata VECTO trebalo bi u potpunosti uzeti u obzir pri preispitivanju 2022. godine. |
| --- | --- |

(13)

S obzirom na inovacije i kako bi se u obzir uzela primjena novih tehnologija koje povećavaju učinkovitost potrošnje goriva kod teških vozila,
  kao i kretanja stvarne zastupljenosti vrijednosti emisija CO2 utvrđenih Uredbom (EU) 2017/2400,
  simulacijski alat VECTO, kao i Uredba (EU) 2017/2400, kontinuirano će se i pravovremeno ažurirati
  te će u tu svrhu biti dodijeljen i odgovarajući proračun
  .
  Uzimajući u obzir ulogu koju te nove tehnologije mogu imati na potencijal prometnog sektora u pogledu smanjenja emisija CO2, napredak simulacijskog alata VECTO trebalo bi u potpunosti uzeti u obzir pri preispitivanju 2022. godine.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Podaci o emisijama CO2 utvrđeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 trebali bi se pratiti u skladu s Uredbom (EU)
  br. ...
  /
  2018
  Europskog parlamenta i Vijeća (25). Ti podaci trebali bi biti osnova za određivanje ciljanih vrijednosti smanjenja za četiri skupine teških vozila Unije s najvećom razinom emisija, kao i za određivanje prosječnih specifičnih emisija proizvođača tijekom određene kalendarske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Podaci o emisijama CO2 utvrđeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 trebali bi se pratiti u skladu s Uredbom (EU)
  br. ...
  /
  2018
  Europskog parlamenta i Vijeća (25). Ti podaci trebali bi biti osnova za određivanje ciljanih vrijednosti smanjenja za četiri skupine teških vozila Unije s najvećom razinom emisija, kao i za određivanje prosječnih specifičnih emisija proizvođača tijekom određene kalendarske godine.

| (14) | Podaci o emisijama CO2 utvrđeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 trebali bi se pratiti u skladu s Uredbom (EU)
  2018
  /
  956

   (25) Europskog parlamenta i Vijeća. Ti podaci trebali bi biti osnova za određivanje ciljanih vrijednosti smanjenja za četiri skupine teških vozila Unije s najvećom razinom emisija, kao i za određivanje prosječnih specifičnih emisija proizvođača tijekom određene kalendarske godine. |
| --- | --- |

(14)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu koji se razmatra; ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Ciljana vrijednost smanjenja za 2025. trebala bi se odrediti kao relativno smanjenje na temelju prosječnih emisija CO2 tih teških vozila u 2019., u skladu sa stupnjem primjene dostupnih i troškovno učinkovitih tehnologija za konvencionalna vozila.
  Cilj za 2030. trebalo bi smatrati ambicioznim, a konačni bi cilj trebalo utvrditi
  nakon revizije u 2022.
  jer
  postoje brojne nesigurnosti oko primjene naprednih tehnologija koje zasad nisu lako dostupne. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Ciljana vrijednost smanjenja za 2025. trebala bi se odrediti kao relativno smanjenje na temelju prosječnih emisija CO2 tih teških vozila u 2019., u skladu sa stupnjem primjene dostupnih i troškovno učinkovitih tehnologija za konvencionalna vozila.
  Cilj za 2030. trebalo bi smatrati ambicioznim, a konačni bi cilj trebalo utvrditi
  nakon revizije u 2022.
  jer
  postoje brojne nesigurnosti oko primjene naprednih tehnologija koje zasad nisu lako dostupne.

| (15) | Ciljana vrijednost smanjenja za 2025. trebala bi se odrediti kao relativno smanjenje na temelju prosječnih emisija CO2 tih teških vozila u 2019., u skladu sa stupnjem primjene dostupnih i troškovno učinkovitih tehnologija za konvencionalna vozila.
  Također je potrebno utvrditi cilj smanjenja za 2030.,
  nakon revizije u 2022.
  , kojim se ne bi trebale umanjiti ambicije ove Uredbe, uzimajući u obzir da
  postoje brojne nesigurnosti oko primjene naprednih tehnologija koje zasad nisu lako dostupne. |
| --- | --- |

(15)

Ciljana vrijednost smanjenja za 2025. trebala bi se odrediti kao relativno smanjenje na temelju prosječnih emisija CO2 tih teških vozila u 2019., u skladu sa stupnjem primjene dostupnih i troškovno učinkovitih tehnologija za konvencionalna vozila.
  Također je potrebno utvrditi cilj smanjenja za 2030.,
  nakon revizije u 2022.
  , kojim se ne bi trebale umanjiti ambicije ove Uredbe, uzimajući u obzir da
  postoje brojne nesigurnosti oko primjene naprednih tehnologija koje zasad nisu lako dostupne.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Ukapljeni prirodni plin (UPP) dostupna je alternativa dizelu za teška vozila. Upotrebom dostupnih i budućih inovativnijih tehnologija temeljenih na UPP-u doprinijet će se kratkoročnom i srednjoročnom postizanju ciljanih vrijednosti emisija CO2 zato što se pri njihovoj upotrebi ispušta niža razina emisija CO2 u usporedbi s dizelskim vozilima. Potencijal za smanjenje emisija CO2 iz vozila na UPP posve je prenesen u alat VECTO. Usto, dostupne tehnologije za UPP osiguravaju nisku razinu emisija onečišćujućih tvari kao što su NOx i čestična tvar. Dovoljna minimalna infrastruktura za punjenje već postoji i nastavlja se
  uvoditi u okviru nacionalnih politika za infrastrukturu za alternativna goriva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Ukapljeni prirodni plin (UPP) dostupna je alternativa dizelu za teška vozila. Upotrebom dostupnih i budućih inovativnijih tehnologija temeljenih na UPP-u doprinijet će se kratkoročnom i srednjoročnom postizanju ciljanih vrijednosti emisija CO2 zato što se pri njihovoj upotrebi ispušta niža razina emisija CO2 u usporedbi s dizelskim vozilima. Potencijal za smanjenje emisija CO2 iz vozila na UPP posve je prenesen u alat VECTO. Usto, dostupne tehnologije za UPP osiguravaju nisku razinu emisija onečišćujućih tvari kao što su NOx i čestična tvar. Dovoljna minimalna infrastruktura za punjenje već postoji i nastavlja se
  uvoditi u okviru nacionalnih politika za infrastrukturu za alternativna goriva.

| (16) | Učinkovita, tehnološki neutralna i dovoljna infrastruktura
  za
  punjenje
  i 
  opskrbu trebala bi
  se, u 
  skladu
  s 
  ambicioznim namjerama ove Uredbe
  ,
  nastaviti
  uvoditi u okviru nacionalnih politika za infrastrukturu za alternativna goriva. |
| --- | --- |

(16)

Učinkovita, tehnološki neutralna i dovoljna infrastruktura
  za
  punjenje
  i 
  opskrbu trebala bi
  se, u 
  skladu
  s 
  ambicioznim namjerama ove Uredbe
  ,
  nastaviti
  uvoditi u okviru nacionalnih politika za infrastrukturu za alternativna goriva.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Komisija bi u pogledu namjenskih vozila i vozila kategorije M2 i M3 trebala što prije utvrditi tehničke kriterije za definiranje namjene vozila i za definiranje autobusa obuhvaćenih ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Komisija bi u pogledu namjenskih vozila i vozila kategorije M2 i M3 trebala što prije utvrditi tehničke kriterije za definiranje namjene vozila i za definiranje autobusa obuhvaćenih ovom Uredbom.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | Kako bi se zajamčila točnost i koristi ove Uredbe, trebalo bi razviti validacijski mehanizam za osnovnu vrijednost iz 2019. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

Kako bi se zajamčila točnost i koristi ove Uredbe, trebalo bi razviti validacijski mehanizam za osnovnu vrijednost iz 2019.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Kako bi se omogućila fleksibilnost mehanizma za poticanje razvoja teških vozila s nultim emisijama, povezani proizvođači trebali bi imati mogućnost udruživanja na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Sporazum o udruživanju ne bi trebao biti dulji od pet godina, ali bi ga se trebalo moći produljiti. Komisija bi trebala imati ovlasti za uspostavu detaljnih pravila i uvjeta za udruživanje povezanih proizvođača na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi u skladu s pravom Unije o tržišnom natjecanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Kako bi se omogućila fleksibilnost mehanizma za poticanje razvoja teških vozila s nultim emisijama, povezani proizvođači trebali bi imati mogućnost udruživanja na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. Sporazum o udruživanju ne bi trebao biti dulji od pet godina, ali bi ga se trebalo moći produljiti. Komisija bi trebala imati ovlasti za uspostavu detaljnih pravila i uvjeta za udruživanje povezanih proizvođača na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi u skladu s pravom Unije o tržišnom natjecanju.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Za razliku od automobila i kombija, teška vozila s nultim i niskim emisijama još nisu dostupna na tržištu, osim autobusa. Stoga bi trebalo uvesti namjenski mehanizam u obliku posebnih olakšica kako
  bi se
  olakšao
  neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama
  . Tako će se potaknuti
  razvoj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihovo uvođenje na tržište Unije te
  dopuniti
  instrumenti na strani potrošnje kao što je Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Za razliku od automobila i kombija, teška vozila s nultim i niskim emisijama još nisu dostupna na tržištu, osim autobusa. Stoga bi trebalo uvesti namjenski mehanizam u obliku posebnih olakšica kako
  bi se
  olakšao
  neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama
  . Tako će se potaknuti
  razvoj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihovo uvođenje na tržište Unije te
  dopuniti
  instrumenti na strani potrošnje kao što je Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (26).

| (21) | Kako
  bi se
  osigurao
  neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama
  i potaknuo
  razvoj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihovo uvođenje na tržište Unije te
  dopunili
  instrumenti na strani potrošnje kao što je Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ (26) Europskog parlamenta i Vijeća
  , potrebno je utvrditi referentnu vrijednost za udio vozila s nultim i niskim emisijama u voznom parku proizvođača za 2025. i 2030
  . |
| --- | --- |

(21)

Kako
  bi se
  osigurao
  neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama
  i potaknuo
  razvoj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihovo uvođenje na tržište Unije te
  dopunili
  instrumenti na strani potrošnje kao što je Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ (26) Europskog parlamenta i Vijeća
  , potrebno je utvrditi referentnu vrijednost za udio vozila s nultim i niskim emisijama u voznom parku proizvođača za 2025. i 2030
  .

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21a) | Potrebno je utvrditi minimalni udio vozila s nultim i niskim emisijama kako bi se pružateljima infrastrukture za punjenje i proizvođačima zajamčila sigurnost u pogledu ulaganja radi promicanja brzog uvođenja vozila s nultim i niskim emisijama na tržište Unije, istodobno osiguravajući određenu fleksibilnost proizvođačima u pogledu odlučivanja o rokovima njihovih ulaganja. Potrebno je uvesti mehanizam za poticanje proizvođača da vozila s nultim i niskim emisijama što prije stave na tržište Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21a)

Potrebno je utvrditi minimalni udio vozila s nultim i niskim emisijama kako bi se pružateljima infrastrukture za punjenje i proizvođačima zajamčila sigurnost u pogledu ulaganja radi promicanja brzog uvođenja vozila s nultim i niskim emisijama na tržište Unije, istodobno osiguravajući određenu fleksibilnost proizvođačima u pogledu odlučivanja o rokovima njihovih ulaganja. Potrebno je uvesti mehanizam za poticanje proizvođača da vozila s nultim i niskim emisijama što prije stave na tržište Unije.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Za potrebe izračuna
  prosječnih
  specifičnih emisija proizvođača
  sva
  bi
  se teška vozila
  s 
  nultim i niskim emisijama trebala uračunati više puta
  .
  Razine potpora trebale bi se razlikovati ovisno o stvarnim emisijama CO2 vozila. Kako se ne bi narušilo ostvarivanje
  ciljeva zaštite okoliša,
  dobivene
  bi
  se uštede trebale ograničiti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Za potrebe izračuna
  prosječnih
  specifičnih emisija proizvođača
  sva
  bi
  se teška vozila
  s 
  nultim i niskim emisijama trebala uračunati više puta
  .
  Razine potpora trebale bi se razlikovati ovisno o stvarnim emisijama CO2 vozila. Kako se ne bi narušilo ostvarivanje
  ciljeva zaštite okoliša,
  dobivene
  bi
  se uštede trebale ograničiti
  .

| (22) | Za potrebe izračuna
  ciljanih
  specifičnih emisija
  CO2

  proizvođača
  , u obzir
  bi
  trebalo uzeti njegove rezultate te ih usporediti
  s 
  referentnim vrijednostima nultih i niskih emisija vozila za 2025
  .
  i 2030. godinu. Kako
  bi se
  potaknuo razvoj i uvođenje takvih
  vozila
  i istodobno izbjeglo narušavanje ostvarivanja
  ciljeva
  u pogledu
  zaštite okoliša
  te učinkovitosti konvencionalnih motora s unutarnjim izgaranjem
  ,
  trebalo
  bi
  ograničiti s tim povezane prilagodbe
  . |
| --- | --- |

(22)

Za potrebe izračuna
  ciljanih
  specifičnih emisija
  CO2

  proizvođača
  , u obzir
  bi
  trebalo uzeti njegove rezultate te ih usporediti
  s 
  referentnim vrijednostima nultih i niskih emisija vozila za 2025
  .
  i 2030. godinu. Kako
  bi se
  potaknuo razvoj i uvođenje takvih
  vozila
  i istodobno izbjeglo narušavanje ostvarivanja
  ciljeva
  u pogledu
  zaštite okoliša
  te učinkovitosti konvencionalnih motora s unutarnjim izgaranjem
  ,
  trebalo
  bi
  ograničiti s tim povezane prilagodbe
  .

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Mehanizmima za poticanje uvođenja teških vozila s nultim emisijama trebalo bi obuhvatiti i manje kamione i 
  autobuse koji
  ne podliježu ciljanim vrijednostima emisija CO2 navedenima u ovoj Uredbi. Ta vozila imaju i znatne prednosti u pogledu smanjenja zagađenja zraka u gradovima.
  Međutim, trebalo bi napomenuti da su autobusi s nultim emisijama već na tržištu i potiče ih se mjerama na strani potražnje kao što su postupci javne nabave. Kako bi poticaji za različite vrsta vozila bili uravnoteženi, uštede nastale upotrebom manjih kamiona i autobusa s nultim emisijama također bi trebalo ograničiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Mehanizmima za poticanje uvođenja teških vozila s nultim emisijama trebalo bi obuhvatiti i manje kamione i 
  autobuse koji
  ne podliježu ciljanim vrijednostima emisija CO2 navedenima u ovoj Uredbi. Ta vozila imaju i znatne prednosti u pogledu smanjenja zagađenja zraka u gradovima.
  Međutim, trebalo bi napomenuti da su autobusi s nultim emisijama već na tržištu i potiče ih se mjerama na strani potražnje kao što su postupci javne nabave. Kako bi poticaji za različite vrsta vozila bili uravnoteženi, uštede nastale upotrebom manjih kamiona i autobusa s nultim emisijama također bi trebalo ograničiti.

| (24) | Mehanizmima za poticanje uvođenja teških vozila s nultim emisijama trebalo bi obuhvatiti i manje kamione i 
  druge kategorije teških vozila koja još
  ne podliježu ciljanim vrijednostima emisija CO2 navedenima u ovoj Uredbi. Ta vozila imaju i znatne prednosti u pogledu smanjenja zagađenja zraka u gradovima. |
| --- | --- |

(24)

Mehanizmima za poticanje uvođenja teških vozila s nultim emisijama trebalo bi obuhvatiti i manje kamione i 
  druge kategorije teških vozila koja još
  ne podliježu ciljanim vrijednostima emisija CO2 navedenima u ovoj Uredbi. Ta vozila imaju i znatne prednosti u pogledu smanjenja zagađenja zraka u gradovima.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Komisija bi trebala nametnuti novčane kazne u obliku doplate za prekomjerne emisije ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača, uzimajući u obzir emisijske bonuse i dugove.
  Doplata bi trebala biti
  veća od prosječnih marginalnih troškova tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva kako bi se proizvođačima dao dovoljan poticaj za poduzimanje mjera za smanjivanje specifičnih emisija CO2 iz teških vozila. Iznose doplata trebalo bi smatrati prihodom općeg proračuna Unije. Metodologiju prikupljanja doplata trebalo bi utvrditi provedbenim aktom, uzimajući u obzir metodologiju donesenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Komisija bi trebala nametnuti novčane kazne u obliku doplate za prekomjerne emisije ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača, uzimajući u obzir emisijske bonuse i dugove.
  Doplata bi trebala biti
  veća od prosječnih marginalnih troškova tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva kako bi se proizvođačima dao dovoljan poticaj za poduzimanje mjera za smanjivanje specifičnih emisija CO2 iz teških vozila. Iznose doplata trebalo bi smatrati prihodom općeg proračuna Unije. Metodologiju prikupljanja doplata trebalo bi utvrditi provedbenim aktom, uzimajući u obzir metodologiju donesenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009.

| (29) | Komisija bi trebala nametnuti novčane kazne u obliku doplate za prekomjerne emisije ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača, uzimajući u obzir emisijske bonuse i dugove.
  Važno je da doplata uvijek bude
  veća od prosječnih marginalnih troškova tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva kako bi se proizvođačima dao dovoljan poticaj za poduzimanje mjera za smanjivanje specifičnih emisija CO2 iz teških vozila. Iznose doplata
  za prekomjerne emisije
  trebalo bi smatrati prihodom općeg proračuna Unije.
  Te iznose potrebno je upotrebljavati kako bi se u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima pružila potpora za pravedan prelazak automobilskog sektora na mobilnost s nultim emisijama te kako bi se pružila potpora za inovativna rješenja kojima se potiče brzo uvođenje teških vozila s nultim i niskim emisijama.
  Metodologiju prikupljanja doplata trebalo bi utvrditi provedbenim aktom, uzimajući u obzir metodologiju donesenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  . |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi trebala nametnuti novčane kazne u obliku doplate za prekomjerne emisije ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača, uzimajući u obzir emisijske bonuse i dugove.
  Važno je da doplata uvijek bude
  veća od prosječnih marginalnih troškova tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva kako bi se proizvođačima dao dovoljan poticaj za poduzimanje mjera za smanjivanje specifičnih emisija CO2 iz teških vozila. Iznose doplata
  za prekomjerne emisije
  trebalo bi smatrati prihodom općeg proračuna Unije.
  Te iznose potrebno je upotrebljavati kako bi se u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima pružila potpora za pravedan prelazak automobilskog sektora na mobilnost s nultim emisijama te kako bi se pružila potpora za inovativna rješenja kojima se potiče brzo uvođenje teških vozila s nultim i niskim emisijama.
  Metodologiju prikupljanja doplata trebalo bi utvrditi provedbenim aktom, uzimajući u obzir metodologiju donesenu u skladu s Uredbom (EZ) br. 443/2009 (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  .

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Potrebno je uvesti pouzdan mehanizam za postizanje sukladnosti koji bi jamčio ostvarivanje ciljanih vrijednosti u okviru ove Uredbe. Obveze
  proizvođača da dostavljaju točne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. .../
  2018
  [Praćenje teških vozila i izvješćivanje o njima] i administrativne kazne koje se mogu izreći u slučaju neispunjavanja tih obveza doprinose pouzdanosti podataka za potrebe postizanja sukladnosti s ciljnim vrijednostima u skladu s tom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Potrebno je uvesti pouzdan mehanizam za postizanje sukladnosti koji bi jamčio ostvarivanje ciljanih vrijednosti u okviru ove Uredbe. Obveze
  proizvođača da dostavljaju točne podatke u skladu s Uredbom (EU) br. .../
  2018
  [Praćenje teških vozila i izvješćivanje o njima] i administrativne kazne koje se mogu izreći u slučaju neispunjavanja tih obveza doprinose pouzdanosti podataka za potrebe postizanja sukladnosti s ciljnim vrijednostima u skladu s tom Uredbom.

| (30) | Obveze
  proizvođača da dostavljaju točne podatke u skladu s Uredbom (EU) 
  2018
  /
  956
  [Praćenje teških vozila i izvješćivanje o njima] i administrativne kazne koje se mogu izreći u slučaju neispunjavanja tih obveza doprinose pouzdanosti podataka za potrebe postizanja sukladnosti s ciljnim vrijednostima u skladu s tom Uredbom.
  U interesu je potrošača i šire javnosti znati koji proizvođači poštuju nove emisijske norme, a koji ih ne poštuju. |
| --- | --- |

(30)

Obveze
  proizvođača da dostavljaju točne podatke u skladu s Uredbom (EU) 
  2018
  /
  956
  [Praćenje teških vozila i izvješćivanje o njima] i administrativne kazne koje se mogu izreći u slučaju neispunjavanja tih obveza doprinose pouzdanosti podataka za potrebe postizanja sukladnosti s ciljnim vrijednostima u skladu s tom Uredbom.
  U interesu je potrošača i šire javnosti znati koji proizvođači poštuju nove emisijske norme, a koji ih ne poštuju.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Za smanjenje emisija CO2 u skladu s tom Uredbom od presudne je važnosti da su emisije CO2 teških vozila u uporabi sukladne vrijednostima utvrđenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama. Stoga bi Komisija pri izračunu prosječnih specifičnih emisija proizvođača trebala moći uzeti u obzir sve sustavne nesukladnosti koje homologacijska tijela otkriju u pogledu emisija CO2 teških vozila u uporabi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Za smanjenje emisija CO2 u skladu s tom Uredbom od presudne je važnosti da su emisije CO2 teških vozila u uporabi sukladne vrijednostima utvrđenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama. Stoga bi Komisija pri izračunu prosječnih specifičnih emisija proizvođača trebala moći uzeti u obzir sve sustavne nesukladnosti koje homologacijska tijela otkriju u pogledu emisija CO2 teških vozila u uporabi.

| (31) | Za smanjenje emisija CO2 u skladu s tom Uredbom od presudne je važnosti da su emisije CO2 teških vozila u uporabi
  i na cesti
  sukladne vrijednostima utvrđenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama. Stoga bi Komisija pri izračunu prosječnih specifičnih emisija proizvođača trebala moći uzeti u obzir sve sustavne nesukladnosti koje homologacijska tijela otkriju u pogledu emisija CO2 teških vozila u uporabi
  i na cesti. Treba uvesti i ispitivanja vozila u uporabi i na cesti koja provode neovisne treće strane
  . |
| --- | --- |

(31)

Za smanjenje emisija CO2 u skladu s tom Uredbom od presudne je važnosti da su emisije CO2 teških vozila u uporabi
  i na cesti
  sukladne vrijednostima utvrđenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama. Stoga bi Komisija pri izračunu prosječnih specifičnih emisija proizvođača trebala moći uzeti u obzir sve sustavne nesukladnosti koje homologacijska tijela otkriju u pogledu emisija CO2 teških vozila u uporabi
  i na cesti. Treba uvesti i ispitivanja vozila u uporabi i na cesti koja provode neovisne treće strane
  .

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Djelotvornost ciljanih vrijednosti utvrđenih u ovoj Uredbi u smanjivanju emisija CO2 uvelike ovisi reprezentativnosti metodologije za određivanje emisija CO2. U skladu s mišljenjem Mehanizma za znanstveno savjetovanje (SAM) (27) o lakim vozilima u slučaju teških vozila također je primjereno uspostaviti mehanizam za procjenu reprezentativnosti za stvarne uvjete vrijednosti emisija CO2 i potrošnje energije utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400. Komisija bi trebala imati ovlasti da osigura javnu dostupnost tih podataka i, prema potrebi, izradi postupke za utvrđivanje i prikupljanje podataka potrebnih za te procjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Djelotvornost ciljanih vrijednosti utvrđenih u ovoj Uredbi u smanjivanju emisija CO2 uvelike ovisi reprezentativnosti metodologije za određivanje emisija CO2. U skladu s mišljenjem Mehanizma za znanstveno savjetovanje (SAM) (27) o lakim vozilima u slučaju teških vozila također je primjereno uspostaviti mehanizam za procjenu reprezentativnosti za stvarne uvjete vrijednosti emisija CO2 i potrošnje energije utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400. Komisija bi trebala imati ovlasti da osigura javnu dostupnost tih podataka i, prema potrebi, izradi postupke za utvrđivanje i prikupljanje podataka potrebnih za te procjene.

| (33) | Djelotvornost ciljanih vrijednosti utvrđenih u ovoj Uredbi u smanjivanju emisija CO2 uvelike ovisi reprezentativnosti metodologije za određivanje emisija CO2. U skladu s mišljenjem Mehanizma za znanstveno savjetovanje (SAM) (27) o lakim vozilima u slučaju teških vozila također je primjereno uspostaviti mehanizam za procjenu reprezentativnosti za stvarne uvjete vrijednosti emisija CO2 i potrošnje energije utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400. Komisija bi trebala imati ovlasti da osigura javnu dostupnost tih podataka i, prema potrebi, izradi postupke za utvrđivanje i prikupljanje podataka potrebnih za te procjene.
  Ako se utvrdi znatna razlika između stvarnih vrijednosti emisija i onih utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400, Komisija treba imati ovlast da sukladno tome prilagodi prosječne specifične emisije CO2 proizvođača te, po potrebi, referentne emisije CO2 za 2019. korištene za potrebe usklađenosti s ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(33)

Djelotvornost ciljanih vrijednosti utvrđenih u ovoj Uredbi u smanjivanju emisija CO2 uvelike ovisi reprezentativnosti metodologije za određivanje emisija CO2. U skladu s mišljenjem Mehanizma za znanstveno savjetovanje (SAM) (27) o lakim vozilima u slučaju teških vozila također je primjereno uspostaviti mehanizam za procjenu reprezentativnosti za stvarne uvjete vrijednosti emisija CO2 i potrošnje energije utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400. Komisija bi trebala imati ovlasti da osigura javnu dostupnost tih podataka i, prema potrebi, izradi postupke za utvrđivanje i prikupljanje podataka potrebnih za te procjene.
  Ako se utvrdi znatna razlika između stvarnih vrijednosti emisija i onih utvrđenih u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400, Komisija treba imati ovlast da sukladno tome prilagodi prosječne specifične emisije CO2 proizvođača te, po potrebi, referentne emisije CO2 za 2019. korištene za potrebe usklađenosti s ovom Uredbom.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34a) | U svome izvješću za 2022., Komisija bi trebala dodatno ocijeniti mogućnost razvoja metodologije za procjenu emisija CO2 tijekom životnog ciklusa teških vozila. Na temelju te ocjene Komisija bi prema potrebi trebala predložiti da se utvrde obveze izvješćivanja o proizvođačima i preciziraju potrebna pravila i postupci za to izvješćivanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34a)

U svome izvješću za 2022., Komisija bi trebala dodatno ocijeniti mogućnost razvoja metodologije za procjenu emisija CO2 tijekom životnog ciklusa teških vozila. Na temelju te ocjene Komisija bi prema potrebi trebala predložiti da se utvrde obveze izvješćivanja o proizvođačima i preciziraju potrebna pravila i postupci za to izvješćivanje.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Provedbene
  ovlasti
  koje se odnose na članak 8. stavak 3.
  ,
  članak 9. stavak 3.
  ,
  članak 11. stavak 3. i članak 12. stavak 2
  .
  trebale
  bi
  se
  izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Provedbene
  ovlasti
  koje se odnose na članak 8. stavak 3.
  ,
  članak 9. stavak 3.
  ,
  članak 11. stavak 3. i članak 12. stavak 2
  .
  trebale
  bi
  se
  izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28).

| (36) | Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene
  ovlasti
  u pogledu utvrđivanja načina prikupljanja premija za prekomjerne emisije
  ,
  donošenja detaljnih pravila o postupcima za izvješćivanje o utvrđenim odstupanjima u pogledu emisija CO2 iz teških vozila koja su u uporabi, objave podataka
  ,
  donošenja detaljnih pravila o postupcima za izvješćivanje o podacima dobivenima mjeračima potrošnje goriva te utvrđivanja metodologije za određivanje jednog ili više reprezentativnih vozila podskupine vozila
  .
  Te
  bi
  provedbene ovlasti trebalo
  izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (28) Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene
  ovlasti
  u pogledu utvrđivanja načina prikupljanja premija za prekomjerne emisije
  ,
  donošenja detaljnih pravila o postupcima za izvješćivanje o utvrđenim odstupanjima u pogledu emisija CO2 iz teških vozila koja su u uporabi, objave podataka
  ,
  donošenja detaljnih pravila o postupcima za izvješćivanje o podacima dobivenima mjeračima potrošnje goriva te utvrđivanja metodologije za određivanje jednog ili više reprezentativnih vozila podskupine vozila
  .
  Te
  bi
  provedbene ovlasti trebalo
  izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 (28) Europskog parlamenta i Vijeća.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Radi dopune
  ili
  izmjene elemenata odredaba ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi prilagodbe referentnih emisija CO2

  u skladu s člankom 12. stavkom 2.
  i 
  izmjena
  priloga I. i II. u pogledu određenih tehničkih parametara, uključujući pondere namjenskih profila, korisnog tereta i godišnje kilometraže te faktore prilagodbe korisnog tereta. Osobito je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (29) od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi bi stručnjaci trebali sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije o pripremi delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Radi dopune
  ili
  izmjene elemenata odredaba ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi prilagodbe referentnih emisija CO2

  u skladu s člankom 12. stavkom 2.
  i 
  izmjena
  priloga I. i II. u pogledu određenih tehničkih parametara, uključujući pondere namjenskih profila, korisnog tereta i godišnje kilometraže te faktore prilagodbe korisnog tereta. Osobito je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (29) od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi bi stručnjaci trebali sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije o pripremi delegiranih akata.

| (37) | Radi dopune
  i
  izmjene elemenata odredaba ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi
  utvrđivanja tehničkih kriterija za definiranje namjene vozila i za definiranje gradskih autobusa, utvrđivanja detaljnih pravila i uvjeta kojima bi se povezanim proizvođačima omogućilo udruživanje, uspostave godišnjeg plana ispitivanja reprezentativnog uzorka komponenti, jedinica i sustava,
  prilagodbe referentnih emisija CO2

  , uvođenja testa usklađenosti na cesti za vozila koja su u uporabi
  i 
  izmjene
  priloga I. i II. u pogledu određenih tehničkih parametara, uključujući pondere namjenskih profila, korisnog tereta i godišnje kilometraže te faktore prilagodbe korisnog tereta. Osobito je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (29) od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi bi stručnjaci trebali sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije o pripremi delegiranih akata. |
| --- | --- |

(37)

Radi dopune
  i
  izmjene elemenata odredaba ove Uredbe koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi
  utvrđivanja tehničkih kriterija za definiranje namjene vozila i za definiranje gradskih autobusa, utvrđivanja detaljnih pravila i uvjeta kojima bi se povezanim proizvođačima omogućilo udruživanje, uspostave godišnjeg plana ispitivanja reprezentativnog uzorka komponenti, jedinica i sustava,
  prilagodbe referentnih emisija CO2

  , uvođenja testa usklađenosti na cesti za vozila koja su u uporabi
  i 
  izmjene
  priloga I. i II. u pogledu određenih tehničkih parametara, uključujući pondere namjenskih profila, korisnog tereta i godišnje kilometraže te faktore prilagodbe korisnog tereta. Osobito je važno da Komisija tijekom pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (29) od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebali bi sve dokumente primiti istodobno kad i stručnjaci iz država članica, a njihovi bi stručnjaci trebali sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije o pripremi delegiranih akata.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se pridonijelo ostvarenju cilja Unije o smanjenju njezinih emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na razinu iz 2005. u sektorima obuhvaćenima člankom 2. Uredbe (EU) br. 2018/
  ... [Uredba o raspodjeli tereta]
  , u svrhu ostvarenja ciljeva Pariškog sporazuma i kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ovom se Uredbom utvrđuju emisijske norme CO2 za nova teška vozila na temelju kojih se specifične emisije CO2 voznog parka novih teških vozila Unije moraju smanjiti u odnosu na referentne emisije CO2 kako slijedi: | Kako bi se pridonijelo ostvarenju cilja Unije o smanjenju njezinih emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na razinu iz 2005. u sektorima obuhvaćenima člankom 2. Uredbe (EU) br. 2018/
  824
  , u svrhu ostvarenja ciljeva Pariškog sporazuma i kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ovom se Uredbom utvrđuju emisijske norme CO2 za nova teška vozila na temelju kojih se specifične emisije CO2 voznog parka novih teških vozila Unije moraju smanjiti u odnosu na referentne emisije CO2 kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi se pridonijelo ostvarenju cilja Unije o smanjenju njezinih emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na razinu iz 2005. u sektorima obuhvaćenima člankom 2. Uredbe (EU) br. 2018/
  ... [Uredba o raspodjeli tereta]
  , u svrhu ostvarenja ciljeva Pariškog sporazuma i kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ovom se Uredbom utvrđuju emisijske norme CO2 za nova teška vozila na temelju kojih se specifične emisije CO2 voznog parka novih teških vozila Unije moraju smanjiti u odnosu na referentne emisije CO2 kako slijedi:

Kako bi se pridonijelo ostvarenju cilja Unije o smanjenju njezinih emisija stakleničkih plinova za 30 % do 2030. u odnosu na razinu iz 2005. u sektorima obuhvaćenima člankom 2. Uredbe (EU) br. 2018/
  824
  , u svrhu ostvarenja ciljeva Pariškog sporazuma i kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, ovom se Uredbom utvrđuju emisijske norme CO2 za nova teška vozila na temelju kojih se specifične emisije CO2 voznog parka novih teških vozila Unije moraju smanjiti u odnosu na referentne emisije CO2 kako slijedi:

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za
  15 %
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za
  15 %
  ;

| (a) | od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za
  20 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za
  20 %
  ;

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | od 1. siječnja 2030. nadalje za najmanje
  30
   %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

od 1. siječnja 2030. nadalje za najmanje
  30
   %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.

| (b) | od 1. siječnja 2030. nadalje za najmanje
  35
  %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13. |
| --- | --- |

(b)

od 1. siječnja 2030. nadalje za najmanje
  35
  %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 1. stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kako bi se zajamčio neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama i osigurali poticaji za razvoj i uvođenje infrastrukture za teška vozila s nultim i niskim emisijama na tržište Unije, ovom Uredbom utvrđuju se referentne vrijednosti za udio vozila s nultim i niskim emisijama u svim voznim parkovima proizvođača za 2025. i 2030. u skladu s člankom 5. |
| | Specifične emisije CO2 prilagođavaju se na temelju uspješnosti koja se određuje u odnosu na referentne vrijednosti, u skladu s točkom 4. Priloga I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi se zajamčio neometan prelazak na mobilnost s nultim emisijama i osigurali poticaji za razvoj i uvođenje infrastrukture za teška vozila s nultim i niskim emisijama na tržište Unije, ovom Uredbom utvrđuju se referentne vrijednosti za udio vozila s nultim i niskim emisijama u svim voznim parkovima proizvođača za 2025. i 2030. u skladu s člankom 5.

Specifične emisije CO2 prilagođavaju se na temelju uspješnosti koja se određuje u odnosu na referentne vrijednosti, u skladu s točkom 4. Priloga I.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova se Uredba primjenjuje na nova vozila kategorija N2 i N3 koja odgovaraju sljedećim karakteristikama: | Ova se Uredba primjenjuje
  kao prvi korak
  na nova vozila kategorija N2 i N3 koja odgovaraju sljedećim karakteristikama: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova se Uredba primjenjuje na nova vozila kategorija N2 i N3 koja odgovaraju sljedećim karakteristikama:

Ova se Uredba primjenjuje
  kao prvi korak
  na nova vozila kategorija N2 i N3 koja odgovaraju sljedećim karakteristikama:

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Također se, za potrebe članka 5. i točke 
  2.3
  . Priloga I., primjenjuje na vozila
  kategorija M2 i M3 te vozila
  kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/
  2011
  i ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d). | Također se, za potrebe članka
  1. stavka 2.a, članka
   5. i točke 
  4
  . Priloga I., primjenjuje na vozila kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/
  2011

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  i ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d).
  Nadalje, za potrebe članka 1. stavka 2.b primjenjuje se na vozila kategorija M2 i M3 koja ispunjavaju tehničke kriterije iz stavka 2.a ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Također se, za potrebe članka 5. i točke 
  2.3
  . Priloga I., primjenjuje na vozila
  kategorija M2 i M3 te vozila
  kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/
  2011
  i ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d).

Također se, za potrebe članka
  1. stavka 2.a, članka
   5. i točke 
  4
  . Priloga I., primjenjuje na vozila kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/
  2011

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  i ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d).
  Nadalje, za potrebe članka 1. stavka 2.b primjenjuje se na vozila kategorija M2 i M3 koja ispunjavaju tehničke kriterije iz stavka 2.a ovog članka.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija najkasnije do 1. srpnja 2019. donosi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi nadopune ove Uredbe utvrđivanjem tehničkih kriterija za definiranje namjene vozila i za definiranje autobusa obuhvaćenih Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.
     
  Komisija najkasnije do 1. srpnja 2019. donosi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi nadopune ove Uredbe utvrđivanjem tehničkih kriterija za definiranje namjene vozila i za definiranje autobusa obuhvaćenih Uredbom.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka h

Članak 3. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | „namjensko vozilo” znači teško vozilo koje nije namijenjeno za prijevoz robe i za koje su se emisije CO2 i potrošnja goriva utvrđivali, u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama, samo za one namjenske profile koji nisu definirani u točki 2.1. Priloga I. ovoj Uredbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

„namjensko vozilo” znači teško vozilo koje nije namijenjeno za prijevoz robe i za koje su se emisije CO2 i potrošnja goriva utvrđivali, u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama, samo za one namjenske profile koji nisu definirani u točki 2.1. Priloga I. ovoj Uredbi;

2

| (h) | „namjensko vozilo” znači teško vozilo koje nije namijenjeno za prijevoz robe
  , čija je namjenska svrha definirana na temelju tehničkih kriterija utvrđenih u skladu s člankom 2. stavkom 2.a,
  i za koje su se emisije CO2 i potrošnja goriva utvrđivali, u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama, samo za one namjenske profile koji nisu definirani u točki 2.1. Priloga I. ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(h)

„namjensko vozilo” znači teško vozilo koje nije namijenjeno za prijevoz robe
  , čija je namjenska svrha definirana na temelju tehničkih kriterija utvrđenih u skladu s člankom 2. stavkom 2.a,
  i za koje su se emisije CO2 i potrošnja goriva utvrđivali, u skladu s Uredbom (EZ) br. 595/2009 i njezinim provedbenim mjerama, samo za one namjenske profile koji nisu definirani u točki 2.1. Priloga I. ovoj Uredbi;

, čija je namjenska svrha definirana na temelju tehničkih kriterija utvrđenih u skladu s člankom 2. stavkom 2.a,

2

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka k

Članak 3. – stavak 1. – točka k

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (k) | „teško vozilo s niskim emisijama” znači teško vozilo koje nije teško vozilo s nultim emisijama, sa specifičnim emisijama CO2

  ispod 350 g
  CO2

  /km
  kako je utvrđeno u skladu s točkom 
  2.1
  . Priloga I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(k)

„teško vozilo s niskim emisijama” znači teško vozilo koje nije teško vozilo s nultim emisijama, sa specifičnim emisijama CO2

  ispod 350 g
  CO2

  /km
  kako je utvrđeno u skladu s točkom 
  2.1
  . Priloga I.;

2

ispod 350 g

2

/km

2.1

| (k) | „teško vozilo s niskim emisijama” znači teško vozilo koje nije teško vozilo s nultim emisijama, sa specifičnim emisijama CO2

  , kako je utvrđeno u skladu s točkom 2.1. Priloga I., koje su za 50 % niže od referentnih emisija
  CO2

  za svaku podskupinu
  kako je utvrđeno u skladu s točkom
  3
  . Priloga I.; |
| --- | --- |

(k)

„teško vozilo s niskim emisijama” znači teško vozilo koje nije teško vozilo s nultim emisijama, sa specifičnim emisijama CO2

  , kako je utvrđeno u skladu s točkom 2.1. Priloga I., koje su za 50 % niže od referentnih emisija
  CO2

  za svaku podskupinu
  kako je utvrđeno u skladu s točkom
  3
  . Priloga I.;

2

, kako je utvrđeno u skladu s točkom 2.1. Priloga I., koje su za 50 % niže od referentnih emisija

2

za svaku podskupinu

3

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | faktor nultih i niskih emisija utvrđen u skladu s člankom 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

faktor nultih i niskih emisija utvrđen u skladu s člankom 5.

faktor nultih i niskih emisija utvrđen u skladu s člankom 5.

Briše se.

Briše se.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  od
  2020
  .
  i za svaku sljedeću kalendarsku godinu pomoću provedbenih akata iz članka 10. stavka 1. za svakog
  proizvođača
  utvrđuje faktor nultih i niskih emisija iz članka 4. točke (b) za prethodnu kalendarsku godinu. | Od
  1
  .
  siječnja 2025.


  , specifični udio teških vozila s nultim i niskim emisijama u voznom parku
  proizvođača
  u kalendarskoj godini vrednuje se u odnosu na sljedeće: |
| | od 2025.: najmanje 5 %; |
| | od 2030.: 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija
  od
  2020
  .
  i za svaku sljedeću kalendarsku godinu pomoću provedbenih akata iz članka 10. stavka 1. za svakog
  proizvođača
  utvrđuje faktor nultih i niskih emisija iz članka 4. točke (b) za prethodnu kalendarsku godinu.

Komisija

2020

i za svaku sljedeću kalendarsku godinu pomoću provedbenih akata iz članka 10. stavka 1. za svakog

utvrđuje faktor nultih i niskih emisija iz članka 4. točke (b) za prethodnu kalendarsku godinu.

Od
  1
  .
  siječnja 2025.


  , specifični udio teških vozila s nultim i niskim emisijama u voznom parku
  proizvođača
  u kalendarskoj godini vrednuje se u odnosu na sljedeće:

1

siječnja 2025.

, specifični udio teških vozila s nultim i niskim emisijama u voznom parku

u kalendarskoj godini vrednuje se u odnosu na sljedeće:

od 2025.: najmanje 5 %;

od 2025.: najmanje 5 %;

od 2030.: 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.

od 2030.: 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za faktor nultih i niskih emisija uzima se u obzir broj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihove emisije CO2 u voznom parku proizvođača u kalendarskoj godini, uključujući vozila s nultim emisijama iz kategorija navedenih u članku 2. stavku 1. drugom podstavku, kao i namjenska vozila s nultim i niskim emisijama. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za faktor nultih i niskih emisija uzima se u obzir broj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihove emisije CO2 u voznom parku proizvođača u kalendarskoj godini, uključujući vozila s nultim emisijama iz kategorija navedenih u članku 2. stavku 1. drugom podstavku, kao i namjenska vozila s nultim i niskim emisijama.

Za faktor nultih i niskih emisija uzima se u obzir broj teških vozila s nultim i niskim emisijama i njihove emisije CO2

Briše se.

Briše se.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Faktor nultih i niskih emisija izračunava se u skladu s točkom 2.3. Priloga I. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Faktor nultih i niskih emisija izračunava se u skladu s točkom 2.3. Priloga I.

Faktor nultih i niskih emisija izračunava se u skladu s točkom 2.3. Priloga I.

Briše se.

Briše se.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe stavka 1.
  broj teških
  vozila
  s nultim
  i 
  niskim emisijama računa se na sljedeći način: | Za potrebe
  ispunjavanja ciljeva iz
  stavka 1.
  , ova se Uredba također primjenjuje na
  vozila
  kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/2011
  i 
  ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d) članka 2. stavka 1. ove Uredbe. |
| (a) | teško vozilo s nultim emisijama računa se kao dva vozila; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe stavka 1.
  broj teških
  vozila
  s nultim
  i 
  niskim emisijama računa se na sljedeći način:

broj teških

s nultim

niskim emisijama računa se na sljedeći način:

Za potrebe
  ispunjavanja ciljeva iz
  stavka 1.
  , ova se Uredba također primjenjuje na
  vozila
  kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/2011
  i 
  ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d) članka 2. stavka 1. ove Uredbe.

ispunjavanja ciljeva iz

, ova se Uredba također primjenjuje na

kategorije N koja nisu obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) br. 510/2011

ne odgovaraju karakteristikama u točkama od (a) do (d) članka 2. stavka 1. ove Uredbe.

(a)

(a)

teško vozilo s nultim emisijama računa se kao dva vozila;

teško vozilo s nultim emisijama računa se kao dva vozila;

| (b) | teško vozilo s niskim emisijama računa se kao najviše dva vozila ovisno o njegovim specifičnim emisijama CO2 i graničnoj vrijednosti emisija od 350 g CO2/km. |
| --- | --- |

(b)

(b)

teško vozilo s niskim emisijama računa se kao najviše dva vozila ovisno o njegovim specifičnim emisijama CO2 i graničnoj vrijednosti emisija od 350 g CO2/km.

teško vozilo s niskim emisijama računa se kao najviše dva vozila ovisno o njegovim specifičnim emisijama CO2

2

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Faktor nultih i niskih emisija smanjuje prosječne specifične emisije proizvođača za najviše 3 %. Doprinos teških vozila s nultim emisijama iz kategorija iz članka 2. stavka 1. drugog podstavka tom faktoru smanjuje prosječne specifične emisije proizvođača za najviše 1,5  %. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Faktor nultih i niskih emisija smanjuje prosječne specifične emisije proizvođača za najviše 3 %. Doprinos teških vozila s nultim emisijama iz kategorija iz članka 2. stavka 1. drugog podstavka tom faktoru smanjuje prosječne specifične emisije proizvođača za najviše 1,5  %.

Briše se.

Briše se.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Trend smanjenja emisija CO2 iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se za svakog proizvođača u skladu s točkom 5.1. Priloga I., na temelju linearnog trenda između referentnih emisija CO2 iz članka 1.
  drugog
  podstavka i ciljane vrijednosti za 2025. navedene u točki (a) tog članka, te između ciljane vrijednosti za 2025. i ciljane vrijednosti za 2030. navedene u točki (b) tog članka. | 2.   Trend smanjenja emisija CO2 iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se za svakog proizvođača u skladu s točkom 5.1. Priloga I., na temelju linearnog trenda između referentnih emisija CO2 iz članka 1.
  stavka 1.
  podstavka
  2.
  i ciljane vrijednosti za 2025. navedene u točki (a) tog članka, te između ciljane vrijednosti za 2025. i ciljane vrijednosti za 2030. navedene u točki (b) tog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Trend smanjenja emisija CO2 iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se za svakog proizvođača u skladu s točkom 5.1. Priloga I., na temelju linearnog trenda između referentnih emisija CO2 iz članka 1.
  drugog
  podstavka i ciljane vrijednosti za 2025. navedene u točki (a) tog članka, te između ciljane vrijednosti za 2025. i ciljane vrijednosti za 2030. navedene u točki (b) tog članka.

2.   Trend smanjenja emisija CO2 iz stavka 1. točke (a) utvrđuje se za svakog proizvođača u skladu s točkom 5.1. Priloga I., na temelju linearnog trenda između referentnih emisija CO2 iz članka 1.
  stavka 1.
  podstavka
  2.
  i ciljane vrijednosti za 2025. navedene u točki (a) tog članka, te između ciljane vrijednosti za 2025. i ciljane vrijednosti za 2030. navedene u točki (b) tog članka.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.a (novi)

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a




  Udruživanje





  1.
     
  Povezani proizvođači mogu se udružiti s ciljem ispunjavanja svojih obveza iz članka 5.






  2.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. kako bi ovu Uredbu dopunila i njome utvrdila detaljna pravila i uvjete kojima se povezanim proizvođačima dopušta udruživanje na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.a

Udruživanje

1.
     
  Povezani proizvođači mogu se udružiti s ciljem ispunjavanja svojih obveza iz članka 5.

2.
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. kako bi ovu Uredbu dopunila i njome utvrdila detaljna pravila i uvjete kojima se povezanim proizvođačima dopušta udruživanje na otvorenoj, transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi.

Amandmani 74 i 75

Amandmani 74 i 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača u skladu sa stavkom 2. za određenu kalendarsku godinu od 2025. nadalje, Komisija zaračunava doplatu za prekomjerne emisije izračunatu u skladu sa sljedećom formulom: | 1.   Ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača u skladu sa stavkom 2. za određenu kalendarsku godinu od 2025. nadalje, Komisija
  proizvođaču ili voditelju udruženja, ovisno o slučaju,
  zaračunava doplatu za prekomjerne emisije izračunatu u skladu sa sljedećom formulom: |
| | za razdoblje od 2025. do 2029. |
| (doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x
  6 800
  EUR/gCO2/tkm) | (doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x
  5 000
  EUR/gCO2/tkm) |
| | od 2030. nadalje |
| | (doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x 6 800 EUR/gCO2/tkm) |
| | Komisija osigurava da razina doplate za prekomjerne emisije uvijek premašuje prosječan marginalni trošak tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva iz članka 1. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača u skladu sa stavkom 2. za određenu kalendarsku godinu od 2025. nadalje, Komisija zaračunava doplatu za prekomjerne emisije izračunatu u skladu sa sljedećom formulom:

1.   Ako se utvrde prekomjerne emisije proizvođača u skladu sa stavkom 2. za određenu kalendarsku godinu od 2025. nadalje, Komisija
  proizvođaču ili voditelju udruženja, ovisno o slučaju,
  zaračunava doplatu za prekomjerne emisije izračunatu u skladu sa sljedećom formulom:

za razdoblje od 2025. do 2029.

za razdoblje od 2025. do 2029.

(doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x
  6 800
  EUR/gCO2/tkm)

6 800

2

(doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x
  5 000
  EUR/gCO2/tkm)

5 000

2

od 2030. nadalje

od 2030. nadalje

(doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x 6 800 EUR/gCO2/tkm)

(doplata za prekomjerne emisije) = (prekomjerne emisije x 6 800 EUR/gCO2

Komisija osigurava da razina doplate za prekomjerne emisije uvijek premašuje prosječan marginalni trošak tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva iz članka 1. stavka 1.

Komisija osigurava da razina doplate za prekomjerne emisije uvijek premašuje prosječan marginalni trošak tehnologija potrebnih za ispunjavanje ciljeva iz članka 1. stavka 1.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Iznosi doplate za prekomjerne emisije smatraju se prihodom općeg proračuna Unije. | 4.   Iznosi doplate za prekomjerne emisije smatraju se prihodom općeg proračuna Unije.
  Ti se iznosi koriste za nadopunjavanje mjera Unije i nacionalnih mjera kojima se u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima promiče razvoj osposobljavanja i preraspodjela radnika u automobilskom sektoru u svim pogođenim državama članicama, posebno u regijama i zajednicama koje su najviše pogođene prelaskom, kako bi se pridonijelo pravednom prelasku na mobilnost s nultom razinom emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Iznosi doplate za prekomjerne emisije smatraju se prihodom općeg proračuna Unije.

4.   Iznosi doplate za prekomjerne emisije smatraju se prihodom općeg proračuna Unije.
  Ti se iznosi koriste za nadopunjavanje mjera Unije i nacionalnih mjera kojima se u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima i nadležnim tijelima promiče razvoj osposobljavanja i preraspodjela radnika u automobilskom sektoru u svim pogođenim državama članicama, posebno u regijama i zajednicama koje su najviše pogođene prelaskom, kako bi se pridonijelo pravednom prelasku na mobilnost s nultom razinom emisija.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija uzima u obzir ta odstupanja za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija proizvođača. | 2.   Komisija uzima u obzir ta odstupanja za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija proizvođača
  i prilagodbe, prema potrebi, referentnih emisija CO2 za 2019. izračunatih u skladu s točkom 3. Priloga I
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija uzima u obzir ta odstupanja za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija proizvođača.

2.   Komisija uzima u obzir ta odstupanja za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija proizvođača
  i prilagodbe, prema potrebi, referentnih emisija CO2 za 2019. izračunatih u skladu s točkom 3. Priloga I
  .

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kako bi osigurala točnost podataka koje proizvođači vozila prijavljuju u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 i Uredbom (EU) br. 2017/2400, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. u cilju dopune ove Uredbe kako bi se od 2019. uspostavio plan ispitivanja za reprezentativni uzorak sastavnih dijelova, zasebnih tehničkih jedinica i sustava od svakog proizvođača, navedenih u članku 12. stavku 1. Uredbe (EU) br. 2017/2400 za vozila obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. Rezultati ispitivanja uspoređuju se s podacima koje proizvođači unose u skladu s Uredbom (EU) br. 2017/2400 te se, u slučaju da se utvrde sustavne nepravilnosti, njihove prosječne specifične emisije izračunate u skladu s točkom 2.7 Priloga I. i, prema potrebi, referentne emisije CO2 za 2019. izračunate u skladu s točkom 3. Priloga I. prilagođavaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Kako bi osigurala točnost podataka koje proizvođači vozila prijavljuju u skladu s Uredbom (EU) 2018/956 i Uredbom (EU) br. 2017/2400, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. u cilju dopune ove Uredbe kako bi se od 2019. uspostavio plan ispitivanja za reprezentativni uzorak sastavnih dijelova, zasebnih tehničkih jedinica i sustava od svakog proizvođača, navedenih u članku 12. stavku 1. Uredbe (EU) br. 2017/2400 za vozila obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe. Rezultati ispitivanja uspoređuju se s podacima koje proizvođači unose u skladu s Uredbom (EU) br. 2017/2400 te se, u slučaju da se utvrde sustavne nepravilnosti, njihove prosječne specifične emisije izračunate u skladu s točkom 2.7 Priloga I. i, prema potrebi, referentne emisije CO2 za 2019. izračunate u skladu s točkom 3. Priloga I. prilagođavaju.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | od 2020.,
  faktor nultih
  i 
  niskih emisija
  iz članka 5.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

od 2020.,
  faktor nultih
  i 
  niskih emisija
  iz članka 5.;

faktor nultih

niskih emisija

| (b) | od 2020.,
  specifični udio teških vozila s nultim
  i 
  niskim emisijama u prethodnoj kalendarskoj godini za svakog proizvođača
  iz članka 5
  . stavka 1
  .; |
| --- | --- |

(b)

od 2020.,
  specifični udio teških vozila s nultim
  i 
  niskim emisijama u prethodnoj kalendarskoj godini za svakog proizvođača
  iz članka 5
  . stavka 1
  .;

specifični udio teških vozila s nultim

niskim emisijama u prethodnoj kalendarskoj godini za svakog proizvođača

. stavka 1

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Stvarne vrijednosti emisije CO2 i potrošnje energije | Stvarne vrijednosti emisije CO2 i potrošnje energije |
| 1.   Komisija prati i procjenjuje koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete.
  Dužna je osigurati da je javnost obaviještena o promjenama te reprezentativnosti tijekom vremena. | 1.   Komisija prati i procjenjuje koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete. |
| 2.   Komisija u tu svrhu osigurava da proizvođači ili nacionalna tijela, ovisno o slučaju, stavljaju na raspolaganje pouzdane
  anonimne
  podatke o stvarnim vrijednostima emisije CO2 i potrošnje energije teških vozila. | 2.   Komisija u tu svrhu osigurava da proizvođači ili nacionalna tijela, ovisno o slučaju, stavljaju na raspolaganje pouzdane podatke o stvarnim vrijednostima emisije CO2 i potrošnje energije teških vozila
  , među ostalim i trećim stranama za provedbu neovisnih ispitivanja, na temelju podataka standardiziranih mjerača potrošnje goriva
  . |
| | 2 a.
     
  Komisija najkasnije do 31. prosinca 2019. donosi delegirane akte u skladu s člankom 15. za dopunu ove Uredbe uvođenjem ispitivanja sukladnosti u uporabi na cesti kako bi se osiguralo da emisije CO2 i potrošnja goriva na cesti teških vozila ne premašuju podatke o praćenju dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 i Uredbom (EU) 2018/956 za više od 10 %. Komisija uzima u obzir sva odstupanja koja premašuju taj prag za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača i prilagodbe, po potrebi, referentnih emisija CO2 za 2019. |
| | 2b.
     
  Komisija osigurava da se javnost obavješćuje o promjenama stvarne reprezentativnosti tijekom vremena iz stavka 1. |
| 3.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  donositi mjere
  iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2. | 3.   Komisija provedbenim aktima
  donosi detaljna pravila o postupcima za izvješćivanje o podacima mjerača potrošnje goriva
  iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Stvarne vrijednosti emisije CO2 i potrošnje energije

2

Stvarne vrijednosti emisije CO2 i potrošnje energije

2

1.   Komisija prati i procjenjuje koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete.
  Dužna je osigurati da je javnost obaviještena o promjenama te reprezentativnosti tijekom vremena.

1.   Komisija prati i procjenjuje koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete.

2.   Komisija u tu svrhu osigurava da proizvođači ili nacionalna tijela, ovisno o slučaju, stavljaju na raspolaganje pouzdane
  anonimne
  podatke o stvarnim vrijednostima emisije CO2 i potrošnje energije teških vozila.

2.   Komisija u tu svrhu osigurava da proizvođači ili nacionalna tijela, ovisno o slučaju, stavljaju na raspolaganje pouzdane podatke o stvarnim vrijednostima emisije CO2 i potrošnje energije teških vozila
  , među ostalim i trećim stranama za provedbu neovisnih ispitivanja, na temelju podataka standardiziranih mjerača potrošnje goriva
  .

2 a.
     
  Komisija najkasnije do 31. prosinca 2019. donosi delegirane akte u skladu s člankom 15. za dopunu ove Uredbe uvođenjem ispitivanja sukladnosti u uporabi na cesti kako bi se osiguralo da emisije CO2 i potrošnja goriva na cesti teških vozila ne premašuju podatke o praćenju dostavljene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 i Uredbom (EU) 2018/956 za više od 10 %. Komisija uzima u obzir sva odstupanja koja premašuju taj prag za potrebe izračuna prosječnih specifičnih emisija CO2 proizvođača i prilagodbe, po potrebi, referentnih emisija CO2 za 2019.

2b.
     
  Komisija osigurava da se javnost obavješćuje o promjenama stvarne reprezentativnosti tijekom vremena iz stavka 1.

3.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  donositi mjere
  iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2.

3.   Komisija provedbenim aktima
  donosi detaljna pravila o postupcima za izvješćivanje o podacima mjerača potrošnje goriva
  iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 14. stavka 2.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi se osiguralo da se u tehničkim parametrima za izračun prosječnih specifičnih emisija proizvođača u skladu s člankom 4. i izračun ciljanih vrijednosti prosječnih specifičnih emisija u skladu s člankom 6. uzimaju u obzir tehnički napredak i razvoj logistike prijevoza tereta, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi izmjene sljedećih odredbi utvrđenih u prilozima I. i II. | 1.   Kako bi se osiguralo da se u tehničkim parametrima za izračun prosječnih specifičnih emisija proizvođača u skladu s člankom 4. i izračun ciljanih vrijednosti prosječnih specifičnih emisija u skladu s člankom 6. uzimaju u obzir tehnički napredak i razvoj logistike prijevoza tereta, Komisija
  neprestano i pravodobno ažurira simulacijski alat VECTO te
  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi izmjene sljedećih odredbi utvrđenih u prilozima I. i II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi se osiguralo da se u tehničkim parametrima za izračun prosječnih specifičnih emisija proizvođača u skladu s člankom 4. i izračun ciljanih vrijednosti prosječnih specifičnih emisija u skladu s člankom 6. uzimaju u obzir tehnički napredak i razvoj logistike prijevoza tereta, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi izmjene sljedećih odredbi utvrđenih u prilozima I. i II.

1.   Kako bi se osiguralo da se u tehničkim parametrima za izračun prosječnih specifičnih emisija proizvođača u skladu s člankom 4. i izračun ciljanih vrijednosti prosječnih specifičnih emisija u skladu s člankom 6. uzimaju u obzir tehnički napredak i razvoj logistike prijevoza tereta, Komisija
  neprestano i pravodobno ažurira simulacijski alat VECTO te
  je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 15. radi izmjene sljedećih odredbi utvrđenih u prilozima I. i II.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinkovitosti ove Uredbe, ciljanoj vrijednosti smanjenja CO2 koja se mora
  utvrditi
  za 2030. u skladu s člankom 1. i primjeni ciljanih vrijednosti smanjenja CO2 na druge vrste teških vozila, uključujući prikolice. To izvješće sadržava i procjenu učinkovitosti načina provedbe u pogledu, osobito, vozila s nultim i niskim emisijama, a posebno autobusa, uzimajući u obzir ciljane vrijednosti utvrđene u Direktivi 2009/33/EZ (30), sustav bonusa i dugova za CO2 i primjerenost produljivanja primjene tih načina u 2030. i nakon te godine, prema potrebi
  popraćenu prijedlogom
  za izmjenu ove Uredbe. | Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinkovitosti ove Uredbe, ciljanoj vrijednosti smanjenja CO2 koja se
  po potrebi
  mora
  prilagoditi
  za 2030. u skladu s člankom 1.
  , referentnim vrijednostima za udio vozila s nultim i niskim emisijama koje se po potrebi moraju prilagoditi za 2030. u skladu s člankom 5.
  i primjeni ciljanih vrijednosti smanjenja CO2 na druge vrste teških vozila, uključujući prikolice
  i namjenska vozila kao što su kamioni za odvoz smeća
  . To izvješće sadržava i procjenu učinkovitosti načina provedbe u pogledu, osobito,
  uvođenja
  vozila s nultim i niskim emisijama, a posebno autobusa, uzimajući u obzir ciljane vrijednosti utvrđene u Direktivi 2009/33/EZ (30), sustav bonusa i dugova za CO2 i primjerenost produljivanja primjene tih načina u 2030. i nakon te godine, uzimajući u obzir
  uvođenje potrebne infrastrukture za punjenje i točenje goriva, mogućnost uvođenja normi za emisije CO2 iz motora, prije svega za namjenska vozila, različite skupove vozila izvan standardnih dimenzija primjenjivih na nacionalni prijevoz, kao što su modularni koncepti, uzimajući u obzir koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete, kao i procjenu ažuriranja simulacijskog alata VECTO. Izvješću se
  prema potrebi
  prilaže prijedlog
  za izmjenu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinkovitosti ove Uredbe, ciljanoj vrijednosti smanjenja CO2 koja se mora
  utvrditi
  za 2030. u skladu s člankom 1. i primjeni ciljanih vrijednosti smanjenja CO2 na druge vrste teških vozila, uključujući prikolice. To izvješće sadržava i procjenu učinkovitosti načina provedbe u pogledu, osobito, vozila s nultim i niskim emisijama, a posebno autobusa, uzimajući u obzir ciljane vrijednosti utvrđene u Direktivi 2009/33/EZ (30), sustav bonusa i dugova za CO2 i primjerenost produljivanja primjene tih načina u 2030. i nakon te godine, prema potrebi
  popraćenu prijedlogom
  za izmjenu ove Uredbe.

2

utvrditi

2

30

2

popraćenu prijedlogom

Komisija do 31. prosinca 2022. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o učinkovitosti ove Uredbe, ciljanoj vrijednosti smanjenja CO2 koja se
  po potrebi
  mora
  prilagoditi
  za 2030. u skladu s člankom 1.
  , referentnim vrijednostima za udio vozila s nultim i niskim emisijama koje se po potrebi moraju prilagoditi za 2030. u skladu s člankom 5.
  i primjeni ciljanih vrijednosti smanjenja CO2 na druge vrste teških vozila, uključujući prikolice
  i namjenska vozila kao što su kamioni za odvoz smeća
  . To izvješće sadržava i procjenu učinkovitosti načina provedbe u pogledu, osobito,
  uvođenja
  vozila s nultim i niskim emisijama, a posebno autobusa, uzimajući u obzir ciljane vrijednosti utvrđene u Direktivi 2009/33/EZ (30), sustav bonusa i dugova za CO2 i primjerenost produljivanja primjene tih načina u 2030. i nakon te godine, uzimajući u obzir
  uvođenje potrebne infrastrukture za punjenje i točenje goriva, mogućnost uvođenja normi za emisije CO2 iz motora, prije svega za namjenska vozila, različite skupove vozila izvan standardnih dimenzija primjenjivih na nacionalni prijevoz, kao što su modularni koncepti, uzimajući u obzir koliko su vrijednosti emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđene u skladu s Uredbom (EU) 2017/2400 reprezentativne za stvarne uvjete, kao i procjenu ažuriranja simulacijskog alata VECTO. Izvješću se
  prema potrebi
  prilaže prijedlog
  za izmjenu ove Uredbe.

2

po potrebi

prilagoditi

, referentnim vrijednostima za udio vozila s nultim i niskim emisijama koje se po potrebi moraju prilagoditi za 2030. u skladu s člankom 5.

2

i namjenska vozila kao što su kamioni za odvoz smeća

uvođenja

30

2

uvođenje potrebne infrastrukture za punjenje i točenje goriva, mogućnost uvođenja normi za emisije CO2

2

prilaže prijedlog

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

Članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija izrađuje posebnu metodologiju najkasnije do 31. prosinca 2020. kako bi se u izračunu prosječnih emisija voznog parka, kada se za pogon koriste stlačeni i ukapljeni prirodni plin, u obzir uzeo učinak uporabe naprednih i obnovljivih plinovitih goriva namijenjenih uporabi u prometu, koja su u skladu s kriterijima o održivosti utvrđenima u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora II. Toj se metodologiji prema potrebi prilaže prijedlog za izmjenu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija izrađuje posebnu metodologiju najkasnije do 31. prosinca 2020. kako bi se u izračunu prosječnih emisija voznog parka, kada se za pogon koriste stlačeni i ukapljeni prirodni plin, u obzir uzeo učinak uporabe naprednih i obnovljivih plinovitih goriva namijenjenih uporabi u prometu, koja su u skladu s kriterijima o održivosti utvrđenima u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora II. Toj se metodologiji prema potrebi prilaže prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

Komisija izrađuje posebnu metodologiju najkasnije do 31. prosinca 2020. kako bi se u izračunu prosječnih emisija voznog parka, kada se za pogon koriste stlačeni i ukapljeni prirodni plin, u obzir uzeo učinak uporabe naprednih i obnovljivih plinovitih goriva namijenjenih uporabi u prometu, koja su u skladu s kriterijima o održivosti utvrđenima u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora II. Toj se metodologiji prema potrebi prilaže prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.b (novi)

Članak 13. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija će dodatno ocijeniti mogućnost razvoja metodologije za procjenu emisija CO2 tijekom životnog ciklusa svih teških vozila koja su stavljena na tržište Unije. Na temelju te ocjene Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću kako bi se utvrdile obveze izvješćivanja o emisijama tijekom životnog ciklusa za proizvođače i precizirala potrebna pravila i postupci za to izvješćivanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija će dodatno ocijeniti mogućnost razvoja metodologije za procjenu emisija CO2 tijekom životnog ciklusa svih teških vozila koja su stavljena na tržište Unije. Na temelju te ocjene Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću kako bi se utvrdile obveze izvješćivanja o emisijama tijekom životnog ciklusa za proizvođače i precizirala potrebna pravila i postupci za to izvješćivanje.

Komisija će dodatno ocijeniti mogućnost razvoja metodologije za procjenu emisija CO2

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaže Odbor
  XXX uspostavljen Uredbom
  (EU) br. .
  ../2018 [Upravljanje]
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaže Odbor
  za klimatske promjene, osnovan člankom 26. Uredbe
  (EU) br. 
  525/2013

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisiji pomaže Odbor
  XXX uspostavljen Uredbom
  (EU) br. .
  ../2018 [Upravljanje]
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.   Komisiji pomaže Odbor
  za klimatske promjene, osnovan člankom 26. Uredbe
  (EU) br. 
  525/2013

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka
  2., članka 11. stavka
   2.
  a
  i članka 12. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka
  2., članka 11. stavka
   2.
  a
  i članka 12. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka 2.
  ,članka 11. stavka 2.a
  i članka 12. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka 2.
  ,članka 11. stavka 2.a
  i članka 12. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 6.

Članak 15. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka 2.
  ,članka 11. stavka 2.a
  i članka 12. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2. i članka 12. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 
  2. stavka 2.a, članka 7.a, članka 9. stavka 3.a, članka
  10. stavka 2.
  ,članka 11. stavka 2.a
  i članka 12. stavka 1. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

Uredba (EZ) br. 595/2009

Članak 5. – stavak 4. – točka l

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „(1) | postupak provjere, na temelju primjerenih i reprezentativnih uzoraka, jesu li vozila koja su registrirana i stavljena u uporabu usklađena s vrijednostima emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđenih u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(1)

postupak provjere, na temelju primjerenih i reprezentativnih uzoraka, jesu li vozila koja su registrirana i stavljena u uporabu usklađena s vrijednostima emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđenih u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama;”

| „(1) | postupak provjere, na temelju primjerenih i reprezentativnih uzoraka, jesu li vozila koja su registrirana i stavljena u uporabu usklađena s vrijednostima emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđenih u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama;
  taj postupak provode i ovlaštene i nezavisne treće strane u skladu s člankom 13. stavkom 10. Uredbe (EU) 2018/858

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća.” |
| --- | --- |

„(1)

postupak provjere, na temelju primjerenih i reprezentativnih uzoraka, jesu li vozila koja su registrirana i stavljena u uporabu usklađena s vrijednostima emisija CO2 i potrošnje goriva utvrđenih u skladu s ovom Uredbom i njezinim provedbenim mjerama;
  taj postupak provode i ovlaštene i nezavisne treće strane u skladu s člankom 13. stavkom 10. Uredbe (EU) 2018/858

   (1.a)

  Europskog parlamenta i Vijeća.”

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16.a (novi)

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 16.a




  Izmjena Direktive Vijeća 96/53/EZ




  U Prilogu I. Direktivi 96/53/EZ

   (1.a)

  dodaju se sljedeće točke nakon točke 2.2.4.2.:










  „2.2.5. | Najveća dopuštena masa skupova vozila s pogonom na alternativna goriva, kako je utvrđena u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) .../2018 [Prijedlog uredbe COM(2018)0284] uvećana je za dodatnu masu potrebnu za tehnologiju za alternativna goriva i ne prelazi 1 tonu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.a

Izmjena Direktive Vijeća 96/53/EZ

U Prilogu I. Direktivi 96/53/EZ

   (1.a)

  dodaju se sljedeće točke nakon točke 2.2.4.2.:

„2.2.5.

Najveća dopuštena masa skupova vozila s pogonom na alternativna goriva, kako je utvrđena u članku 5. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) .../2018 [Prijedlog uredbe COM(2018)0284] uvećana je za dodatnu masu potrebnu za tehnologiju za alternativna goriva i ne prelazi 1 tonu.

| 2.2.6. | Najveća dopuštena masa skupova vozila s nultim emisijama uvećana je za dodatnu masu potrebnu za tehnologije s nultim emisijama, koja ovisi o dometu nultih emisija vozila i ne prelazi 2 tone. Komisija najkasnije do 1. srpnja 2019. donosi formulu za izračun potrebne mase.” |
| --- | --- |

2.2.6.

Najveća dopuštena masa skupova vozila s nultim emisijama uvećana je za dodatnu masu potrebnu za tehnologije s nultim emisijama, koja ovisi o dometu nultih emisija vozila i ne prelazi 2 tone. Komisija najkasnije do 1. srpnja 2019. donosi formulu za izračun potrebne mase.”

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – podtočka 2.3.

Prilog I. – točka 2. – podtočka 2.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.3. | Izračun faktora nultih i niskih emisija iz članka 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.3.

2.3.

Izračun faktora nultih i niskih emisija iz članka 5.

Briše se.

Briše se.

Za svakog proizvođača i kalendarsku godinu faktor nultih i niskih emisija (ZLEV) naveden u članku 5. izračunava se na sljedeći način:

Za svakog proizvođača i kalendarsku godinu faktor nultih i niskih emisija (ZLEV) naveden u članku 5. izračunava se na sljedeći način:

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) s minimalnom vrijednošću od 0,97

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) s minimalnom vrijednošću od 0,97

pri čemu:

pri čemu:

je V broj novih teških vozila proizvođača osim svih namjenskih vozila u skladu s člankom 4. točkom (a),

je V broj novih teških vozila proizvođača osim svih namjenskih vozila u skladu s člankom 4. točkom (a),

je Vconv broj novih teških vozila proizvođača osim svih namjenskih vozila u skladu s člankom 4. točkom (a) i teških vozila s nultim i niskim emisijama,

je Vconv broj novih teških vozila proizvođača osim svih namjenskih vozila u skladu s člankom 4. točkom (a) i teških vozila s nultim i niskim emisijama,

je Vzlev zbroj vrijednosti Vin i Vout,

je Vzlev zbroj vrijednosti Vin i Vout,

pri čemu:

pri čemu:

nevažeće

nevažeće

je zbroj za sva nova teška vozila s nultim i niskim emisijama s karakteristikama utvrđenima u članku 2. stavku 1. točkama od (a) do (d),

je zbroj za sva nova teška vozila s nultim i niskim emisijama s karakteristikama utvrđenima u članku 2. stavku 1. točkama od (a) do (d),

nevažeće

nevažeće

su CO2v specifične emisije CO2 u g/km teškog vozila s nultim i niskim emisijama v utvrđene u skladu s točkom 2.1.,

v

2

je Vout ukupni broj teških vozila s nultim emisijama u kategorijama navedenima u članku 2. stavku 1. drugom podstavku pomnožen s 2 i s maksimalnom vrijednošću od 1,5  % vrijednosti Vconv.

je Vout ukupni broj teških vozila s nultim emisijama u kategorijama navedenima u članku 2. stavku 1. drugom podstavku pomnožen s 2 i s maksimalnom vrijednošću od 1,5  % vrijednosti Vconv.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – podtočka 2.7. – formula

Prilog I. – točka 2. – podtočka 2.7. – formula

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg | CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg |
| pri čemu: | pri čemu: |
| je Σ sg zbroj za sve podskupine | je Σ sg zbroj za sve podskupine |
| je ZLEV kako je utvrđen u točki 2.3. | |
| je share,sg kako je utvrđen u točki 2.4. | je share,sg kako je utvrđen u točki 2.4. |
| je MPWsg kako je utvrđen u točki 2.6. | je MPWsg kako je utvrđen u točki 2.6. |
| je avgCO2sg kako je utvrđen u točki 2.2. | je avgCO2sg kako je utvrđen u točki 2.2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

ZLEV ×

sg

,sg

sg

sg

CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

sg

,sg

sg

sg

pri čemu:

pri čemu:

je Σ sg zbroj za sve podskupine

sg

je Σ sg zbroj za sve podskupine

sg

je ZLEV kako je utvrđen u točki 2.3.

je ZLEV kako je utvrđen u točki 2.3.

je share,sg kako je utvrđen u točki 2.4.

,sg

je share,sg kako je utvrđen u točki 2.4.

,sg

je MPWsg kako je utvrđen u točki 2.6.

sg

je MPWsg kako je utvrđen u točki 2.6.

sg

je avgCO2sg kako je utvrđen u točki 2.2.

sg

je avgCO2sg kako je utvrđen u točki 2.2.

sg

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 1. – formula – redak 1.

Prilog I. – točka 4. – stavak 1. – formula – redak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg | T =
  ZLEV_referentni_faktor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

sg

sg

sg

sg

T =
  ZLEV_referentni_faktor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

ZLEV_referentni_faktor *

sg

sg

sg

sg

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 1. – formula – redak 4.

Prilog I. – točka 4. – stavak 1. – formula – redak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| rf je ciljana vrijednost smanjenja CO2 (u %) iz članka 1. točaka (a) i (b) za određenu kalendarsku godinu; | rf je ciljana vrijednost smanjenja CO2 (u %) iz članka 1.
  prvog podstavka
  točaka (a) i (b) za određenu kalendarsku godinu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

rf je ciljana vrijednost smanjenja CO2 (u %) iz članka 1. točaka (a) i (b) za određenu kalendarsku godinu;

2

rf je ciljana vrijednost smanjenja CO2 (u %) iz članka 1.
  prvog podstavka
  točaka (a) i (b) za određenu kalendarsku godinu;

prvog podstavka

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.a (novi)

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za razdoblje od 2025. do 2029., referentni faktor ZLEV iznosi (1+y-x), osim ako je taj zbroj veći od 1,03 ili manji od 0,97 , u kojem će slučaju referentni faktor ZLEV biti određen kao 1,03 ili 0,97 , ovisno o slučaju. |
| | Pri čemu: |
| | je x 5 %; |
| | je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini; |
| | ZLEV_specifično= 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), pri čemu: |
| | su CO2v specifične emisije CO2 u g/km teškog vozila s nultim i niskim emisijama v utvrđene u skladu s točkom 2.1., |
| | je rCO2sg kako je utvrđen u odjeljku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za razdoblje od 2025. do 2029., referentni faktor ZLEV iznosi (1+y-x), osim ako je taj zbroj veći od 1,03 ili manji od 0,97 , u kojem će slučaju referentni faktor ZLEV biti određen kao 1,03 ili 0,97 , ovisno o slučaju.

Za razdoblje od 2025. do 2029., referentni faktor ZLEV iznosi (1+y-x), osim ako je taj zbroj veći od 1,03 ili manji od 0,97 , u kojem će slučaju referentni faktor ZLEV biti određen kao 1,03 ili 0,97 , ovisno o slučaju.

Pri čemu:

Pri čemu:

je x 5 %;

je x 5 %;

je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini;

je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini;

ZLEV_specifično= 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), pri čemu:

ZLEV_specifično= 1- (CO2v

sg

su CO2v specifične emisije CO2 u g/km teškog vozila s nultim i niskim emisijama v utvrđene u skladu s točkom 2.1.,

su CO2v

2

je rCO2sg kako je utvrđen u odjeljku 3.

je rCO2sg

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.b (novi)

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za 2030. referentni_faktor ZLEV iznosi (1 + y – x), osim ako je zbroj veći od 1,05 , u kojem će slučaju referentni_faktor ZLEV biti određen kao 1,05 ; |
| | ako je taj zbroj između 1,0 i 0,98 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 1,0 ; |
| | ako je taj zbroj manji od 0,95 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 0,95 , |
| | Pri čemu: |
| | je x 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.; |
| | je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini; |
| | ZLEV_specifično= 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), pri čemu: |
| | su CO2v specifične emisije CO2 u g/km teškog vozila s nultim i niskim emisijama v utvrđene u skladu s točkom 2.1., |
| | je rCO2sg kako je utvrđen u odjeljku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za 2030. referentni_faktor ZLEV iznosi (1 + y – x), osim ako je zbroj veći od 1,05 , u kojem će slučaju referentni_faktor ZLEV biti određen kao 1,05 ;

Za 2030. referentni_faktor ZLEV iznosi (1 + y – x), osim ako je zbroj veći od 1,05 , u kojem će slučaju referentni_faktor ZLEV biti određen kao 1,05 ;

ako je taj zbroj između 1,0 i 0,98 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 1,0 ;

ako je taj zbroj između 1,0 i 0,98 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 1,0 ;

ako je taj zbroj manji od 0,95 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 0,95 ,

ako je taj zbroj manji od 0,95 , referentni_faktor ZLEV određuje se kao 0,95 ,

Pri čemu:

Pri čemu:

je x 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.;

je x 20 %, podložno preispitivanju u skladu s člankom 13.;

je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini;

je y udio vozila s nultim i niskim emisijama u proizvođačevu voznom parku novoregistriranih teških vozila izračunan kao zbroj ukupnog broja vozila s nultim emisijama kategorije N koja ne ulaze u područje primjene Uredbe (EU) br. 510/2011 i koja ne ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d) i ukupnog broja vozila s nultim i niskim emisijama koja ispunjavaju značajke iz članka 2. stavka 1. točaka (a) do (d), pri čemu se svako od njih broji kao ZLEV_specifično u skladu s formulom u nastavku, podijeljeno s ukupnim brojem vozila registriranih u relevantnoj kalendarskoj godini;

ZLEV_specifično= 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), pri čemu:

ZLEV_specifično= 1- (CO2v

sg

su CO2v specifične emisije CO2 u g/km teškog vozila s nultim i niskim emisijama v utvrđene u skladu s točkom 2.1.,

su CO2v

2

je rCO2sg kako je utvrđen u odjeljku 3.

je rCO2sg

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0354/2018).

1

(19)  Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve, COM(2017)
  0283
  final

19

0283

(20)  Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija – Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače te brani svoju industriju i radnike, COM(2017)
  0675
  final

20

0675

(19)  Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve, COM(2017)
  0283
  final

19

0283

(20)  Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija – Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače te brani svoju industriju i radnike, COM(2017)
  0675
  final

20

0675

(21)  Ulaganje u pametnu, inovativnu i održivu industriju – preispitivanje strategije za industrijsku politiku EU-a – COM(2017)0479

21

(21)  Ulaganje u pametnu, inovativnu i održivu industriju – preispitivanje strategije za industrijsku politiku EU-a – COM(2017)0479

21

(22)  Uredba (EU) br. .../... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007, (SL L, ...,..., str.).

22

(22)  Uredba (EU) br. .../... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007, (SL L, ...,..., str.).

22

(25)  Uredba (EU)
  br. ...
  /
  2018
  Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila te izvješćivanju o tim parametrima, SL L .,...,...

25

br. ...

2018

2

(25)  Uredba (EU)
  2018
  /
  956
  Europskog parlamenta i Vijeća
  od 28. lipnja 2018.
  o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila te izvješćivanju o tim parametrima (SL L 173, 9.7.2018., str. 1.).

25

2018

956

od 28. lipnja 2018.

2

(26)  Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu kako je izmijenjena Direktivom .../.../EU COM(2017)0653 (SL L 120, 15.5.2009., str. 5.).

26

(26)  Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu kako je izmijenjena Direktivom .../.../EU COM(2017)0653 (SL L 120, 15.5.2009., str. 5.).

26

(1.a)  
  Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila (SL L 140, 5.6.2009., str. 1.).

1.a

Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2

(27)  Skupina znanstvenih savjetnika na visokoj razini, Znanstveno mišljenje 1/2016 „Premošćivanje jaza između stvarnih emisija CO2 iz lakih vozila i laboratorijskih ispitivanja”.

27

2

(27)  Skupina znanstvenih savjetnika na visokoj razini, Znanstveno mišljenje 1/2016 „Premošćivanje jaza između stvarnih emisija CO2 iz lakih vozila i laboratorijskih ispitivanja”.

27

2

(28)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

28

(28)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

28

(29)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

29

(29)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

29

(1.a)  
  Uredba (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila (SL L 145, 31.5.2011., str. 1.).

1.a

Uredba (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2

(30)  Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ kako je izmijenjena Direktivom / /EU

30

(30)  Direktiva o čistim vozilima 2009/33/EZ kako je izmijenjena Direktivom / /EU

30

(1.a)  
  Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

1.a

Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

(1.a)  
  Direktiva Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.).

1.a

Direktiva Vijeća 96/53/EZ od 25. srpnja 1996. o utvrđivanju najvećih dopuštenih dimenzija u unutarnjem i međunarodnom prometu te najveće dopuštene mase u međunarodnom prometu za određena cestovna vozila koja prometuju unutar Zajednice (SL L 235, 17.9.1996., str. 59.).

---

Četvrtak, 15. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/296 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/296

---

P8_TA(2018)0462

Prava i obveze putnika u željezničkom prometu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 363/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0548),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0324/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. siječnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. siječnja 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (2),

| — | uzimajući u obzir pismo od 24. srpnja 2017. koje je Odbor za pravna pitanja uputio Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 24. srpnja 2017. koje je Odbor za pravna pitanja uputio Odboru za promet i turizam u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0340/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0340/2018),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, Prijedlog Komisije ne sadrži suštinske promjene osim onih koje su kao takve u Prijedlogu navedene, te da se Prijedlog, što se tiče kodifikacije nepromijenjenih odredaba prethodnih akata i tih promjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 197, 8.6.2018., str. 66.

(2)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0237

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (preinaka)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Potreban je veći broj izmjena Uredbe (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
  kako bi se poboljšala zaštita putnika i potaknuo rast željezničkog prometa, uzimajući u obzir osobito članke 11., 12. i 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Uzimajući u obzir navedene izmjene te
  radi jasnoće tu

  Uredbu (EZ) br. 1371/2007 stoga
  bi uredbu trebalo preinačiti. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1)

Potreban je veći broj izmjena Uredbe (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (2).
  kako bi se poboljšala zaštita putnika i potaknuo rast željezničkog prometa, uzimajući u obzir osobito članke 11., 12. i 14. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Uzimajući u obzir navedene izmjene te
  radi jasnoće tu

  Uredbu (EZ) br. 1371/2007 stoga
  bi uredbu trebalo preinačiti. [Am. 1]

| (2) | U okviru zajedničke prometne politike važno je štititi korisnička prava putnika u željezničkom prometu i poboljšati kakvoću i učinkovitost putničkih usluga u željezničkom prijevozu kako bi se pomoglo povećanju udjela željezničkog prijevoza u odnosu na druge načine prijevoza. |
| --- | --- |

(2)

U okviru zajedničke prometne politike važno je štititi korisnička prava putnika u željezničkom prometu i poboljšati kakvoću i učinkovitost putničkih usluga u željezničkom prijevozu kako bi se pomoglo povećanju udjela željezničkog prijevoza u odnosu na druge načine prijevoza.

| (3) | Unatoč znatnom napretku u zaštiti potrošača u Uniji potrebna su daljnja poboljšanja u zaštiti prava putnika u željezničkom prijevozu
  , posebice u pogledu isplate naknada u slučaju kašnjenja, otkazivanja ili materijalne štete
  . [Am. 2] |
| --- | --- |

(3)

Unatoč znatnom napretku u zaštiti potrošača u Uniji potrebna su daljnja poboljšanja u zaštiti prava putnika u željezničkom prijevozu
  , posebice u pogledu isplate naknada u slučaju kašnjenja, otkazivanja ili materijalne štete
  . [Am. 2]

| (4) | Kako je putnik u željezničkom prijevozu slabija strana ugovora o prijevozu, u tom se smislu moraju štititi njegova prava. |
| --- | --- |

(4)

Kako je putnik u željezničkom prijevozu slabija strana ugovora o prijevozu, u tom se smislu moraju štititi njegova prava.

| (5) | Priznavanjem istih prava putnicima u željezničkom prijevozu na međunarodnim i domaćim putovanjima trebali bi se podignuti razina zaštite potrošača

  prava putnika
  u Uniji, osigurati jednaki uvjeti za željezničke prijevoznike

  posebno u pogledu njihova pristupa informacijama
  i zajamčiti jednaka razina prava putnika

  naknada u slučaju kašnjenja ili otkazivanja. Putnici bi trebali primiti najtočnije moguće informacije o svojim pravima
  . [Am. 3] |
| --- | --- |

(5)

Priznavanjem istih prava putnicima u željezničkom prijevozu na međunarodnim i domaćim putovanjima trebali bi se podignuti razina zaštite potrošača

  prava putnika
  u Uniji, osigurati jednaki uvjeti za željezničke prijevoznike

  posebno u pogledu njihova pristupa informacijama
  i zajamčiti jednaka razina prava putnika

  naknada u slučaju kašnjenja ili otkazivanja. Putnici bi trebali primiti najtočnije moguće informacije o svojim pravima
  . [Am. 3]

| (5a) | Ova Uredba ne bi trebala negativno utjecati na sposobnost država članica ili nadležnih tijela da utvrđuju socijalne cijene za usluge regulirane u skladu s obvezom pružanja javne usluge i za komercijalne usluge. [Am. 4] |
| --- | --- |

(5a)

Ova Uredba ne bi trebala negativno utjecati na sposobnost država članica ili nadležnih tijela da utvrđuju socijalne cijene za usluge regulirane u skladu s obvezom pružanja javne usluge i za komercijalne usluge. [Am. 4]

| (6) | Usluge gradskog, prigradskog i regionalnog željezničkog prijevoza putnika razlikuju se po svojoj naravi od prijevoza na dugim relacijama. Stoga bi države članice trebale moći izuzeti gradske, prigradske i regionalne usluge željezničkog prijevoza putnika koje nisu prekogranične usluge u Uniji od nekih odredbi o pravima putnika. [Am. 136] |
| --- | --- |

(6)

Usluge gradskog, prigradskog i regionalnog željezničkog prijevoza putnika razlikuju se po svojoj naravi od prijevoza na dugim relacijama. Stoga bi države članice trebale moći izuzeti gradske, prigradske i regionalne usluge željezničkog prijevoza putnika koje nisu prekogranične usluge u Uniji od nekih odredbi o pravima putnika. [Am. 136]

| (7) | Cilj je ove Uredbe poboljšanje usluga željezničkog prijevoza putnika u Uniji. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost odobravanja izuzeća za usluge u područjima u kojima se značajan dio usluge izvodi izvan Unije, uz uvjet da pri pružanju tih usluga na državnim područjima tih država članica u skladu s nacionalnim pravom osigurava primjerena razina prava putnika. |
| --- | --- |

(7)

Cilj je ove Uredbe poboljšanje usluga željezničkog prijevoza putnika u Uniji. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost odobravanja izuzeća za usluge u područjima u kojima se značajan dio usluge izvodi izvan Unije, uz uvjet da pri pružanju tih usluga na državnim područjima tih država članica u skladu s nacionalnim pravom osigurava primjerena razina prava putnika.

| (8) | Međutim, izuzeća se ne bi trebala odnositi na odredbe ove Uredbe čijom se primjenom osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću olakšava korištenje uslugama željezničkog prijevoza. Nadalje, izuzeća se ne bi trebala primjenjivati na prava onih koji žele kupiti karte za putovanje vlakom da to učine bez nepotrebnih poteškoća, niti na odredbe o obvezi željezničkih prijevoznika u odnosu na putnike i njihovu prtljagu, na zahtjev da željeznički prijevoznici budu odgovarajuće osigurani te na zahtjev da ti prijevoznici poduzimaju odgovarajuće mjere kojima se jamči osobna sigurnost putnika na kolodvorima i u vlakovima te na zahtjev da upravljaju rizikom.
  [Am. 6] |
| --- | --- |

(8)

Međutim, izuzeća se ne bi trebala odnositi na odredbe ove Uredbe čijom se primjenom osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću olakšava korištenje uslugama željezničkog prijevoza. Nadalje, izuzeća se ne bi trebala primjenjivati na prava onih koji žele kupiti karte za putovanje vlakom da to učine bez nepotrebnih poteškoća, niti na odredbe o obvezi željezničkih prijevoznika u odnosu na putnike i njihovu prtljagu, na zahtjev da željeznički prijevoznici budu odgovarajuće osigurani te na zahtjev da ti prijevoznici poduzimaju odgovarajuće mjere kojima se jamči osobna sigurnost putnika na kolodvorima i u vlakovima te na zahtjev da upravljaju rizikom.
  [Am. 6]

| (9) | Prava korisnika usluga u željezničkom prijevozu uključuju dobivanje informacija o usluzi, kako

  tim uslugama i povezanim pitanjima,
  prije tako

  , tijekom
  i tijekom

  nakon
  putovanja. Kadgod je to moguće, Željeznički prijevoznik i prodavač karata moraju

  trebali bi
  ove informacije dati unaprijed i što je prije moguće
  , unaprijed ili barem na početku putovanja
  . Te bi se informacije trebale pružiti u pristupačnim formatima osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću
  te bi trebale biti javno dostupne. Željeznički prijevoznici trebali bi pružati te informacije prodavačima karata i drugim željezničkim prijevoznicima koji prodaju svoje usluge
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(9)

Prava korisnika usluga u željezničkom prijevozu uključuju dobivanje informacija o usluzi, kako

  tim uslugama i povezanim pitanjima,
  prije tako

  , tijekom
  i tijekom

  nakon
  putovanja. Kadgod je to moguće, Željeznički prijevoznik i prodavač karata moraju

  trebali bi
  ove informacije dati unaprijed i što je prije moguće
  , unaprijed ili barem na početku putovanja
  . Te bi se informacije trebale pružiti u pristupačnim formatima osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću
  te bi trebale biti javno dostupne. Željeznički prijevoznici trebali bi pružati te informacije prodavačima karata i drugim željezničkim prijevoznicima koji prodaju svoje usluge
  . [Am. 7]

| (9a) | Pristup svim operativnim podacima i cijenama u stvarnom vremenu pod nediskriminirajućim i održivim uvjetima čini željeznički prijevoz pristupačnijim novim korisnicima i pruža im širi raspon putnih mogućnosti i tarifa koje mogu izabrati. Željeznički prijevoznici trebali bi prodavačima karata pružati svoje operativne i tarifne podatke u cilju olakšavanja željezničkog prometa. Potrebno je uložiti napore kako bi se putnicima omogućilo da rezerviraju jedinstvene karte i optimalna jednosmjerna putovanja željeznicom. [Am. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Pristup svim operativnim podacima i cijenama u stvarnom vremenu pod nediskriminirajućim i održivim uvjetima čini željeznički prijevoz pristupačnijim novim korisnicima i pruža im širi raspon putnih mogućnosti i tarifa koje mogu izabrati. Željeznički prijevoznici trebali bi prodavačima karata pružati svoje operativne i tarifne podatke u cilju olakšavanja željezničkog prometa. Potrebno je uložiti napore kako bi se putnicima omogućilo da rezerviraju jedinstvene karte i optimalna jednosmjerna putovanja željeznicom. [Am. 8]

| (9b) | Intenzivan multimodalni prijevoz putnika doprinijet će postizanju klimatskih ciljeva. Stoga bi željeznički prijevoznici također trebali oglašavati kombinacije koje uključuju druge načine prijevoza kako bi putnici bili upoznati s njima prije rezerviranja putovanja. [Am. 9] |
| --- | --- |

(9b)

Intenzivan multimodalni prijevoz putnika doprinijet će postizanju klimatskih ciljeva. Stoga bi željeznički prijevoznici također trebali oglašavati kombinacije koje uključuju druge načine prijevoza kako bi putnici bili upoznati s njima prije rezerviranja putovanja. [Am. 9]

| (9c) | Intenzivan multimodalni prijevoz putnika doprinijet će postizanju klimatskih ciljeva. Stoga bi željeznički prijevoznici također trebali oglašavati kombinacije koje uključuju druge načine prijevoza kako bi putnici bili upoznati s njima prije rezerviranja putovanja. [Am. 10] |
| --- | --- |

(9c)

Intenzivan multimodalni prijevoz putnika doprinijet će postizanju klimatskih ciljeva. Stoga bi željeznički prijevoznici također trebali oglašavati kombinacije koje uključuju druge načine prijevoza kako bi putnici bili upoznati s njima prije rezerviranja putovanja. [Am. 10]

| (10) | Detaljniji zahtjevi u vezi s pružanjem putničkih informacija utvrđeni su u tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI-jima) iz Uredbe Komisije (EU) br. 454/2011 (3). |
| --- | --- |

(10)

Detaljniji zahtjevi u vezi s pružanjem putničkih informacija utvrđeni su u tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI-jima) iz Uredbe Komisije (EU) br. 454/2011 (3).

| (11) | Osnaživanje prava putnika u željezničkom prometu mora se temeljiti na postojećem međunarodnom pravu, sadržanom u Dodatku A – Jedinstvena pravila Ugovora o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika i prtljage (CIV) Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom o izmjenama Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu od 3. lipnja 1999. (Protokol iz 1999.). Međutim, poželjno je da se područje primjene ove Uredbe proširi tako da se štite ne samo putnici u međunarodnom prijevozu, nego i putnici u domaćem prijevozu. Unija je pristupila COTIF-u 23. veljače 2013. |
| --- | --- |

(11)

Osnaživanje prava putnika u željezničkom prometu mora se temeljiti na postojećem međunarodnom pravu, sadržanom u Dodatku A – Jedinstvena pravila Ugovora o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika i prtljage (CIV) Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom o izmjenama Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu od 3. lipnja 1999. (Protokol iz 1999.). Međutim, poželjno je da se područje primjene ove Uredbe proširi tako da se štite ne samo putnici u međunarodnom prijevozu, nego i putnici u domaćem prijevozu. Unija je pristupila COTIF-u 23. veljače 2013.

| (12) | U kontekstu prodaje putničkih prijevoznih karata države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere za zabranu diskriminacije na osnovi državljanstva ili boravišta, neovisno o tome je li predmetni putnik trajno ili privremeno u drugoj državi članici. Tim bi mjerama trebalo obuhvatiti sve prikrivene oblike diskriminacije koji bi mogli imati isti učinak kao i primjena drugih mjerila poput boravišta, fizičke ili digitalne lokacije. U svjetlu razvoja internetskih platformi za prodaju putničkih prijevoznih karata države članice trebale bi posvetiti posebnu pažnju sprečavanju diskriminacije pri pristupu internetskim platformama ili kupovanju karata. Međutim, prijevozni programi sa socijalnim cijenama ne bi trebali biti automatski isključeni ako su razmjerni i ne ovise o državljanstvu predmetne osobe. [Am. 11] |
| --- | --- |

(12)

U kontekstu prodaje putničkih prijevoznih karata države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere za zabranu diskriminacije na osnovi državljanstva ili boravišta, neovisno o tome je li predmetni putnik trajno ili privremeno u drugoj državi članici. Tim bi mjerama trebalo obuhvatiti sve prikrivene oblike diskriminacije koji bi mogli imati isti učinak kao i primjena drugih mjerila poput boravišta, fizičke ili digitalne lokacije. U svjetlu razvoja internetskih platformi za prodaju putničkih prijevoznih karata države članice trebale bi posvetiti posebnu pažnju sprečavanju diskriminacije pri pristupu internetskim platformama ili kupovanju karata. Međutim, prijevozni programi sa socijalnim cijenama ne bi trebali biti automatski isključeni ako su razmjerni i ne ovise o državljanstvu predmetne osobe. [Am. 11]

| (13) | Sve veća popularnost biciklizma diljem Unije utječe na opću mobilnost i turizam. Povećanjem udjela željeznice i bicikala u ukupnom prijevozu smanjuje se utjecaj prometa na okoliš. Stoga bi željeznički prijevoznici trebali olakšati kombinaciju putovanja biciklom i željeznicom koliko je god to moguće, posebice dopuštanjem prijevoza bicikala vlakom

  a posebno bi trebali omogućiti dostatan broj stalaka za bicikle za prijevoz sastavljenih bicikala u područjima namijenjenima toj svrsi u svim vrstama putničkih vlakova, uključujući vlakove velikih brzina, vlakove koji prelaze velike udaljenosti, prekogranične i lokalne vlakove. Putnici bi trebali biti obaviješteni o prostoru namijenjenom biciklima. Ti bi se uvjeti trebali primjenjivati na sve željezničke prijevoznike ... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  . [Am. 12] |
| --- | --- |

(13)

Sve veća popularnost biciklizma diljem Unije utječe na opću mobilnost i turizam. Povećanjem udjela željeznice i bicikala u ukupnom prijevozu smanjuje se utjecaj prometa na okoliš. Stoga bi željeznički prijevoznici trebali olakšati kombinaciju putovanja biciklom i željeznicom koliko je god to moguće, posebice dopuštanjem prijevoza bicikala vlakom

  a posebno bi trebali omogućiti dostatan broj stalaka za bicikle za prijevoz sastavljenih bicikala u područjima namijenjenima toj svrsi u svim vrstama putničkih vlakova, uključujući vlakove velikih brzina, vlakove koji prelaze velike udaljenosti, prekogranične i lokalne vlakove. Putnici bi trebali biti obaviješteni o prostoru namijenjenom biciklima. Ti bi se uvjeti trebali primjenjivati na sve željezničke prijevoznike ... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  . [Am. 12]

| (14) | Željeznički prijevoznici trebali bi olakšati prijelaz putnika u željezničkom prijevozu od jednog prijevoznika do drugog, izdavanjem jedinstvenih karata, uvijek kada je to moguće. [Am. 13] |
| --- | --- |

(14)

Željeznički prijevoznici trebali bi olakšati prijelaz putnika u željezničkom prijevozu od jednog prijevoznika do drugog, izdavanjem jedinstvenih karata, uvijek kada je to moguće. [Am. 13]

| (15) | U svjetlu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom te kako bi se osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću pružile mogućnosti željezničkog prijevoza usporedive s mogućnostima za druge građane, trebalo bi odrediti pravila o nediskriminaciji i pomoći tijekom putovanja. Osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću, bilo radi invalidnosti, dobi ili bilo kojeg drugog razloga, imaju, kao i svi ostali građani, ista prava slobode kretanja i nediskriminacije. Među ostalim, posebnu pažnju treba posvetiti pružanju
  dostupnih
  informacija osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću u vezi s dostupnošću željezničkih usluga, uvjetima pristupa željezničkim vozilima i njihovom opremom. Kako bi se putnicima s oštećenjem osjetila pružile najbolje informacije o kašnjenjima, treba koristiti
  prikladne
  vizualne i zvučne sustave
  koje oni mogu razumjeti
  . Osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću trebalo bi omogućiti kupnju voznih karata u vlaku, bez dodatne naknade. Osoblje bi trebalo biti primjereno osposobljeno za izlaženje u susret potrebama osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, posebno pri pružanju pomoći. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti prijevoza, takvim bi osobama trebalo pružiti
  besplatnu
  pomoć na kolodvorima

  pri ukrcaju
  i u vlakovima u svako doba kad vlakovi prometuju, a ne samo u određeno doba dana

  iskrcaju
  . [Am. 14] |
| --- | --- |

(15)

U svjetlu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom te kako bi se osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću pružile mogućnosti željezničkog prijevoza usporedive s mogućnostima za druge građane, trebalo bi odrediti pravila o nediskriminaciji i pomoći tijekom putovanja. Osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću, bilo radi invalidnosti, dobi ili bilo kojeg drugog razloga, imaju, kao i svi ostali građani, ista prava slobode kretanja i nediskriminacije. Među ostalim, posebnu pažnju treba posvetiti pružanju
  dostupnih
  informacija osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću u vezi s dostupnošću željezničkih usluga, uvjetima pristupa željezničkim vozilima i njihovom opremom. Kako bi se putnicima s oštećenjem osjetila pružile najbolje informacije o kašnjenjima, treba koristiti
  prikladne
  vizualne i zvučne sustave
  koje oni mogu razumjeti
  . Osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću trebalo bi omogućiti kupnju voznih karata u vlaku, bez dodatne naknade. Osoblje bi trebalo biti primjereno osposobljeno za izlaženje u susret potrebama osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, posebno pri pružanju pomoći. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti prijevoza, takvim bi osobama trebalo pružiti
  besplatnu
  pomoć na kolodvorima

  pri ukrcaju
  i u vlakovima u svako doba kad vlakovi prometuju, a ne samo u određeno doba dana

  iskrcaju
  . [Am. 14]

| (15a) | Ako na željezničkoj postaji nema dostupnih automata za prodaju karata, osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću trebale bi moći kupiti kartu u vlaku. [Am. 15] |
| --- | --- |

(15a)

Ako na željezničkoj postaji nema dostupnih automata za prodaju karata, osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću trebale bi moći kupiti kartu u vlaku. [Am. 15]

| (16) | Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora trebali bi uvažavati potrebe osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, u skladu s TSI-jem za osobe sa smanjenom pokretljivošću

  Uredbom Komisije (EU) br. 1300/2014 (TSI)
   (4)

  i Direktivom XXX kada one dopunjuju tehničke specifikacije za interoperabilnost (TSI)
  . Uz to, u skladu s pravilima Unije o javnoj nabavi, osobito s Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), sve zgrade i željeznička vozila trebalo bi učiniti dostupnima, postupnim odstranjivanjem fizičkih i funkcionalnih prepreka pri nabavi novog materijala ili pri izvođenju građevinskih radova ili većih obnova. [Am. 16] |
| --- | --- |

(16)

Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora trebali bi uvažavati potrebe osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, u skladu s TSI-jem za osobe sa smanjenom pokretljivošću

  Uredbom Komisije (EU) br. 1300/2014 (TSI)
   (4)

  i Direktivom XXX kada one dopunjuju tehničke specifikacije za interoperabilnost (TSI)
  . Uz to, u skladu s pravilima Unije o javnoj nabavi, osobito s Direktivom 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), sve zgrade i željeznička vozila trebalo bi učiniti dostupnima, postupnim odstranjivanjem fizičkih i funkcionalnih prepreka pri nabavi novog materijala ili pri izvođenju građevinskih radova ili većih obnova. [Am. 16]

| (17) | Poželjno je da se ovom Uredbom uvede sustav naknade za putnike u slučaju kašnjenja povezan s odgovornošću željezničkog prijevoznika, i da se temelji na istoj osnovi kao međunarodni sustav predviđen COTIF-om, a posebno njegovim Jedinstvenim pravilima CIV-a koja se odnose na prava putnika.
  Trebalo bi omogućiti povrat cjelokupnog iznosa kupljenih karata.
  U slučaju kašnjenja usluge prijevoza putnika, željeznički prijevoznici trebali bi putnicima pružiti naknadu na osnovi postotka cijene karte
  od najviše 100 %
  . [Am. 17] |
| --- | --- |

(17)

Poželjno je da se ovom Uredbom uvede sustav naknade za putnike u slučaju kašnjenja povezan s odgovornošću željezničkog prijevoznika, i da se temelji na istoj osnovi kao međunarodni sustav predviđen COTIF-om, a posebno njegovim Jedinstvenim pravilima CIV-a koja se odnose na prava putnika.
  Trebalo bi omogućiti povrat cjelokupnog iznosa kupljenih karata.
  U slučaju kašnjenja usluge prijevoza putnika, željeznički prijevoznici trebali bi putnicima pružiti naknadu na osnovi postotka cijene karte
  od najviše 100 %
  . [Am. 17]

| (18) | Željeznički se prijevoznici moraju osigurati ili naći jednakovrijedno rješenje za svoju odgovornost prema putnicima u željezničkom prijevozu u slučaju nesreće. Ako države članice odrede najveći iznos odštete za slučaj smrti ili osobne povrede putnika, taj iznos trebao bi biti barem jednak onom utvrđenom u Jedinstvenim pravilima CIV-a.
  Države članice trebale bi imati mogućnost da u bilo kojem trenutku povećaju iznos odštete u slučaju smrti ili osobne povrede putnika. [Am. 18] |
| --- | --- |

(18)

Željeznički se prijevoznici moraju osigurati ili naći jednakovrijedno rješenje za svoju odgovornost prema putnicima u željezničkom prijevozu u slučaju nesreće. Ako države članice odrede najveći iznos odštete za slučaj smrti ili osobne povrede putnika, taj iznos trebao bi biti barem jednak onom utvrđenom u Jedinstvenim pravilima CIV-a.
  Države članice trebale bi imati mogućnost da u bilo kojem trenutku povećaju iznos odštete u slučaju smrti ili osobne povrede putnika. [Am. 18]

| (19) | Povećavanje prava na naknadu i pomoć u slučaju kašnjenja, propuštene veze ili otkazivanja usluge, trebalo bi rezultirati većim poticajima na tržištu željezničkog prijevoza putnika, u korist putnika. |
| --- | --- |

(19)

Povećavanje prava na naknadu i pomoć u slučaju kašnjenja, propuštene veze ili otkazivanja usluge, trebalo bi rezultirati većim poticajima na tržištu željezničkog prijevoza putnika, u korist putnika.

| (20) | U slučaju kašnjenja putnicima bi trebalo omogućiti nastavak istog putovanja ili preusmjereno putovanje pod usporedivim uvjetima prijevoza. U tim slučajevima trebalo bi
  prije svega
  uzeti u obzir potrebe osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću
  te pružiti odgovarajuće informacije
  . [Am. 19] |
| --- | --- |

(20)

U slučaju kašnjenja putnicima bi trebalo omogućiti nastavak istog putovanja ili preusmjereno putovanje pod usporedivim uvjetima prijevoza. U tim slučajevima trebalo bi
  prije svega
  uzeti u obzir potrebe osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću
  te pružiti odgovarajuće informacije
  . [Am. 19]

| (20a) | Prilikom rezervacije pod tumačenjem putovanja ili kombiniranog putovanja trebalo bi podrazumijevati sve situacije s realističnim ili primjenjivim minimalnim vremenima povezivanja, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike kao što su veličina i lokacija predmetnih postaja i platformi. [Am. 137] |
| --- | --- |

(20a)

Prilikom rezervacije pod tumačenjem putovanja ili kombiniranog putovanja trebalo bi podrazumijevati sve situacije s realističnim ili primjenjivim minimalnim vremenima povezivanja, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike kao što su veličina i lokacija predmetnih postaja i platformi. [Am. 137]

| (21) | Međutim, željeznički prijevoznik ne bi trebao biti obvezan isplatiti naknadu ako može dokazati da je kašnjenje uzrokovano teškim vremenskim uvjetima ili velikim prirodnim katastrofama koje ugrožavaju sigurno obavljanje usluge. Svaki takav događaj trebao bi imati obilježja izvanredne prirodne katastrofe, različite od uobičajenih sezonskih vremenskih uvjeta kao što su jesenske oluje ili redovne poplave u gradskim područjima uzrokovane plimom ili topljenjem snijega. Željeznički prijevoznici trebali bi dokazati da nisu mogli predvidjeti niti spriječiti kašnjenje čak i uz poduzimanje svih razumnih mjera.
  [Am. 20] |
| --- | --- |

(21)

Međutim, željeznički prijevoznik ne bi trebao biti obvezan isplatiti naknadu ako može dokazati da je kašnjenje uzrokovano teškim vremenskim uvjetima ili velikim prirodnim katastrofama koje ugrožavaju sigurno obavljanje usluge. Svaki takav događaj trebao bi imati obilježja izvanredne prirodne katastrofe, različite od uobičajenih sezonskih vremenskih uvjeta kao što su jesenske oluje ili redovne poplave u gradskim područjima uzrokovane plimom ili topljenjem snijega. Željeznički prijevoznici trebali bi dokazati da nisu mogli predvidjeti niti spriječiti kašnjenje čak i uz poduzimanje svih razumnih mjera.
  [Am. 20]

| (22) | U suradnji s upraviteljima infrastrukture i željezničkim prijevoznicima upravitelji kolodvora trebali bi pripremiti
  i objaviti
  planove za izvanredne situacije kako bi smanjili utjecaj velikih poremećaja tako da se putnicima koji čekaju pruže odgovarajuće informacije i skrb. [Am. 21] |
| --- | --- |

(22)

U suradnji s upraviteljima infrastrukture i željezničkim prijevoznicima upravitelji kolodvora trebali bi pripremiti
  i objaviti
  planove za izvanredne situacije kako bi smanjili utjecaj velikih poremećaja tako da se putnicima koji čekaju pruže odgovarajuće informacije i skrb. [Am. 21]

| (23) | Ovom se Uredbom ne bi trebalo ograničavati prava željezničkih prijevoznika
  , prodavača karata, upravitelja željezničkog kolodvora ili upravitelja infrastrukture
  da
  po potrebi
  zahtijevaju naknadu od bilo koje osobe, uključujući treće osobe,
  za ispunjenje svojih obveza
  u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom

  ovom Uredbom
  . [Am. 22] |
| --- | --- |

(23)

Ovom se Uredbom ne bi trebalo ograničavati prava željezničkih prijevoznika
  , prodavača karata, upravitelja željezničkog kolodvora ili upravitelja infrastrukture
  da
  po potrebi
  zahtijevaju naknadu od bilo koje osobe, uključujući treće osobe,
  za ispunjenje svojih obveza
  u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom

  ovom Uredbom
  . [Am. 22]

| (24) | Kada država članica željezničkim prijevoznicima odobri izuzeće od odredaba ove Uredbe, ona bi trebala, uz savjetovanje s organizacijama koje zastupaju putnike, poticati te prijevoznike da uvedu mjere za naknadu i pomoć u slučaju većih smetnji usluge željezničkog prijevoza putnika. |
| --- | --- |

(24)

Kada država članica željezničkim prijevoznicima odobri izuzeće od odredaba ove Uredbe, ona bi trebala, uz savjetovanje s organizacijama koje zastupaju putnike, poticati te prijevoznike da uvedu mjere za naknadu i pomoć u slučaju većih smetnji usluge željezničkog prijevoza putnika.

| (25) | Također je poželjno da se žrtve nesreće i njihovi uzdržavanici rasterete od kratkoročnih financijskih briga u razdoblju neposredno nakon nesreće. |
| --- | --- |

(25)

Također je poželjno da se žrtve nesreće i njihovi uzdržavanici rasterete od kratkoročnih financijskih briga u razdoblju neposredno nakon nesreće.

| (26) | U interesu je putnika u željezničkom prijevozu da se u dogovoru s tijelima javne vlasti poduzimaju odgovarajuće mjere kojima se jamči njihova osobna sigurnost na kolodvorima i u vlakovima. |
| --- | --- |

(26)

U interesu je putnika u željezničkom prijevozu da se u dogovoru s tijelima javne vlasti poduzimaju odgovarajuće mjere kojima se jamči njihova osobna sigurnost na kolodvorima i u vlakovima.

| (27) | Putnici u željezničkom prijevozu trebali bi imati mogućnost da bilo kojem uključenom željezničkom prijevozniku
  , prodavaču karata, upravitelju željezničkog kolodvora ili infrastrukture
  ulože pritužbu u vezi s pravima i obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe, te pravo na odgovor u razumnom roku. [Am. 23] |
| --- | --- |

(27)

Putnici u željezničkom prijevozu trebali bi imati mogućnost da bilo kojem uključenom željezničkom prijevozniku
  , prodavaču karata, upravitelju željezničkog kolodvora ili infrastrukture
  ulože pritužbu u vezi s pravima i obvezama koje proizlaze iz ove Uredbe, te pravo na odgovor u razumnom roku. [Am. 23]

| (28) | Željeznički bi prijevoznici i upravitelji kolodvora trebali definirati, objaviti, upravljati i nadzirati standarde kakvoće za usluge željezničkog prijevoza putnika
  , uključujući one za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću
  . [Am. 24] |
| --- | --- |

(28)

Željeznički bi prijevoznici i upravitelji kolodvora trebali definirati, objaviti, upravljati i nadzirati standarde kakvoće za usluge željezničkog prijevoza putnika
  , uključujući one za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću
  . [Am. 24]

| (29) | Kako bi osigurale visoku razinu zaštite prava potrošača u željezničkom prijevozu, države članice trebale bi imenovati nacionalna provedbena tijela radi pažljivog praćenja i provedbe ove Uredbe na nacionalnoj razini. Ta bi tijela trebala imati na raspolaganju niz različitih provedbenih mjera
  te bi trebala moći putnicima dati mogućnost obvezujućeg alternativnog rješavanja sporova, u skladu s Direktivom 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (6). Putnici bi se trebali moći žaliti tim tijelima na navodna kršenja ove Uredbe
  te bi se trebali moći koristiti internetskim rješavanjem sporova utvrđenim na temelju Uredbe (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (7)

  ako je tako dogovoreno. Također je potrebno omogućiti da pritužbe mogu podnositi organizacije koje predstavljaju skupine putnika
  . Kako bi se osiguralo zadovoljavajuće postupanje s tim pritužbama, ta bi tijela trebala surađivati
  , a ova bi se Uredba i dalje trebala navoditi u Prilogu Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 2017/2394
   (8)

  . Svake godine nacionalna provedbena tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju izvješća sa statističkim podacima u kojima navode broj i vrstu pritužbi koje su zaprimili navodeći pojedinosti ishoda svojih provedbenih mjera. Osim toga, ta bi se izvješća trebala staviti na raspolaganje na internetskoj stranici Agencije Europske unije za željeznice
  . [Am. 25] |
| --- | --- |

(29)

Kako bi osigurale visoku razinu zaštite prava potrošača u željezničkom prijevozu, države članice trebale bi imenovati nacionalna provedbena tijela radi pažljivog praćenja i provedbe ove Uredbe na nacionalnoj razini. Ta bi tijela trebala imati na raspolaganju niz različitih provedbenih mjera
  te bi trebala moći putnicima dati mogućnost obvezujućeg alternativnog rješavanja sporova, u skladu s Direktivom 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća
   (6). Putnici bi se trebali moći žaliti tim tijelima na navodna kršenja ove Uredbe
  te bi se trebali moći koristiti internetskim rješavanjem sporova utvrđenim na temelju Uredbe (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
   (7)

  ako je tako dogovoreno. Također je potrebno omogućiti da pritužbe mogu podnositi organizacije koje predstavljaju skupine putnika
  . Kako bi se osiguralo zadovoljavajuće postupanje s tim pritužbama, ta bi tijela trebala surađivati
  , a ova bi se Uredba i dalje trebala navoditi u Prilogu Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 2017/2394
   (8)

  . Svake godine nacionalna provedbena tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju izvješća sa statističkim podacima u kojima navode broj i vrstu pritužbi koje su zaprimili navodeći pojedinosti ishoda svojih provedbenih mjera. Osim toga, ta bi se izvješća trebala staviti na raspolaganje na internetskoj stranici Agencije Europske unije za željeznice
  . [Am. 25]

| (30) | Obrada osobnih podataka trebala bi se obavljati u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, posebice s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9). |
| --- | --- |

(30)

Obrada osobnih podataka trebala bi se obavljati u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, posebice s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (9).

| (31) | Države članice bi trebale utvrditi sankcije za kršenje ove Uredbe te osigurati da se te sankcije primjenjuju. Sankcije, koje mogu uključivati plaćanje naknade predmetnoj osobi, moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće
  , a trebale bi uključivati, ali ne biti ograničene na, minimalnu novčanu kaznu ili postotak godišnjeg prometa predmetnog prijevoznika ili organizacije, ovisno o tome što je više
  . [Am. 26] |
| --- | --- |

(31)

Države članice bi trebale utvrditi sankcije za kršenje ove Uredbe te osigurati da se te sankcije primjenjuju. Sankcije, koje mogu uključivati plaćanje naknade predmetnoj osobi, moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće
  , a trebale bi uključivati, ali ne biti ograničene na, minimalnu novčanu kaznu ili postotak godišnjeg prometa predmetnog prijevoznika ili organizacije, ovisno o tome što je više
  . [Am. 26]

| (32) | Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe, to jest razvoj željeznica Unije i uvođenje prava putnika, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(32)

Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe, to jest razvoj željeznica Unije i uvođenje prava putnika, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (33) | Kako bi se osigurala visoka razina zaštite prava putnika, Komisiji bi u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata o izmjeni priloga I., II. i III. u vezi s Jedinstvenim pravilima CIV-a, minimalnim informacijama koje trebaju pružiti željeznički prijevoznici i prodavači karata i minimalnim standardima kakvoće usluge te za prilagođavanje novčanih iznosa iz ove Uredbe kretanju inflacije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (10) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se osigurala visoka razina zaštite prava putnika, Komisiji bi u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata o izmjeni priloga I., II. i III. u vezi s Jedinstvenim pravilima CIV-a, minimalnim informacijama koje trebaju pružiti željeznički prijevoznici i prodavači karata i minimalnim standardima kakvoće usluge te za prilagođavanje novčanih iznosa iz ove Uredbe kretanju inflacije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (10) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (33a) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje standardiziranog obrasca Unije za pritužbe kojim bi se putnici mogli koristiti za podnošenje zahtjeva za naknadu u skladu s ovom Uredbom. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)
  . [Am. 27] |
| --- | --- |

(33a)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje standardiziranog obrasca Unije za pritužbe kojim bi se putnici mogli koristiti za podnošenje zahtjeva za naknadu u skladu s ovom Uredbom. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
   (11)
  . [Am. 27]

| (34) | Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezini članci 21., 26., 38. i 47., koji se odnose na zabranu svakog oblika diskriminacije, integraciju osoba s invaliditetom, visoku razinu zaštite potrošača odnosno na pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje. Sudovi država članica moraju primjenjivati ovu Uredbu u skladu s tim pravima i načelima, |
| --- | --- |

(34)

Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebice njezini članci 21., 26., 38. i 47., koji se odnose na zabranu svakog oblika diskriminacije, integraciju osoba s invaliditetom, visoku razinu zaštite potrošača odnosno na pravo na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje. Sudovi država članica moraju primjenjivati ovu Uredbu u skladu s tim pravima i načelima,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet
  i ciljevi [Am. 28]

Ovom se Uredbom utvrđuju pravila primjenjiva na željeznički prijevoz
  kako bi se pružila učinkovita zaštita putnika i potaknula putovanja vlakom
  u pogledu sljedećeg: [Am. 29]

| (a) | nediskriminacije među putnicima u pogledu uvjeta prijevoza
  i kupovanja karata
  ; [Am. 30] |
| --- | --- |

(a)

nediskriminacije među putnicima u pogledu uvjeta prijevoza
  i kupovanja karata
  ; [Am. 30]

| (b) | odgovornosti željezničkih prijevoznika i njihove obveze u pogledu osiguranja putnika i njihove prtljage; |
| --- | --- |

(b)

odgovornosti željezničkih prijevoznika i njihove obveze u pogledu osiguranja putnika i njihove prtljage;

| (c) | prava putnika u slučaju nesreća sa smrtnim ishodom ili osobnom povredom ili gubitkom ili oštećenjem prtljage, koje se dogode pri korištenju uslugama željezničkog prijevoza; |
| --- | --- |

(c)

prava putnika u slučaju nesreća sa smrtnim ishodom ili osobnom povredom ili gubitkom ili oštećenjem prtljage, koje se dogode pri korištenju uslugama željezničkog prijevoza;

| (d) | prava putnika
  i naknade za putnike
  u slučaju
  smetnji kao što su
  kašnjenja ili otkazivanja; [Am. 31] |
| --- | --- |

(d)

prava putnika
  i naknade za putnike
  u slučaju
  smetnji kao što su
  kašnjenja ili otkazivanja; [Am. 31]

| (e) | minimalnih
  , točnih i pravovremenih
  informacija koje
  putnicima
  treba pružiti putnicima

  u pristupačnom obliku, uključujući o sklapanju prijevoznih ugovora i izdavanju karata
  ; [Am. 32] |
| --- | --- |

(e)

minimalnih
  , točnih i pravovremenih
  informacija koje
  putnicima
  treba pružiti putnicima

  u pristupačnom obliku, uključujući o sklapanju prijevoznih ugovora i izdavanju karata
  ; [Am. 32]

| (f) | nediskriminacije osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću i obvezne pomoći tim osobama
  za koju je zaduženo stručno osoblje
  ; [Am. 33] |
| --- | --- |

(f)

nediskriminacije osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću i obvezne pomoći tim osobama
  za koju je zaduženo stručno osoblje
  ; [Am. 33]

| (g) | definicije i nadzora standarda kakvoće usluga te upravljanja rizicima za osobnu sigurnost putnika; |
| --- | --- |

(g)

definicije i nadzora standarda kakvoće usluga te upravljanja rizicima za osobnu sigurnost putnika;

| (h) | rješavanja

  odgovarajućih postupaka za podnošenje i rješavanje
  pritužbi; [Am. 34] |
| --- | --- |

(h)

rješavanja

  odgovarajućih postupaka za podnošenje i rješavanje
  pritužbi; [Am. 34]

| (i) | općih pravila za provedbu. |
| --- | --- |

(i)

općih pravila za provedbu.

Članak 2.

Područje primjene

1.   Ova se Uredba primjenjuje na sva domaća i međunarodna putovanja i usluge željezničkog prijevoza u cijeloj Uniji, koje pruža jedno ili više željezničkih prijevoznika koji imaju dozvolu za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu u skladu s Direktivom 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (12).

2.   Podložno stavku 4., države članice mogu iz primjene ove Uredbe izuzeti sljedeće usluge:

| (a) | gradske, prigradske i regionalne usluge željezničkog prijevoza putnika iz Direktive 2012/34/EU, osim prekograničnih usluga unutar Unije; [Am. 138] |
| --- | --- |

(a)

gradske, prigradske i regionalne usluge željezničkog prijevoza putnika iz Direktive 2012/34/EU, osim prekograničnih usluga unutar Unije; [Am. 138]

| (b) | međunarodne usluge željezničkog prijevoza putnika čiji se znatan dio, uključujući barem jedno stajanje na kolodvoru prema voznom redu, obavlja izvan Unije, uz uvjet da su prava putnika primjereno zaštićena u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom na državnom području države članice koja je odobrila izuzeće.
  ; [Am. 36] |
| --- | --- |

(b)

međunarodne usluge željezničkog prijevoza putnika čiji se znatan dio, uključujući barem jedno stajanje na kolodvoru prema voznom redu, obavlja izvan Unije, uz uvjet da su prava putnika primjereno zaštićena u skladu s mjerodavnim nacionalnim pravom na državnom području države članice koja je odobrila izuzeće.
  ; [Am. 36]

| (ba) | usluge domaćeg željezničkog prijevoza u slučajevima u kojima takvo izuzeće dodjeljuje država članica u skladu s Uredbom (EZ) br. 1371/2007 u razdoblju od najviše 12 mjeseci nakon ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 37] |
| --- | --- |

(ba)

usluge domaćeg željezničkog prijevoza u slučajevima u kojima takvo izuzeće dodjeljuje država članica u skladu s Uredbom (EZ) br. 1371/2007 u razdoblju od najviše 12 mjeseci nakon ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. [Am. 37]

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o izuzećima koja su odobrile na temelju stavka 2. točaka (a) i, (b) te o primjerenosti svojeg nacionalnog prava na svojem državnom području za potrebe stavka 2. točke

  i
  (b

  ba
  ). [Am. 38]

4.   Članci 5., 10

  6
  ., 11. i 25

  , 12., 17
  . i poglavlje V. primjenjuju se na sve usluge željezničkog prijevoza putnika iz stavka 1., uključujući one usluge izuzete u skladu sa stavkom 2. točkama

  točkom
  (a) i (b). [Am. 39]

4.a
     
  Ova se Uredba ne primjenjuje na usluge koje se obavljaju strogo zbog svog povijesnog značaja. [Am. 40]

Članak 3.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| (1) | „željeznički prijevoznik” znači željeznički prijevoznik kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/34/EU; |
| --- | --- |

(1)

„željeznički prijevoznik” znači željeznički prijevoznik kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2012/34/EU;

| (1a | ) „prijevoznik” znači ugovorom utvrđen željeznički prijevoznik s kojim je putnik sklopio ugovor o prijevozu ili niz uzastopnih željezničkih prijevoznika koji imaju obvezu na temelju tog ugovora; [Am. 41] |
| --- | --- |

(1a

) „prijevoznik” znači ugovorom utvrđen željeznički prijevoznik s kojim je putnik sklopio ugovor o prijevozu ili niz uzastopnih željezničkih prijevoznika koji imaju obvezu na temelju tog ugovora; [Am. 41]

| (1b) | „zamjenski prijevoznik” znači željeznički prijevoznik koji nije sklopio ugovor o prijevozu s putnikom, ali kojem željeznički prijevoznik koji je ugovorna stranka u tom ugovoru povjerava, u cijelosti ili djelomično, izvođenje prijevoza željeznicom; [Am. 42] |
| --- | --- |

(1b)

„zamjenski prijevoznik” znači željeznički prijevoznik koji nije sklopio ugovor o prijevozu s putnikom, ali kojem željeznički prijevoznik koji je ugovorna stranka u tom ugovoru povjerava, u cijelosti ili djelomično, izvođenje prijevoza željeznicom; [Am. 42]

| (2) | „upravitelj infrastrukture” znači upravitelj infrastrukture kako je definirano u članku 3. Direktive 2012/34/EU; |
| --- | --- |

(2)

„upravitelj infrastrukture” znači upravitelj infrastrukture kako je definirano u članku 3. Direktive 2012/34/EU;

| (3) | „upravitelj kolodvora” znači organizacijsko tijelo u državi članici koje je odgovorno za upravljanje željezničkim kolodvorom i koji može biti upravitelj infrastrukture; |
| --- | --- |

(3)

„upravitelj kolodvora” znači organizacijsko tijelo u državi članici koje je odgovorno za upravljanje željezničkim kolodvorom i koji može biti upravitelj infrastrukture;

| (4) | „organizator putovanja” znači organizator ili prodavatelj, osim željezničkog prijevoznika, u smislu članka 3. točaka

  točke
  8. i 9. Direktive (EU) 2015/2302 Europskog parlamenta i Vijeća (13); [Am. 43] |
| --- | --- |

(4)

„organizator putovanja” znači organizator ili prodavatelj, osim željezničkog prijevoznika, u smislu članka 3. točaka

  točke
  8. i 9. Direktive (EU) 2015/2302 Europskog parlamenta i Vijeća (13); [Am. 43]

| (5) | „prodavač karata” znači bilo koji trgovac na malo koji se bavi uslugama željezničkog prijevoza, koji sklapa ugovore o prijevozu i prodaje karte
  , zasebne karte i jedinstvene karte
  u ime
  jednog
  željezničkog prijevoznika
  ili više njih
  ili za svoj vlastiti račun; [Am. 44] |
| --- | --- |

(5)

„prodavač karata” znači bilo koji trgovac na malo koji se bavi uslugama željezničkog prijevoza, koji sklapa ugovore o prijevozu i prodaje karte
  , zasebne karte i jedinstvene karte
  u ime
  jednog
  željezničkog prijevoznika
  ili više njih
  ili za svoj vlastiti račun; [Am. 44]

| (5a) | „distributer” znači trgovac na malo koji se bavi uslugama željezničkog prijevoza i koji prodaje karte u ime željezničkog prijevoznika i koji nema nikakvu obvezu iz ugovora sklopljenog između putnika i željezničkog prijevoznika; [Am. 45] |
| --- | --- |

(5a)

„distributer” znači trgovac na malo koji se bavi uslugama željezničkog prijevoza i koji prodaje karte u ime željezničkog prijevoznika i koji nema nikakvu obvezu iz ugovora sklopljenog između putnika i željezničkog prijevoznika; [Am. 45]

| (6) | „ugovor o prijevozu” znači ugovor o prijevozu, naplatan ili besplatan, između željezničkog prijevoznika ili prodavača karata i putnika o pružanju jedne ili više prijevoznih usluga; [Am. 46] |
| --- | --- |

(6)

„ugovor o prijevozu” znači ugovor o prijevozu, naplatan ili besplatan, između željezničkog prijevoznika ili prodavača karata i putnika o pružanju jedne ili više prijevoznih usluga; [Am. 46]

| (6a) | „karta” znači valjani dokaz na temelju kojeg putnik ima pravo na željeznički prijevoz, bez obzira na njegov oblik, npr. na papiru, e-karta, pametna karta, putna karta; [Am. 47] |
| --- | --- |

(6a)

„karta” znači valjani dokaz na temelju kojeg putnik ima pravo na željeznički prijevoz, bez obzira na njegov oblik, npr. na papiru, e-karta, pametna karta, putna karta; [Am. 47]

| (6b) | „kombinirano putovanje” znači jedna ili više karata koje predstavljaju više ugovora o prijevozu za uzastopne željezničke usluge koje izvodi jedan ili više željezničkih prijevoznika; [Am. 48] |
| --- | --- |

(6b)

„kombinirano putovanje” znači jedna ili više karata koje predstavljaju više ugovora o prijevozu za uzastopne željezničke usluge koje izvodi jedan ili više željezničkih prijevoznika; [Am. 48]

| (7) | „rezervacija” znači ovlaštenje u papirnatom ili u elektroničkom obliku, kojim se daje pravo na prijevoz na temelju prethodno potvrđenog personaliziranog sporazuma o prijevozu; |
| --- | --- |

(7)

„rezervacija” znači ovlaštenje u papirnatom ili u elektroničkom obliku, kojim se daje pravo na prijevoz na temelju prethodno potvrđenog personaliziranog sporazuma o prijevozu;

| (8) | „jedinstvena karta” znači jedna
  karta
  ili više karata

  zasebne karte
  koje predstavljaju jedinstveni ugovor

  jedan ili nekoliko ugovora
  o prijevozu za uzastopne željezničke usluge koje izvodi jedan ili više željezničkih prijevoznika
  , kupljene od istog prodavača karata, organizatora putovanja ili željezničkog prijevoznika, koje su dio putovanja od početka do kraja
  ; [Am. 49] |
| --- | --- |

(8)

„jedinstvena karta” znači jedna
  karta
  ili više karata

  zasebne karte
  koje predstavljaju jedinstveni ugovor

  jedan ili nekoliko ugovora
  o prijevozu za uzastopne željezničke usluge koje izvodi jedan ili više željezničkih prijevoznika
  , kupljene od istog prodavača karata, organizatora putovanja ili željezničkog prijevoznika, koje su dio putovanja od početka do kraja
  ; [Am. 49]

| (9) | „usluga” znači usluga željezničkog prijevoza putnika koja se obavlja među kolodvorima ili stajalištima prema voznom redu; |
| --- | --- |

(9)

„usluga” znači usluga željezničkog prijevoza putnika koja se obavlja među kolodvorima ili stajalištima prema voznom redu;

| (10) | „putovanje” znači prijevoz putnika od kolodvora polaska do kolodvora dolaska na temelju jednog ugovora o prijevozu; [Am. 50] |
| --- | --- |

(10)

„putovanje” znači prijevoz putnika od kolodvora polaska do kolodvora dolaska na temelju jednog ugovora o prijevozu; [Am. 50]

| (11) | „usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika” znači usluge željezničkog prijevoza putnika bez prelaženja granice države članice; |
| --- | --- |

(11)

„usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika” znači usluge željezničkog prijevoza putnika bez prelaženja granice države članice;

| (12) | „usluga međunarodnog željezničkog prijevoza putnika” znači usluga međunarodnog željezničkog prijevoza putnika kako je definirana u članku 3. stavku 5. Direktive 2012/34/EU; |
| --- | --- |

(12)

„usluga međunarodnog željezničkog prijevoza putnika” znači usluga međunarodnog željezničkog prijevoza putnika kako je definirana u članku 3. stavku 5. Direktive 2012/34/EU;

| (13) | „kašnjenje” znači vremenska razlika između vremena planiranog dolaska putnika u skladu s objavljenim voznim redom i vremena njegovog ili njezinog stvarnog ili očekivanog dolaska na kolodvor koji je konačno odredište; |
| --- | --- |

(13)

„kašnjenje” znači vremenska razlika između vremena planiranog dolaska putnika u skladu s objavljenim voznim redom i vremena njegovog ili njezinog stvarnog ili očekivanog dolaska na kolodvor koji je konačno odredište;

| (13a) | „dolazak” znači trenutak kada se vrata vlaka otvore na odredišnoj platformi i iskrcavanje je dopušteno; [Am. 51] |
| --- | --- |

(13a)

„dolazak” znači trenutak kada se vrata vlaka otvore na odredišnoj platformi i iskrcavanje je dopušteno; [Am. 51]

| (14) | „putnički pokaz” ili „sezonska karta” znači karta za neograničeni broj vožnji koja ovlaštenom vlasniku omogućuje putovanje vlakom na određenoj ruti ili mreži tijekom određenog razdoblja; |
| --- | --- |

(14)

„putnički pokaz” ili „sezonska karta” znači karta za neograničeni broj vožnji koja ovlaštenom vlasniku omogućuje putovanje vlakom na određenoj ruti ili mreži tijekom određenog razdoblja;

| (15) | „propuštena veza” znači situacija
  , u okviru jednog ugovora o prijevozu ili ne,
  u kojoj je putnik propustio jednu ili više veza tijekom
  putovanja ili kombiniranog
  putovanja zbog kašnjenja ili otkazivanja jedne ili više prethodnih veza; [Am. 139] |
| --- | --- |

(15)

„propuštena veza” znači situacija
  , u okviru jednog ugovora o prijevozu ili ne,
  u kojoj je putnik propustio jednu ili više veza tijekom
  putovanja ili kombiniranog
  putovanja zbog kašnjenja ili otkazivanja jedne ili više prethodnih veza; [Am. 139]

| (16) | „osoba s invaliditetom” i „osoba sa smanjenom pokretljivošću” znači bilo koja osoba koja ima trajna ili privremena tjelesna, intelektualna ili osjetilna oštećenja koja bi joj u interakciji s različitim preprekama mogla otežati potpuno i djelotvorno korištenje prijevozom jednako kako se njime koriste drugi putnici ili čija je pokretljivost smanjena zbog dobi; [Am. 53] |
| --- | --- |

(16)

„osoba s invaliditetom” i „osoba sa smanjenom pokretljivošću” znači bilo koja osoba koja ima trajna ili privremena tjelesna, intelektualna ili osjetilna oštećenja koja bi joj u interakciji s različitim preprekama mogla otežati potpuno i djelotvorno korištenje prijevozom jednako kako se njime koriste drugi putnici ili čija je pokretljivost smanjena zbog dobi; [Am. 53]

| (17) | „opći uvjeti prijevoza” znači uvjeti željezničkog prijevoznika u obliku općih uvjeta ili tarifa, koji su na snazi u skladu s pravom u pojedinoj državi članici i koji su sklapanjem ugovora o prijevozu postali njegov sastavni dio; |
| --- | --- |

(17)

„opći uvjeti prijevoza” znači uvjeti željezničkog prijevoznika u obliku općih uvjeta ili tarifa, koji su na snazi u skladu s pravom u pojedinoj državi članici i koji su sklapanjem ugovora o prijevozu postali njegov sastavni dio;

| (18) | „vozilo” znači motorno vozilo ili prikolica koji se prevoze istodobno s prijevozom putnika. |
| --- | --- |

(18)

„vozilo” znači motorno vozilo ili prikolica koji se prevoze istodobno s prijevozom putnika.

| (19) | „Jedinstvena pravila CIV-a” znači Jedinstvena pravila Ugovora o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika i prtljage (CIV), kako su utvrđena Dodatkom A Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF). |
| --- | --- |

(19)

„Jedinstvena pravila CIV-a” znači Jedinstvena pravila Ugovora o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika i prtljage (CIV), kako su utvrđena Dodatkom A Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF).

Poglavlje II.

Ugovor o prijevozu, informacije i karte

Članak 4.

Ugovor o prijevozu

Sukladno odredbama ovog poglavlja, sklapanje i izvršavanje ugovora o prijevozu te pružanje informacija i karata, uređuju se odredbama glava II. i III. Priloga I.

Članak 5.

Nediskriminirajući uvjeti ugovora o prijevozu

Ne dovodeći u pitanje socijalne cijene, željeznički prijevoznici
  , organizatori putovanja
  i prodavači karata moraju javnosti ponuditi ugovorne uvjete

  javnosti nude uvjete u pogledu ugovora o prijevozu
  i 
  izdavanja karata te
  cijene
  i prodaju karte, jedinstvene karte te primaju rezervacije putnika u skladu s člankom 10. ove Uredbe
  bez izravne ili neizravne diskriminacije na osnovi državljanstva ili boravišta konačnog potrošača

  putnika
  ili poslovnog nastana željezničkog prijevoznika
  , organizatora putovanja
  ili prodavača karata u Uniji
  ili načina na koji su putnici kupili kartu
  . [Am. 55]

Članak 6.

Bicikli

Putnici imaju pravo na unošenje bicikala u vlak, prema potrebi uz razumnu naknadu. Oni trebaju nadzirati svoje bicikle tijekom putovanja

  uključujući vlakove velikih brzina, vlakove koji prelaze velike udaljenosti, prekogranične
  i osigurati da se nikakva neugodnost

  lokalne vlakove. Svi novi
  ili šteta ne prouzroči drugim putnicima

  obnovljeni putnički vlakovi moraju
  ,
  najkasnije ... [dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe], imati jasno naznačen prostor za prijevoz najmanje osam sastavljenih bicikala.

  opremi za kretanje i prtljazi te da se ne ometa željeznički promet. Prijevoz bicikala smije se odbiti ili ograničiti zbog sigurnosnih ili operativnih razloga, uz uvjet da Željeznički prijevoznici, prodavači karata, organizatori putovanja i, prema potrebi, upravitelji kolodvora obavijeste

  obavještavaju
  putnike o uvjetima za takvo odbijanje ili ograničenje

  prijevoz bicikala na svim uslugama
  u skladu s Uredbom (EU) br. 454/2011
  najkasnije pri kupnji karata
  . [Am. 56]

Članak 7.

Zabrana oslobođenja od odgovornosti i odredaba o ograničenju obveza

1.   Obveze prema putnicima koje proizlaze iz ove Uredbe ne mogu se ograničiti niti se od njih može osloboditi, posebno ne odstupanjem ili ograničavajućim odredbama u ugovoru o prijevozu.
  Svi ugovorni uvjeti kojima je cilj izravno ili neizravno odbaciti, ukinuti ili ograničiti prava koja proizlaze iz ove Uredbe nisu obvezujući za putnika. [Am. 57]

2.   Željeznički prijevoznici
  , organizatori putovanja ili prodavači karata
  mogu ponuditi ugovorne uvjete koji su za putnike povoljniji od uvjeta utvrđenih u ovoj Uredbi. [Am. 58]

Članak 8.

Obveza pružanja informacija o prekidu usluga

Željeznički prijevoznici ili, prema potrebi, nadležna tijela odgovorna za ugovor za obavljanje javnih željezničkih usluga, objavljuju na odgovarajući način
  i bez odgađanja
  , uključujući u pristupačnim formatima za osobe s invaliditetom u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz Direktive XXX (14)

  i Uredbe (EU) br. 1300/2014
  te
  dovoljno vremena
  prije njihove provedbe, odluke

  prijedloge
  o privremenom ili trajnom prekidu
  ili znatnom ograničavanju
  usluga
  te osiguravaju da ti prijedlozi podliježu smislenom i pravilnom savjetovanju s dionicima prije bilo kakve provedbe
  . [Am. 59]

Članak 9.

Informacije o putovanju

1.   Željeznički prijevoznici
  , organizatori putovanja
  i prodavači karata koji nude sklapanje ugovora o prijevozu
  u svoje ime ili
  u ime jednog ili više željezničkih prijevoznika, pružaju putniku, na zahtjev, najmanje

  pružaju barem
  informacije navedene u Prilogu II. dijelu I. u odnosu na putovanja koja prema ugovoru
  o prijevozu
  nudi dotični željeznički prijevoznik. Prodavači karata koji nude ugovore o prijevozu za vlastiti račun i organizatori putovanja daju ove informacije ako su dostupne.
  U svrhu usklađenosti s ovom Uredbom željeznički prijevoznici pružaju te informacije prodavačima karata i drugim željezničkim prijevoznicima koji prodaju njihove usluge. [Am. 60]

2.   Željeznički prijevoznici i, ako je moguće

  po potrebi
  , prodavači karata tijekom putovanja daju putnicima, uključujući i na tranzitnim kolodvorima, najmanje informacije navedene u Prilogu II. dijelu II.
  U svrhu usklađenosti s ovom Uredbom željeznički prijevoznici pružaju te informacije prodavačima karata i drugim željezničkim prijevoznicima koji prodaju njihove usluge [Am. 61]

3.   Informacije iz stavaka 1. i 2. daju se u najprikladnijem obliku uključujući

  željezničkim prijevoznicima, organizatorima putovanja
  i upotrebom

  prodavačima karata uporabom lako dostupnih, često korištenih i, uzimajući u obzir stavak 2.,
  suvremenih komunikacijskih tehnologija
  u pravom vremenu, i po potrebi u pisanom obliku, kako bi putnicima pružili sve potrebne informacije iz Priloga II. ovoj Uredbi
  . Posebna pozornost posvećuje se osiguravanju da su te informacije pristupačne osobama s invaliditetom u skladu sa zahtjevima za pristupačnost iz Direktive XXX, i Uredbe (EU) br. 454/2011
  i Uredbe (EU) br. 1300/2014. Dostupnost formata pristupačnih osobama sa smanjenom pokretljivošću jasno se oglašava
  . [Am. 62]

4.   
  Željeznički prijevoznici i
  upravitelji kolodvora i upravitelji infrastrukture bez diskriminacije

  javnosti
  stavljaju na raspolaganje željezničkim prijevoznicima i prodavačima karata podatke o vlakovima u stvarnom vremenu, uključujući one kojima upravljaju drugi željeznički prijevoznici
  , kako bi se otklonila bilo kakva mogućnost diskriminacije među putnicima
  . [Am. 63]

4.a
     
  Željeznički prijevoznici u suradnji s upraviteljima kolodvora i upraviteljima infrastrukture u voznim redovima navode informacije o pristupačnim linijama vlakova i željezničkim stanicama. [Am. 64]

Članak 10.

Raspoloživost karata, jedinstvenih karata i rezervacija

1.   Željeznički prijevoznici i, prodavači karata nude karte te, ako je moguće,

  i organizatori putovanja nude
  jedinstvene karte i rezervacije. Poduzimaju sve razumne korake da ponude jedinstvene karte, uključujući za putovanja preko granica
  ili putovanja noćnim vlakovima
  i putovanja koja obavlja više željezničkih prijevoznika. [Am. 65]

2.   Ne dovodeći u pitanje stavke 3. i 4., željeznički prijevoznici i prodavači karata prodaju karte putnicima putem najmanje jednog od sljedećih prodajnih mjesta:

| (a) | ureda za prodaju karata ili uređaja za naplatu karata; |
| --- | --- |

(a)

ureda za prodaju karata ili uređaja za naplatu karata;

| (b) | telefonskom, internetskom ili nekom drugom široko dostupnom informacijskom tehnologijom; |
| --- | --- |

(b)

telefonskom, internetskom ili nekom drugom široko dostupnom informacijskom tehnologijom;

| (c) | u vlakovima. |
| --- | --- |

(c)

u vlakovima.

Države članice

  Nadležna tijela iz Uredbe (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
   (15) mogu zahtijevati od željezničkih prijevoznika da stave na raspolaganje karte za usluge koje se pružaju u skladu s ugovorom o pružanju javnih usluga, putem više od jednog prodajnog mjesta. [Am. 66]

3.   Željeznički prijevoznici nude mogućnost nabave karata za dotičnu uslugu prijevoza u vlaku, osim u slučaju kada je to ograničeno ili nije dopušteno na temelju
  valjanih
  razloga povezanih sa sigurnošću ili s politikom borbe protiv zlouporabe, ili ako je za vlak obvezna rezervacija, ili radi utemeljenih komercijalnih razloga
  , uključujući ograničenja u pogledu raspoloživog prostora ili broja slobodnih mjesta
  . [Am. 67]

4.   Kada na polaznom kolodvoru ne postoji ured za prodaju karata ili uređaj za naplatu karata, putnici moraju na kolodvoru biti obaviješteni o:

| (a) | mogućnosti kupovine karata telefonski ili Internetom ili u vlaku te o postupku takve kupovine; |
| --- | --- |

(a)

mogućnosti kupovine karata telefonski ili Internetom ili u vlaku te o postupku takve kupovine;

| (b) | najbližem željezničkom kolodvoru ili najbližem mjestu na kojem postoji ured za prodaju karata i/ili uređaj za naplatu karata. |
| --- | --- |

(b)

najbližem željezničkom kolodvoru ili najbližem mjestu na kojem postoji ured za prodaju karata i/ili uređaj za naplatu karata.

5.   Ako na kolodvoru polaska nema ureda za prodaju karata ili pristupačnog uređaja za naplatu karata, osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću

  i ako ne postoji nikakav način da se karte kupe unaprijed, putnicima
  mora biti dopušteno kupiti karte u vlaku bez dodatnih troškova. [Am. 68]

6.   Ako putnik dobije odvojene karte za jedno putovanje
  ili kombinirano putovanje
  koje se sastoji od niza uzastopnih usluga željezničkog prijevoza koje pruža jedan ili nekoliko željezničkih prijevoznika, njegova prava na informacije, pomoć, skrb i naknadu jednaka su onima na temelju jedinstvene karte i važe za cijelo putovanje
  ili kombinirano putovanje
  od polaska do konačnog odredišta, osim ako je putniku pisanim putem izričito priopćeno suprotno. Ako putnik nema pravo na pomoć ili naknadu na temelju ukupne duljine putovanja u slučaju da propusti vezu, u takvom priopćenju to mora biti izrijekom navedeno. Teret dokaza da su takve informacije priopćene stavlja se na željezničkog prijevoznika, njegova agenta, organizatora putovanja ili prodavača karata. [Am. 140]

Članak 10.a

Pružanje putnih informacija preko aplikacijskih programskih sučelja

1.
     
  Željeznički prijevoznici preko aplikacijskih programskih sučelja omogućuju nediskriminirajući pristup svim putnim informacijama, uključujući operativne informacije u stvarnom vremenu, informacije o voznom redu i podatke o cijenama kao što je navedeno u članku 9.

2.
     
  Željeznički prijevoznici pružaju organizatorima putovanja, prodavačima karata i drugim željezničkim prijevoznicima koji prodaju njihove usluge nediskriminirajući pristup sustavima rezervacija preko aplikacijskih programskih sučelja kako bi mogli sklapati ugovore o prijevozu i izdavati karte, jedinstvene karte i rezervacije i to na način kojim se ostvaruje optimalno i najpovoljnije putovanje, uključujući prekogranična putovanja.

3.
     
  Željeznički prijevoznici osiguravaju da tehničke specifikacije aplikacijskih programskih sučelja budu dobro dokumentirane te javno dostupne i besplatne. Aplikacijska programska sučelja koriste se otvorenim standardima, uobičajenim protokolima i strojno čitljivim formatima kako bi bila interoperabilna.

4.
     
  Željeznički prijevoznici osiguravaju da sve promjene tehničkih specifikacija njihovih aplikacijskih programskih sučelja, osim u izvanrednim situacijama, budu unaprijed dostupne organizatorima putovanja i prodavačima karata čim to bude moguće, a najmanje tri mjeseca prije provedbe promjene. Izvanredne situacije dokumentiraju se, a dokumentacija se na njihov zahtjev daje na raspolaganje nadležnim tijelima.

5.
     
  Željeznički prijevoznici osiguravaju pristup aplikacijskim programskim sučeljima bez diskriminacije, na istoj razini dostupnosti i učinkovitosti, uključujući potporu, pristup svoj dokumentaciji, standardima, protokolima i formatima. Organizatori putovanja i prodavači karata ne smiju biti u nepovoljnom položaju u odnosu na same željezničke prijevoznike.

6.
     
  Aplikacijska programska sučelja uspostavljaju se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/1926
   (16)
  . [Am. 70]

POGLAVLJE III.

ODGOVORNOST ŽELJEZNIČKIH PRIJEVOZNIKA PREMA PUTNICIMA I ZA NJIHOVU PRTLJAGU

Članak 11.

Odgovornost za putnike i prtljagu

U skladu s odredbama ovog poglavlja i ne dovodeći u pitanje primjenjivo nacionalno pravo kojim se putnicima jamči daljnja naknada za štete, odgovornost željezničkih prijevoznika u pogledu putnika i njihove prtljage uređuju se poglavljima I., III. i IV. glavom IV., glavom VI. i glavom VII. Priloga I.

Članak 12.

Osiguranje i pokriće odgovornosti za slučajeve smrti ili osobne povrede putnika

Željeznički prijevoznik mora biti odgovarajuće osiguran u skladu člankom 22. Direktive 2012/34/EU i na temelju procjene rizika kojima je izložen ili na drugi, jednakovrijedan način pokriven za svoje obveze u skladu s ovom Uredbom.

Članak 13.

Predujmovi

1.   Ako putnik pogine ili bude ozlijeđen, željeznički prijevoznik iz članka 26. stavka 5. Priloga I., bez odlaganja i u svakom slučaju najkasnije u roku od 15 dana nakon utvrđivanja identiteta fizičke osobe koja ima pravo na naknadu, isplaćuje predujam koji može biti potreban za ispunjenje trenutačnih ekonomskih potreba, razmjerno pretrpljenoj šteti.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., predujam u slučaju smrti ne smije biti manji od 21 000 EUR po putniku.

3.   Predujam ne predstavlja priznanje odgovornosti i može se izravnati s kasnijim iznosima koji se isplaćuju na temelju ove Uredbe, ali nije povratan, osim u slučajevima kada je šteta prouzročena nemarom ili krivnjom putnika ili ako osoba koja je primila predujam nije osoba koja ima pravo na naknadu.

Članak 14.

Pobijanje odgovornosti

Čak i kada željeznički prijevoznik pobija svoju odgovornost za fizičku ozljedu putnika kojeg prevozi, on ulaže svaki razuman napor da pomogne putniku koji zahtijeva naknadu štete od trećih osoba.

POGLAVLJE IV.

KAŠNJENJA, PROPUŠTENE VEZE I OTKAZIVANJA PUTOVANJA

Članak 15.

Odgovornosti za kašnjenja, propuštene veze i otkazivanja putovanja

U skladu s odredbama ovog poglavlja, odgovornost željezničkih prijevoznika u pogledu kašnjenja, propuštenih veza i otkazivanja putovanja uređeno je poglavljem II. glavom IV. Priloga I.

Članak 16.

Povrat novca i preusmjeravanje

1.   Ako se s razlogom očekuje da će kašnjenje, na početku putovanja ili u slučaju propuštene veze tijekom putovanja s jedinstvenom kartom, u dolasku na konačno odredište u okviru ugovora o prijevozu biti duže od 60 minuta
  ili da će dolazak biti otkazan
  , putnik odmah ima pravo izabrati jedno od sljedećeg: [Am. 71]

| (a) | povrat pune cijene karte, pod uvjetima pod kojima je bila plaćena, za dio ili dijelove puta koje putnik nije ostvario i za dio ili dijelove puta koje je već ostvario ako putovanje više ne služi bilo kojoj svrsi u smislu prvobitnog plana putovanja putnika i, prema potrebi, povratnog putovanja do prvog mjesta polaska prvom prilikom. Isplata povrata novca obavlja se pod istim uvjetima kao isplata naknade iz članka 17.; |
| --- | --- |

(a)

povrat pune cijene karte, pod uvjetima pod kojima je bila plaćena, za dio ili dijelove puta koje putnik nije ostvario i za dio ili dijelove puta koje je već ostvario ako putovanje više ne služi bilo kojoj svrsi u smislu prvobitnog plana putovanja putnika i, prema potrebi, povratnog putovanja do prvog mjesta polaska prvom prilikom. Isplata povrata novca obavlja se pod istim uvjetima kao isplata naknade iz članka 17.;

| (b) | nastavak putovanja ili preusmjeravanje, pod usporedivim uvjetima prijevoza
  ili bez dodatnih troškova
  , do konačnog odredišta, prvom prilikom;
  , uključujući u slučaju propuštene veze zbog kašnjenja ili otkazivanja ranije dionice putovanja. U takvom je slučaju putniku dopušteno iskoristiti sljedeću dostupnu uslugu koja će ga dovesti do krajnjeg odredišta čak i ako nema rezervaciju ili ako je sljedeći vlak u nadležnosti drugog željezničkog prijevoznika; [Am. 72] |
| --- | --- |

(b)

nastavak putovanja ili preusmjeravanje, pod usporedivim uvjetima prijevoza
  ili bez dodatnih troškova
  , do konačnog odredišta, prvom prilikom;
  , uključujući u slučaju propuštene veze zbog kašnjenja ili otkazivanja ranije dionice putovanja. U takvom je slučaju putniku dopušteno iskoristiti sljedeću dostupnu uslugu koja će ga dovesti do krajnjeg odredišta čak i ako nema rezervaciju ili ako je sljedeći vlak u nadležnosti drugog željezničkog prijevoznika; [Am. 72]

| (c) | nastavak putovanja ili preusmjeravanje, pod usporedivim uvjetima prijevoza, do konačnog odredišta, na neki kasniji datum po izboru putnika
  , ali najkasnije mjesec dana nakon ponovne uspostave usluge
  . [Am. 73] |
| --- | --- |

(c)

nastavak putovanja ili preusmjeravanje, pod usporedivim uvjetima prijevoza, do konačnog odredišta, na neki kasniji datum po izboru putnika
  , ali najkasnije mjesec dana nakon ponovne uspostave usluge
  . [Am. 73]

2.   Za potrebe stavka 1. točke (b) usporedivo preusmjeravanje može obavljati bilo koji željeznički prijevoznik, a može uključivati i upotrebu prijevoza višeg razreda i alternativne načine
  kopnenog
  prijevoza bez izlaganja putnika dodatnom trošku. Željeznički prijevoznici moraju uložiti razumne napore da se izbjegnu dodatne veze. Ukupno trajanje putovanja upotrebom alternativnog načina prijevoza za dio putovanja koji nije dovršen prema planu mora biti usporedivo predviđenom trajanju prvotnog putovanja. Putnike se ne smije premjestiti u niži razred prijevoza, osim ako je takav prijevoz jedini dostupan način preusmjeravanja. [Am. 74]

3.   Pružatelji usluga preusmjeravanja posebnu pažnju moraju posvetiti omogućivanju usporedive razine

  pružaju osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću usporedivu razinu pomoći i
  pristupačnosti
  pri pružanju
  alternativne usluge osobama

  . Takva alternativna usluga može se osigurati za sve putnike zajedno ili može, na temelju odluke prijevoznika, biti pojedinačno prijevozno sredstvo prilagođeno specifičnim potrebama određenih osoba
  s invaliditetom i osobama

  ili
  sa smanjenom pokretljivošću. [Am. 75]

Članak 17.

Naknada cijene karte

1.   Bez gubitka prava

  Zadržavajući pravo
  na prijevoz, putnik može od željezničkog prijevoznika zatražiti naknadu za kašnjenja, ako dođe do kašnjenja između mjesta polaska i odredišta koji su navedeni u ugovoru

  na karti ili kartama koje predstavljaju jedinstveni ugovor
  o prijevozu
  ili nekoliko ugovora o prijevozu
  , za koje putnik nije dobio povrat cijene karte u skladu s člankom 16. Najmanje naknade za kašnjenja su sljedeće:

| (a) | 25

  50
   % cijene karte za kašnjenja od 60 do 119

  90
  minuta, |
| --- | --- |

(a)

25

  50
   % cijene karte za kašnjenja od 60 do 119

  90
  minuta,

| (b) | 50

  75
   % cijene karte za kašnjenja od 120 minuta ili više.

  91 do 120 minuta, |
| --- | --- |

(b)

50

  75
   % cijene karte za kašnjenja od 120 minuta ili više.

  91 do 120 minuta,

| (ba) | 100 % cijene karte za kašnjenja od 121 minute ili više. [Am. 76] |
| --- | --- |

(ba)

100 % cijene karte za kašnjenja od 121 minute ili više. [Am. 76]

2.   Stavak 1. primjenjuje se i na putnike koji imaju pokaz ili sezonsku kartu. Ako oni nailaze na učestala kašnjenja i otkazivanja putovanja tijekom razdoblja valjanosti pokaza
  , kartice za popust
  ili sezonske karte, mogu zatražiti odgovarajuću naknadu u skladu s uvjetima željezničkog prijevoznika o naknadama

  iz stavka 1
  . U tim uvjetima se navode mjerila za utvrđivanje kašnjenja i za izračunavanje naknade. Ako se kašnjenja kraća od 60 minuta događaju više puta tijekom razdoblja valjanosti pokaza ili sezonske karte, kašnjenja se zbrajaju, a putnicima se mora dati naknada u skladu s uvjetima željezničkog prijevoznika o naknadama.

  točaka (a), (b) i (ba). [Am. 77]

3.   Naknada za
  otkazivanje ili
  kašnjenje izračunava se u odnosu na punu cijenu koju je putnik stvarno platio za
  otkazanu ili
  zakašnjelu uslugu. Ako se ugovor o prijevozu odnosi na povratno putovanje, naknada za
  otkazivanje ili
  kašnjenje, bilo u polasku ili u povratku, izračunava se u odnosu na polovinu cijene koja je plaćena za kartu. Na isti se način
  izračunava
  cijena za
  otkazanu ili
  zakašnjelu uslugu u okviru bilo kakvog drugog oblika ugovora o prijevozu koji omogućava putovanje u nekoliko uzastopnih etapa, izračunava razmjerno punoj cijeni. [Am. 78]

4.   Pri izračunavanju vremena kašnjenja, ne uzima se u obzir kašnjenje za koje željeznički prijevoznik može dokazati da se dogodilo izvan područja Unije.

5.   Naknada cijene karte isplaćuje se u roku od mjesec dana nakon podnošenja zahtjeva za naknadu. Naknada se može isplatiti u obliku vaučera i/ili drugih usluga, ako su uvjeti fleksibilni (posebno u pogledu razdoblja valjanosti i odredišta). Na zahtjev putnika, naknada se isplaćuje u novcu.

6.   Naknada cijene karte ne umanjuje se za troškove financijske transakcije kao što su pristojbe, troškovi telefoniranja ili poštarina. Željeznički prijevoznici mogu uvesti najniži prag ispod kojeg se naknade ne isplaćuju. Taj prag ne smije biti veći od 4

  5
  EUR po karti. [Am. 79]

7.   Putnik nema nikakvo pravo na naknadu ako je o kašnjenju bio obaviješten prije nego što je kupio kartu, ili ako je kašnjenje, čiji je uzrok nastavak puta upotrebom druge usluge ili preusmjeravanje, manje od 60 minuta.

8.   Željeznički prijevoznik nije obvezan isplatiti naknadu ako može dokazati da je kašnjenje uzrokovano teškim vremenskim uvjetima ili velikim prirodnim katastrofama koje ugrožavaju sigurno obavljanje usluge i koje se nisu mogle predvidjeti ili spriječiti čak i poduzimanjem svih razumnih mjera.
  [Am. 81]

Članak 18.

Pomoć

1.   U slučaju kašnjenja u dolasku ili odlasku, željeznički prijevoznik ili prodavač

  prodavači
  karata ili upravitelj kolodvora informiraju putnike o situaciji i o procijenjenom vremenu odlaska i procijenjenom vremenu dolaska
  u skladu s člankom 9.
  , čim im te informacije budu na raspolaganju. [Am. 83]

2.   U slučaju bilo kojeg kašnjenja iz stavka 1., koje je duže od 60 minuta, putnicima se besplatno nudi sljedeće:

| (a) | obroci i osvježavajuća pića, primjereno vremenu čekanja, ako su na raspolaganju na kolodvoru ili u vlaku, ili ih se može razumno nabaviti uzimajući u obzir mjerila kao što su udaljenost od dobavljača, vrijeme potrebno za dostavu te troškove; |
| --- | --- |

(a)

obroci i osvježavajuća pića, primjereno vremenu čekanja, ako su na raspolaganju na kolodvoru ili u vlaku, ili ih se može razumno nabaviti uzimajući u obzir mjerila kao što su udaljenost od dobavljača, vrijeme potrebno za dostavu te troškove;

| (b) | hotelski ili drugi smještaj i prijevoz od željezničkog kolodvora do mjesta smještaja, u slučajevima kada je potreban boravak tijekom jedne ili više noći ili kada je potreban dodatan boravak, ako i kada je to fizički moguće
  , pri čemu se uzimaju u obzir uvjeti za pristup osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, kao i potrebe certificiranih životinja za pomoć ljudima
  ; [Am. 84] |
| --- | --- |

(b)

hotelski ili drugi smještaj i prijevoz od željezničkog kolodvora do mjesta smještaja, u slučajevima kada je potreban boravak tijekom jedne ili više noći ili kada je potreban dodatan boravak, ako i kada je to fizički moguće
  , pri čemu se uzimaju u obzir uvjeti za pristup osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, kao i potrebe certificiranih životinja za pomoć ljudima
  ; [Am. 84]

| (c) | ako je vlak blokiran na tračnicama, prijevoz od vlaka do željezničkog kolodvora, do alternativnog polazišta ili do krajnjeg odredišta, ako i kada je to fizički moguće. |
| --- | --- |

(c)

ako je vlak blokiran na tračnicama, prijevoz od vlaka do željezničkog kolodvora, do alternativnog polazišta ili do krajnjeg odredišta, ako i kada je to fizički moguće.

3.   Ako se željeznička usluga ne može nastaviti, željeznički prijevoznici u najkraćem mogućem roku organiziraju za putnike alternativne prijevozne usluge.

4.   Na zahtjev

  U pogledu pogođenih
  putnika, željeznički prijevoznici
  nude mogućnost da
  na karti

  njihovim kartama
  ili na bilo kakav drugi način potvrđuju

  potvrde
  da je pri pružanju željezničke usluge došlo do kašnjenja, da je radi njega došlo do propuštanja veze ili da je usluga bila otkazana, ovisno o slučaju.
  Ta se potvrda primjenjuje u vezi s odredbama utvrđenima u članku 17., uz uvjet da putnik koji posjeduje putnički pokaz ili sezonsku kartu može dokazati da je koristio predmetnu uslugu za putovanje. [Am. 85]

5.   Prilikom primjene stavaka 1., 2., 3. i 4., željeznički prijevoznik posebno vodi računa o potrebama osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću te o osobama koje su u njihovoj pratnji
  i certificiranim životinjama za pomoć ljudima
  . [Am. 86]

6.   Uz obveze željezničkih prijevoznika u skladu s člankom 13.a stavkom 3. Direktive 2012/34/EU, upravitelj željezničkog kolodvora s godišnjim prosječnim prometom od najmanje 10 000 putnika dnevno mora osigurati da rad kolodvora

  države članice
  , željezničkih prijevoznika

  željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora
  i upravitelja

  upravitelji
  infrastrukture bude usklađen odgovarajućim planom za izvanredne situacije

  surađuju
  kako bi bili spremni za mogućnost velikih poremećaja i dugih kašnjenja zbog kojih bi znatan broj putnika mogao ostati čekati na kolodvoru. Planom se mora osigurati da se putnicima koji čekaju pruže primjerena pomoć i informacije, uključujući u pristupačnim formatima u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u Direktivi XXX. Ako primi zahtjev, upravitelj kolodvora mora plan i sve njegove izmjene učiniti dostupnim nacionalnom provedbenom tijelu ili bilo kojem drugom tijelu koje je imenovala država članica. Upravitelji željezničkih kolodvora čiji je godišnji prosječni promet manji od 10 000 putnika dnevno ulažu sve razumne napore da koordiniraju korisnike kolodvora te da u takvim situacijama pruže pomoć

  se zajamčilo da plan za izvanredne situacije iz članka 13.a stavka 3. Direktive 2012/34/EU obuhvaća zahtjeve za pristupačnost sustava upozorenja
  i informacije putnicima koji čekaju

  informacijskih sustava
  . [Am. 87]

Članak 19.

Pravo na pravnu zaštitu

Ako željeznički prijevoznik plaća naknadu ili ispunjava druge obveze u skladu s ovom Uredbom, ni jedna odredba ove Uredbe ili nacionalnog prava ne smije se tumačiti tako da se njome ograničava njegovo pravo da zatraži naknadu troškova od bilo koje osobe, uključujući treću osobu, u skladu s primjenjivim pravom. Ovom se Uredbom posebice ne ograničava pravo željezničkog prijevoznika da traži povrat novčanih iznosa od treće osobe, s kojom ima ugovor i koja je pridonijela događaju koji je prouzročio navedenu naknadu ili druge obveze. Ni jedna odredba ove Uredbe ili nacionalnog prava ne smije se tumačiti tako da se njome ograničava pravo treće osobe koja nije putnik, s kojom željeznički prijevoznik ima ugovor, da traži povrat novčanih iznosa ili naknadu od željezničkog prijevoznika u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonima.
  [Am. 88]

POGLAVLJE V.

OSOBE S INVALIDITETOM I OSOBE SA SMANJENOM POKRETLJIVOŠĆU

Članak 20.

Pravo na prijevoz

1.   Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora, uz aktivno sudjelovanje organizacija koje zastupaju

  predstavljaju
  osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću, uspostavljaju ili imaju nediskriminirajuća pravila o dostupnosti prijevoza za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću, uključujući njihove osobne asistente. Prema tim pravilima putniku mora biti dopušteno da ga
  , ako se ne može samostalno kretati, besplatno
  prati pas

  certificirana životinja
  za pomoć
  ljudima ili osoba za pratnju
  u skladu sa svim mjerodavnim nacionalnim propisima
  te mora biti zajamčeno da osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću mogu putovati željezničkim prijevozom bez odgode kad god je to moguće
  . [Am. 89]

2.   Za rezervacije i karte, osobama s invaliditetom ili osobama sa smanjenom pokretljivošću ne zaračunavaju se dodatni troškovi. Željeznički prijevoznik, prodavač karata ili organizator putovanja ne smije odbiti rezervaciju ili izdavanje karte osobi s invaliditetom ili osobi sa smanjenom pokretljivošću, i ne smije zahtijevati da takvu osobu prati neka druga osoba, osim u slučaju kada je to nužno potrebno kako bi se ispunila pravila dostupnosti iz stavka 1.

Članak 20.a

Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora pri usklađivanju s TSI-jem za osobe sa smanjenom pokretljivošću također osiguravaju da su kolodvori, peroni, željeznička vozila i drugi objekti dostupni osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću. [Am. 90]

Članak 21.

Informacije osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću

1.   Željeznički

  Upravitelj kolodvora, željeznički
  prijevoznik, upravitelj kolodvora, prodavač karata ili organizator putovanja daju, na zahtjev, osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću
  na zahtjev daju informacije
  , uključujući u pristupačnim formatima u skladu sa zahtjevima u pogledu pristupačnosti iz Uredbe (EU) br. 454/2011 i, Direktive XXX, informacije

  i Uredbe (EU) br. 1300/2014,
  o dostupnosti kolodvora i povezanih objekata,
  te
  željezničkih usluga
  , kao
  i o uvjetima pristupa željezničkim vozilima u skladu s pravilima
  o
  dostupnosti iz članka 20. stavka 1. i

  te
  informiraju osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću o opremi u vlaku. [Am. 91]

2.   Kada željeznički prijevoznik, prodavač karata ili organizator putovanja koriste odstupanje predviđeno u članku 20. stavku 2., oni na zahtjev u pisanom obliku obavješćuju osobu s invaliditetom ili osobu sa smanjenom pokretljivošću o svojim razlozima za takvo postupanje u roku od pet radnih dana od odbijanja rezervacije ili odbijanja izdavanja karte ili zahtijevanja pratnje za takvu osobu. Željeznički prijevoznik, prodavač karata ili organizator putovanja ulažu sve razumne napore da dotičnoj osobi predlože

  predlažu
  alternativni način prijevoza, uzimajući u obzir njezine potrebe za pristupačnošću. [Am. 92]

Članak 22.

Pomoć na željezničkim kolodvorima

1.   Na

  Pri
  odlasku, prolazu ili dolasku osobe s invaliditetom ili osobe sa smanjenom pokretljivošću na željezničkom kolodvoru s osobljem, upravitelj kolodvora ili željeznički prijevoznik ili oboje osiguravaju besplatnu pomoć na takav način da

  kako bi
  se takva

  dotična
  osoba može

  mogla
  ukrcati u vlak na odlasku ili iskrcati iz vlaka pri

  po
  dolasku, za koju vožnju

  koji
  je ta osoba kupila kartu, ne dovodeći u pitanje pravila dostupnosti iz članka 20. stavka 1.
  Rezervacija pomoći nikad ne smije podrazumijevati dodatne troškove, neovisno o upotrijebljenom komunikacijskom kanalu. [Am. 93]

2.   Ako nema
  pratećeg osoblja u vlaku ili
  osoblja na kolodvoru, željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora ulažu sve razumne napore da osobama s posebnim potrebama

  invaliditetom
  ili osobama sa smanjenom pokretljivošću omoguće dostupnost putovanja vlakom
  u skladu s Direktivom XXX [Europski akt o pristupačnosti] i s Uredbom (EU) br. 454/2011
  . [Am. 94]

3.   Na kolodvorima bez osoblja, željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora osiguravaju da se u skladu s pravilima dostupnosti iz članka 20. stavka 1. prikazuju lako dostupne informacije, uključujući u pristupačnim formatima u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u Direktivi XXX
  i u Uredbi (EU) br. 1300/2014
  , o najbližim kolodvorima s osobljem i o neposredno raspoloživoj pomoći za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću. [Am. 95]

4.   Pomoć mora biti dostupna na kolodvorima u svako doba kad željeznice prometuju.
  [Am. 96]

Članak 23.

Pomoć u vlaku

1.   Ne dovodeći u pitanje pravila dostupnosti iz članka 20. stavka 1., željeznički prijevoznici pružaju osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću besplatnu pomoć u vlaku i tijekom ulaska u vlak i izlaska iz vlaka.

2.   Ako nema pratećeg osoblja u vlaku ili osoblja na kolodvoru, željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora ulažu sve razumne napore da

  unatoč tome omogućuju
  osobama s posebnim potrebama

  invaliditetom
  ili osobama sa smanjenom pokretljivošću omoguće dostupnost putovanja vlakom. [Am. 97]

3.   Za potrebe ovog članka, pomoć u vlaku se sastoji od svih razumnih nastojanja da se osobama

  Osobama
  s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću ponudi

  mora se ponuditi
  pomoć kako bi se toj osobi omogućilo da ima

  te osobe imale
  pristup istim uslugama u vlaku kao i drugi putnici, ako
  im
  stupanj posebnosti potrebe

  invaliditeta
  ili smanjene pokretljivosti toj osobi onemogućava nezavisan i siguran pristup tim uslugama. [Am. 98]

4.   Pomoć mora biti dostupna u vlakovima u svako doba kad željeznice prometuju.
  [Am. 99]

Članak 24.

Uvjeti u skladu s kojima se pruža pomoć

Željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora, prodavači karata i organizatori putovanja surađuju kako bi osigurali
  besplatnu
  pomoć osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću u skladu s člancima 20. i 21. u skladu sa sljedećim točkama: [Am. 100]

| (a) | pomoć
  na kolodvorima pruža
  se pruža

  u doba kad željeznice prometuju
  pod uvjetom da se željeznički prijevoznik, upravitelj kolodvora, prodavač karata ili organizator putovanja kod kojeg je karta kupljena obavijesti o potrebi te osobe za takvom pomoći najmanje 48

  12
  sati prije nego što je takva pomoć potrebna.
  Na kolodvorima na kojima je gustoća prometa iznad 10 000 putnika dnevno nije potrebna prethodna obavijest, ali osoba kojoj je potrebna pomoć mora doći na predmetni kolodvor najmanje 30 minuta prije polaska vlaka. Na kolodvorima na kojima je gustoća prometa između 2 000 i 10 000 putnika dnevno rok za pružanje te obavijesti smanjuje se na maksimalno 3 sata.
  Ako karta ili sezonska karta omogućuje više putovanja, jedna obavijest je dostatna ako su dane odgovarajuće informacije o vremenskom rasporedu sljedećih putovanja. Takve obavijesti prosljeđuju se svim drugim željezničkim prijevoznicima i upraviteljima kolodvora uključenima u putovanje te osobe; [Am. 101] |
| --- | --- |

(a)

pomoć
  na kolodvorima pruža
  se pruža

  u doba kad željeznice prometuju
  pod uvjetom da se željeznički prijevoznik, upravitelj kolodvora, prodavač karata ili organizator putovanja kod kojeg je karta kupljena obavijesti o potrebi te osobe za takvom pomoći najmanje 48

  12
  sati prije nego što je takva pomoć potrebna.
  Na kolodvorima na kojima je gustoća prometa iznad 10 000 putnika dnevno nije potrebna prethodna obavijest, ali osoba kojoj je potrebna pomoć mora doći na predmetni kolodvor najmanje 30 minuta prije polaska vlaka. Na kolodvorima na kojima je gustoća prometa između 2 000 i 10 000 putnika dnevno rok za pružanje te obavijesti smanjuje se na maksimalno 3 sata.
  Ako karta ili sezonska karta omogućuje više putovanja, jedna obavijest je dostatna ako su dane odgovarajuće informacije o vremenskom rasporedu sljedećih putovanja. Takve obavijesti prosljeđuju se svim drugim željezničkim prijevoznicima i upraviteljima kolodvora uključenima u putovanje te osobe; [Am. 101]

| (b) | željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora, prodavači karata i organizatori putovanja poduzimaju sve mjere potrebne za primitak obavijesti; |
| --- | --- |

(b)

željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora, prodavači karata i organizatori putovanja poduzimaju sve mjere potrebne za primitak obavijesti;

| (c) | ako se ne dostavi obavijest u skladu s točkom (a), željeznički prijevoznik i upravitelj kolodvora poduzimaju sva razumna nastojanja da osiguraju pomoć na takav način da osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću može putovati; |
| --- | --- |

(c)

ako se ne dostavi obavijest u skladu s točkom (a), željeznički prijevoznik i upravitelj kolodvora poduzimaju sva razumna nastojanja da osiguraju pomoć na takav način da osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću može putovati;

| (d) | ne dovodeći u pitanje nadležnosti drugih tijela u pogledu područja smještenih izvan prostora željezničkog kolodvora, upravitelj kolodvora ili bilo koja druga ovlaštena osoba određuju mjesta unutar i izvan željezničkog kolodvora na kojima osobe s invaliditetom ili osobe sa smanjenom pokretljivošću mogu obavijestiti o svom dolasku na željeznički kolodvor i, prema potrebi, zatražiti pomoć; |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje nadležnosti drugih tijela u pogledu područja smještenih izvan prostora željezničkog kolodvora, upravitelj kolodvora ili bilo koja druga ovlaštena osoba određuju mjesta unutar i izvan željezničkog kolodvora na kojima osobe s invaliditetom ili osobe sa smanjenom pokretljivošću mogu obavijestiti o svom dolasku na željeznički kolodvor i, prema potrebi, zatražiti pomoć;

| (e) | pomoć se pruža pod uvjetom da osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću bude prisutna na određenom mjestu u vrijeme koje odredi željeznički prijevoznik ili upravitelj kolodvora koji pružaju takvu pomoć. Dogovoreno vrijeme ne smije biti više od 60 minuta prije objavljenog vremena polaska ili vremena kada je od svih putnika zatraženo da se prijave. Ako nije određeno vrijeme kada osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću mora biti prisutna, ona mora biti prisutna najmanje 30 minuta prije objavljenog vremena polaska ili vremena kada je od svih putnika zatraženo da se prijave.
  [Am. 102] |
| --- | --- |

(e)

pomoć se pruža pod uvjetom da osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću bude prisutna na određenom mjestu u vrijeme koje odredi željeznički prijevoznik ili upravitelj kolodvora koji pružaju takvu pomoć. Dogovoreno vrijeme ne smije biti više od 60 minuta prije objavljenog vremena polaska ili vremena kada je od svih putnika zatraženo da se prijave. Ako nije određeno vrijeme kada osoba s invaliditetom ili osoba sa smanjenom pokretljivošću mora biti prisutna, ona mora biti prisutna najmanje 30 minuta prije objavljenog vremena polaska ili vremena kada je od svih putnika zatraženo da se prijave.
  [Am. 102]

Članak 25.

Naknada za opremu za kretanje, drugu posebnu opremu ili pomagala

1.   Ako željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora prouzroče gubitak ili oštećenje invalidskih kolica, druge opreme za kretanje ili pomagala i pasa

  certificiranih životinja
  za pomoć koje upotrebljavaju osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću, oni su

  se drže odgovornima
  za to odgovorni

  oštećenje ili gubitak
  i nadoknađuju to oštećenje ili taj gubitak

  ga što je prije moguće
  . [Am. 103]

2.   Naknada iz stavka 1. odgovara

  pravodobno se isplaćuje i jednaka je punom
  trošku zamjene
  na temelju stvarne vrijednosti,
  ili
  na temelju ukupnih troškova
  popravka
  invalidskih kolica, uređaja,
  izgubljene ili oštećene opreme, ili pomagala

  gubitka certificirane životinje za pomoć ili ozljede nanesene toj životinji. Naknada obuhvaća i troškove privremene zamjene u slučaju popravka ako te troškove snosi putnik
  . [Am. 104]

3.   Ako je potrebno, željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora ulažu svaki razuman napor kako bi osigurali privremenu zamjenu za specifičnu opremu ili pomagala koja imaju, ako je moguće, iste tehničke i funkcijske značajke kao ona koja su izgubljena ili oštećena. Osobe s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću smiju zadržati privremenu zamjensku opremu ili pomagalo dok im se ne isplati naknada iz stavaka 1. i 2.

Članak 26.

Izobrazba osoblja

Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora moraju:

| (a) | osigurati da sve osoblje, uključujući ono zaposleno u bilo kojem drugom stvarnom izvršitelju, koje pruža izravnu pomoć osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću zna

  prođe izobrazbu o invalidnosti da bi znalo
  kako izaći u susret potrebama osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, uključujući one s mentalnim ili intelektualnim poteškoćama; [Am. 105] |
| --- | --- |

(a)

osigurati da sve osoblje, uključujući ono zaposleno u bilo kojem drugom stvarnom izvršitelju, koje pruža izravnu pomoć osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću zna

  prođe izobrazbu o invalidnosti da bi znalo
  kako izaći u susret potrebama osoba s invaliditetom i osoba sa smanjenom pokretljivošću, uključujući one s mentalnim ili intelektualnim poteškoćama; [Am. 105]

| (b) | organizirati izobrazbu o potrebama osoba s invaliditetom za sve osoblje koje radi na kolodvoru i u izravnom je doticaju s putnicima; |
| --- | --- |

(b)

organizirati izobrazbu o potrebama osoba s invaliditetom za sve osoblje koje radi na kolodvoru i u izravnom je doticaju s putnicima;

| (c) | osigurati da nakon zapošljavanja svi novi

  sve novo osoblje koje će imati doticaja s putnicima bude upoznato s pitanjima invalidnosti koja se odnose na putnike i željezničkog prijevoznika, kao i da
  zaposlenici
  koji pružaju izravnu pomoć putnicima sa smanjenom pokretljivošću
  prođu izobrazbu o invalidnosti te da osoblje pohađa

  pohađaju
  tečajeve za obnavljanje znanja; [Am. 106] |
| --- | --- |

(c)

osigurati da nakon zapošljavanja svi novi

  sve novo osoblje koje će imati doticaja s putnicima bude upoznato s pitanjima invalidnosti koja se odnose na putnike i željezničkog prijevoznika, kao i da
  zaposlenici
  koji pružaju izravnu pomoć putnicima sa smanjenom pokretljivošću
  prođu izobrazbu o invalidnosti te da osoblje pohađa

  pohađaju
  tečajeve za obnavljanje znanja; [Am. 106]

| (d) | prihvatiti zahtjev

  mogu prihvatiti
  da u toj izobrazbi sudjeluju zaposlenici s invaliditetom, putnici

  i razmotriti mogućnost sudjelovanja putnika
  s invaliditetom i sa smanjenom pokretljivošću i/ili organizacije

  organizacija
  koje ih predstavljaju. [Am. 107] |
| --- | --- |

(d)

prihvatiti zahtjev

  mogu prihvatiti
  da u toj izobrazbi sudjeluju zaposlenici s invaliditetom, putnici

  i razmotriti mogućnost sudjelovanja putnika
  s invaliditetom i sa smanjenom pokretljivošću i/ili organizacije

  organizacija
  koje ih predstavljaju. [Am. 107]

POGLAVLJE VI.

ZAŠTITA, PRITUŽBE I KAKVOĆA USLUGE

Članak 27.

Osobna sigurnost putnika

U dogovoru s tijelima javne vlasti, željeznički prijevoznici, upravitelji infrastrukture i upravitelji kolodvora poduzimaju odgovarajuće mjere u područjima za koja su odgovorni i prilagođavaju ih razini zaštite koju određuju tijela javne vlasti, kako bi osigurali osobnu sigurnost putnika na željezničkim kolodvorima i u vlakovima te kako bi upravljali rizicima. Oni surađuju i razmjenjuju informacije o najboljim praksama u pogledu sprečavanja postupaka koji mogu narušiti razinu sigurnosti.

Članak 28.

Pritužbe

1.   Svi željeznički prijevoznici, prodavači karata, upravitelji kolodvora i upravitelji infrastrukture kolodvora čiji je godišnji prosječni promet više od 10 000 putnika dnevno uspostavljaju svoj zasebni mehanizam rješavanja pritužbi u pogledu prava i obveza obuhvaćenih ovom Uredbom za svoja područja odgovornosti. Putnike jasno informiraju o svojim kontaktnim podacima i o radnom jeziku (jezicima).
  Putnici bi trebali moći podnositi pritužbe na službenom jeziku (ili jezicima) države članice u kojoj željeznički prijevoznik, prodavač karata i upravitelj kolodvora imaju poslovni nastan te u svakom slučaju na engleskom. [Am. 108]

2.   Putnici mogu podnositi pritužbe bilo kojem uključenom željezničkom prijevozniku, prodavaču karata,
  ili
  upravitelju željezničkog kolodvora ili infrastrukture. Pritužbe se moraju podnijeti u roku od šest mjeseci od događaja koji je predmet pritužbe. U roku od jednog mjeseca od primitka pritužbe primatelj daje obrazloženi odgovor ili, u opravdanim slučajevima, obavješćuje putnika do kojeg datuma,

  da će dobiti odgovor
  unutar razdoblja manjeg od
  najviše
  tri mjeseca od datuma primitka pritužbe, može očekivati odgovor. Željeznički prijevoznici, prodavači karata, upravitelji kolodvora i upravitelji infrastrukture dvije godine čuvaju podatke o događaju potrebne za razmatranje pritužbe i na zahtjev ih dostavljaju nacionalnom provedbenom tijelu.
  [Am. 109]

3.   Pojedinosti o postupanju s pritužbama moraju biti
  lako dostupne putnicima i
  pristupačne osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću.
  Informacije moraju biti dostupne na zahtjev na službenom jeziku (ili jezicima) države članice u kojoj željeznički prijevoznik ima poslovni nastan. [Am. 110]

4.   U godišnjem izvješću iz članka 29. željeznički prijevoznici objavljuju broj i vrste primljenih pritužbi, obrađene pritužbe, vrijeme odgovora i eventualne mjere za poboljšanje stanja.

4.a
     
  Komisija donosi provedbene akte kojima se uspostavlja standardizirani obrazac Unije za pritužbe kojim se putnici koriste za podnošenje zahtjeva za naknadu u skladu s ovom Uredbom. Ti se provedbeni akti donose sukladno savjetodavnom postupku iz članka 37.a stavka 2. [Am. 111]

Članak 29.

Standardi kakvoće usluge

1.   Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora uspostavljaju standarde kakvoće usluge i provode sustav upravljanja kakvoćom kako bi održali kakvoću usluge. Standardi kakvoće usluge obuhvaćaju najmanje elemente navedene u Prilogu III.

2.   Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora nadziru svoj vlastiti učinak u svjetlu standarda kakvoće usluge. Željeznički prijevoznici svake godine, zajedno sa svojim godišnjim izvješćem, objavljuju izvješće o kakvoći usluge. Željeznički prijevoznici objavljuju izvješća o kakvoći usluge na svojim internetskim stranicama. Osim toga, ta se izvješća stavljaju na raspolaganje na internetskoj stranici Agencije Europske unije za željeznice.

2.a
     
  Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora aktivno surađuju s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom kako bi poboljšali kvalitetu pristupačnosti usluga prijevoza. [Am. 112]

POGLAVLJE VII.

INFORMIRANJE I PROVEDBA

Članak 30.

Informiranje putnika o njihovim pravima

1.   Pri prodaji karata za putovanja vlakom, željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora, prodavači karata i organizatori putovanja informiraju putnike o njihovim pravima i obvezama na temelju ove Uredbe. Za usklađivanje s ovim zahtjevom za informiranje mogu koristiti sažetak odredaba ove Uredbe koji je izradila Komisija na svim službenim jezicima Unije i stavila im na raspolaganje. Osim toga, oni moraju navesti obavijest na karti

  informacije
  , u papirnatom ili elektroničkom obliku ili na bilo koji drugi način, uključujući u pristupačnim formatima za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Direktivi XXX.

  Uredbi (EU) br. 1300/2014
  u toj se obavijesti mora navesti

  kojoj je navedeno
  gdje se takve informacije mogu dobiti u slučaju otkazivanja, propuštene veze ili dugog kašnjenja. [Am. 113]

2.   Željeznički prijevoznici i upravitelji kolodvora na odgovarajući način, uključujući u pristupačnim formatima u skladu sa zahtjevima za pristupačnost utvrđenima u Direktivi XXX

  Uredbi (EU) br. 1300/2014
  , informiraju putnike na kolodvoru
  , u vlaku
  i u vlaku

  na svojim internetskim stranicama
  o njihovim pravima
  i obvezama koje imaju
  na temelju ove Uredbe i o kontaktima tijela

  kontaktnim podacima tijela
  koja su države članice imenovale u skladu s člankom 31. [Am. 114]

Članak 31.

Imenovanje nacionalnih provedbenih tijela

Svaka država članica imenuje tijelo ili tijela koja su odgovorna za provedbu ove Uredbe. Svako tijelo poduzima mjere koje su potrebne kako bi se osiguralo poštovanje prava putnika.

Svako je tijelo, glede svoje organizacije, odluka o financiranju, pravne strukture i donošenja odluka, neovisno o bilo kojem upravitelju infrastrukture, tijelu za ubiranje pristojbi, tijelu za dodjelu kapaciteta ili željezničkom prijevozniku.

Države članice obavješćuju Komisiju o tijelu ili tijelima imenovanim u skladu s ovim člankom i o njihovim odgovornostima
  i objavljuju ih na odgovarajućima mjestima na svojim internetskim stranicama
  . [Am. 115]

Članak 32.

Provedbene zadaće

1.   Nacionalna provedbena tijela pažljivo prate poštovanje ove Uredbe i poduzimaju potrebne mjere za zaštitu prava putnika. U tu svrhu željeznički prijevoznici, upravitelji kolodvora i upravitelji infrastrukture tim tijelima na njihov zahtjev dostavljaju relevantne dokumente i informacije
  bez odgađanja i u svakom slučaju u roku od jednog mjeseca
  . Pri provedbi svojih funkcija ta tijela uzimaju u obzir informacije koje im je dostavilo tijelo imenovano na temelju članka 33. za postupanje s pritužbama ako je potonje tijelo neko drugo tijelo. Ona mogu odlučiti

  Države članice osiguravaju da nacionalna provedbena tijela
  i o provedbenim mjerama na temelju

  tijela za rješavanje pritužbi imaju dostatne ovlasti i sredstva za odgovarajuću i učinkovitu provedbu
  pojedinačnih pritužbi koje im je proslijedilo takvo tijelo

  putnika u skladu s ovom Uredbom
  . [Am. 116]

2.   Nacionalna provedbena tijela
  svake godine na svojim internetskim stranicama
  objavljuju statistiku svoje aktivnosti

  statistička izvješća u kojima navode broj i vrstu zaprimljenih pritužbi navodeći pojedinosti ishoda svojih provedbenih mjera
  , uključujući i izrečene kazne
  . Navedeno se provodi
  , za svaku godinu, najkasnije do kraja

  prvog dana
  travnja naredne kalendarske godine

  sljedeće godine. Ta se izvješća stavljaju na raspolaganje i na internetskim stranicama Agencije Europske unije za željeznice
  . [Am. 117]

3.   Željeznički prijevoznici dostavljaju podatke za kontakt nacionalnom provedbenom tijelu ili tijelima države članice u kojoj posluju.

3.a
     
  Nacionalna provedbena tijela u suradnji s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću provode redovite revizije usluga pomoći koje se pružaju u skladu s ovom Uredbom te objavljuju rezultate u pristupačnim i često korištenim formatima. [Am. 118]

Članak 33.

Postupanje s pritužbama u nacionalnim provedbenim tijelima

1.   Ne dovodeći u pitanje prava potrošača na druge načine pravne zaštite u skladu s Direktivom 2013/11/EU, nakon neuspješne pritužbe željezničkom prijevozniku, prodavaču karata ili upravitelju kolodvora ili infrastrukture u skladu s člankom 28., putnik može uputiti pritužbu provedbenom tijelu. Provedbena tijela obavješćuju žalitelje o njihovu pravu na pritužbu tijelima za alternativno rješavanje sporova kako bi pojedinačno ishodili pravnu zaštitu.
  Države članice osiguravaju da su provedbena tijela ili tijela za rješavanje pritužbi priznata za druge načine pravne zaštite u skladu s Direktivom 2013/11/EU te da su, ako putnici traže druge načine pravne zaštite, željeznički prijevoznik, prodavač karata i upravitelj kolodvora ili infrastrukture obvezni u tome sudjelovati te je ishod za njih obvezujući i učinkovito se provodi. [Am. 119]

2.   Svaki putnik može nacionalnom provedbenom tijelu ili bilo kojem drugom tijelu koje je za tu svrhu imenovala država članica uputiti pritužbu o navodnom kršenju ove Uredbe.
  Pritužbe mogu podnositi i organizacije koje predstavljaju skupine putnika. [Am. 120]

3.   Tijelo potvrđuje primitak pritužbe u roku od dva tjedna nakon što ju je primilo. Postupanje s pritužbom

  Rješavanje pritužbe
  smije trajati najdulje tri mjeseca. U složenim slučajevima tijelo može prema vlastitoj prosudbi produljiti to razdoblje na šest mjeseci. U takvom slučaju mora obavijestiti putnika
  ili organizaciju koja predstavlja putnike
  o razlozima za to produljenje

  produljenja
  i o očekivanom roku okončanja postupka. Samo slučajevi

  postupci
  koji uključuju sudske postupke smiju trajati dulje od šest mjeseci. Ako je tijelo istodobno i tijelo za alternativno rješavanje sporova u smislu Direktive 2013/11/EU, mjerodavni su rokovi iz te Direktive
  , dok se korištenje internetskog rješavanja sporova u skladu s Uredbom (EU) br. 524/2013 stavlja na raspolaganje u dogovoru sa svim uključenim stranama
  . [Am. 121]

Postupak rješavanja pritužbi mora biti pristupačan osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću.

4.   S pritužbama putnika o incidentu u koji je umiješan željeznički prijevoznik postupa nacionalno provedbeno tijelo države članice koja je izdala dozvolu tom prijevozniku.

5.   Ako je pritužba podnesena zbog mogućih kršenja koja su počinili upravitelji kolodvora ili upravitelji infrastrukture, nacionalno provedbeno tijelo ono je iz države članice na čijem se državnom području incident dogodio.

6.   U okviru suradnje u skladu s člankom 34. nacionalna provedbena tijela mogu odstupiti od stavaka 4. ili 5. ako je to iz opravdanih razloga, osobito jezika ili boravišta, u interesu putnika.

Članak 33.a

Neovisna tijela za mirenje

Države članice uspostavljaju dobro opremljena neovisna tijela za mirenje koja će biti lako dostupna i pristupačna putnicima u slučaju sukoba sa željezničkim prijevoznicima i prodavačima karata u pogledu provedbe njihovih prava. [Am. 122]

Članak 34.

Razmjena informacija i prekogranična suradnja između nacionalnih provedbenih tijela

1.   Ako su na temelju članaka 31. i 33. imenovana različita tijela, uspostavljaju se mehanizmi za izvješćivanje kako bi se osigurala razmjena informacija među njima, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća, kako bi se pomoglo nacionalnom provedbenom tijelu u izvršavanju njegovih nadzornih i provedbenih zadaća te kako bi tijelo koje postupa s pritužbama imenovano na temelju članka 33. moglo prikupiti informacije koje su mu potrebne za razmatranje pojedinačnih pritužbi.

2.   Nacionalna provedbena tijela razmjenjuju informacije o svom radu i o načelima i praksama donošenja odluka radi usklađivanja. Pri tom im pomaže Komisija.

3.   Nacionalna provedbena tijela postupaju s pritužbama kako je utvrđeno u Prilogu IV.

POGLAVLJE VIII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 35.

Kazne

1.   Države članice utvrđuju pravila o sankcijama za kršenje ove Uredbe i poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se osigurala njihova provedba. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće
  te uključuju, ali nisu ograničene na, minimalnu novčanu kaznu ili postotak godišnjeg prometa predmetnog prijevoznika ili organizacije, ovisno o tome što je više
  . Države članice izvješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama, te ju

  je
  bez odlaganja izvješćuju o svim kasnijim izmjenama koje na njih utječu. [Am. 123]

2.   U okviru suradnje iz članka 34. nacionalno provedbeno tijelo koje je nadležno za potrebe članka 33. stavaka 4. ili 5. na zahtjev nacionalnoga provedbenog tijela koje postupa s pritužbama mora istražiti kršenje ove Uredbe koje je to tijelo utvrdilo te, ako je potrebno, izreći sankcije.

Članak 36.

Delegiranje ovlasti

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 37. kako bi:

| i. | prilagodila novčane iznose iz članka 13. kretanju inflacije; |
| --- | --- |

i.

prilagodila novčane iznose iz članka 13. kretanju inflacije;

| ii. | izmijenila priloge I., II. i III. kako bi se uzeli u obzir izmjene Jedinstvenih pravila CIV-a i tehnološki razvoj u predmetnom području. |
| --- | --- |

ii.

izmijenila priloge I., II. i III. kako bi se uzeli u obzir izmjene Jedinstvenih pravila CIV-a i tehnološki razvoj u predmetnom području.

Članak 37.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 36. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 36. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 36. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 37.a

Postupak odbora

1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Taj odbor smatra se odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011. [Am. 124]

Članak 38.

Izvješće

Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o provedbi i rezultatima ove Uredbe do ... [pet godina nakon donošenja ove Uredbe].

Izvješće se temelji na informacijama dobivenima u skladu s ovom Uredbom. Izvješće je prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima.

Članak 39.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EZ) br. 1371/2007 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga V.

Članak 40.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...,

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 197, 8.6.2018., str. 66.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1371/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prometu (SL L 315, 3.12.2007., str. 14.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 454/2011 od 5. svibnja 2011. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s podsustavom „telematskih aplikacija za putnički promet” transeuropskog željezničkog sustava (SL L 123, 12.5.2011., str.11.).

3

(4)  
  Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

4

Uredba Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (SL L 356, 12.12.2014., str. 110.).

(5)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

5

(6)  
  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

6

Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

(7)  
  Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o online rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 1.).

7

Uredba (EU) br. 524/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o online rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 1.).

(8)  
  Uredba (EU) br. 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 345, 27.12.2017., str. 1).

8

Uredba (EU) br. 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 345, 27.12.2017., str. 1).

(9)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

9

(10)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

10

(11)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

11

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(12)  Direktiva 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o uspostavi jedinstvenog Europskog željezničkog prostora (preinačena) (SL L 343, 14.12.2012., str. 32).

12

(13)  Direktiva (EU) 2015/2302 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/314/EEZ (SL L 326, 11.12.2015., str. 1.).

13

(14)  Direktiva XXX o usklađivanju zakona, propisa i administrativnih odredaba država članica u pogledu zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga (Europski akt o pristupačnosti) (SL L X, X.X.XXXX, str. X.).

14

(15)  
  Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1).

15

Uredba (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 1191/69 i (EEZ) br. 1107/70 (SL L 315, 3.12.2007., str. 1).

(16)  
  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1926 оd 31. svibnja 2017. o dopuni Direktive 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pružanja informacija o multimodalnim putovanjima na razini EU-a (SL L 272, 21.10.2017., str. 1.).

16

Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/1926 оd 31. svibnja 2017. o dopuni Direktive 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pružanja informacija o multimodalnim putovanjima na razini EU-a (SL L 272, 21.10.2017., str. 1.).

PRILOZI

PRILOG I.

Izvod iz Jedinstvenih pravila o ugovoru o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika i prtljage (CIV)

Dodatak A

Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980. kako je izmijenjena Protokolom o izmjenama Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu od 3. lipnja 1999.

GLAVA II.

ZAKLJUČIVANJE I IZVRŠAVANJE UGOVORA O PRIJEVOZU

Članak 6.

Ugovor o prijevozu

1.   Ugovorom o prijevozu prijevoznik preuzima prijevoz putnika, a gdje je primjereno, i prijevoz prtljage i vozila, do odredišta te isporuku prtljage i vozila u mjestu odredišta.

2.   Ugovor o prijevozu mora se potvrditi s jednom ili s više karata koje su izdane putniku. Međutim, na temelju članka 9., izostanak, neispravnost ili gubitak karte neće utjecati na postojanje ili valjanost ugovora koji ostaje podložan tim Jedinstvenim pravilima.

3.   Karta je prima facie dokaz o zaključivanju i sadržaju ugovora o prijevozu.

Članak 7.

Karta

1.   Opći uvjeti o prijevozu odredit će formu i sadržaj karte kao i prtljage kao i slova kojima će biti tiskana i ispisana.

2.   Na karti mora biti upisano najmanje sljedeće:

| (a) | prijevoznik ili prijevoznici; |
| --- | --- |

(a)

prijevoznik ili prijevoznici;

| (b) | izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV; |
| --- | --- |

(b)

izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV;

| (c) | svaka druga izjava potrebna kao dokaz o zaključenju i sadržaju ugovora o prijevozu i koja omogućuje putniku da se pozove na prava koja proizlaze iz tog ugovora. |
| --- | --- |

(c)

svaka druga izjava potrebna kao dokaz o zaključenju i sadržaju ugovora o prijevozu i koja omogućuje putniku da se pozove na prava koja proizlaze iz tog ugovora.

3.   Putnik mora utvrditi nakon primitka karte da je napravljena sukladno naputcima.

4.   Karta se može prenijeti na nekog drugog ako nije izdana na putnikovo ime i ako putovanje još nije započelo.

5.   Karta se može izdati i u formi elektronički registriranih podataka koji se mogu pretvoriti u čitljive pisane simbole. Postupak u registraciji i tretmanu podataka mora biti ekvivalentan s funkcionalnog stajališta, posebno glede dokazne valjanosti karte koja je predstavljena tim podacima.

Članak 8.

Plaćanje i naknada prijevozne cijene

1.   Ovisno o suprotnom sporazumu između putnika i prijevoznika, cijena prijevoza plaća se unaprijed.

2.   Opći uvjeti o prijevozu određuju prema kojim uvjetima se realizira naknada za cijenu prijevoza.

Članak 9.

Pravo na prijevoz. Isključenje iz prijevoza

1.   Putnik, od početka putovanja, mora posjedovati valjanu kartu i pokazati je pri pregledu karata. Opći uvjeti o prijevozu mogu predvidjeti

| (a) | da putnik koji ne pokaže valjanu kartu, mora platiti, osim cijene karte, i nadoplatu; |
| --- | --- |

(a)

da putnik koji ne pokaže valjanu kartu, mora platiti, osim cijene karte, i nadoplatu;

| (b) | da se od putnika koji odbije platiti naknadu za prijevoz ili nadoplatu pošto se to od njega zatraži može zahtijevati da prekine putovanje; |
| --- | --- |

(b)

da se od putnika koji odbije platiti naknadu za prijevoz ili nadoplatu pošto se to od njega zatraži može zahtijevati da prekine putovanje;

| (c) | ako i pod kojima uvjetima se naplaćuje nadoknada. |
| --- | --- |

(c)

ako i pod kojima uvjetima se naplaćuje nadoknada.

2.   Opći uvjeti o prijevozu mogu predvidjeti da putnici

| (a) | koji predstavljaju opasnost za sigurnost dobrog funkcioniranja prometovanja ili zbog sigurnosti drugih putnika, |
| --- | --- |

(a)

koji predstavljaju opasnost za sigurnost dobrog funkcioniranja prometovanja ili zbog sigurnosti drugih putnika,

| (b) | koji uznemiruje ostale putnike na nepodnošljiv način, |
| --- | --- |

(b)

koji uznemiruje ostale putnike na nepodnošljiv način,

budu isključeni iz prometa ili se može zahtijevati da te osobe prekinu putovanje i da nemaju pravo na povrat cijene karte ili drugih naknada za prijevoz predane prtljage koju su možda platili.

Članak 10.

Ispunjavanje administrativnih formalnosti

Putnik mora udovoljiti formalnostima koje traži carina ili druge administrativne vlasti.

Članak 11.

Otkazivanje i kašnjenje vlakova. Propuštene veze

Prijevoznik mora, kad je to potrebno, potvrditi na karti da je vlak otkazan ili da je propuštena veza.

GLAVA III.

PRIJEVOZ PRIRUČNE PRTLJAGE, ŽIVOTINJA, PREDANE PRTLJAGE I VOZILA

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 12.

Prihvatljivi predmeti i životinje

1.   Putnik može sa sobom ponijeti predmete kojima se lako rukuje (priručna prtljaga) kao i žive životinje, sukladno s Općim uvjetima prijevoza. Osim toga, može sa sobom ponijeti i velike predmete, sukladno s posebnim odredbama, sadržanim u Općim uvjetima prijevoza. Predmeti i životinje koji bi mogli smetati ili uznemirivati putnike ili izazvati štetu, neće se dopustiti kao priručna prtljaga.

2.   Putnik može otpremiti predmete ili životinje kao predanu prtljagu, sukladno s Općim uvjetima prijevoza.

3.   Prijevoznik može dopustiti prijevoz vozila prigodom prijevoza putnika sukladno posebnim odredbama, sadržanima u Općim uvjetima prijevoza.

4.   Željeznički prijevoz opasnih tvari u priručnoj prtljazi, predanoj prtljazi, u vozilima ili na njima, sukladno s ovom glavom, mora biti u skladu s Uredbom o prijevozu opasnih tvari željeznicom (RID).

Članak 13.

Pregled

1.   Kad postoji valjan razlog za sumnju glede poštivanja uvjeta za prijevoz, prijevoznik ima pravo provjeriti zadovoljavaju li predmeti (priručna prtljaga, predana prtljaga, vozila uključujući i njihov teret) i životinje uvjete prijevoza, osim ako zakoni i propisi države u kojoj bi se trebala obaviti provjera zabranjuju takvu provjeru. Putnika se mora pozvati da prisustvuje provjeri. Ako se ne pojavi ili se do njega ne može doći, prijevoznik mora imati dva nezavisna svjedoka.

2.   Ako se utvrdi da uvjeti za prijevoz nisu poštovani, prijevoznik može zatražiti da putnik plati troškove provjere.

Članak 14.

Ispunjavanje administrativnih formalnosti

Putnik mora udovoljiti formalnostima koje traže carinske ili druge vlasti kada u prijevozu ima predmete (priručnu prtljagu, predanu prtljagu, vozila uključujući i njihov teret) ili životinje. On prisustvuje pregledu tih predmeta, osim ako nije drukčije predviđeno zakonom i propisima svake države.

Poglavlje II.

Priručna prtljaga i životinje

Članak 15.

Nadzor

Putnik je sam odgovoran za nadzor svoje priručne prtljage i životinja koje vodi sa sobom.

Poglavlje III.

Predana prtljaga

Članak 16.

Predaja prtljage

1.   Ugovorne obveze vezane uz otpremu predane prtljage moraju se utvrditi prtljažnicom koja se izdaje putniku.

2.   Prema članku 22., nedostatak, neispravnost ili gubitak prtljažnice ne djeluje na postojanje ili valjanost sporazuma vezanih uz otpremu predane prtljage, koji ostaju podložni ovim Jedinstvenim pravilima.

3.   Potvrda o predaji prtljage je prima facie dokaz o predaji prtljage i uvjetima prijevoza.

4.   Ako nema dokaza o suprotnom, pretpostavlja se da je predana prtljaga, kad je preuzima prijevoznik, očigledno u dobrom stanju i da broj i količina predmeta prtljage odgovara stavkama u potvrdi o predanoj prtljazi.

Članak 17.

Prtljažnica

1.   Opći uvjeti o prijevozu određuju formu i sadržaj prtljažnice kao i jezik i slova kojima je tiskana i ispunjena. Članak 7. stavak 5. vrijedi mutatis mutandis.

2.   Na prtljažnici mora biti upisano barem sljedeće:

| (a) | prijevoznik ili prijevoznici; |
| --- | --- |

(a)

prijevoznik ili prijevoznici;

| (b) | izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV; |
| --- | --- |

(b)

izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV;

| (c) | svaka druga izjava potrebna da bi se pokazalo da postoje ugovorne obveze o otpremi predane prtljage koja omogućuje putniku da se pozove na svoja prava koja proizlaze iz ugovora o prijevozu. |
| --- | --- |

(c)

svaka druga izjava potrebna da bi se pokazalo da postoje ugovorne obveze o otpremi predane prtljage koja omogućuje putniku da se pozove na svoja prava koja proizlaze iz ugovora o prijevozu.

3.   Putnik mora utvrditi nakon primitka prtljažnice da je napravljena sukladno s njegovim naputcima.

Članak 18.

Prijava i prijevoz

1.   Osim ako Opći uvjeti o prijevozu ne predviđaju drukčije, prtljaga se predaje samo uz predočenje karte koja vrijedi barem do odredišta prtljage. U drugom pogledu predaja prtljage obavlja se sukladno s važećim propisima u mjestu otpreme.

2.   Kad Opći uvjeti o prijevozu predviđaju da se prtljaga može prihvatiti za prijevoz bez predočenja karte, propisi ovih Jedinstvenih pravila kojima se utvrđuju prava i obveze putnika glede predaje prtljage, primjenjuju se mutatis mutandis na pošiljatelja predane prtljage.

3.   Prijevoznik može otpremiti predanu prtljagu drugim vlakom, drugim oblikom prijevoza ili drugim pravcem od onoga koji koristi putnik.

Članak 19.

Plaćanje naknada za prijevoz predane prtljage

Ovisno o suprotnom ugovoru između putnika i prijevoznika, naknada za prijevoz predane prtljage plaća se prigodom predaje.

Članak 20.

Obilježavanje predane prtljage

Putnik mora označiti svaki predmet prijavljene prtljage na vidljivom mjestu, na relativno trajan i čitljiv način, tako da naznači:

| (a) | svoje ime i adresu; |
| --- | --- |

(a)

svoje ime i adresu;

| (b) | odredište. |
| --- | --- |

(b)

odredište.

Članak 21.

Pravo raspolaganja predanom prtljagom

1.   Ako okolnosti dopuste i ako to nije u suprotnosti s carinskim ili zahtjevima drugih administrativnih vlasti, putnik može zatražiti da mu se vrati prtljaga na mjestu predaje uz predaju potvrde o predaji prtljage i, ako to traže Opći uvjeti o prijevozu, uz predočenje karte.

2.   Opći uvjeti o prijevozu mogu sadržavati i druge propise glede prava raspolaganja predanom prtljagom, posebno promjene glede odredišta i mogućih financijskih posljedica koje treba snositi putnik.

Članak 22.

Isporuka

1.   Predana prtljaga isporučuje se nakon predaje prtljažnice i, ako je primjenjivo, nakon plaćanja iznosa koji se procijeni za pošiljku.

Prijevoznik ima pravo, ali nije obvezan, provjeriti ima li nositelj prtljažnice pravo podignuti pošiljku.

2.   Smatrat će se da je roba isporučena nositelju prtljažnice, sukladno s važećim propisima na mjestu isporuke:

| (a) | ako je prtljaga uručena carinskim ili gradskim poreznim službenicima, u njihovim prostorijama ili skladištu, kad ne podliježu kontroli prijevoznika; |
| --- | --- |

(a)

ako je prtljaga uručena carinskim ili gradskim poreznim službenicima, u njihovim prostorijama ili skladištu, kad ne podliježu kontroli prijevoznika;

| (b) | ako su žive životinje predane trećoj strani. |
| --- | --- |

(b)

ako su žive životinje predane trećoj strani.

3.   Nositelj (vlasnik) prtljažnice može zatražiti isporuku prtljage u mjestu odredišta nakon isteka dogovorenog vremena i, gdje je primjenjivo, vremena potrebnog za postupak carinskih i drugih administrativnih vlasti.

4.   Ako ne preda prtljažnicu, prijevoznik je obvezan isporučiti prtljagu samo osobi koja može dokazati svoje pravo na to; ako se čini da je dokaz nedostatan, prijevoznik može zatražiti osiguranje.

5.   Prtljaga se isporučuje u mjestu odredišta na koje je predana.

6.   Nositelj prtljažnice čija prtljaga nije isporučena može zatražiti da se potvrdi dan i vrijeme kad je zatražio isporuku, a u skladu sa st. 3.

7.   Ovlaštena osoba može odbiti prihvatiti prtljagu ako prijevoznik ne udovolji njezinu zahtjevu da obavi pregled predane prtljage, kako bi utvrdio bilo kakvu navodnu štetu.

8.   U svakom drugom pogledu isporuka prtljage provodi se u skladu s važećim odredbama u mjestu odredišta.

Poglavlje IV.

Vozila

Članak 23.

Uvjeti prijevoza

Posebne odredbe koje određuju prijevoz vozila, sadržane u Općim uvjetima o prijevozu, moraju specificirati posebno uvjete kojima se određuje prihvaćanje za prijevoz, registracija, utovar i prijevoz, istovar i isporuka kao i obveze putnika.

Članak 24.

Potvrda o prijevozu

1.   Ugovorne obveze koje se odnose na prijevoz vozila moraju se utvrditi potvrdom o prijevozu koja se izdaje putniku. Potvrda o prijevozu može se uključiti u putnikovu kartu.

2.   Posebne odredbe koje određuju prijevoz vozila, sadržane u Općim uvjetima o prijevozu, odredit će formu i sadržaj potvrde o prijevozu kao i jezika i slova kojima će biti tiskana i ispisana. Članak 7. stavak 5. vrijedi mutatis mutandis.

3.   Na potvrdi o prijevozu mora biti upisano barem sljedeće:

| (a) | prijevoznik ili prijevoznici; |
| --- | --- |

(a)

prijevoznik ili prijevoznici;

| (b) | izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV; |
| --- | --- |

(b)

izjava da je prijevoz podređen, bez obzira na bilo kakvu klauzulu suprotno tomu, ovim Jedinstvenim pravilima; to se može označiti samo akronimom CIV;

| (c) | svaka druga izjava potrebna da bi se pokazalo da postoje ugovorne obveze koje se odnose na prijevoz vozila i koje omogućuju putniku da se pozove na svoja prava koja proizlaze iz ugovora o prijevozu. |
| --- | --- |

(c)

svaka druga izjava potrebna da bi se pokazalo da postoje ugovorne obveze koje se odnose na prijevoz vozila i koje omogućuju putniku da se pozove na svoja prava koja proizlaze iz ugovora o prijevozu.

4.   Putnik mora utvrditi nakon primitka potvrde o prijevozu da je napravljena sukladno njegovim naputcima.

Članak 25.

Mjerodavno pravo

Ovisno o odredbama ovog poglavlja, odredbe poglavlja III. koje se odnose na prijevoz prtljage vrijede i za vozila.

GLAVA IV.

ODGOVORNOST PRIJEVOZNIKA

Poglavlje I.

Odgovornost u slučaju smrti ili osobne ozljede putnika

Članak 26.

Temelj odgovornosti

1.   Prijevoznik je odgovoran za gubitak ili štetu koja proizlazi iz usmrćenja, osobne povrede ili neke druge tjelesne ili mentalne povrede putnika, koja je rezultat nezgode proizišle iz prometovanja željeznice i koja se dogodila dok je putnik bio u željezničkom vozilu, ulazio ili izlazio iz njega, bez obzira na korištenu željezničku infrastrukturu.

2.   Prijevoznik se oslobađa te odgovornosti:

| (a) | ako je nezgoda izazvana okolnostima koje nisu vezane uz željeznički promet i koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti; |
| --- | --- |

(a)

ako je nezgoda izazvana okolnostima koje nisu vezane uz željeznički promet i koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti;

| (b) | u mjeri u kojoj je za nezgodu kriv putnik; |
| --- | --- |

(b)

u mjeri u kojoj je za nezgodu kriv putnik;

| (c) | ako je nezgoda posljedica ponašanja treće osobe i koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo, koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći, te čije posljedice nije mogao spriječiti; drugi poduzetnik koji koristi istu željezničku infrastrukturu ne smatra se trećom stranom; neće djelovati na pravo na kompenzaciju. |
| --- | --- |

(c)

ako je nezgoda posljedica ponašanja treće osobe i koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo, koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći, te čije posljedice nije mogao spriječiti; drugi poduzetnik koji koristi istu željezničku infrastrukturu ne smatra se trećom stranom; neće djelovati na pravo na kompenzaciju.

3.   Ako je nezgoda posljedica ponašanja treće strane i ako unatoč tome prijevoznik nije posve oslobođen svoje odgovornosti, sukladno st. 2. točki (c), prijevoznik će biti odgovoran u potpunosti do granice postavljene u ovim Jedinstvenim pravilima, ali ne dovodeći u pitanje bilo koje pravo naknade koje prijevoznik može imati prema trećoj strani.

4.   Ova Jedinstvena pravila neće djelovati na bilo koju odgovornost koju snosi prijevoznik u slučajevima predviđenima u st. 1.

5.   Ako prijevoz, koji se ravna samo prema jednom ugovoru o prijevozu, obavlja nekoliko uzastopnih prijevoznika, prijevoznik koji je obvezan na temelju ugovora o prijevozu osigurati usluge prijevoza tijekom kojega se dogodi nezgoda, bit će odgovoran u slučaju usmrćenja i osobne povrede putnika. Kad uslugu prijevoza nije osigurao prijevoznik nego zamjenski prijevoznik, dvojica prijevoznika bit će solidarno odgovorni, sukladno ovim Jedinstvenim pravilima.

Članak 27.

Odšteta u slučaju usmrćenja

1.   U slučaju usmrćenja putnika, odšteta obuhvaća:

| (a) | sve potrebne troškove vezane uz smrt, posebno troškove transporta tijela i pogrebne troškove; |
| --- | --- |

(a)

sve potrebne troškove vezane uz smrt, posebno troškove transporta tijela i pogrebne troškove;

| (b) | ako smrt ne nastupi odmah, odštetu predviđenu u članku 28. |
| --- | --- |

(b)

ako smrt ne nastupi odmah, odštetu predviđenu u članku 28.

2.   Ako su zbog smrti putnika, osobe koje je on morao ili je imao pravnu obvezu uzdržavati, lišene njegove potpore, te osobe također će biti obeštećene za taj gubitak. U pravu na tužbu za odštetu od strane osoba koje je putnik uzdržavao, a da nije na to bio pravno obvezan, ravnat će se prema nacionalnim zakonima.

Članak 28.

Odšteta u slučaju osobne povrede

U slučaju osobne povrede ili neke druge tjelesne ili mentalne povrede putnika odšteta obuhvaća:

| (a) | sve potrebne troškove posebno liječenja i transporta; |
| --- | --- |

(a)

sve potrebne troškove posebno liječenja i transporta;

| (b) | naknadu za financijske gubitke, zbog potpune ili djelomične radne nesposobnosti ili povećanih potreba |
| --- | --- |

(b)

naknadu za financijske gubitke, zbog potpune ili djelomične radne nesposobnosti ili povećanih potreba

Članak 29.

Nadoknada za ostale tjelesne povrede

Nacionalno pravo utvrđuje hoće li i u kojem stupnju prijevoznik morati platiti odštetu za tjelesnu povredu ili druge povrede osim onih predviđenih člancima 27. i 28.

Članak 30.

Oblik i iznos odštete u slučaju usmrćenja ili osobne povrede

1.   Za odštetu na temelju članka 27. st. 2. i članka 28. točke (b) bit će dodijeljen paušalan iznos. Međutim, ako nacionalni zakoni dopuštaju plaćanje rente, odšteta će biti nadoknađena u tom obliku ako to zatraže oštećeni putnik ili osobe navedene u članku 27. st. 2.

2.   znos odštete koji se dodjeljuje na temelju st. 1. utvrdit će se sukladno s nacionalnim pravom. Međutim, u svrhu ovih Jedinstvenih pravila, gornja granica po putniku utvrđuje se na 175 000 obračunskih jedinica, kao paušalan iznos ili u godišnjoj renti koja odgovara tom iznosu, tamo gdje nacionalno pravo predviđa gornji iznos koji je manji od tog iznosa.

Članak 31.

Drugi oblici prijevoza

1.   Ovisno o st. 2., odredbe koje se odnose na odgovornost prijevoznika u slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika, ne važe za gubitak ili štetu nastalu tijekom prijevoza koji, sukladno s ugovorom o prijevozu, nije bio prijevoz željeznicom.

2.   Međutim, kad se željeznička vozila prevoze trajektom, odredbe koje se odnose na odgovornost u slučaju smrti ili osobne povrede putnika, vrijede za gubitke i štete predviđene člankom 26. st. 1. i člankom 33. st. 1., kao rezultat nezgode izazvane prometovanjem željeznice i koja se dogodila dok je putnik bio u rečenom vozilu, ulazio ili izlazio iz njega.

3.   Kad je zbog izvanrednih okolnosti privremeno obustavljeno prometovanje željeznice i putnici se prevoze drugim oblicima prijevoza, prijevoznik je odgovoran na temelju ovih Jedinstvenih pravila.

Poglavlje II.

Odgovornost u slučaju nepridržavanja voznog reda

Članak 32.

Odgovornost u slučaju otkazivanja, kašnjenja ili propuštene veze

1.   Prijevoznik je odgovoran putniku za gubitak ili štetu koja je rezultat činjenice što se zbog otkazivanja, kašnjenja ili propuštene veze, njegovo putovanje ne može nastaviti istog dana ili što se nastavak putovanja istog dana ne može razložno tražiti zbog danih okolnosti. Štete obuhvaćaju razložne troškove smještaja kao i razložne troškove nastale zbog potrebe obavješćivanja osoba koje čekaju putnike.

2.   Prijevoznik se oslobađa te odgovornosti kad se otkazivanje, kašnjenje ili propuštanje veze pripisuje nekom od sljedećih uzroka:

| (a) | okolnostima koje nisu povezane s prometovanjem željeznice koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo za posebne okolnosti slučaja, nije mogao izbjeći niti je mogao spriječiti posljedice, |
| --- | --- |

(a)

okolnostima koje nisu povezane s prometovanjem željeznice koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo za posebne okolnosti slučaja, nije mogao izbjeći niti je mogao spriječiti posljedice,

| (b) | putnikovoj krivnji ili |
| --- | --- |

(b)

putnikovoj krivnji ili

| (c) | ponašanju treće osobe koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti; drugi poduzetnik koji koristi istu željezničku infrastrukturu ne smatra se trećom stranom; neće djelovati na pravo na kompenzaciju. |
| --- | --- |

(c)

ponašanju treće osobe koje prijevoznik, unatoč tome što se pobrinuo koliko je u danim okolnostima potrebno, nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti; drugi poduzetnik koji koristi istu željezničku infrastrukturu ne smatra se trećom stranom; neće djelovati na pravo na kompenzaciju.

3.   Nacionalno pravo utvrđuje hoće li i u kojem stupnju prijevoznik morati platiti odštetu za povredu, osim one predviđene u st. 1. Ovom odredbom ne dovodi se u pitanje članak 44.

Poglavlje III.

Odgovornost u pogledu priručne prtljage, životinja, predane prtljage i vozila

ODJELJAK 1.

Priručna prtljaga i životinje

Članak 33.

Odgovornost

1.   U slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika, prijevoznik je također odgovoran za gubitak ili štetu, kao rezultat potpunog ili djelomičnoga gubitka ili oštećenja predmeta koje je putnik imao na sebi ili kod sebe kao priručnu prtljagu; to se također odnosi na životinje koje je putnik poveo sa sobom. Članak 26. vrijedi mutatis mutandis.

2.   U svakom drugom pogledu prijevoznik neće biti odgovoran za ukupan ili djelomičan gubitak, odnosno štetu predmeta, priručne prtljage i životinja ili samo jednog, koji su briga putnika na temelju članka 15. osim ako je gubitak ili šteta izazvana krivnjom prijevoznika. Drugi članci pod glavom IV., uz izuzetak članka 51., i glava VI. ne primjenjuju se u ovom slučaju.

Članak 34.

Granica odštete u slučaju gubitka ili oštećenja predmeta

Kada je prijevoznik odgovoran na temelju članka 33. st. 1., on mora platiti odštetu do granice od 1 400 obračunskih jedinica po putniku.

Članak 35.

Izuzimanje odgovornosti

Prijevoznik neće biti odgovoran putniku za gubitak ili štetu nastalu zbog toga što se putnik ne pridržava formalnosti potrebnih prema carinskim ili drugim administrativnim vlastima.

ODJELJAK 2.

Predana prtljaga

Članak 36.

Temelj odgovornosti

1.   Prijevoznik je odgovoran za gubitak ili štetu nastalu od potpunog ili djelomičnoga gubitka ili štete predane prtljage između vremena kad ju je prijevoznik preuzeo i vremena isporuke, kao i zbog kašnjenja isporuke.

2.   Prijevoznik se oslobađa te odgovornosti u onoj mjeri u kojoj je gubitak, šteta ili kašnjenje isporuke, bilo izazvano krivnjom putnika zbog upute koju je dao putnik, a ne kao rezultat greške prijevoznika, inherentnom greškom predane prtljage ili okolnostima koje prijevoznik nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti.

3.   Prijevoznik se oslobađa te odgovornosti u onoj mjeri u kojoj je gubitak ili šteta rezultat specijalnog rizika koji je inherentan jednoj ili nekolicini sljedećih okolnosti:

| (a) | nedostatku ambalaže ili njezinoj neadekvatnosti; |
| --- | --- |

(a)

nedostatku ambalaže ili njezinoj neadekvatnosti;

| (b) | posebnoj prirodi prtljage; |
| --- | --- |

(b)

posebnoj prirodi prtljage;

| (c) | ako se pošiljka sastoji od predmeta neprihvatljivih za prijevoz. |
| --- | --- |

(c)

ako se pošiljka sastoji od predmeta neprihvatljivih za prijevoz.

Članak 37.

Teret dokaza

1.   Teret dokaza da je gubitak, šteta ili kašnjenje s isporukom bilo izazvano jednim od uzroka navedenih u članku 36. st. 2., ostaje na prijevozniku.

2.   Kad prijevoznik, vodeći računa o okolnostima pojedinog slučaja, utvrdi da su gubitak ili šteta mogli nastati zbog jednog ili više posebnih rizika spomenutih u članku 36. st. 3., smatrat će se da su tako i nastali. Ovlaštena osoba, međutim, imat će pravo dokazati da se gubitak ili šteta ne mogu pripisati u potpunosti ili djelomično jednom od tih rizika.

Članak 38.

Uzastopni prijevoznici

Ako prijevoz koji se obavlja prema jednom ugovoru obavlja nekoliko uzastopnih prijevoznika, svaki naredni prijevoznik, samim činom preuzimanja prtljage s prtljažnicom ili vozila s potvrdom o prijevozu, postaje ugovornom stranom ugovora o prijevozu, s obzirom na otpremu prtljage ili prijevoza vozila, sukladno s uvjetima prtljažnice ili potvrde o prijevozu i preuzima obveze koje iz toga proizlaze. U tom slučaju svaki će prijevoznik biti odgovoran za prijevoz tijekom čitavog puta do isporuke.

Članak 39.

Zamjenski prijevoznik

1.   Kad prijevoznik povjeri prijevoz, potpuno ili djelomice, zamjenskom prijevozniku, bilo na temelju prava prema ugovoru o prijevozu da to čini ili ne, prijevoznik ipak ostaje odgovoran glede čitavog prijevoza.

2.   Sve odredbe ovih Jedinstvenih pravila prema kojima se prosuđuje odgovornost prijevoznika, vrijede i za odgovornost zamjenskog prijevoznika za prijevoz koji on obavlja. Članak 48. i članak 52. primjenjuju se ako se povede postupak protiv službenika ili bilo koje druge osobe koju koristi zamjenski prijevoznik u obavljanju prijevoza.

3.   Svaki posebni ugovor prema kojem prijevoznik preuzima obveze koje ne nameću ova Jedinstvena pravila ili se odriče prava dodijeljenih ovim Jedinstvenim pravilima, neće imati učinka u pogledu zamjenskog prijevoznika koji ih nije izričito i u pisanom obliku prihvatio. Bilo da ga je zamjenski prijevoznik prihvatio ili ne, prijevoznik svejedno ostaje vezan tim obvezama ili odreknućem prava koja proizlaze iz tog posebnog ugovora.

4.   Gdje su i prijevoznik i zamjenski prijevoznik odgovorni i do mjere u kojoj su odgovorni, njihova je odgovornost solidarna.

5.   Ukupan iznos odštete koju plaća prijevoznik, zamjenski prijevoznik i njegovi zaposlenici, kao i druge osobe čije usluge oni koriste u obavljanju prijevoza, neće prelaziti iznose predviđene ovim Jedinstvenim pravilima.

6.   Ovaj članak ne ugrožava prava na naknadu koja mogu postojati između prijevoznika i zamjenskog prijevoznika.

Članak 40.

Pretpostavka gubitka

1.   Osoba koja ima pravo, može bez davanja daljnjih dokaza, smatrati jedan predmet prtljage izgubljenim ako joj se ne isporuči ili stavi na raspolaganje u roku 14 dana pošto je zatražila isporuku, u skladu s člankom 22. st. 3.

2.   Ako se predmet za koji se smatralo da je izgubljen, vrati u roku godine dana nakon zahtjeva za njegovom isporukom, prijevoznik mora obavijestiti osobu koja ima na njega pravo, ako je njezina adresa poznata ili utvrđena.

3.   U roku trideset dana nakon primitka obavijesti spomenute u st. 2., osoba koja ima pravo može zatražiti da joj se isporuči predmet prtljage. U tom slučaju mora platiti troškove za prijevoz predmeta od mjesta konsignacije do mjesta gdje je izvršena isporuka i refundirati odštetu umanjenu, gdje je primjenjivo, za sve troškove koji su tu uključeni. Međutim, zadržava pravo da zatraži odštetu za kašnjenje isporuke na temelju članka 43.

4.   Ako se nađeni predmet prtljage ne zatraži u roku naznačenom u st. 3. ili ako se predmet nađe nakon više od godine dana nakon zahtjeva za isporukom, prijevoznik može njime raspolagati sukladno sa zakonima i odredbama na snazi u mjestu gdje se nalazi predmet prtljage.

Članak 41.

Odšteta za gubitak

1.   U slučaju potpunog ili djelomičnoga gubitka predane prtljage, prijevoznik mora platiti, uz izuzetak svih drugih odšteta:

| (a) | ako je iznos gubitka ili pretrpljene štete dokazan, odštetu koja je jednaka tom iznosu, ali koja ne prelazi 80 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase koja nedostaje ili 1 200 obračunskih jedinica po komadu prtljage; |
| --- | --- |

(a)

ako je iznos gubitka ili pretrpljene štete dokazan, odštetu koja je jednaka tom iznosu, ali koja ne prelazi 80 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase koja nedostaje ili 1 200 obračunskih jedinica po komadu prtljage;

| (b) | ako iznos gubitka ili pretrpljene štete nije utvrđen, odštetu od 20 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase koja nedostaje ili 300 obračunskih jedinica po komadu prtljage. |
| --- | --- |

(b)

ako iznos gubitka ili pretrpljene štete nije utvrđen, odštetu od 20 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase koja nedostaje ili 300 obračunskih jedinica po komadu prtljage.

Način odštete po kilogramu koji nedostaje ili komadu prtljage određen je Općim uvjetima o prijevozu.

2.   Prijevoznik, osim toga, mora nadoknaditi cijenu prijevoza prtljage kao i ostale iznose vezane uz prijevoz izgubljenog komada prtljage, kao i već plaćene carine i trošarine.

Članak 42.

Naknada za štetu

1.   U slučaju oštećenja predane prtljage, prijevoznik mora platiti odštetu koja je jednaka gubitku vrijednosti prtljage, izuzevši sve druge štete.

2.   Odšteta ne prelazi:

| (a) | ako je prtljaga izgubila na vrijednosti uslijed oštećenja, iznos koji bi bio plativ u slučaju potpunog gubitka; |
| --- | --- |

(a)

ako je prtljaga izgubila na vrijednosti uslijed oštećenja, iznos koji bi bio plativ u slučaju potpunog gubitka;

| (b) | ako je samo dio prtljage izgubio na vrijednosti zbog oštećenja, iznos koji bi bio plativ da je taj dio bio izgubljen. |
| --- | --- |

(b)

ako je samo dio prtljage izgubio na vrijednosti zbog oštećenja, iznos koji bi bio plativ da je taj dio bio izgubljen.

Članak 43.

Naknada za kašnjenje isporuke

1.   U slučaju kašnjenja isporuke predane prtljage, prijevoznik mora platiti za svako razdoblje od dvadeset četiri sata pošto je zatražena isporuka, ali za maksimum od četrnaest dana:

| (a) | ako osoba koja ima pravo dokaže da je time pretrpljen gubitak ili šteta, odštetu koja je jednaka iznosu gubitka ili štete do maksimuma od 0,80 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase prtljage ili 14 obračunskih jedinica po komadu prtljage, koja je isporučena sa zakašnjenjem; |
| --- | --- |

(a)

ako osoba koja ima pravo dokaže da je time pretrpljen gubitak ili šteta, odštetu koja je jednaka iznosu gubitka ili štete do maksimuma od 0,80 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase prtljage ili 14 obračunskih jedinica po komadu prtljage, koja je isporučena sa zakašnjenjem;

| (b) | ako osoba koja ima pravo ne dokaže da je time pretrpljen gubitak ili šteta, odštetu od 0,14 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase prtljage ili 2,80 obračunskih jedinica po komadu prtljage, koja je isporučena sa zakašnjenjem. |
| --- | --- |

(b)

ako osoba koja ima pravo ne dokaže da je time pretrpljen gubitak ili šteta, odštetu od 0,14 obračunskih jedinica po kilogramu bruto-mase prtljage ili 2,80 obračunskih jedinica po komadu prtljage, koja je isporučena sa zakašnjenjem.

Način odštete po kilogramu koji nedostaje ili komadu prtljage, određen je Općim uvjetima o prijevozu.

2.   U slučaju potpunog gubitka prtljage, odšteta predviđena u st. 1. neće se platiti uz onu predviđenu u članku 41.

3.   U slučaju djelomičnoga gubitka prtljage, odšteta predviđena st. 1. platit će se glede onoga dijela prtljage koji nije izgubljen.

4.   U slučaju štete za prtljagu koja nije rezultat zakašnjele isporuke, odšteta predviđena u st. 1. bit će plaćena, gdje je primjenjivo, uz onu predviđenu člankom 42.

5.   Ni u jednom slučaju, odšteta prema st. 1. zajedno s onom koja se plaća prema člancima 41. i 42. ne smije prelaziti odštetu koja bi se platila u slučaju potpunoga gubitka prtljage.

ODJELJAK 3.

Vozila

Članak 44.

Odšteta za kašnjenje

1.   U slučaju kašnjenja u utovaru zbog razloga koji se pripisuju prijevozniku ili kašnjenju u isporuci vozila, prijevoznik mora, ako osoba koja ima pravo dokaže da je time pretrpjela gubitak ili štetu, platiti odštetu koja ne prelazi iznos cijene prijevoza.

2.   Ako u slučaju kašnjenja u utovaru zbog razloga koji se pripisuju prijevozniku, osoba koja ima pravo odluči da ne nastavi s ugovorom o prijevozu, cijena prijevoza joj se vraća. Osim toga, ako osoba koja ima pravo dokaže da je gubitak ili šteta pretrpljena zbog kašnjenja, može zatražiti odštetu koja ne prelazi cijenu prijevoza.

Članak 45.

Odšteta za gubitak

U slučaju potpunog ili djelomičnoga gubitka vozila, odšteta koja se plaća osobi koja ima pravo za dokazani gubitak ili štetu, obračunava se na temelju uobičajene vrijednosti vozila. Ona ne prelazi 8 000 obračunskih jedinica. Puna ili prazna prikolica smatrat će se odvojenim vozilom.

Članak 46.

Odgovornost glede drugih predmeta

1.   Glede predmeta ostavljenih u vozilu ili u spremniku (primjerice, za prtljagu ili skije) pričvršćenom na vozilo, prijevoznik je odgovoran samo za gubitak ili štetu izazvanu njegovom krivnjom. Ukupni iznos odštete ne smije prelaziti 1 400 obračunskih jedinica.

2.   Kad je riječ o predmetima pričvršćenim izvana na vozilo, uključujući spremnike spomenute u st. 1., prijevoznik je odgovoran glede predmeta smještenih izvan vozila samo ako se dokaže da je gubitak ili šteta rezultat propusta koji je učinio prijevoznik, bilo namjerno da izazove taj gubitak ili štetu, bilo zbog nemara i znajući da će vjerojatno doći do toga gubitka ili štete.

Članak 47.

Mjerodavno pravo

Ovisno o odredbama ovog dijela, odredbe dijela 2. vezane uz odgovornost za prtljagu važe i za vozila.

Poglavlje IV.

Opće odredbe

Članak 48.

Gubitak prava na traženje granica odgovornosti

Granice odgovornosti predviđene ovim Jedinstvenim pravilima kao i odredbe nacionalnog prava, koje ograničavaju granicu odštete na fiksan iznos, ne vrijede ako se dokaže da su gubitak ili šteta nastali zbog propusta koji je učinio prijevoznik, bilo namjerno kako bi izazvao taj gubitak ili štetu, bilo iz nemara i znajući da će rezultat vjerojatno biti takav gubitak ili šteta.

Članak 49.

Konverzija i kamate

1.   Tamo gdje obračun odštetnog iznosa traži konverziju iznosa izraženih u stranoj valuti, konverzija se obavlja prema tečaju važećem na dan i u mjestu plaćanja odštete.

2.   Osoba koja ima pravo može tražiti kamate na odštetni iznos, obračunate po stopi od pet posto godišnje, od dana zahtjeva navedenog u članku 55. ili, ako nije postavljen zahtjev, od dana kad je pokrenut pravni postupak.

3.   Međutim, u slučaju odštete koja se plaća na temelju članaka 27. i 28., kamate se obračunavaju tek od dana kad su se događaji odnosni za procjenu iznosa dogodili, ako je taj dan kasniji od dana zahtjeva ili dana kad je pokrenut pravni postupak.

4.   U slučaju prtljage, kamate se plaćaju samo ako odštetni iznos prelazi 16 obračunskih jedinica prema prtljažnici.

5.   U slučaju prtljage, ako osoba koja ima prava ne preda prijevozniku u razumnom mu danom roku prateću dokumentaciju, potrebnu za rješavanje zahtjeva, neće se obračunavati kamate između isteka danog roka i stvarne predaje te dokumentacije.

Članak 50.

Odgovornost u slučaju nuklearnih incidenata

Prijevoznik se oslobađa odgovornosti na temelju ovih Jedinstvenih pravila za gubitak ili štetu izazvanu nuklearnim incidentom kad je operator nuklearne instalacije ili neka druga osoba koja ga zamjenjuje, odgovorna za gubitak ili štetu na temelju zakona i propisa države koja određuje odgovornost u području nuklearne energije.

Članak 51.

Osobe za koje je odgovoran prijevoznik

Prijevoznik je odgovoran za svoje službenike i druge osobe čije usluge koristi u obavljanju prijevoza, kad ti službenici ili druge osobe djeluju u okviru svojih dužnosti. Upravitelji željezničke infrastrukture na kojoj se prijevoz obavlja smatraju se osobama čije usluge prijevoznik koristi za obavljanje prijevoza.

Članak 52.

Ostale radnje

1.   U svim slučajevima gdje ova Jedinstvena pravila vrijede, svaka radnja glede odgovornosti, po bilo kojoj osnovi, može se pokrenuti protiv prijevoznika samo prema uvjetima i ograničenjima navedenima u ovim Jedinstvenim pravilima.

2.   Isto vrijedi za svaki postupak pokrenut protiv onih službenika i drugih osoba za koje je prijevoznik odgovoran na temelju članka 51.

GLAVA V.

ODGOVORNOST PUTNIKA

Članak 53.

Posebna načela odgovornosti

Putnik je odgovoran prijevozniku za svaki gubitak ili štetu:

| (a) | kao rezultat neispunjavanja obveza prema:






  1. | člancima 10., 14. i 20., |
| --- | --- | --- |

(a)

kao rezultat neispunjavanja obveza prema:

1.

člancima 10., 14. i 20.,

| 2. | posebnim odredbama za prijevoz vozila, sadržanim u Općim uvjetima o prijevozu, |
| --- | --- |

2.

posebnim odredbama za prijevoz vozila, sadržanim u Općim uvjetima o prijevozu,

| 3. | Uredbi o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom (RID), |
| --- | --- |

3.

Uredbi o međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom (RID),

| (b) | izazvanu predmetima i životinjama koje ima sa sobom, osim ako ne dokaže da je gubitak ili šteta izazvana okolnostima koje on nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti, unatoč ponašanju savjesnog putnika. Ta odredba nema utjecaja na odgovornost prijevoznika na temelju članka 26. i članka33. st. 1. |
| --- | --- |

(b)

izazvanu predmetima i životinjama koje ima sa sobom, osim ako ne dokaže da je gubitak ili šteta izazvana okolnostima koje on nije mogao izbjeći i čije posljedice nije mogao spriječiti, unatoč ponašanju savjesnog putnika. Ta odredba nema utjecaja na odgovornost prijevoznika na temelju članka 26. i članka33. st. 1.

GLAVA VI.

POZIVANJE NA PRAVA

Članak 54.

Utvrđivanje djelomičnoga gubitka ili štete

1.   Kad prijevoznik otkrije ili pretpostavi djelomičan gubitak ili štetu predmeta koji prevozi i za koji je odgovoran prijevoznik (prtljaga, vozila), odnosno, kad to utvrdi osoba koja ima pravo, prijevoznik mora odmah i ako je moguće u nazočnosti osobe koja ima pravo, sastaviti izvješće prema prirodi gubitka ili štete, stanju predmeta i, ako je moguće, opsegu štete ili gubitka, njezinom uzroku i vremenu kad se dogodila.

2.   Kopija izvješća mora se besplatno dati osobi koja ima pravo.

3.   Ako osoba koja ima pravo, ne prihvati činjenice iznesene u izvješću, ona može zatražiti da se stanje prtljage ili vozila kao i uzrok i iznos gubitka odnosno štete utvrdi od strane stručnjaka kojeg imenuju ili ugovorne stranke ugovora o prijevozu, sud ili tribunal. Postupak što slijedi ravnat će se prema zakonima i propisima države u kojoj se obavlja utvrđivanje.

Članak 55.

Potraživanja

1.   Potraživanja koja se odnose na odgovornost prijevoznika u slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika, moraju se predati u pisanom obliku prijevozniku protiv kojeg se pokreće postupak. U slučaju prijevoza prema jednom ugovoru, a koji obavlja nekoliko uzastopnih prijevoznika, potraživanja se također mogu postaviti protiv prvog ili posljednjeg prijevoznika kao i protiv prijevoznika koji ima glavno mjesto poslovanja ili poslovnicu ili agenciju koja je zaključila ugovor o prijevozu u državi gdje putnik ima stalno ili uobičajeno boravište.

2.   Ostala potraživanja koja se odnose na ugovor o prijevozu bit će dana prijevozniku u pisanom obliku navedenom u članku 56. stavcima 2. i 3.

3.   Dokumenti koje osoba koja ima pravo smatra potrebnim priložiti zahtjevu, mogu se dati u originalu ili njihove preslike, gdje je primjenjivo, s tim da preslike moraju biti valjano ovjerene ako to traži prijevoznik. Nakon rješenja zahtjeva, prijevoznik može zatražiti predaju karte, prtljažnice i potvrde o prijevozu.

Članak 56.

Prijevoznici protiv kojih se može pokrenuti postupak

1.   Postupak temeljen na odgovornosti prijevoznika u slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika, može se pokrenuti samo protiv prijevoznika koji je odgovoran na temelju članka 26. st. 5.

2.   Ovisno o st. 4. postupci koje mogu pokrenuti putnici na temelju ugovora o prijevozu mogu se pokrenuti protiv prvog prijevoznika, posljednjeg prijevoznika ili prijevoznika koji je obavljao dio prijevoza na kojem se događaj zbog kojeg se pokreće postupak dogodio.

3.   Kad prijevoz obavlja nekoliko uzastopnih prijevoznika, prijevoznik koji mora isporučiti prtljagu ili vozilo, mora biti, uz njegov pristanak upisan na prtljažnici ili potvrdi o prijevozu, a postupak se može povesti protiv njega, sukladno st. 2. čak i ako nije primio prtljagu ili vozilo.

4.   Postupak za povrat iznosa plaćenog na temelju ugovora o prijevozu može se pokrenuti protiv prijevoznika koji je primio taj iznos ili protiv prijevoznika u čije ime je novac primljen.

5.   Postupak se može pokrenuti protiv prijevoznika osim onih specificiranih stavcima 2. i 4. kad se pokreće putem protutužbe ili putem izuzeća u postupku koji se odnosi na glavni zahtjev temeljen na istom ugovoru o prijevozu.

6.   U onoj mjeri u kojoj se ova Jedinstvena pravila odnose na zamjenskog prijevoznika, može se i protiv njih pokrenuti postupak.

7.   Ako tužitelj ima izbor između nekoliko prijevoznika, njegovo pravo izbora gasi se čim je pokrenuo postupak protiv jednog od njih; to također vrijedi ako tužitelj ima izbor između jednog ili više prijevoznika i zamjenskog prijevoznika.

Članak 58.

Gašenje prava na postupak u slučaju usmrćenja ili osobne povrede

1.   Svako pravo osobe na pokretanje postupka, koja ima pravo temeljeno na odgovornosti prijevoznika, u slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika, gasi se ako osoba koja ima pravo ne podnese jednom od prijevoznika, kojemu se može uputiti zahtjev sukladno s člankom 55. st. 1., obavijest o nezgodi putnika u roku od dvanaest mjeseci otkad je saznao za gubitak ili štetu. Tamo gdje osoba koja ima pravo usmenim putem obavijesti prijevoznika o nezgodi, prijevoznik će joj dati potvrdu o toj usmenoj obavijesti.

2.   Međutim, pravo na pokretanje postupka ne gasi se:

| (a) | ako u roku predviđenom u st. 1. osoba koja ima pravo podnese zahtjev jednom od prijevoznika određenih u članku 55. st. 1.; |
| --- | --- |

(a)

ako u roku predviđenom u st. 1. osoba koja ima pravo podnese zahtjev jednom od prijevoznika određenih u članku 55. st. 1.;

| (b) | ako je u roku predviđenom u st. 1. prijevoznik koji je odgovoran saznao za nezgodu putnika na neki drugi način; |
| --- | --- |

(b)

ako je u roku predviđenom u st. 1. prijevoznik koji je odgovoran saznao za nezgodu putnika na neki drugi način;

| (c) | ako obavijest o nezgodi nije dana ili je dana kasnije zbog okolnosti za koje osoba koja ima pravo nije odgovorna; |
| --- | --- |

(c)

ako obavijest o nezgodi nije dana ili je dana kasnije zbog okolnosti za koje osoba koja ima pravo nije odgovorna;

| (d) | ako osoba koja ima pravo dokaže da je nezgoda nastala krivnjom prijevoznika. |
| --- | --- |

(d)

ako osoba koja ima pravo dokaže da je nezgoda nastala krivnjom prijevoznika.

Članak 59.

Gašenje prava na pokretanje postupka zbog prijevoza prtljage

1.   Preuzimanje prtljage od strane osobe koja ima prava gasi sva prava na pokretanje postupka protiv prijevoznika koja proizlaze iz ugovora o prijevozu u slučaju djelomičnoga gubitka ili štete ili kašnjenja isporuke.

2.   Međutim, pravo na pokretanje postupka ne gasi se:

| (a) | u slučaju djelomičnoga gubitka ili štete ako:






  1. | je gubitak ili šteta utvrđena sukladno s člankom 54. prije preuzimanja prtljage od strane osobe koja ima prava; |
| --- | --- | --- |

(a)

u slučaju djelomičnoga gubitka ili štete ako:

1.

je gubitak ili šteta utvrđena sukladno s člankom 54. prije preuzimanja prtljage od strane osobe koja ima prava;

| 2. | utvrđivanje koje je trebalo provesti sukladno s člankom 54. nije obavljeno isključivo krivnjom prijevoznika; |
| --- | --- |

2.

utvrđivanje koje je trebalo provesti sukladno s člankom 54. nije obavljeno isključivo krivnjom prijevoznika;

| (b) | u slučaju gubitka ili štete koja nije očigledna i čije je postojanje utvrđeno nakon preuzimanja prtljage od strane osobe koja ima pravo, ako ona






  1. | zatraži utvrđivanje sukladno s člankom 54. odmah nakon što je otkrila gubitak ili štetu ali najkasnije tri dana nakon preuzimanja prtljage, |
| --- | --- | --- |

(b)

u slučaju gubitka ili štete koja nije očigledna i čije je postojanje utvrđeno nakon preuzimanja prtljage od strane osobe koja ima pravo, ako ona

1.

zatraži utvrđivanje sukladno s člankom 54. odmah nakon što je otkrila gubitak ili štetu ali najkasnije tri dana nakon preuzimanja prtljage,

| 2. | dokaže da se gubitak ili šteta dogodila između vremena preuzimanja prtljage od strane prijevoznika i vremena isporuke; |
| --- | --- |

2.

dokaže da se gubitak ili šteta dogodila između vremena preuzimanja prtljage od strane prijevoznika i vremena isporuke;

| (c) | u slučaju kašnjenja s isporukom, ako osoba koja ima pravo, u roku od dvadeset jedan dan zatraži svoja prava u odnosu na prijevoznike specificirane u članku 56. st. 3.; |
| --- | --- |

(c)

u slučaju kašnjenja s isporukom, ako osoba koja ima pravo, u roku od dvadeset jedan dan zatraži svoja prava u odnosu na prijevoznike specificirane u članku 56. st. 3.;

| (d) | ako osoba koja ima prava dokaže da je gubitak ili šteta nastala krivnjom prijevoznika. |
| --- | --- |

(d)

ako osoba koja ima prava dokaže da je gubitak ili šteta nastala krivnjom prijevoznika.

Članak 60.

Zakonski određen vremenski rok za pokretanje postupka

1.   Zakonski određen vremenski rok za pokretanje postupka za štete temeljene na odgovornosti prijevoznika u slučaju usmrćenja ili osobne povrede putnika je:

| (a) | u slučaju putnika tri godine od dana nezgode; |
| --- | --- |

(a)

u slučaju putnika tri godine od dana nezgode;

| (b) | u slučaju drugih osoba koje imaju prava, tri godine od dana nakon smrti putnika, uz maksimum od pet godina od dana nakon nezgode. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju drugih osoba koje imaju prava, tri godine od dana nakon smrti putnika, uz maksimum od pet godina od dana nakon nezgode.

2.   Zakonski određen vremenski rok za pokretanje postupka na temelju ugovora o prijevozu je godina dana. Ipak, taj rok je dvije godine, u slučaju postupka za gubitak ili štetu nastalu zbog propusta koji je počinjen namjerno da bi izazvao takav gubitak ili štetu, odnosno zbog nemara ali znajući da će doći do toga gubitka ili štete.

3.   Zakonski određen vremenski rok predviđen u st. 2. važi za postupke:

| (a) | za odštetu za totalni gubitak od četrnaestog dana nakon isteka roka predviđenog u članku 22. st. 3.; |
| --- | --- |

(a)

za odštetu za totalni gubitak od četrnaestog dana nakon isteka roka predviđenog u članku 22. st. 3.;

| (b) | za odštetu za djelomični gubitak, štetu ili kašnjenje isporuke od dana kad je isporuka izvršena; |
| --- | --- |

(b)

za odštetu za djelomični gubitak, štetu ili kašnjenje isporuke od dana kad je isporuka izvršena;

| (c) | u svim drugim slučajevima koji uključuju prijevoz putnika, od dana isteka valjanosti karte. |
| --- | --- |

(c)

u svim drugim slučajevima koji uključuju prijevoz putnika, od dana isteka valjanosti karte.

Dan naznačen za početak zakonski određenog vremenskog roka nije uključen u taj rok.

4.   [...]

5.   [...]

6.   U ostalim slučajevima, suspenzija i prekid zakonskog roka za postupak ravna se prema nacionalnom pravu.

GLAVA VII.

ODNOSI MEĐU PRIJEVOZNICIMA

Članak 61.

Raspodjela naknada za prijevoz

1.   Svaki prijevoznik koji ubire ili bi morao ubirati naknadu za prijevoz, mora plaćati odgovarajućim prijevoznicima njihov odgovarajući udio te naknade. Način plaćanja određen je sporazumom među uzastopnim prijevoznicima.

2.   Članak 6. st. 3., članak 16. st. 3. i članak 25. vrijede također za odnose među uzastopnim prijevoznicima.

Članak 62.

Pravo na regres

1.   Prijevoznik koji je platio odštetu na temelju ovih Jedinstvenih pravila ima pravo regresa od prijevoznika koji su obavljali dio prijevoza sukladno sljedećim odredbama:

| (a) | isključivo prijevoznik koji je izazvao gubitak ili štetu bit će za nju odgovoran; |
| --- | --- |

(a)

isključivo prijevoznik koji je izazvao gubitak ili štetu bit će za nju odgovoran;

| (b) | kad je štetu uzrokovalo nekoliko prijevoznika, svaki će biti odgovoran za gubitak ili štetu koju je on izazvao; ako je tu podjelu nemoguće napraviti, odšteta će biti raspodijeljena među njima, sukladno navedenom pod (c); |
| --- | --- |

(b)

kad je štetu uzrokovalo nekoliko prijevoznika, svaki će biti odgovoran za gubitak ili štetu koju je on izazvao; ako je tu podjelu nemoguće napraviti, odšteta će biti raspodijeljena među njima, sukladno navedenom pod (c);

| (c) | ako se ne može dokazati koji je od prijevoznika izazvao gubitak ili štetu, odšteta će biti raspodijeljena među prijevoznicima koji su sudjelovali u prijevozu, osim onih koji dokažu da oni nisu krivi za gubitak ili štetu; takva raspodjela bit će proporcionalna njihovom odgovarajućem udjelu i cijeni prijevoza. |
| --- | --- |

(c)

ako se ne može dokazati koji je od prijevoznika izazvao gubitak ili štetu, odšteta će biti raspodijeljena među prijevoznicima koji su sudjelovali u prijevozu, osim onih koji dokažu da oni nisu krivi za gubitak ili štetu; takva raspodjela bit će proporcionalna njihovom odgovarajućem udjelu i cijeni prijevoza.

2.   U slučaju insolventnosti jednog od tih prijevoznika, njegov neplaćeni udio raspodijelit će se među ostalim prijevoznicima koji su sudjelovali u prijevozu, proporcionalno njihovim odgovarajućim udjelima u cijeni prijevoza.

Članak 63.

Postupak za regres

1.   Valjanost plaćanja koje je izvršio prijevoznik koji ostvaruje pravo regresa na temelju članka 62. ne može osporavati prijevoznik protiv kojeg se ostvaruje pravo na regres, kad je odšteta utvrđena na sudu ili tribunalu i kad je potonji prijevoznik, dobivši valjanu obavijest o postupku, mogao intervenirati tijekom postupka. Sud ili tribunal koji vodi glavni postupak odredit će rok za davanje te obavijesti o postupku i intervenciji u postupku.

2.   Prijevoznik koji ostvaruje pravo na regres mora postaviti svoj zahtjev u jednom, i to istom postupku za sve prijevoznike s kojima nije postigao sporazum, a u slučaju da izgubi spor gubi pravo na regres od onih protiv kojih nije pokrenuo postupak.

3.   Sud ili tribunal donosi svoju odluku jednom i istom presudom na sve zahtjeve za regres koje su pred sudom pokrenuti.

4.   Prijevoznik koji želi provesti svoje pravo na regres, može pokrenuti postupak na sudovima i tribunalima u zemlji na čijem području jedan od prijevoznika koji su sudjelovali u prijevozu, ima sjedište poslovanja, poslovnicu ili agenciju koja je zaključila ugovor o prijevozu.

5.   Kad se postupak mora pokrenuti protiv nekoliko prijevoznika, prijevoznik tužitelj ima pravo izabrati sud ili tribunal na kojem će pokrenuti postupak između onih koji su ovlašteni na temelju st. 4.

6.   Postupak za regres ne mora se vezati za postupak za odštetu koji je pokrenula osoba koja ima prava na temelju ugovora o prijevozu.

Članak 64.

Sporazumi vezani uz regres

Prijevoznici mogu zaključiti sporazume koji odstupaju od članaka 61. i 62.

PRILOG II.

MINIMALNE INFORMACIJE KOJE ŽELJEZNIČKI PRIJEVOZNICI I PRODAVAČI KARATA MORAJU PRUŽATI

Dio I.: Informacije prije početka putovanja

| — | Opći uvjeti koji se primjenjuju na ugovor |
| --- | --- |

—

Opći uvjeti koji se primjenjuju na ugovor

| — | Vozni red i uvjeti za najbrže putovanje |
| --- | --- |

—

Vozni red i uvjeti za najbrže putovanje

| — | Vozni red i uvjeti za najniže

  sve dostupne
  cijene karata
  , uključujući i one najniže [Am. 125] |
| --- | --- |

—

Vozni red i uvjeti za najniže

  sve dostupne
  cijene karata
  , uključujući i one najniže [Am. 125]

| — | Pristup, uvjeti pristupa i raspoloživost opreme u vlaku za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću u skladu sa zahtjevima pristupačnosti iz Direktive XXX |
| --- | --- |

—

Pristup, uvjeti pristupa i raspoloživost opreme u vlaku za osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću u skladu sa zahtjevima pristupačnosti iz Direktive XXX

| — | Uvjeti

  Organizacija
  pristupa za bicikle [Am. 126] |
| --- | --- |

—

Uvjeti

  Organizacija
  pristupa za bicikle [Am. 126]

| — | Raspoloživost sjedala
  za sve primjenjive cijene karata
  u odjeljcima za pušače i nepušače

  nepušače (te, kad je to primjenjivo, za pušače)
  , u prvom i drugom razredu, te u kušetima i vagonima za spavanje [Am. 127] |
| --- | --- |

—

Raspoloživost sjedala
  za sve primjenjive cijene karata
  u odjeljcima za pušače i nepušače

  nepušače (te, kad je to primjenjivo, za pušače)
  , u prvom i drugom razredu, te u kušetima i vagonima za spavanje [Am. 127]

| — | Sve aktivnosti koje bi mogle uzrokovati smetnje ili kašnjenje usluge prijevoza

  Poremećaji i kašnjenja (planirani i u stvarnom vremenu) [Am. 128] |
| --- | --- |

—

Sve aktivnosti koje bi mogle uzrokovati smetnje ili kašnjenje usluge prijevoza

  Poremećaji i kašnjenja (planirani i u stvarnom vremenu) [Am. 128]

| — | Raspoloživost usluga u vlaku
  , uključujući bežični pristup internetu i sanitarne čvorove [Am. 129] |
| --- | --- |

—

Raspoloživost usluga u vlaku
  , uključujući bežični pristup internetu i sanitarne čvorove [Am. 129]

| — | Postupci za povrat izgubljene prtljage |
| --- | --- |

—

Postupci za povrat izgubljene prtljage

| — | Postupci za podnošenje pritužbi |
| --- | --- |

—

Postupci za podnošenje pritužbi

Dio II.: Informacije tijekom putovanja

| — | Usluge u vlaku
  , uključujući bežični pristup internetu [Am. 130] |
| --- | --- |

—

Usluge u vlaku
  , uključujući bežični pristup internetu [Am. 130]

| — | Sljedeći kolodvor |
| --- | --- |

—

Sljedeći kolodvor

| — | Kašnjenja

  Poremećaji i kašnjenja (planirani i u stvarnom vremenu) [Am. 131] |
| --- | --- |

—

Kašnjenja

  Poremećaji i kašnjenja (planirani i u stvarnom vremenu) [Am. 131]

| — | Glavne veze |
| --- | --- |

—

Glavne veze

| — | Pitanja zaštite i sigurnosti |
| --- | --- |

—

Pitanja zaštite i sigurnosti

PRILOG III.

MINIMALNI STANDARDI KAKVOĆE USLUGE

I.   Zahtjevi koji se odnose na željezničke prijevoznike

Željeznički prijevoznici do 30. lipnja svake godine na svojim internetskim stranicama objavljuju izvješće o kakvoći usluge za prethodnu poslovnu godinu te ga dostavljaju nacionalnom provedbenom tijelu i Agenciji Europske unije za željeznice radi objave na njihovim stranicama. Prijevoznik na svojim stranicama objavljuje izvješće na svojim službenim nacionalnim jezicima i, ako je moguće, drugim jezicima Unije, uključujući sažetak na engleskom.

Izvješća o kakvoći usluge sadržavaju najmanje sljedeće informacije:

| 1. | Točnost usluga i opća načela prema kojima željeznički prijevoznici uklanjaju smetnje pri pružanju usluga






  (a) | kašnjenja






  i. | ukupno prosječno kašnjenje usluga kao postotak po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Točnost usluga i opća načela prema kojima željeznički prijevoznici uklanjaju smetnje pri pružanju usluga

(a)

kašnjenja

i.

ukupno prosječno kašnjenje usluga kao postotak po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske);

| ii. | postotak usluga s kojima se kasni u polasku; |
| --- | --- |

ii.

postotak usluga s kojima se kasni u polasku;

| iii. | postotak usluga s kojima se kasni u dolasku:






  — | postotak kašnjenja kraćih od 60 minuta; |
| --- | --- | --- |

iii.

postotak usluga s kojima se kasni u dolasku:

—

postotak kašnjenja kraćih od 60 minuta;

| — | postotak kašnjenja od 60

  91
  do 119

  120
  minuta; [Am. 132] |
| --- | --- |

—

postotak kašnjenja od 60

  91
  do 119

  120
  minuta; [Am. 132]

| — | postotak kašnjenja od najmanje 120 minuta; |
| --- | --- |

—

postotak kašnjenja od najmanje 120 minuta;

| (b) | otkazivanje usluga
  otkazivanje usluga kao postotak po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske); |
| --- | --- |

(b)

otkazivanje usluga

otkazivanje usluga kao postotak po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske);

| (c) | primjena Uredbe u odnosu na kašnjenja i otkazivanja usluga:






  i. | broj putnika kojima je pružena pomoć; |
| --- | --- | --- |

(c)

primjena Uredbe u odnosu na kašnjenja i otkazivanja usluga:

i.

broj putnika kojima je pružena pomoć;

| ii. | troškovi pružanja te pomoći; |
| --- | --- |

ii.

troškovi pružanja te pomoći;

| iii. | broj putnika kojima je odobrena odšteta; |
| --- | --- |

iii.

broj putnika kojima je odobrena odšteta;

| iv. | troškovi odobrene odštete; |
| --- | --- |

iv.

troškovi odobrene odštete;

| 2. | Ispitivanje zadovoljstva stranaka
  Obvezne su najmanje sljedeće kategorije:






  i. | točnost vlakova; |
| --- | --- | --- |

2.

Ispitivanje zadovoljstva stranaka

Obvezne su najmanje sljedeće kategorije:

i.

točnost vlakova;

| ii. | informacije dane putnicima u slučaju kašnjenja; |
| --- | --- |

ii.

informacije dane putnicima u slučaju kašnjenja;

| iii. | točnost i dostupnost informacija o vlakovima; |
| --- | --- |

iii.

točnost i dostupnost informacija o vlakovima;

| iv. | kvaliteta održavanja vlakova/njihovo stanje; |
| --- | --- |

iv.

kvaliteta održavanja vlakova/njihovo stanje;

| v. | razina sigurnosti u vlakovima; |
| --- | --- |

v.

razina sigurnosti u vlakovima;

| vi. | čistoća unutrašnjosti vlaka; |
| --- | --- |

vi.

čistoća unutrašnjosti vlaka;

| vii. | pružanje korisnih informacija tijekom putovanja
  , uključujući u pogledu bežičnog interneta i drugih usluga u vlaku
  ; [Am. 133] |
| --- | --- |

vii.

pružanje korisnih informacija tijekom putovanja
  , uključujući u pogledu bežičnog interneta i drugih usluga u vlaku
  ; [Am. 133]

| viii. | dostupnost kvalitetnih sanitarnih čvorova u svakom vlaku; |
| --- | --- |

viii.

dostupnost kvalitetnih sanitarnih čvorova u svakom vlaku;

| ix. | primjerena čistoća i održavanje kolodvora; |
| --- | --- |

ix.

primjerena čistoća i održavanje kolodvora;

| x. | pristupačnost vlakova i usluga u njima, uključujući pristupačne sanitarne čvorove; |
| --- | --- |

x.

pristupačnost vlakova i usluga u njima, uključujući pristupačne sanitarne čvorove;

| xi. | broj incidenata i kvaliteta djelotvorno pružene pomoći osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću u vlaku u skladu s člankom 24., neovisno o tome je li pomoć unaprijed zatražena. |
| --- | --- |

xi.

broj incidenata i kvaliteta djelotvorno pružene pomoći osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću u vlaku u skladu s člankom 24., neovisno o tome je li pomoć unaprijed zatražena.

| 3. | Postupanje s pritužbama






  i. | broj pritužaba i ishod; |
| --- | --- | --- |

3.

Postupanje s pritužbama

i.

broj pritužaba i ishod;

| ii. | kategorije pritužaba; |
| --- | --- |

ii.

kategorije pritužaba;

| iii. | broj obrađenih pritužaba; |
| --- | --- |

iii.

broj obrađenih pritužaba;

| iv. | prosječno vrijeme za odgovor; |
| --- | --- |

iv.

prosječno vrijeme za odgovor;

| v. | moguća poboljšanja, poduzete radnje. |
| --- | --- |

v.

moguća poboljšanja, poduzete radnje.

| 4. | Pomoć koja se pruža osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću
  broj pružanja pomoći po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske). |
| --- | --- |

4.

Pomoć koja se pruža osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću

broj pružanja pomoći po kategoriji usluge (međunarodne, domaće dugorelacijske, regionalne, gradske/prigradske).

| 5. | Smetnje
  postojanje i kratak opis planova za izvanredne i za krizne situacije. |
| --- | --- |

5.

Smetnje

postojanje i kratak opis planova za izvanredne i za krizne situacije.

II.   Zahtjevi koji se odnose na upravitelje kolodvora i upravitelje infrastrukture

Izvješća o kakvoći usluge sadržavaju najmanje sljedeće informacije:

| 1. | Informacije i karte






  i. | način postupanja sa zahtjevima za informacije na kolodvoru; |
| --- | --- | --- |

1.

Informacije i karte

i.

način postupanja sa zahtjevima za informacije na kolodvoru;

| ii. | postupak i sredstva pružanja informacija o rasporedu vlakova, tarifama i peronima; kvaliteta informacija; |
| --- | --- |

ii.

postupak i sredstva pružanja informacija o rasporedu vlakova, tarifama i peronima; kvaliteta informacija;

| iii. | prikaz informacija o pravima i obvezama na temelju Uredbe te podacima za kontakt nacionalnih provedbenih tijela; |
| --- | --- |

iii.

prikaz informacija o pravima i obvezama na temelju Uredbe te podacima za kontakt nacionalnih provedbenih tijela;

| iv. | mjesta za kupnju karata; |
| --- | --- |

iv.

mjesta za kupnju karata;

| v. | dostupnost osoblja na kolodvoru za pružanje informacija i prodaju karata; |
| --- | --- |

v.

dostupnost osoblja na kolodvoru za pružanje informacija i prodaju karata;

| vi. | pružanje informacija osobama s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću; |
| --- | --- |

vi.

pružanje informacija osobama s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću;

| 2. | Opća načela za rješavanje smetnji u pružanju usluga






  i. | broj putnika kojima je pružena pomoć; |
| --- | --- | --- |

2.

Opća načela za rješavanje smetnji u pružanju usluga

i.

broj putnika kojima je pružena pomoć;

| ii. | troškovi pružanja te pomoći; |
| --- | --- |

ii.

troškovi pružanja te pomoći;

| 3. | Opis mjera uspostavljenih kako bi se osigurala čistoća kolodvora (sanitarnih čvorova itd.)






  i. | učestalost čišćenja; |
| --- | --- | --- |

3.

Opis mjera uspostavljenih kako bi se osigurala čistoća kolodvora (sanitarnih čvorova itd.)

i.

učestalost čišćenja;

| ii. | dostupnost sanitarnih čvorova; |
| --- | --- |

ii.

dostupnost sanitarnih čvorova;

| 4. | Ispitivanje zadovoljstva stranaka
  Obvezne su najmanje sljedeće kategorije:






  i. | informacije dane putnicima u slučaju kašnjenja; |
| --- | --- | --- |

4.

Ispitivanje zadovoljstva stranaka

Obvezne su najmanje sljedeće kategorije:

i.

informacije dane putnicima u slučaju kašnjenja;

| ii. | točnost, dostupnost i pristupačnost informacija o vremenima polaska i dolaska vlakova/peronima; |
| --- | --- |

ii.

točnost, dostupnost i pristupačnost informacija o vremenima polaska i dolaska vlakova/peronima;

| iii. | razina sigurnosti na kolodvoru; |
| --- | --- |

iii.

razina sigurnosti na kolodvoru;

| iv. | vrijeme potrebno da se odgovori na zahtjev za informacije na kolodvorima; |
| --- | --- |

iv.

vrijeme potrebno da se odgovori na zahtjev za informacije na kolodvorima;

| v. | dostupnost kvalitetnih sanitarnih čvorova na kolodvoru (uključujući njihovu pristupačnost); |
| --- | --- |

v.

dostupnost kvalitetnih sanitarnih čvorova na kolodvoru (uključujući njihovu pristupačnost);

| vi. | čistoća i održavanje kolodvora; |
| --- | --- |

vi.

čistoća i održavanje kolodvora;

| vii. | pristupačnost kolodvora i njegovih objekata;
  , uključujući pristup bez stuba, pokretne stepenice, dizala i trake za prtljagu; [Am. 134] |
| --- | --- |

vii.

pristupačnost kolodvora i njegovih objekata;
  , uključujući pristup bez stuba, pokretne stepenice, dizala i trake za prtljagu; [Am. 134]

| viii. | broj incidenata i kvaliteta pomoći pružene osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću na kolodvoru. |
| --- | --- |

viii.

broj incidenata i kvaliteta pomoći pružene osobama s invaliditetom i osobama sa smanjenom pokretljivošću na kolodvoru.

PRILOG IV.

POSTUPANJE S PRITUŽBAMA U NACIONALNIM PROVEDBENIM TIJELIMA

Ako je slučaj složen, primjerice, uključuje više pritužaba ili operatera, prekogranično putovanje ili nezgode na državnom području države članice različite od one koja je prijevozniku izdala dozvolu, konkretno ako je nejasno koje je nacionalno provedbeno tijelo nadležno ili ako bi se kako je u nastavku navedeno moglo olakšati ili ubrzati rješavanje pritužbe, nacionalna provedbena tijela surađuju kako bi odredila „vodeće” tijelo, koje će putnicima služiti kao jedinstvena kontaktna točka. Sva uključena nacionalna provedbena tijela surađuju kako bi olakšala rješavanje pritužbe (među ostalim, razmjenjuju informacije, pomažu u prevođenju dokumenata i pružaju informacije o okolnostima incidenata). Putnici se obavješćuju o tome koje je tijelo određeno kao „vodeće”.
  Osim toga, u svim slučajevima nacionalna provedbena tijela osiguravaju usklađenost s Uredbom (EU) 2017/2394. [Am. 135]

PRILOG V.

KORELACIJSKA TABLICA

| Uredba (EZ) br. 1371/2007 | Ova Uredba |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 1. točka (a) | Članak 1. točka (a) |
| Članak 1. točka (b) | Članak 1. točka (b) |
| ---- | Članak 1. točka (c) |
| Članak 1. točka (c) | Članak 1. točka (d) |
| ---- | Članak 1. točka (e) |
| Članak 1. točka (d) | Članak 1. točka (f) |
| Članak 1. točka (e) | Članak 1. točka (g) |
| ---- | Članak 1. točka (h) |
| Članak 1. točka (f) | Članak 1. točka (i) |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Članak 2. stavak 1. | Članak 2. stavak 1. |
| Članak 2. stavak 2. | ---- |
| Članak 2. stavak 3. | ---- |
| Članak 2. stavak 4. | ---- |
| Članak 2. stavak 5. | ---- |
| Članak 2. stavak 6. | ---- |
| Članak 2. stavak 7. | ---- |
| ---- | Članak 2. stavak 2. |
| ---- | Članak 2. stavak 3. |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Članak 3. stavak 1. | Članak 3. stavak 1. |
| Članak 3. stavci 2. i 3. | ---- |
| Članak 3. stavak 4. | Članak 3. stavak 2. |
| Članak 3. stavak 5. | Članak 3. stavak 3. |
| Članak 3. stavak 6. | Članak 3. stavak 4. |
| Članak 3. stavak 7. | Članak 3. stavak 5. |
| Članak 3. stavak 8. | Članak 3. stavak 6. |
| Članak 3. stavak 9. | Članak 3. stavak 7. |
| Članak 3. stavak 10. | Članak 3. stavak 8. |
| ---- | Članak 3. stavak 9. |
| ---- | Članak 3. stavak 10. |
| Članak 3. stavak 11. | Članak 3. stavak 11. |
| ---- | Članak 3. stavak 12. |
| Članak 3. stavak 12. | Članak 3. stavak 13. |
| Članak 3. stavak 13. | Članak 3. stavak 14. |
| Članak 3. stavak 14. | ---- |
| Članak 3. stavak 15. | Članak 3. stavak 16. |
| Članak 3. stavak 16. | Članak 3. stavak 17. |
| Članak 3. stavak 17. | Članak 3. stavak 18. |
| ---- | Članak 3. stavak 19. |
| Članak 4. | Članak 4. |
| ---- | Članak 5. |
| Članak 5. | Članak 6. |
| Članak 6. | Članak 7. |
| Članak 7. | Članak 8. |
| Članak 8. | Članak 9. |
| ---- | Članak 9. stavak 4. |
| Članak 9. | Članak 10. |
| Članak 9. stavak 3. | ---- |
| ---- | Članak 10. stavci 5. i 6. |
| Članak 10. | ---- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Članak 12. stavak 2. | ---- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Članak 14. | Članak 14. |
| Članak 15. | Članak 15. |
| Članak 16. | Članak 16. |
| ---- | Članak 16. stavci 2. i 3. |
| Članak 17. | Članak 17. |
| ---- | Članak 17. stavak 8. |
| Članak 18. | Članak 18. |
| ---- | Članak 18. stavak 6. |
| ---- | Članak 19. |
| Članak 19. | Članak 20. |
| Članak 20. | Članak 21. |
| Članak 21. stavak 1. | ---- |
| Članak 21. stavak 2. | Članak 22. stavak 2. i članak 23. stavak 2. |
| Članak 22. | Članak 22. |
| Članak 22. stavak 2. | ---- |
| ---- | Članak 22. stavak 4. |
| Članak 23. | Članak 23. |
| ---- | Članak 23. stavak 4. |
| Članak 24. | Članak 24. |
| Članak 25. | Članak 25. stavci 1., 2. i 3. |
| ---- | Članak 26. |
| Članak 26. | Članak 27. |
| Članak 27. | Članak 28. |
| ---- | Članak 28. stavak 3. |
| Članak 27. stavak 3. | Članak 28. stavak 4. |
| Članak 28. | Članak 29. |
| Članak 29. | Članak 30. |
| Članak 30. | Članak 31. |
| ---- | Članci 32. i 33. |
| Članak 31. | Članak 34. |
| ---- | Članak 34. stavci 1. i 3. |
| Članak 32. | Članak 35. |
| Članak 33. | ---- |
| Članak 34. | Članak 36. |
| Članak 35. | ---- |
| ---- | Članak 37. |
| Članak 36. | Članak 38. |
| ---- | Članak 39. |
| Članak 37. | Članak 40. |
| Prilog I. | Prilog I. |
| Prilog II. | Prilog II. |
| Prilog III. | Prilog III. |
| ---- | Prilozi IV. i V. |

Uredba (EZ) br. 1371/2007

Ova Uredba

Članak 1.

Članak 1.

Članak 1. točka (a)

Članak 1. točka (a)

Članak 1. točka (b)

Članak 1. točka (b)

----

Članak 1. točka (c)

Članak 1. točka (c)

Članak 1. točka (d)

----

Članak 1. točka (e)

Članak 1. točka (d)

Članak 1. točka (f)

Članak 1. točka (e)

Članak 1. točka (g)

----

Članak 1. točka (h)

Članak 1. točka (f)

Članak 1. točka (i)

Članak 2.

Članak 2.

Članak 2. stavak 1.

Članak 2. stavak 1.

Članak 2. stavak 2.

----

Članak 2. stavak 3.

----

Članak 2. stavak 4.

----

Članak 2. stavak 5.

----

Članak 2. stavak 6.

----

Članak 2. stavak 7.

----

----

Članak 2. stavak 2.

----

Članak 2. stavak 3.

Članak 3.

Članak 3.

Članak 3. stavak 1.

Članak 3. stavak 1.

Članak 3. stavci 2. i 3.

----

Članak 3. stavak 4.

Članak 3. stavak 2.

Članak 3. stavak 5.

Članak 3. stavak 3.

Članak 3. stavak 6.

Članak 3. stavak 4.

Članak 3. stavak 7.

Članak 3. stavak 5.

Članak 3. stavak 8.

Članak 3. stavak 6.

Članak 3. stavak 9.

Članak 3. stavak 7.

Članak 3. stavak 10.

Članak 3. stavak 8.

----

Članak 3. stavak 9.

----

Članak 3. stavak 10.

Članak 3. stavak 11.

Članak 3. stavak 11.

----

Članak 3. stavak 12.

Članak 3. stavak 12.

Članak 3. stavak 13.

Članak 3. stavak 13.

Članak 3. stavak 14.

Članak 3. stavak 14.

----

Članak 3. stavak 15.

Članak 3. stavak 16.

Članak 3. stavak 16.

Članak 3. stavak 17.

Članak 3. stavak 17.

Članak 3. stavak 18.

----

Članak 3. stavak 19.

Članak 4.

Članak 4.

----

Članak 5.

Članak 5.

Članak 6.

Članak 6.

Članak 7.

Članak 7.

Članak 8.

Članak 8.

Članak 9.

----

Članak 9. stavak 4.

Članak 9.

Članak 10.

Članak 9. stavak 3.

----

----

Članak 10. stavci 5. i 6.

Članak 10.

----

Članak 11.

Članak 11.

Članak 12.

Članak 12.

Članak 12. stavak 2.

----

Članak 13.

Članak 13.

Članak 14.

Članak 14.

Članak 15.

Članak 15.

Članak 16.

Članak 16.

----

Članak 16. stavci 2. i 3.

Članak 17.

Članak 17.

----

Članak 17. stavak 8.

Članak 18.

Članak 18.

----

Članak 18. stavak 6.

----

Članak 19.

Članak 19.

Članak 20.

Članak 20.

Članak 21.

Članak 21. stavak 1.

----

Članak 21. stavak 2.

Članak 22. stavak 2. i članak 23. stavak 2.

Članak 22.

Članak 22.

Članak 22. stavak 2.

----

----

Članak 22. stavak 4.

Članak 23.

Članak 23.

----

Članak 23. stavak 4.

Članak 24.

Članak 24.

Članak 25.

Članak 25. stavci 1., 2. i 3.

----

Članak 26.

Članak 26.

Članak 27.

Članak 27.

Članak 28.

----

Članak 28. stavak 3.

Članak 27. stavak 3.

Članak 28. stavak 4.

Članak 28.

Članak 29.

Članak 29.

Članak 30.

Članak 30.

Članak 31.

----

Članci 32. i 33.

Članak 31.

Članak 34.

----

Članak 34. stavci 1. i 3.

Članak 32.

Članak 35.

Članak 33.

----

Članak 34.

Članak 36.

Članak 35.

----

----

Članak 37.

Članak 36.

Članak 38.

----

Članak 39.

Članak 37.

Članak 40.

Prilog I.

Prilog I.

Prilog II.

Prilog II.

Prilog III.

Prilog III.

----

Prilozi IV. i V.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/348 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/348

---

P8_TA(2018)0463

Postojane organske onečišćujuće tvari ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 15. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (preinaka) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 363/37)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U primjeni odredaba Konvencije na razini Unije potrebno je osigurati usklađenost i dosljednost s odredbama Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini, koju je Unija odobrila 19. prosinca 2002. (17),
  i
  Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, koju je Unija odobrila 1. veljače 1993. (18) Tu bi usklađenost i dosljednost trebalo osigurati i u sudjelovanju u primjeni i daljnjem razvoju strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) , koji je donijela Prva međunarodna konferencija o upravljanju kemikalijama u Dubaiju 6. veljače 2006. u okviru Ujedinjenih naroda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U primjeni odredaba Konvencije na razini Unije potrebno je osigurati usklađenost i dosljednost s odredbama Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini, koju je Unija odobrila 19. prosinca 2002. (17),
  i
  Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, koju je Unija odobrila 1. veljače 1993. (18) Tu bi usklađenost i dosljednost trebalo osigurati i u sudjelovanju u primjeni i daljnjem razvoju strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) , koji je donijela Prva međunarodna konferencija o upravljanju kemikalijama u Dubaiju 6. veljače 2006. u okviru Ujedinjenih naroda.

| (5) | U primjeni odredaba Konvencije na razini Unije potrebno je osigurati usklađenost i dosljednost s odredbama Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini, koju je Unija odobrila 19. prosinca 2002. (17); Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, koju je Unija odobrila 1. veljače 1993. (18); 
  i Minamatske konvencije o živi, koju je Unija odobrila 11. svibnja 2017.

   (18a) Tu bi usklađenost i dosljednost trebalo osigurati i u sudjelovanju u primjeni i daljnjem razvoju strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) , koji je donijela Prva međunarodna konferencija o upravljanju kemikalijama u Dubaiju 6. veljače 2006. u okviru Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

(5)

U primjeni odredaba Konvencije na razini Unije potrebno je osigurati usklađenost i dosljednost s odredbama Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini, koju je Unija odobrila 19. prosinca 2002. (17); Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, koju je Unija odobrila 1. veljače 1993. (18); 
  i Minamatske konvencije o živi, koju je Unija odobrila 11. svibnja 2017.

   (18a) Tu bi usklađenost i dosljednost trebalo osigurati i u sudjelovanju u primjeni i daljnjem razvoju strateškog pristupa međunarodnom upravljanju kemikalijama (SAICM) , koji je donijela Prva međunarodna konferencija o upravljanju kemikalijama u Dubaiju 6. veljače 2006. u okviru Ujedinjenih naroda.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Zalihe postojanih organskih onečišćujućih tvari kojima je istekao rok ili kojima se nepažljivo gospodari mogu ozbiljno ugroziti okoliš i zdravlje ljudi kroz, na primjer, kontaminaciju zemlje i podzemnih voda. Zato je primjereno utvrditi stroža pravila o upravljanju takvim zalihama od onih utvrđenih Konvencijom. Zalihe zabranjenih tvari trebale bi se tretirati kao otpad dok bi se zalihe tvari čija je proizvodnja ili uporaba još dozvoljena trebale prijaviti vlastima te na odgovarajući način nadzirati. S postojećim bi se zalihama koje se sastoje od ili sadrže zabranjene postojane organske onečišćujuće tvari trebalo u najkraćem mogućem roku početi gospodariti kao s otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Zalihe postojanih organskih onečišćujućih tvari kojima je istekao rok ili kojima se nepažljivo gospodari mogu ozbiljno ugroziti okoliš i zdravlje ljudi kroz, na primjer, kontaminaciju zemlje i podzemnih voda. Zato je primjereno utvrditi stroža pravila o upravljanju takvim zalihama od onih utvrđenih Konvencijom. Zalihe zabranjenih tvari trebale bi se tretirati kao otpad dok bi se zalihe tvari čija je proizvodnja ili uporaba još dozvoljena trebale prijaviti vlastima te na odgovarajući način nadzirati. S postojećim bi se zalihama koje se sastoje od ili sadrže zabranjene postojane organske onečišćujuće tvari trebalo u najkraćem mogućem roku početi gospodariti kao s otpadom.

| (10) | Zalihe postojanih organskih onečišćujućih tvari kojima je istekao rok ili kojima se nepažljivo gospodari mogu ozbiljno ugroziti okoliš i zdravlje ljudi kroz, na primjer, kontaminaciju zemlje i podzemnih voda. Zato je primjereno utvrditi stroža pravila o upravljanju takvim zalihama od onih utvrđenih Konvencijom. Zalihe zabranjenih tvari trebale bi se tretirati kao otpad dok bi se zalihe tvari čija je proizvodnja ili uporaba još dozvoljena trebale prijaviti vlastima te na odgovarajući način nadzirati. S postojećim bi se zalihama koje se sastoje od ili sadrže zabranjene postojane organske onečišćujuće tvari trebalo u najkraćem mogućem roku početi gospodariti kao s otpadom.
  Ako se u budućnosti zabrane neke druge tvari, zalihe tih tvari također bi trebalo bez odgađanja uništiti, a nove se zalihe ne bi smjele stvarati. S obzirom na konkretne probleme određenih država članica, preko postojećih financijskih instrumenata Unije trebalo bi pružiti adekvatnu financijsku i tehničku pomoć. |
| --- | --- |

(10)

Zalihe postojanih organskih onečišćujućih tvari kojima je istekao rok ili kojima se nepažljivo gospodari mogu ozbiljno ugroziti okoliš i zdravlje ljudi kroz, na primjer, kontaminaciju zemlje i podzemnih voda. Zato je primjereno utvrditi stroža pravila o upravljanju takvim zalihama od onih utvrđenih Konvencijom. Zalihe zabranjenih tvari trebale bi se tretirati kao otpad dok bi se zalihe tvari čija je proizvodnja ili uporaba još dozvoljena trebale prijaviti vlastima te na odgovarajući način nadzirati. S postojećim bi se zalihama koje se sastoje od ili sadrže zabranjene postojane organske onečišćujuće tvari trebalo u najkraćem mogućem roku početi gospodariti kao s otpadom.
  Ako se u budućnosti zabrane neke druge tvari, zalihe tih tvari također bi trebalo bez odgađanja uništiti, a nove se zalihe ne bi smjele stvarati. S obzirom na konkretne probleme određenih država članica, preko postojećih financijskih instrumenata Unije trebalo bi pružiti adekvatnu financijsku i tehničku pomoć.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U skladu s Protokolom i Konvencijom, potrebno je u najkraćem mogućem roku utvrditi i smanjiti ispuštanje postojanih organskih onečišćujućih tvari koje su nenamjerni nusproizvodi industrijskih procesa, s krajnjim ciljem potpunog ukidanja gdje god je to izvedivo. Trebalo bi provoditi te razvijati odgovarajuće nacionalne akcijske planove koji obuhvaćaju izvore onečišćenja i odgovarajuće mjere, uključujući one koje predviđa postojeće zakonodavstvo Unije, kako bi se takva ispuštanja neprekidno i ekonomično smanjivalo. U tu bi svrhu trebalo razviti odgovarajuće alate u okviru Konvencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U skladu s Protokolom i Konvencijom, potrebno je u najkraćem mogućem roku utvrditi i smanjiti ispuštanje postojanih organskih onečišćujućih tvari koje su nenamjerni nusproizvodi industrijskih procesa, s krajnjim ciljem potpunog ukidanja gdje god je to izvedivo. Trebalo bi provoditi te razvijati odgovarajuće nacionalne akcijske planove koji obuhvaćaju izvore onečišćenja i odgovarajuće mjere, uključujući one koje predviđa postojeće zakonodavstvo Unije, kako bi se takva ispuštanja neprekidno i ekonomično smanjivalo. U tu bi svrhu trebalo razviti odgovarajuće alate u okviru Konvencije.

| (11) | U skladu s Protokolom i Konvencijom, potrebno je u najkraćem mogućem roku utvrditi i smanjiti ispuštanje postojanih organskih onečišćujućih tvari koje su nenamjerni nusproizvodi industrijskih procesa, s krajnjim ciljem potpunog ukidanja gdje god je to izvedivo.
  U najkraćem mogućem roku
  trebalo bi provoditi te razvijati odgovarajuće nacionalne akcijske planove koji obuhvaćaju izvore onečišćenja i odgovarajuće mjere, uključujući one koje predviđa postojeće zakonodavstvo Unije, kako bi se takva ispuštanja neprekidno i ekonomično smanjivalo. U tu bi svrhu trebalo razviti odgovarajuće alate u okviru Konvencije. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s Protokolom i Konvencijom, potrebno je u najkraćem mogućem roku utvrditi i smanjiti ispuštanje postojanih organskih onečišćujućih tvari koje su nenamjerni nusproizvodi industrijskih procesa, s krajnjim ciljem potpunog ukidanja gdje god je to izvedivo.
  U najkraćem mogućem roku
  trebalo bi provoditi te razvijati odgovarajuće nacionalne akcijske planove koji obuhvaćaju izvore onečišćenja i odgovarajuće mjere, uključujući one koje predviđa postojeće zakonodavstvo Unije, kako bi se takva ispuštanja neprekidno i ekonomično smanjivalo. U tu bi svrhu trebalo razviti odgovarajuće alate u okviru Konvencije.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Potrebno je osigurati djelotvornu koordinaciju i upravljanje tehničkim i administrativnim aspektima ove Uredbe na razini Unije. Europska agencija za kemikalije („Agencija”), uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1907/2006, ima stručno znanje i iskustvo u provedbi zakonodavstva Unije o kemikalijama i međunarodnih sporazuma o kemikalijama. Države članice i Agencija trebale bi stoga izvršavati zadaće povezane s administrativnim, tehničkim i znanstvenim aspektima provedbe ove Uredbe te s razmjenom informacija. Uloga Agencije
  trebala bi obuhvatiti
  pripremu i pregled tehničke dokumentacije, uključujući savjetovanja s dionicima, te izradu mišljenja kojima
  bi
  se Komisija
  mogla
  koristiti kad razmatra treba li iznijeti prijedlog o uvrštavanju određene tvari na popis postojanih organskih onečišćujućih tvari u Konvenciji i u Protokolu. Osim toga, Komisija, države članice i Agencija trebale bi surađivati radi djelotvorne provedbe međunarodnih obveza Unije propisanih Konvencijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Potrebno je osigurati djelotvornu koordinaciju i upravljanje tehničkim i administrativnim aspektima ove Uredbe na razini Unije. Europska agencija za kemikalije („Agencija”), uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1907/2006, ima stručno znanje i iskustvo u provedbi zakonodavstva Unije o kemikalijama i međunarodnih sporazuma o kemikalijama. Države članice i Agencija trebale bi stoga izvršavati zadaće povezane s administrativnim, tehničkim i znanstvenim aspektima provedbe ove Uredbe te s razmjenom informacija. Uloga Agencije
  trebala bi obuhvatiti
  pripremu i pregled tehničke dokumentacije, uključujući savjetovanja s dionicima, te izradu mišljenja kojima
  bi
  se Komisija
  mogla
  koristiti kad razmatra treba li iznijeti prijedlog o uvrštavanju određene tvari na popis postojanih organskih onečišćujućih tvari u Konvenciji i u Protokolu. Osim toga, Komisija, države članice i Agencija trebale bi surađivati radi djelotvorne provedbe međunarodnih obveza Unije propisanih Konvencijom.

| (15) | Potrebno je osigurati djelotvornu koordinaciju i upravljanje tehničkim i administrativnim aspektima ove Uredbe na razini Unije. Europska agencija za kemikalije („Agencija”), uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1907/2006, ima stručno znanje i iskustvo u provedbi zakonodavstva Unije o kemikalijama i međunarodnih sporazuma o kemikalijama. Države članice i Agencija trebale bi stoga izvršavati zadaće povezane s administrativnim, tehničkim i znanstvenim aspektima provedbe ove Uredbe te s razmjenom informacija. Uloga Agencije
  treba obuhvaćati
  pripremu i pregled tehničke dokumentacije, uključujući savjetovanja s dionicima, te izradu mišljenja kojima
  će
  se Komisija koristiti kad razmatra treba li iznijeti prijedlog o uvrštavanju određene tvari na popis postojanih organskih onečišćujućih tvari u Konvenciji i u Protokolu. Osim toga, Komisija, države članice i Agencija trebale bi surađivati radi djelotvorne provedbe međunarodnih obveza Unije propisanih Konvencijom. |
| --- | --- |

(15)

Potrebno je osigurati djelotvornu koordinaciju i upravljanje tehničkim i administrativnim aspektima ove Uredbe na razini Unije. Europska agencija za kemikalije („Agencija”), uspostavljena Uredbom (EZ) br. 1907/2006, ima stručno znanje i iskustvo u provedbi zakonodavstva Unije o kemikalijama i međunarodnih sporazuma o kemikalijama. Države članice i Agencija trebale bi stoga izvršavati zadaće povezane s administrativnim, tehničkim i znanstvenim aspektima provedbe ove Uredbe te s razmjenom informacija. Uloga Agencije
  treba obuhvaćati
  pripremu i pregled tehničke dokumentacije, uključujući savjetovanja s dionicima, te izradu mišljenja kojima
  će
  se Komisija koristiti kad razmatra treba li iznijeti prijedlog o uvrštavanju određene tvari na popis postojanih organskih onečišćujućih tvari u Konvenciji i u Protokolu. Osim toga, Komisija, države članice i Agencija trebale bi surađivati radi djelotvorne provedbe međunarodnih obveza Unije propisanih Konvencijom.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Konvencija utvrđuje da svaka stranka mora sastaviti plan ispunjavanja svojih obveza prema Konvenciji te ga, prema potrebi, nastojati provesti . Države članice trebale bi javnosti osigurati mogućnost sudjelovanja u izradi, provedbi i ažuriranju njihovih provedbenih planova. S obzirom na to da Unija i države članice dijele nadležnost u tom smislu, trebalo bi izraditi provedbene planove na nacionalnoj razini i na razini Unije . Potrebno je poticati suradnju i razmjenu informacija između Komisije, Agencije i nadležnih tijela država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Konvencija utvrđuje da svaka stranka mora sastaviti plan ispunjavanja svojih obveza prema Konvenciji te ga, prema potrebi, nastojati provesti . Države članice trebale bi javnosti osigurati mogućnost sudjelovanja u izradi, provedbi i ažuriranju njihovih provedbenih planova. S obzirom na to da Unija i države članice dijele nadležnost u tom smislu, trebalo bi izraditi provedbene planove na nacionalnoj razini i na razini Unije . Potrebno je poticati suradnju i razmjenu informacija između Komisije, Agencije i nadležnih tijela država članica.

| (16) | Konvencija utvrđuje da svaka stranka mora sastaviti plan ispunjavanja svojih obveza prema Konvenciji te ga, prema potrebi, nastojati provesti
  i čim prije proslijediti Konferenciji stranaka, a najkasnije do ... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  . Države članice trebale bi javnosti osigurati mogućnost sudjelovanja u izradi, provedbi i ažuriranju njihovih provedbenih planova. S obzirom na to da Unija i države članice dijele nadležnost u tom smislu, trebalo bi izraditi provedbene planove na nacionalnoj razini i na razini Unije . Potrebno je poticati suradnju i razmjenu informacija između Komisije, Agencije i nadležnih tijela država članica. |
| --- | --- |

(16)

Konvencija utvrđuje da svaka stranka mora sastaviti plan ispunjavanja svojih obveza prema Konvenciji te ga, prema potrebi, nastojati provesti
  i čim prije proslijediti Konferenciji stranaka, a najkasnije do ... [dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  . Države članice trebale bi javnosti osigurati mogućnost sudjelovanja u izradi, provedbi i ažuriranju njihovih provedbenih planova. S obzirom na to da Unija i države članice dijele nadležnost u tom smislu, trebalo bi izraditi provedbene planove na nacionalnoj razini i na razini Unije . Potrebno je poticati suradnju i razmjenu informacija između Komisije, Agencije i nadležnih tijela država članica.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Tvari navedene u dijelu A Priloga I. ili dijelu A Priloga II. ovoj Uredbi smjele bi se proizvoditi i upotrebljavati samo kao intermedijeri u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu ako je u odgovarajući prilog unesena primjedba o tome i ako proizvođač potvrdi predmetnoj državi članici da se ta tvar proizvodi i upotrebljava isključivo u strogo kontroliranim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Tvari navedene u dijelu A Priloga I. ili dijelu A Priloga II. ovoj Uredbi smjele bi se proizvoditi i upotrebljavati samo kao intermedijeri u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu ako je u odgovarajući prilog unesena primjedba o tome i ako proizvođač potvrdi predmetnoj državi članici da se ta tvar proizvodi i upotrebljava isključivo u strogo kontroliranim uvjetima.

| (17) | Tvari navedene u dijelu A Priloga I. ili dijelu A Priloga II. ovoj Uredbi smjele bi se proizvoditi i upotrebljavati samo kao intermedijeri u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu ako je u odgovarajući prilog unesena primjedba o tome i ako proizvođač potvrdi predmetnoj državi članici da se ta tvar proizvodi i upotrebljava isključivo u strogo kontroliranim uvjetima
  , tj. da ne predstavlja značajan rizik za okoliš ili ljudsko zdravlje, te u izostanku tehnički ostvarivih alternativa
  . |
| --- | --- |

(17)

Tvari navedene u dijelu A Priloga I. ili dijelu A Priloga II. ovoj Uredbi smjele bi se proizvoditi i upotrebljavati samo kao intermedijeri u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu ako je u odgovarajući prilog unesena primjedba o tome i ako proizvođač potvrdi predmetnoj državi članici da se ta tvar proizvodi i upotrebljava isključivo u strogo kontroliranim uvjetima
  , tj. da ne predstavlja značajan rizik za okoliš ili ljudsko zdravlje, te u izostanku tehnički ostvarivih alternativa
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | U skladu s Konvencijom i Protokolom, informacije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebalo bi dati ostalim strankama tih sporazuma . Trebalo bi poticati i razmjenu informacija s trećim zemljama koje nisu stranke tih sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

U skladu s Konvencijom i Protokolom, informacije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebalo bi dati ostalim strankama tih sporazuma . Trebalo bi poticati i razmjenu informacija s trećim zemljama koje nisu stranke tih sporazuma.

| (18) | U skladu s Konvencijom i Protokolom, informacije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebalo bi dati ostalim strankama tih sporazuma . Trebalo bi poticati i razmjenu informacija s trećim zemljama koje nisu stranke tih sporazuma.
  Isto tako, Konvencijom se zahtijeva da se sve stranke obvežu na izradu odgovarajućih strategija za utvrđivanje lokacija kontaminiranih postojanim organskim onečišćujućim tvarima, a Sedmi program djelovanja Unije za okoliš do 2020. obvezuje Uniju i njezine države članice na jačanje napora za saniranje kontaminiranih lokacija. |
| --- | --- |

(18)

U skladu s Konvencijom i Protokolom, informacije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima trebalo bi dati ostalim strankama tih sporazuma . Trebalo bi poticati i razmjenu informacija s trećim zemljama koje nisu stranke tih sporazuma.
  Isto tako, Konvencijom se zahtijeva da se sve stranke obvežu na izradu odgovarajućih strategija za utvrđivanje lokacija kontaminiranih postojanim organskim onečišćujućim tvarima, a Sedmi program djelovanja Unije za okoliš do 2020. obvezuje Uniju i njezine države članice na jačanje napora za saniranje kontaminiranih lokacija.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Budući da javnost često nije svjesna opasnosti koje postojane organske onečišćujuće tvari predstavljaju za zdravlje sadašnje i budućih generacija kao i za okoliš, posebno u zemljama u razvoju, potrebno je informiranje na širokoj osnovi kako bi se povećala razina opreza i razumijevanje javnosti za razloge ograničenja i zabrana. U skladu s Konvencijom trebalo bi prema potrebi promicati i omogućavati provođenje programa za podizanje javne svijesti, posebno za najugroženije grupe, kao i izobrazbu radnika, znanstvenika, predavača, tehničkog i upravnog osoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Budući da javnost često nije svjesna opasnosti koje postojane organske onečišćujuće tvari predstavljaju za zdravlje sadašnje i budućih generacija kao i za okoliš, posebno u zemljama u razvoju, potrebno je informiranje na širokoj osnovi kako bi se povećala razina opreza i razumijevanje javnosti za razloge ograničenja i zabrana. U skladu s Konvencijom trebalo bi prema potrebi promicati i omogućavati provođenje programa za podizanje javne svijesti, posebno za najugroženije grupe, kao i izobrazbu radnika, znanstvenika, predavača, tehničkog i upravnog osoblja.

| (19) | Budući da javnost često nije svjesna opasnosti koje postojane organske onečišćujuće tvari predstavljaju za zdravlje sadašnje i budućih generacija kao i za okoliš, posebno u zemljama u razvoju, potrebno je informiranje na širokoj osnovi kako bi se povećala razina opreza i razumijevanje javnosti za razloge ograničenja i zabrana. U skladu s Konvencijom trebalo bi prema potrebi promicati i omogućavati provođenje programa za podizanje javne svijesti
  o tim tvarima kada je riječ o njihovim učincima na zdravlje i okoliš
  , posebno za najugroženije grupe, kao i izobrazbu radnika, znanstvenika, predavača
  te
  tehničkog i upravnog osoblja.
  Unija bi trebala zajamčiti pristup informacijama i javno sudjelovanje provedbom Konvencije UN/ECE-a o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija), koju je Unija odobrila 17. veljače 2005.1a


   (1a) |
| --- | --- |

(19)

Budući da javnost često nije svjesna opasnosti koje postojane organske onečišćujuće tvari predstavljaju za zdravlje sadašnje i budućih generacija kao i za okoliš, posebno u zemljama u razvoju, potrebno je informiranje na širokoj osnovi kako bi se povećala razina opreza i razumijevanje javnosti za razloge ograničenja i zabrana. U skladu s Konvencijom trebalo bi prema potrebi promicati i omogućavati provođenje programa za podizanje javne svijesti
  o tim tvarima kada je riječ o njihovim učincima na zdravlje i okoliš
  , posebno za najugroženije grupe, kao i izobrazbu radnika, znanstvenika, predavača
  te
  tehničkog i upravnog osoblja.
  Unija bi trebala zajamčiti pristup informacijama i javno sudjelovanje provedbom Konvencije UN/ECE-a o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša (Aarhuška konvencija), koju je Unija odobrila 17. veljače 2005.1a


   (1a)

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | „intermedijer u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” znači tvar koja se proizvodi da bi se u kemijskoj preradi utrošila ili upotrijebila za pretvorbu u drugu tvar
  ili više njih
  , pri čemu se proizvodnja intermedijera i njegova pretvorba u drugu tvar ili više njih odvija na istoj lokaciji pod strogo kontroliranim uvjetima pod kojima je tijekom čitavog životnog ciklusa tehničkim sredstvima onemogućeno njezino oslobađanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(j)

„intermedijer u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” znači tvar koja se proizvodi da bi se u kemijskoj preradi utrošila ili upotrijebila za pretvorbu u drugu tvar
  ili više njih
  , pri čemu se proizvodnja intermedijera i njegova pretvorba u drugu tvar ili više njih odvija na istoj lokaciji pod strogo kontroliranim uvjetima pod kojima je tijekom čitavog životnog ciklusa tehničkim sredstvima onemogućeno njezino oslobađanje.

| (j) | „intermedijer u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” znači tvar koja se proizvodi da bi se u kemijskoj preradi utrošila ili upotrijebila za pretvorbu u drugu tvar
  (dalje u tekstu „sinteza”)
  , pri čemu se proizvodnja intermedijera i njegova pretvorba u drugu tvar ili više njih odvija
  postupkom sinteze
  na istoj lokaciji
  , što uključuje lokaciju koju koristi jedna ili više pravnih osoba,
  pod strogo kontroliranim uvjetima pod kojima je tijekom čitavog životnog ciklusa tehničkim sredstvima onemogućeno njezino oslobađanje. |
| --- | --- |

(j)

„intermedijer u zatvorenom, prostorno ograničenom sustavu” znači tvar koja se proizvodi da bi se u kemijskoj preradi utrošila ili upotrijebila za pretvorbu u drugu tvar
  (dalje u tekstu „sinteza”)
  , pri čemu se proizvodnja intermedijera i njegova pretvorba u drugu tvar ili više njih odvija
  postupkom sinteze
  na istoj lokaciji
  , što uključuje lokaciju koju koristi jedna ili više pravnih osoba,
  pod strogo kontroliranim uvjetima pod kojima je tijekom čitavog životnog ciklusa tehničkim sredstvima onemogućeno njezino oslobađanje.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ako proizvođač dokaže da će se proizvodnim procesom ta tvar mijenjati u jednu ili više tvari koje ne pokazuju svojstva postojane organske onečišćujuće tvari; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

ako proizvođač dokaže da će se proizvodnim procesom ta tvar mijenjati u jednu ili više tvari koje ne pokazuju svojstva postojane organske onečišćujuće tvari;

| (b) | ako proizvođač dokaže da će se proizvodnim procesom ta tvar mijenjati u jednu ili više tvari koje ne pokazuju svojstva postojane organske onečišćujuće tvari
  , da se ne očekuje da će ljudi ili okoliš biti izloženi znatnim količinama te tvari tijekom njezine proizvodnje i uporabe, što je dokazano procjenom tog zatvorenog sustava u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća te da ne postoje tehnički ostvarive alternative upotrebi tvari navedene u Prilogu I. ili dijelu A Priloga II. Ovoj Uredbi
  ; |
| --- | --- |

(b)

ako proizvođač dokaže da će se proizvodnim procesom ta tvar mijenjati u jednu ili više tvari koje ne pokazuju svojstva postojane organske onečišćujuće tvari
  , da se ne očekuje da će ljudi ili okoliš biti izloženi znatnim količinama te tvari tijekom njezine proizvodnje i uporabe, što je dokazano procjenom tog zatvorenog sustava u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća te da ne postoje tehnički ostvarive alternative upotrebi tvari navedene u Prilogu I. ili dijelu A Priloga II. Ovoj Uredbi
  ;

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Držatelj mora tom zalihom upravljati na siguran i djelotvoran način koji je prihvatljiv za okoliš. | Držatelj mora tom zalihom upravljati na siguran i djelotvoran način koji je prihvatljiv za okoliš
  , u skladu s pragovima i zahtjevima iz Direktive 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  kada su oni primjenjivi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Držatelj mora tom zalihom upravljati na siguran i djelotvoran način koji je prihvatljiv za okoliš.

Držatelj mora tom zalihom upravljati na siguran i djelotvoran način koji je prihvatljiv za okoliš
  , u skladu s pragovima i zahtjevima iz Direktive 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  kada su oni primjenjivi
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Podaci navedeni u ovom članku izražavaju se u šiframa opisanima u stavku 1. Uredbe (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.a
     
  Podaci navedeni u ovom članku izražavaju se u šiframa opisanima u stavku 1. Uredbe (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pri razmatranju prijedloga za izgradnju novih objekata ili za značajne izmjene postojećih objekata u kojima se primjenjuju procesi tijekom kojih se ispuštaju kemikalije navedene u Prilogu III., države članice daju prioritet zamjenskim procesima, tehnikama ili praksi koji su jednako upotrebljivi, ali kod kojih nema stvaranja ni ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. , ne dovodeći u pitanje Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (30). | 3.   Pri razmatranju prijedloga za izgradnju novih objekata ili za značajne izmjene postojećih objekata u kojima se primjenjuju procesi tijekom kojih se ispuštaju kemikalije navedene u Prilogu III., države članice daju prioritet zamjenskim procesima, tehnikama ili praksi (29a) koji su jednako upotrebljivi, ali kod kojih nema stvaranja ni ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. , ne dovodeći u pitanje Direktivu 2010/75/EU (30) Europskog parlamenta i Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Pri razmatranju prijedloga za izgradnju novih objekata ili za značajne izmjene postojećih objekata u kojima se primjenjuju procesi tijekom kojih se ispuštaju kemikalije navedene u Prilogu III., države članice daju prioritet zamjenskim procesima, tehnikama ili praksi koji su jednako upotrebljivi, ali kod kojih nema stvaranja ni ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. , ne dovodeći u pitanje Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (30).

3.   Pri razmatranju prijedloga za izgradnju novih objekata ili za značajne izmjene postojećih objekata u kojima se primjenjuju procesi tijekom kojih se ispuštaju kemikalije navedene u Prilogu III., države članice daju prioritet zamjenskim procesima, tehnikama ili praksi (29a) koji su jednako upotrebljivi, ali kod kojih nema stvaranja ni ispuštanja tvari navedenih u Prilogu III. , ne dovodeći u pitanje Direktivu 2010/75/EU (30) Europskog parlamenta i Vijeća.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 6.

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija prema potrebi može, uzimajući u obzir tehnički razvoj, odgovarajuće međunarodne smjernice i odluke i sva odobrenja koja je dala neka država članica ili nadležno tijelo koje je imenovala ta država članica u skladu sa stavkom 4. i Prilogom V.,
  provedbenim aktima
  donijeti
  dodatne mjere koje
  se
  odnose na provedbu ovog članka. Komisija posebice može odrediti informacije
   koje države članice trebaju dostaviti u skladu sa stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.
  Te
  se
  mjere utvrđuju
  u skladu sa savjetodavnim postupkom
  predviđenim člankom
  20.
  stavkom
  2. | 6.   Komisija prema potrebi može, uzimajući u obzir tehnički razvoj, odgovarajuće međunarodne smjernice i odluke i sva odobrenja koja je dala neka država članica ili nadležno tijelo koje je imenovala ta država članica u skladu sa stavkom 4. i Prilogom V., donijeti
  provedbene akte u kojima
  se
  utvrđuje format informacija
   koje države članice trebaju dostaviti u skladu sa stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.
  Ti
  se
  provedbeni akti donose
  u skladu sa savjetodavnim postupkom
  iz članka
   20.
  stavka
   2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija prema potrebi može, uzimajući u obzir tehnički razvoj, odgovarajuće međunarodne smjernice i odluke i sva odobrenja koja je dala neka država članica ili nadležno tijelo koje je imenovala ta država članica u skladu sa stavkom 4. i Prilogom V.,
  provedbenim aktima
  donijeti
  dodatne mjere koje
  se
  odnose na provedbu ovog članka. Komisija posebice može odrediti informacije
   koje države članice trebaju dostaviti u skladu sa stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.
  Te
  se
  mjere utvrđuju
  u skladu sa savjetodavnim postupkom
  predviđenim člankom
  20.
  stavkom
  2.

6.   Komisija prema potrebi može, uzimajući u obzir tehnički razvoj, odgovarajuće međunarodne smjernice i odluke i sva odobrenja koja je dala neka država članica ili nadležno tijelo koje je imenovala ta država članica u skladu sa stavkom 4. i Prilogom V., donijeti
  provedbene akte u kojima
  se
  utvrđuje format informacija
   koje države članice trebaju dostaviti u skladu sa stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.
  Ti
  se
  provedbeni akti donose
  u skladu sa savjetodavnim postupkom
  iz članka
   20.
  stavka
   2.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka c

Članak 8. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | na zahtjev pruža tehničku i znanstvenu potporu i savjete Komisiji u pogledu tvari koje bi mogle ispunjavati kriterije za uvrštavanje na popis u Konvenciji ili Protokolu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

na zahtjev pruža tehničku i znanstvenu potporu i savjete Komisiji u pogledu tvari koje bi mogle ispunjavati kriterije za uvrštavanje na popis u Konvenciji ili Protokolu;

| (c) | na zahtjev pruža
  opsežnu
  tehničku i znanstvenu potporu i savjete Komisiji u pogledu tvari koje bi mogle ispunjavati kriterije za uvrštavanje na popis u Konvenciji ili Protokolu
  , među ostalim o sprečavanju proizvodnje i uporabe novih postojanih organskih onečišćujućih tvari te o procjeni pesticida ili industrijskih kemikalija koji su trenutačno u uporabi
  ; |
| --- | --- |

(c)

na zahtjev pruža
  opsežnu
  tehničku i znanstvenu potporu i savjete Komisiji u pogledu tvari koje bi mogle ispunjavati kriterije za uvrštavanje na popis u Konvenciji ili Protokolu
  , među ostalim o sprečavanju proizvodnje i uporabe novih postojanih organskih onečišćujućih tvari te o procjeni pesticida ili industrijskih kemikalija koji su trenutačno u uporabi
  ;

opsežnu

, među ostalim o sprečavanju proizvodnje i uporabe novih postojanih organskih onečišćujućih tvari te o procjeni pesticida ili industrijskih kemikalija koji su trenutačno u uporabi

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka f

Članak 8. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | prikuplja, evidentira, obrađuje i stavlja na raspolaganje Komisiji i nadležnim tijelima država članica sve informacije primljene ili dostupne na temelju članka 4. stavaka 2. i 3., članka 7. stavka 4. točke (b) podtočke iii., članka 9. stavka 2. i članka 13. stavka 1. Agencija objavljuje informacije koje nisu povjerljive na svojim internetskim stranicama te olakšava razmjenu tih informacija s relevantnim informacijskim platformama, kao što su one iz članka 13. stavka 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

prikuplja, evidentira, obrađuje i stavlja na raspolaganje Komisiji i nadležnim tijelima država članica sve informacije primljene ili dostupne na temelju članka 4. stavaka 2. i 3., članka 7. stavka 4. točke (b) podtočke iii., članka 9. stavka 2. i članka 13. stavka 1. Agencija objavljuje informacije koje nisu povjerljive na svojim internetskim stranicama te olakšava razmjenu tih informacija s relevantnim informacijskim platformama, kao što su one iz članka 13. stavka 2.;

| (f) | prikuplja, evidentira, obrađuje i stavlja na raspolaganje Komisiji i nadležnim tijelima država članica sve informacije primljene ili dostupne na temelju članka 4. stavaka 2. i 3.,
  članka 5.,
  članka 7. stavka 4. točke (b) podtočke iii., članka 9. stavka 2. i članka 13. stavka 1; Agencija objavljuje informacije koje nisu povjerljive na svojim internetskim stranicama te olakšava razmjenu tih informacija s relevantnim informacijskim platformama, kao što su one iz članka 13. stavka 2.; |
| --- | --- |

(f)

prikuplja, evidentira, obrađuje i stavlja na raspolaganje Komisiji i nadležnim tijelima država članica sve informacije primljene ili dostupne na temelju članka 4. stavaka 2. i 3.,
  članka 5.,
  članka 7. stavka 4. točke (b) podtočke iii., članka 9. stavka 2. i članka 13. stavka 1; Agencija objavljuje informacije koje nisu povjerljive na svojim internetskim stranicama te olakšava razmjenu tih informacija s relevantnim informacijskim platformama, kao što su one iz članka 13. stavka 2.;

članka 5.,

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Agencija počinje pružati pomoć te tehničke i znanstvene smjernice iz članka 8. stavka 1. točke (a) do... [jedna godina nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Agencija počinje pružati pomoć te tehničke i znanstvene smjernice iz članka 8. stavka 1. točke (a) do... [jedna godina nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija organizira razmjenu informacija s državama članicama u pogledu mjera koje se poduzimaju na nacionalnoj razini radi utvrđivanja i procjene lokacija kontaminiranih postojanim organskim onečišćujućim tvarima te radi pronalaženja rješenja za potencijalne značajne opasnosti koje takvo onečišćenje predstavlja za zdravlje ljudi i okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija organizira razmjenu informacija s državama članicama u pogledu mjera koje se poduzimaju na nacionalnoj razini radi utvrđivanja i procjene lokacija kontaminiranih postojanim organskim onečišćujućim tvarima te radi pronalaženja rješenja za potencijalne značajne opasnosti koje takvo onečišćenje predstavlja za zdravlje ljudi i okoliš.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ (32) Europskog parlamenta i Vijeća, informacije 
  iz stavaka 1.
  i 
  2.
  ne smatraju se povjerljivima. Komisija, Agencija i države članice koje razmjenjuju informacije s trećim zemljama dužne su štititi povjerljive informacije u skladu s pravom Unije . | 3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ (32) Europskog parlamenta i Vijeća, informacije
  o zdravlju i sigurnosti ljudi
  i 
  okoliša
  ne smatraju se povjerljivima. Komisija, Agencija i države članice koje razmjenjuju
  druge
  informacije s trećim zemljama dužne su štititi povjerljive informacije u skladu s pravom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ (32) Europskog parlamenta i Vijeća, informacije 
  iz stavaka 1.
  i 
  2.
  ne smatraju se povjerljivima. Komisija, Agencija i države članice koje razmjenjuju informacije s trećim zemljama dužne su štititi povjerljive informacije u skladu s pravom Unije .

3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ (32) Europskog parlamenta i Vijeća, informacije
  o zdravlju i sigurnosti ljudi
  i 
  okoliša
  ne smatraju se povjerljivima. Komisija, Agencija i države članice koje razmjenjuju
  druge
  informacije s trećim zemljama dužne su štititi povjerljive informacije u skladu s pravom Unije.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Unija jamči pristup informacijama i javno sudjelovanje tijekom cijelog postupka praćenja provedbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Unija jamči pristup informacijama i javno sudjelovanje tijekom cijelog postupka praćenja provedbe.

Unija jamči pristup informacijama i javno sudjelovanje tijekom cijelog postupka praćenja provedbe.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 5.

Članak 13. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima
  dodatno određuje minimalni opseg
  informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1., uključujući definicije pokazatelja, zemljovida i pregleda po državama članicama iz stavka 1. točke (f). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 20. stavka 2. | 5.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima
  utvrđuje format
  informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1., uključujući definicije pokazatelja, zemljovida i pregleda po državama članicama iz stavka 1. točke (f). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 20. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima
  dodatno određuje minimalni opseg
  informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1., uključujući definicije pokazatelja, zemljovida i pregleda po državama članicama iz stavka 1. točke (f). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 20. stavka 2.

5.   Komisija može donijeti provedbene akte kojima
  utvrđuje format
  informacija koje treba pružiti u skladu sa stavkom 1., uključujući definicije pokazatelja, zemljovida i pregleda po državama članicama iz stavka 1. točke (f). Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 20. stavka 2.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2.

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3., članka 7. stavka 5. i članka 15. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od [...]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3., članka 7. stavka 5. i članka 15. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od
  ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim u slučaju da se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3., članka 7. stavka 5. i članka 15. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od [...].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3., članka 7. stavka 5. i članka 15. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od
  ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim u slučaju da se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji
  pomaže Odbor osnovan u skladu s člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 u pogledu svih pitanja na koja se odnosi ova Uredba . | 1.   Komisiji
  pomažu: |
| | | (a) | Odbor osnovan člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 u pogledu provedbe pitanja iz članka 13. stavka 5., osim kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisiji
  pomaže Odbor osnovan u skladu s člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 u pogledu svih pitanja na koja se odnosi ova Uredba .

1.   Komisiji
  pomažu:

(a)

(a)

Odbor osnovan člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 u pogledu provedbe pitanja iz članka 13. stavka 5., osim kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. i

Odbor osnovan člankom 133. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 u pogledu provedbe pitanja iz članka 13. stavka 5., osim kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. i

| | (b) | Odbor osnovan člankom 39. Direktive 2008/98/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu provedbe pitanja iz članka 7. stavka 6. i članka 13. stavka 5., kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Odbor osnovan člankom 39. Direktive 2008/98/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu provedbe pitanja iz članka 7. stavka 6. i članka 13. stavka 5., kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.

Odbor osnovan člankom 39. Direktive 2008/98/EZ

1a

Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu provedbe pitanja iz članka 7. stavka 6. i članka 13. stavka 5., kad je riječ o provedbenim aktima kojima se utvrđuje format informacija iz članka 13. stavka 1. točke (a) u pogledu primjena članka 7. i članka 13. stavka 1. točke (b) kad je riječ o informacijama dobivenima u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 7. stavkom 4. točkom (b) podtočkom iii.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio A – tablica – redak 17.

Prilog I. – dio A – tablica – redak 17.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Poliklorirani bifenili (PCB) | 1336-36-3 i ostali | 215-648-1 i ostali | Ne dovodeći u pitanje Direktivu 96/59/EZ, dopušta se uporaba proizvoda koji su u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe već bili u uporabi. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Države članice utvrđuju i uklanjaju iz uporabe opremu (npr. transformatore, kondenzatore ili druge spremnike koji sadržavaju tekućine) koja sadržava više od 0,005  % PCB-ova i količine veće od 0,05 dm3, što je prije moguće,
  ali
  najkasnije do 31. prosinca 2025. |

Poliklorirani bifenili (PCB)

1336-36-3 i ostali

215-648-1 i ostali

Ne dovodeći u pitanje Direktivu 96/59/EZ, dopušta se uporaba proizvoda koji su u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe već bili u uporabi.

Države članice utvrđuju i uklanjaju iz uporabe opremu (npr. transformatore, kondenzatore ili druge spremnike koji sadržavaju tekućine) koja sadržava više od 0,005  % PCB-ova i količine veće od 0,05 dm3, što je prije moguće,
  ali
  najkasnije do 31. prosinca 2025.

ali

Izmjena

Izmjena

| Poliklorirani bifenili (PCB) | 1336-36-3 i ostali | 215-648-1 i ostali | Ne dovodeći u pitanje Direktivu 96/59/EZ, dopušta se uporaba proizvoda koji su u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe već bili u uporabi.
  Države članice
  nastoje utvrditi i ukloniti
  iz uporabe opremu (npr. transformatore, kondenzatore ili druge spremnike koji sadržavaju tekućine) koja sadržava više od 0,005  % PCB-ova i količine veće od 0,05 dm3, što je prije moguće,
  a
  najkasnije do 31. prosinca 2025. |
| --- | --- | --- | --- |

Poliklorirani bifenili (PCB)

1336-36-3 i ostali

215-648-1 i ostali

Ne dovodeći u pitanje Direktivu 96/59/EZ, dopušta se uporaba proizvoda koji su u vrijeme stupanja na snagu ove Uredbe već bili u uporabi.

Države članice
  nastoje utvrditi i ukloniti
  iz uporabe opremu (npr. transformatore, kondenzatore ili druge spremnike koji sadržavaju tekućine) koja sadržava više od 0,005  % PCB-ova i količine veće od 0,05 dm3, što je prije moguće,
  a
  najkasnije do 31. prosinca 2025.

nastoje utvrditi i ukloniti

a

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio A – redak 24.a (novi)

Prilog I. – dio A – redak 24.a (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Tvar | CAS br. | EZ br. | Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenileter; dekaBDE) | 1163-19-5 | 214-604-9 | 1. | Za potrebe ovog unosa, članak 4. stavak 1. točka (b) primjenjuje se na dekaBDE čija je koncentracija jednaka ili niža od 10 mg/kg (0,001  % masenog udjela) kada se javlja u tvarima, smjesama, proizvodima ili kao sastojak vatrootpornih dijelova proizvoda. |

Tvar

Tvar

CAS br.

CAS br.

EZ br.

EZ br.

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenileter; dekaBDE)

Bis(pentabromofenil)eter (dekabromodifenileter; dekaBDE)

1163-19-5

1163-19-5

214-604-9

214-604-9

1.

1.

Za potrebe ovog unosa, članak 4. stavak 1. točka (b) primjenjuje se na dekaBDE čija je koncentracija jednaka ili niža od 10 mg/kg (0,001  % masenog udjela) kada se javlja u tvarima, smjesama, proizvodima ili kao sastojak vatrootpornih dijelova proizvoda.

| 2. | Odstupajući od navedenog, dopušta se proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba dekaBDE-a:









  (a) | u proizvodnji zrakoplova za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., do 2. ožujka 2027.; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Odstupajući od navedenog, dopušta se proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba dekaBDE-a:

(a)

(a)

u proizvodnji zrakoplova za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., do 2. ožujka 2027.;

u proizvodnji zrakoplova za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., do 2. ožujka 2027.;

| (b) | u proizvodnji rezervnih dijelova za jedno od sljedećeg:










  i. | za zrakoplov za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., a proizveden prije 2. ožujka 2027., sve do kraja životnog vijeka tog zrakoplova; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

u proizvodnji rezervnih dijelova za jedno od sljedećeg:

u proizvodnji rezervnih dijelova za jedno od sljedećeg:

i.

i.

za zrakoplov za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., a proizveden prije 2. ožujka 2027., sve do kraja životnog vijeka tog zrakoplova;

za zrakoplov za koji je zahtjev za homologaciju podnesen prije datuma stupanja na snagu te koji je homologiran prije prosinca 2022., a proizveden prije 2. ožujka 2027., sve do kraja životnog vijeka tog zrakoplova;

| ii. | motorna vozila obuhvaćena područjem primjene Direktive 2007/46/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća, proizvedena prije... [datum stupanja na snagu ove Uredbe], ili do 2036. ili do kraja životnog vijeka tih motornih vozila, ovisno o tome što prije nastupi. |
| --- | --- |

ii.

ii.

motorna vozila obuhvaćena područjem primjene Direktive 2007/46/EZ

   (1a)

  Europskog parlamenta i Vijeća, proizvedena prije... [datum stupanja na snagu ove Uredbe], ili do 2036. ili do kraja životnog vijeka tih motornih vozila, ovisno o tome što prije nastupi.

motorna vozila obuhvaćena područjem primjene Direktive 2007/46/EZ

1a

Europskog parlamenta i Vijeća, proizvedena prije... [datum stupanja na snagu ove Uredbe], ili do 2036. ili do kraja životnog vijeka tih motornih vozila, ovisno o tome što prije nastupi.

| 3. | Posebna izuzeća za rezervne dijelove za uporabu u motornim vozilima iz stavka 2. točke (b) podtočke ii. primjenjuju se za proizvodnju i upotrebu komercijalnog dekaBDE-a u jednoj ili više sljedećih kategorija:









  i. | primjene u pogonskom sklopu i ispod poklopca motora kao što su žice za uzemljenje akumulatora, žice za ožičenje akumulatora, cijevi kod prenosivih sustava za klimatizaciju, pogonski sklopovi, provodnice za kolektore ispušnih plinova, izolacija ispod poklopca motora, ožičenje i remenje ispod poklopca motora (ožičenje motora itd.), senzori brzine, crijeva, moduli za ventilaciju i senzori udarca; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Posebna izuzeća za rezervne dijelove za uporabu u motornim vozilima iz stavka 2. točke (b) podtočke ii. primjenjuju se za proizvodnju i upotrebu komercijalnog dekaBDE-a u jednoj ili više sljedećih kategorija:

i.

i.

primjene u pogonskom sklopu i ispod poklopca motora kao što su žice za uzemljenje akumulatora, žice za ožičenje akumulatora, cijevi kod prenosivih sustava za klimatizaciju, pogonski sklopovi, provodnice za kolektore ispušnih plinova, izolacija ispod poklopca motora, ožičenje i remenje ispod poklopca motora (ožičenje motora itd.), senzori brzine, crijeva, moduli za ventilaciju i senzori udarca;

primjene u pogonskom sklopu i ispod poklopca motora kao što su žice za uzemljenje akumulatora, žice za ožičenje akumulatora, cijevi kod prenosivih sustava za klimatizaciju, pogonski sklopovi, provodnice za kolektore ispušnih plinova, izolacija ispod poklopca motora, ožičenje i remenje ispod poklopca motora (ožičenje motora itd.), senzori brzine, crijeva, moduli za ventilaciju i senzori udarca;

| ii. | primjene u sustavu za gorivo kao što su crijeva za gorivo, spremnici za gorivo i spremnici za gorivo u podvozju; |
| --- | --- |

ii.

ii.

primjene u sustavu za gorivo kao što su crijeva za gorivo, spremnici za gorivo i spremnici za gorivo u podvozju;

primjene u sustavu za gorivo kao što su crijeva za gorivo, spremnici za gorivo i spremnici za gorivo u podvozju;

| iii. | pirotehnička sredstva i primjene na koje utječu pirotehnička sredstva kao što su kablovi za aktivaciju zračnih jastuka, prekrivači/tkanine za sjedala (samo ako je to od važnosti za zračne jastuke) te zračni jastuci (prednji i bočni); |
| --- | --- |

iii.

iii.

pirotehnička sredstva i primjene na koje utječu pirotehnička sredstva kao što su kablovi za aktivaciju zračnih jastuka, prekrivači/tkanine za sjedala (samo ako je to od važnosti za zračne jastuke) te zračni jastuci (prednji i bočni);

pirotehnička sredstva i primjene na koje utječu pirotehnička sredstva kao što su kablovi za aktivaciju zračnih jastuka, prekrivači/tkanine za sjedala (samo ako je to od važnosti za zračne jastuke) te zračni jastuci (prednji i bočni);

| iv. | ovjesi i unutarnje primjene kao što su dijelovi obloge, akustični materijali i sigurnosni pojasevi; |
| --- | --- |

iv.

iv.

ovjesi i unutarnje primjene kao što su dijelovi obloge, akustični materijali i sigurnosni pojasevi;

ovjesi i unutarnje primjene kao što su dijelovi obloge, akustični materijali i sigurnosni pojasevi;

| v. | ojačana plastika (ploče instrumenata i unutarnja obloga); |
| --- | --- |

v.

v.

ojačana plastika (ploče instrumenata i unutarnja obloga);

ojačana plastika (ploče instrumenata i unutarnja obloga);

| vi. | ispod poklopca motora ili nadzorne ploče (terminal/blokovi osigurača, žice za struju veće jakosti i oblozi kablova (žice za svjećice)); |
| --- | --- |

vi.

vi.

ispod poklopca motora ili nadzorne ploče (terminal/blokovi osigurača, žice za struju veće jakosti i oblozi kablova (žice za svjećice));

ispod poklopca motora ili nadzorne ploče (terminal/blokovi osigurača, žice za struju veće jakosti i oblozi kablova (žice za svjećice));

| vii. | električna i elektronička oprema (kućišta i podloge akumulatora, električni priključci za nadzor motora, komponente radijskih diskova, sustavi za satelitsku navigaciju, sustavi za globalno pozicioniranje i računalni sustavi); |
| --- | --- |

vii.

vii.

električna i elektronička oprema (kućišta i podloge akumulatora, električni priključci za nadzor motora, komponente radijskih diskova, sustavi za satelitsku navigaciju, sustavi za globalno pozicioniranje i računalni sustavi);

električna i elektronička oprema (kućišta i podloge akumulatora, električni priključci za nadzor motora, komponente radijskih diskova, sustavi za satelitsku navigaciju, sustavi za globalno pozicioniranje i računalni sustavi);

| viii. | tkanine kao one za police prtljažnika, tapeciranje, krov automobila, sjedala, naslone za glavu, štitnike za sunce, presvlake za ploče, tepihe. |
| --- | --- |

viii.

viii.

tkanine kao one za police prtljažnika, tapeciranje, krov automobila, sjedala, naslone za glavu, štitnike za sunce, presvlake za ploče, tepihe.

tkanine kao one za police prtljažnika, tapeciranje, krov automobila, sjedala, naslone za glavu, štitnike za sunce, presvlake za ploče, tepihe.

| 3. | Dozvoljava se proizvodnja dekaBDE-a i njegova uporaba u proizvodnji i stavljanju na tržište sljedećih proizvoda:









  (a) | proizvoda stavljenih na tržište prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Dozvoljava se proizvodnja dekaBDE-a i njegova uporaba u proizvodnji i stavljanju na tržište sljedećih proizvoda:

(a)

(a)

proizvoda stavljenih na tržište prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe];

proizvoda stavljenih na tržište prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe];

| (b) | zrakoplova proizvedenih u skladu s podstavkom 2. točkom (a); |
| --- | --- |

(b)

(b)

zrakoplova proizvedenih u skladu s podstavkom 2. točkom (a);

zrakoplova proizvedenih u skladu s podstavkom 2. točkom (a);

| (c) | rezervnih dijelova za zrakoplove proizvedene u skladu sa stavkom 2. točkom (b); |
| --- | --- |

(c)

(c)

rezervnih dijelova za zrakoplove proizvedene u skladu sa stavkom 2. točkom (b);

rezervnih dijelova za zrakoplove proizvedene u skladu sa stavkom 2. točkom (b);

| (d) | električne i elektroničke opreme u okviru područja primjene Direktive 2011/65/EU

   (1b)

  Europskog parlamenta i Vijeća. |
| --- | --- |

(d)

(d)

električne i elektroničke opreme u okviru područja primjene Direktive 2011/65/EU

   (1b)

  Europskog parlamenta i Vijeća.

električne i elektroničke opreme u okviru područja primjene Direktive 2011/65/EU

1b

Europskog parlamenta i Vijeća.

| 4. | Za potrebe ovog unosa „zrakoplov” znači jedno od sljedećeg:









  (a) | civilni zrakoplov proizveden u skladu s certifikatom tipa izdanim na temelju Uredbe (EU) br. 2018/11391c


   (1c)

  Europskog parlamenta i Vijeća ili s odobrenjem projekta izdanim u skladu s nacionalnim propisima države ugovornice Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) ili za koji je svjedodžbu o plovidbenosti izdala neka država ugovornica ICAO-a na temelju Priloga 8. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu; |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Za potrebe ovog unosa „zrakoplov” znači jedno od sljedećeg:

(a)

(a)

civilni zrakoplov proizveden u skladu s certifikatom tipa izdanim na temelju Uredbe (EU) br. 2018/11391c


   (1c)

  Europskog parlamenta i Vijeća ili s odobrenjem projekta izdanim u skladu s nacionalnim propisima države ugovornice Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) ili za koji je svjedodžbu o plovidbenosti izdala neka država ugovornica ICAO-a na temelju Priloga 8. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu;

civilni zrakoplov proizveden u skladu s certifikatom tipa izdanim na temelju Uredbe (EU) br. 2018/11391c

1c

Europskog parlamenta i Vijeća ili s odobrenjem projekta izdanim u skladu s nacionalnim propisima države ugovornice Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) ili za koji je svjedodžbu o plovidbenosti izdala neka država ugovornica ICAO-a na temelju Priloga 8. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu;

| (b) | vojni zrakoplov. |
| --- | --- |

(b)

(b)

vojni zrakoplov.

vojni zrakoplov.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio A – redak 24.b (novi)

Prilog I. – dio A – redak 24.b (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Tvar | CAS br. | EZ br. | Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1. | Primjenom odstupanja, proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba tvari ili pripravaka koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 1 % masenog udjela ili proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 0,15  % masenog udjela dopušteni su. |

Tvar

Tvar

CAS br.

CAS br.

EZ br.

EZ br.

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi)

Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi)

85535-84-8

85535-84-8

287-476-5

287-476-5

1.

1.

Primjenom odstupanja, proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba tvari ili pripravaka koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 1 % masenog udjela ili proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 0,15  % masenog udjela dopušteni su.

| 2. | Dopušta se uporaba:









  (a) | transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Dopušta se uporaba:

(a)

(a)

transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i

transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i

| (b) | proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(b)

(b)

proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012.

proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012.

| 3. | Treći i četvrti podstavak članka 4. stavka 2. primjenjuju se na proizvode iz stavka 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Treći i četvrti podstavak članka 4. stavka 2. primjenjuju se na proizvode iz stavka 2.

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – dio B

Prilog I. – dio B

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Tvar | CAS br. | EZ br. | Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 4 | 4 | 4 |
| 4 | | | 4 |
| 5 Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi) | 5 85535-84-8 | 5 287-476-5 | 5 1. | Primjenom odstupanja, proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba tvari ili smjesa koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 1 % masenog udjela ili proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 0,15  % masenog udjela dopušteni su. |

Tvar

Tvar

CAS br.

CAS br.

EZ br.

EZ br.

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

Posebno izuzeće za uporabu tvari kao poluproizvoda ili druga specifikacija

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

5 Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi)

5 Alkani C10-C13, kloro- (kratkolančani klorirani parafini) (SCCP-ovi)

5 85535-84-8

5 85535-84-8

5 287-476-5

5 287-476-5

5 1.

5 1.

Primjenom odstupanja, proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba tvari ili smjesa koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 1 % masenog udjela ili proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove u koncentracijama manjima od 0,15  % masenog udjela dopušteni su.

| 2. | Dopušta se uporaba:









  (a) | transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Dopušta se uporaba:

(a)

(a)

transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i

transportnih traka u rudarskoj industriji i sredstava za brtvljenje brana koji sadržavaju SCCP-ove koji su već bili u upotrebi prije ili na dan 4. prosinca 2015.; i

| (b) | proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012. |
| --- | --- |

(b)

(b)

proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012.

proizvoda koji sadržavaju SCCP-ove osim onih navedenih u točki (a) koji su već bili u uporabi prije ili na dan 10. srpnja 2012.

| 3. | Treći i četvrti podstavak članka 4. stavka 2. primjenjuju se na proizvode iz stavka 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Treći i četvrti podstavak članka 4. stavka 2. primjenjuju se na proizvode iz stavka 2.

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III.

Prilog III.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| POPIS TVARI KOJE PODLIJEŽU ODREDBAMA O OGRANIČENJU ISPUŠTANJA | POPIS TVARI KOJE PODLIJEŽU ODREDBAMA O OGRANIČENJU ISPUŠTANJA |
| TVAR (CAS BR.) | TVAR (CAS BR.) |
| Poliklorirani dibenzo-p-dioksini i dibenzofurani (PCDD/PCDF) | Poliklorirani dibenzo-p-dioksini i dibenzofurani (PCDD/PCDF) |
| Heksaklorobenzen (HCB) (CAS br.: 118-74-1) | Heksaklorobenzen (HCB) (CAS br.: 118-74-1) |
| Poliklorirani bifenili (PCB) | Poliklorirani bifenili (PCB) |
| Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH-ovi) (37) | Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH-ovi) (37) |
| Pentaklorobenzen (CAS br. 608-93-5) | Pentaklorobenzen (CAS br. 608-93-5) |
| | Poliklorirani naftaleni

   (37a) |
| | Heksaklorobutadien (CAS br. 87-68-3) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

POPIS TVARI KOJE PODLIJEŽU ODREDBAMA O OGRANIČENJU ISPUŠTANJA

POPIS TVARI KOJE PODLIJEŽU ODREDBAMA O OGRANIČENJU ISPUŠTANJA

TVAR (CAS BR.)

TVAR (CAS BR.)

Poliklorirani dibenzo-p-dioksini i dibenzofurani (PCDD/PCDF)

Poliklorirani dibenzo-p-dioksini i dibenzofurani (PCDD/PCDF)

Heksaklorobenzen (HCB) (CAS br.: 118-74-1)

Heksaklorobenzen (HCB) (CAS br.: 118-74-1)

Poliklorirani bifenili (PCB)

Poliklorirani bifenili (PCB)

Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH-ovi) (37)

37

Policiklički aromatski ugljikovodici (PAH-ovi) (37)

37

Pentaklorobenzen (CAS br. 608-93-5)

Pentaklorobenzen (CAS br. 608-93-5)

Poliklorirani naftaleni

   (37a)

Poliklorirani naftaleni

37a

Heksaklorobutadien (CAS br. 87-68-3)

Heksaklorobutadien (CAS br. 87-68-3)

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – redci 5. – 8.

Prilog IV. – redci 5. – 8.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Tvar | CAS br. | EZ br. | Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke (a) |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromodifenil eter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 i ostali | 254-787-2 i ostali | Zbroj koncentracija tetrabromodifenil etera, pentabromodifenil etera, heksabromodifenil etera
  i
  heptabromodifenil etera:
  1 000
  mg/kg |
| Pentabromodifenil eter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 i ostali | 251-084-2 i ostali |
| Heksabromodifenil-eter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 i ostali
  253-058-6 i ostali | |
| Heptabromodifenil eter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 i ostali | 273-031-2 i ostali |
| ... | | | |

Tvar

CAS br.

EZ br.

Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke (a)

...

Tetrabromodifenil eter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 i ostali

254-787-2 i ostali

Zbroj koncentracija tetrabromodifenil etera, pentabromodifenil etera, heksabromodifenil etera
  i
  heptabromodifenil etera:
  1 000
  mg/kg

i

1 000

Pentabromodifenil eter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 i ostali

251-084-2 i ostali

Heksabromodifenil-eter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 i ostali

253-058-6 i ostali

Heptabromodifenil eter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 i ostali

273-031-2 i ostali

...

Izmjena

Izmjena

| Tvar | CAS br. | EZ br. | Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke (a) |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromodifenil eter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 i ostali | 254-787-2 i ostali | Zbroj koncentracija tetrabromodifenil etera, pentabromodifenil etera, heksabromodifenil etera, heptabromodifenil etera
  i dekabromdifenil etera
  :
  500
  mg/kg |
| Pentabromodifenil eter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 i ostali | 251-084-2 i ostali |
| Heksabromodifenil-eter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 i ostali | 253-058-6 i ostali |
| Heptabromodifenil eter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 i ostali | 273-031-2 i ostali |
| Dekabromdifenil eter




  C12Br10O | 1163-19-5 i ostali | 214-604-9 i ostali | |

Tvar

CAS br.

EZ br.

Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke (a)

...

Tetrabromodifenil eter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 i ostali

254-787-2 i ostali

Zbroj koncentracija tetrabromodifenil etera, pentabromodifenil etera, heksabromodifenil etera, heptabromodifenil etera
  i dekabromdifenil etera
  :
  500
  mg/kg

i dekabromdifenil etera

500

Pentabromodifenil eter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 i ostali

251-084-2 i ostali

Heksabromodifenil-eter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 i ostali

253-058-6 i ostali

Heptabromodifenil eter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 i ostali

273-031-2 i ostali

Dekabromdifenil eter

Dekabromdifenil eter

C12Br10O

C12

10

1163-19-5 i ostali

1163-19-5 i ostali

214-604-9 i ostali

214-604-9 i ostali

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – tablica 1. – stupac „Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke a” – redak „Poliklorirani” – bilješka 7.

Prilog IV. – tablica 1. – stupac „Najviše granične vrijednosti koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke a” – redak „Poliklorirani” – bilješka 7.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| 7. | Granična vrijednost izračunava se kao PCDD i PCDF u skladu sa sljedećim faktorima ekvivalentne toksičnosti (TEF-ovima): |
| --- | --- |

7.

7

Granična vrijednost izračunava se kao PCDD i PCDF u skladu sa sljedećim faktorima ekvivalentne toksičnosti (TEF-ovima):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

PCDF

PCDF

TEF

TEF

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

Izmjena

Izmjena

| 7. | Granična vrijednost izračunava se kao PCDD i PCDF u skladu sa sljedećim faktorima ekvivalentne toksičnosti (TEF-ovima): |
| --- | --- |

7.

7

Granična vrijednost izračunava se kao PCDD i PCDF u skladu sa sljedećim faktorima ekvivalentne toksičnosti (TEF-ovima):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

PCDF

PCDF

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

PCDD

PCDD

TEF

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0336/2018).

1

(17)  SL L 63, 6.3.2003., str. 29.

17

(18)  SL L 39, 16.2.1993., str. 3.

18

(17)  SL L 63, 6.3.2003., str. 29.

17

(18)  SL L 39, 16.2.1993., str. 3.

18

(18a)  

  SL L 142, 2.6.2017., str. 4.

18a

SL L 142, 2.6.2017., str. 4.

(1a)  

  1a
  SL L 124, 17.5.2005., str. 1.

1a

1a

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.)

1a

Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.)

(1a)  
  Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

1a

Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

(1b)  
  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str.17.).

1b

Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str.17.).

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statističkim podacima o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statističkim podacima o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.).

(30)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

30

(29a)  
  Stockholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (2008.). Smjernice o najboljim raspoloživim tehnikama i privremene smjernice o najboljim okolišnim praksama u pogledu članka 5. i Priloga C Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Ženeva, tajništvo Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

29a

Stockholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (2008.). Smjernice o najboljim raspoloživim tehnikama i privremene smjernice o najboljim okolišnim praksama u pogledu članka 5. i Priloga C Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Ženeva, tajništvo Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

(30)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

30

(32)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

32

(32)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

32

(1a)  
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

1a

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(1a)  
  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

1a

Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

(1b)  
  Direktiva 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (SL L 174, 1.7.2011., str. 88.)”.

1b

Direktiva 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (SL L 174, 1.7.2011., str. 88.)”.

(1c)  
  Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 (SL L 212, 22.8.2018., str. 1.).

1c

Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 (SL L 212, 22.8.2018., str. 1.).

(37)  Za inventare emisija koriste se sljedeća četiri indikatora spojeva: benzo(a)piren, benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten i indeno(1,2,3-cd)piren.

37

(37)  Za inventare emisija koriste se sljedeća četiri indikatora spojeva: benzo(a)piren, benzo(b)fluoranten, benzo(k)fluoranten i indeno(1,2,3-cd)piren.

37

(37a)  
  „Poliklorirani naftaleni” znači kemijski spojevi s naftalenskim prstenom u kojem je jedan ili više vodikovih atoma zamijenjeno atomima klora.

37a

„Poliklorirani naftaleni” znači kemijski spojevi s naftalenskim prstenom u kojem je jedan ili više vodikovih atoma zamijenjeno atomima klora.

---

Četvrtak, 29. studenog 2018.

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/369 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/369

---

P8_TA(2018)0466

Primjena norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene norme Euro 5 za homologaciju vozila na dva ili tri kotača i četverocikala (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0137), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0137),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0120/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0120/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 11. srpnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 14. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0346/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0346/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 367, 10.10.2018., str. 32.

---

P8_TC1-COD(2018)0065

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju od 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 168/2013 u pogledu primjene stupnja Euro 5 za homologaciju tipa vozila na dva ili tri kotača i četverocikala

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/129.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/370 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/370

---

P8_TA(2018)0467

Trgovina određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno postupanje ili kažnjavanje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2020/C 363/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0316), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0316),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0210/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (1),

| — | uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 103. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0387/2018),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični Prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0160

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/125.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/371 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/371

---

P8_TA(2018)0468

Fond za azil, migracije i integraciju: preraspodjela preostalih iznosa ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/40)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Cilj je ove Uredbe omogućiti preraspodjelu preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 u skladu s Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili njihovu dodjelu drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa u skladu s prioritetima Unije i potrebama država članica u području migracija i azila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Cilj je ove Uredbe omogućiti preraspodjelu preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 u skladu s Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili njihovu dodjelu drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa u skladu s prioritetima Unije i potrebama država članica u području migracija i azila.

| (1) | Cilj je ove Uredbe omogućiti preraspodjelu preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 u skladu s Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili njihovu dodjelu drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa u skladu s prioritetima Unije i potrebama država članica u području migracija i azila.
  Osim toga, cilj je i osigurati da se ta preraspodjela ili dodjela odvija na transparentan način. |
| --- | --- |

(1)

Cilj je ove Uredbe omogućiti preraspodjelu preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 u skladu s Uredbom (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili njihovu dodjelu drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa u skladu s prioritetima Unije i potrebama država članica u području migracija i azila.
  Osim toga, cilj je i osigurati da se ta preraspodjela ili dodjela odvija na transparentan način.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Države članice trebale bi imati mogućnost iskoristiti prethodno navedene iznose kako bi nastavile provoditi premještanje i to tako da se u nacionalnim programima ti iznosi preraspodijele za isto djelovanje.
  Osim toga
  , trebalo bi omogućiti da se uz propisno obrazloženje u reviziji nacionalnih programa država članica
  ta sredstva upotrebljavaju i za rješavanje ostalih pitanja
  u području migracija i azila u skladu s Uredbom o Fondu za azil, migracije i integraciju. Potrebe država članica u tim područjima još su znatne. Preraspodjela prethodno navedenih iznosa za isto djelovanje ili njihov prijenos drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa trebali bi biti mogući samo jednom i uz odobrenje Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Države članice trebale bi imati mogućnost iskoristiti prethodno navedene iznose kako bi nastavile provoditi premještanje i to tako da se u nacionalnim programima ti iznosi preraspodijele za isto djelovanje.
  Osim toga
  , trebalo bi omogućiti da se uz propisno obrazloženje u reviziji nacionalnih programa država članica
  ta sredstva upotrebljavaju i za rješavanje ostalih pitanja
  u području migracija i azila u skladu s Uredbom o Fondu za azil, migracije i integraciju. Potrebe država članica u tim područjima još su znatne. Preraspodjela prethodno navedenih iznosa za isto djelovanje ili njihov prijenos drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa trebali bi biti mogući samo jednom i uz odobrenje Komisije.

| (4) | Države članice trebale bi imati mogućnost iskoristiti prethodno navedene iznose kako bi nastavile provoditi premještanje i to tako da se u nacionalnim programima ti iznosi preraspodijele za isto djelovanje.
  Države članice trebale bi preraspodijeliti najmanje 20 % tih iznosa za mjere u nacionalnim programima, za premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili premještanje korisnika međunarodne zaštite, ili za preseljenje i drugi ad hoc humanitarni prihvat. Za preostali dio tih iznosa
  trebalo bi omogućiti da se uz propisno obrazloženje u reviziji nacionalnih programa država članica ta sredstva upotrebljavaju i za
  rješavanje ostalih pitanja iz poglavlja II. i III.
  u području migracija i azila u skladu s Uredbom o Fondu za azil, migracije i integraciju
  , posebno u pogledu razvoja aspekata zajedničkog europskog sustava azila, prije svega spajanja obitelji ili davanja potpore zakonitim migracijama u države članice i promicanja stvarne integracije državljana trećih zemalja
  . Potrebe država članica u tim područjima još su znatne. Preraspodjela prethodno navedenih iznosa za isto djelovanje ili njihov prijenos drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa trebali bi biti mogući samo jednom i uz odobrenje Komisije.
  Države članice trebale bi osigurati da se dodjela sredstava odvija uz potpuno poštovanje načela utvrđenih u Financijskoj uredbi, posebno učinkovitosti i transparentnosti. |
| --- | --- |

(4)

Države članice trebale bi imati mogućnost iskoristiti prethodno navedene iznose kako bi nastavile provoditi premještanje i to tako da se u nacionalnim programima ti iznosi preraspodijele za isto djelovanje.
  Države članice trebale bi preraspodijeliti najmanje 20 % tih iznosa za mjere u nacionalnim programima, za premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili premještanje korisnika međunarodne zaštite, ili za preseljenje i drugi ad hoc humanitarni prihvat. Za preostali dio tih iznosa
  trebalo bi omogućiti da se uz propisno obrazloženje u reviziji nacionalnih programa država članica ta sredstva upotrebljavaju i za
  rješavanje ostalih pitanja iz poglavlja II. i III.
  u području migracija i azila u skladu s Uredbom o Fondu za azil, migracije i integraciju
  , posebno u pogledu razvoja aspekata zajedničkog europskog sustava azila, prije svega spajanja obitelji ili davanja potpore zakonitim migracijama u države članice i promicanja stvarne integracije državljana trećih zemalja
  . Potrebe država članica u tim područjima još su znatne. Preraspodjela prethodno navedenih iznosa za isto djelovanje ili njihov prijenos drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa trebali bi biti mogući samo jednom i uz odobrenje Komisije.
  Države članice trebale bi osigurati da se dodjela sredstava odvija uz potpuno poštovanje načela utvrđenih u Financijskoj uredbi, posebno učinkovitosti i transparentnosti.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Ciljna skupina koja ispunjava uvjete za premještanje
  trebala
  bi se proširiti kako bi države članice fleksibilnije provodile premještanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Ciljna skupina koja ispunjava uvjete za premještanje
  trebala
  bi se proširiti kako bi države članice fleksibilnije provodile premještanja.

| (5) | Ciljna skupina koja ispunjava uvjete za premještanje
  i zemlje iz kojih se premještanje vrši trebale
  bi se proširiti kako bi države članice fleksibilnije provodile premještanja.
  Prednost treba dati premještanju maloljetnika bez pratnje, drugih ugroženih podnositelja zahtjeva i članova obitelji korisnika međunarodne zaštite. |
| --- | --- |

(5)

Ciljna skupina koja ispunjava uvjete za premještanje
  i zemlje iz kojih se premještanje vrši trebale
  bi se proširiti kako bi države članice fleksibilnije provodile premještanja.
  Prednost treba dati premještanju maloljetnika bez pratnje, drugih ugroženih podnositelja zahtjeva i članova obitelji korisnika međunarodne zaštite.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Države članice trebale bi imati dovoljno vremena i da upotrijebe iznose koji su preraspodijeljeni za isto djelovanje ili koji su preneseni drugim djelovanjima prije nego što su opozvani. Kad takvu preraspodjelu ili prijenos iznosa u okviru nacionalnog programa odobri Komisija, trebalo bi smatrati da su za predmetne iznose obveze preuzete u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela obveza ili predmetni prijenos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Države članice trebale bi imati dovoljno vremena i da upotrijebe iznose koji su preraspodijeljeni za isto djelovanje ili koji su preneseni drugim djelovanjima prije nego što su opozvani. Kad takvu preraspodjelu ili prijenos iznosa u okviru nacionalnog programa odobri Komisija, trebalo bi smatrati da su za predmetne iznose obveze preuzete u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela obveza ili predmetni prijenos.

| (7) | Države članice trebale bi imati dovoljno vremena i da upotrijebe iznose koji su preraspodijeljeni za isto djelovanje ili koji su preneseni drugim
  konkretnim
  djelovanjima prije nego što su opozvani. Kad takvu preraspodjelu ili prijenos iznosa u okviru nacionalnog programa odobri Komisija, trebalo bi smatrati da su za predmetne iznose obveze preuzete u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela obveza ili predmetni prijenos. |
| --- | --- |

(7)

Države članice trebale bi imati dovoljno vremena i da upotrijebe iznose koji su preraspodijeljeni za isto djelovanje ili koji su preneseni drugim
  konkretnim
  djelovanjima prije nego što su opozvani. Kad takvu preraspodjelu ili prijenos iznosa u okviru nacionalnog programa odobri Komisija, trebalo bi smatrati da su za predmetne iznose obveze preuzete u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela obveza ili predmetni prijenos.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisija bi na godišnjoj osnovi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o primjeni sredstava za transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika međunarodne zaštite, osobito u pogledu prenošenja sredstava na druga djelovanja u okviru nacionalnog programa i preraspodjela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Komisija bi na godišnjoj osnovi trebala izvješćivati Europski parlament i Vijeće o primjeni sredstava za transfer podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika međunarodne zaštite, osobito u pogledu prenošenja sredstava na druga djelovanja u okviru nacionalnog programa i preraspodjela.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Ako se Uredba (EU) br. 516/2014 ne izmijeni prije kraja 2018., relevantno financiranje više neće biti dostupno državama članicama za upotrebu u okviru nacionalnih programa koje podupire Fond za azil, migracije i integraciju. S obzirom na to da je hitno potrebno izmijeniti Uredbu (EU) br. 516/2014, prikladno je primijeniti iznimku s obzirom na razdoblje od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Ako se Uredba (EU) br. 516/2014 ne izmijeni prije kraja 2018., relevantno financiranje više neće biti dostupno državama članicama za upotrebu u okviru nacionalnih programa koje podupire Fond za azil, migracije i integraciju. S obzirom na to da je hitno potrebno izmijeniti Uredbu (EU) br. 516/2014, prikladno je primijeniti iznimku s obzirom na razdoblje od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

Sredstva
  za premještanje korisnika s međunarodnom
  zaštitom

„Sredstva
  za premještanje
  podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili
  korisnika s međunarodnom
  zaštitom”;

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | u stavku 1. riječi „korisnika međunarodne zaštite” zamjenjuju se riječima „podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Briše se.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(1a)

„1.   S ciljem provedbe načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti i s obzirom na razvoj politike Unije unutar provedbenog razdoblja Fonda, države članice uz dodijeljeni iznos izračunat u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) primaju dodatni iznos kako je određeno u članku 15. stavku 2. točki (b) koji se temelji na paušalnom iznosu od 6 000 EUR za svakog korisnika međunarodne zaštite preseljenog iz druge države članice.”

„1.   S ciljem provedbe načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti i s obzirom na razvoj politike Unije unutar provedbenog razdoblja Fonda, države članice uz dodijeljeni iznos izračunat u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (a) primaju dodatni iznos kako je određeno u članku 15. stavku 2. točki (b) koji se temelji na paušalnom iznosu od 10 000 EUR za svakog
  podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i
  korisnika međunarodne zaštite preseljenog iz druge države članice.”

Amandman 10

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Dodatni iznosi iz stavka 1. ovog članka dodjeljuju se državama članicama prvi put na temelju pojedinačnih odluka o financiranju kojima se odobrava njihov nacionalni program u skladu s postupkom utvrđenim u članku 14. Uredbe (EU) br. 514/2014, a kasnije na temelju odluke o financiranju koja se prilaže odluci o odobravanju njihova nacionalnog programa. Preraspodjela tih iznosa za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili njihovi prijenosi drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa mogući su ako je to propisno obrazloženo u reviziji odgovarajućeg nacionalnog programa. Preraspodjela iznosa ili njegov prijenos mogući su samo jednom. Komisija revizijom nacionalnog programa odobrava preraspodjelu ili prijenos. | 3.   Dodatni iznosi iz stavka 1. ovog članka dodjeljuju se državama članicama prvi put na temelju pojedinačnih odluka o financiranju kojima se odobrava njihov nacionalni program u skladu s postupkom utvrđenim u članku 14. Uredbe (EU) br. 514/2014, a kasnije na temelju odluke o financiranju koja se prilaže odluci o odobravanju njihova nacionalnog programa. Preraspodjela tih iznosa za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili njihovi prijenosi drugim
  konkretnim
  djelovanjima
  iz poglavlja II. i poglavlja III. ove Uredbe
  u okviru nacionalnog programa mogući su ako je to propisno obrazloženo u reviziji odgovarajućeg nacionalnog programa. Preraspodjela iznosa ili njegov prijenos mogući su samo jednom. Komisija revizijom nacionalnog programa odobrava preraspodjelu ili prijenos.
  Financiranje se dodjeljuje na transparentan i učinkovit način u skladu s ciljevima nacionalnog programa. |
| | U pogledu iznosa koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih odlukama (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601, najmanje 20 % iznosa koje treba preraspodijeliti preraspodjeljuje se za djelovanja u okviru nacionalnog programa za premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili premještanje korisnika međunarodne zaštite, ili za preseljenje ili drugi ad hoc humanitarni prihvat. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Dodatni iznosi iz stavka 1. ovog članka dodjeljuju se državama članicama prvi put na temelju pojedinačnih odluka o financiranju kojima se odobrava njihov nacionalni program u skladu s postupkom utvrđenim u članku 14. Uredbe (EU) br. 514/2014, a kasnije na temelju odluke o financiranju koja se prilaže odluci o odobravanju njihova nacionalnog programa. Preraspodjela tih iznosa za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili njihovi prijenosi drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa mogući su ako je to propisno obrazloženo u reviziji odgovarajućeg nacionalnog programa. Preraspodjela iznosa ili njegov prijenos mogući su samo jednom. Komisija revizijom nacionalnog programa odobrava preraspodjelu ili prijenos.

3.   Dodatni iznosi iz stavka 1. ovog članka dodjeljuju se državama članicama prvi put na temelju pojedinačnih odluka o financiranju kojima se odobrava njihov nacionalni program u skladu s postupkom utvrđenim u članku 14. Uredbe (EU) br. 514/2014, a kasnije na temelju odluke o financiranju koja se prilaže odluci o odobravanju njihova nacionalnog programa. Preraspodjela tih iznosa za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili njihovi prijenosi drugim
  konkretnim
  djelovanjima
  iz poglavlja II. i poglavlja III. ove Uredbe
  u okviru nacionalnog programa mogući su ako je to propisno obrazloženo u reviziji odgovarajućeg nacionalnog programa. Preraspodjela iznosa ili njegov prijenos mogući su samo jednom. Komisija revizijom nacionalnog programa odobrava preraspodjelu ili prijenos.
  Financiranje se dodjeljuje na transparentan i učinkovit način u skladu s ciljevima nacionalnog programa.

U pogledu iznosa koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih odlukama (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601, najmanje 20 % iznosa koje treba preraspodijeliti preraspodjeljuje se za djelovanja u okviru nacionalnog programa za premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili premještanje korisnika međunarodne zaštite, ili za preseljenje ili drugi ad hoc humanitarni prihvat.

U pogledu iznosa koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih odlukama (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601, najmanje 20 % iznosa koje treba preraspodijeliti preraspodjeljuje se za djelovanja u okviru nacionalnog programa za premještanje podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili premještanje korisnika međunarodne zaštite, ili za preseljenje ili drugi ad hoc humanitarni prihvat.

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 3.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.a   Za potrebe članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) br. 514/2014 u slučajevima kad se iznosi koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih u odlukama (EU) br. 2015/1523 i (EU) br. 2015/1601 preraspodjeljuju za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili se prenose drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa u skladu sa stavkom 3., smatra se da su predmetni iznosi odobreni u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela ili predmetni prijenos. | 3.a   Za potrebe članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) br. 514/2014 u slučajevima kad se iznosi koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih u odlukama (EU) br. 2015/1523 i (EU) br. 2015/1601 preraspodjeljuju za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili se prenose drugim
  konkretnim
  djelovanjima u okviru nacionalnog programa u skladu sa stavkom 3., smatra se da su predmetni iznosi odobreni u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela ili predmetni prijenos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   Za potrebe članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) br. 514/2014 u slučajevima kad se iznosi koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih u odlukama (EU) br. 2015/1523 i (EU) br. 2015/1601 preraspodjeljuju za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili se prenose drugim djelovanjima u okviru nacionalnog programa u skladu sa stavkom 3., smatra se da su predmetni iznosi odobreni u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela ili predmetni prijenos.

3.a   Za potrebe članka 50. stavka 1. Uredbe (EU) br. 514/2014 u slučajevima kad se iznosi koji proizlaze iz privremenih mjera utvrđenih u odlukama (EU) br. 2015/1523 i (EU) br. 2015/1601 preraspodjeljuju za isto djelovanje u okviru nacionalnog programa ili se prenose drugim
  konkretnim
  djelovanjima u okviru nacionalnog programa u skladu sa stavkom 3., smatra se da su predmetni iznosi odobreni u godini revizije nacionalnog programa kojom se odobravaju predmetna preraspodjela ili predmetni prijenos.

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 3.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.c
     
  Komisija na godišnjoj osnovi izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ovog članka, osobito u pogledu prenošenja iznosa na druga djelovanja u okviru nacionalnih programa i preraspodjela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.c
     
  Komisija na godišnjoj osnovi izvješćuje Europski parlament i Vijeće o primjeni ovog članka, osobito u pogledu prenošenja iznosa na druga djelovanja u okviru nacionalnih programa i preraspodjela.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | u stavku 4. riječi „korisnika pod međunarodnom zaštitom” zamjenjuju se riječima „podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

(4)

u stavku 4. riječi „korisnika pod međunarodnom zaštitom” zamjenjuju se riječima „podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu ili korisnika međunarodne zaštite”.

Briše se.

Briše se.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EU) br. 516/2014

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(4a)

(4a)

Stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Da bi se djelotvorno proveli ciljevi solidarnosti i podjele odgovornosti između država članica iz članka 80. UFEU-a i unutar granica raspoloživih sredstava, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. ove Uredbe radi prilagođavanja paušalnog iznosa iz stavka 1. ovog članka, posebno uzimajući u obzir trenutačne stope inflacije, relevantna kretanja u području transfera korisnika pod međunarodnom zaštitom iz jedne države članice u drugu kao i čimbenike koji mogu optimizirati upotrebu financijskog poticaja u obliku paušalnog iznosa.

4.   Da bi se djelotvorno proveli ciljevi solidarnosti i podjele odgovornosti između država članica iz članka 80. UFEU-a i unutar granica raspoloživih sredstava, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. ove Uredbe radi prilagođavanja paušalnog iznosa iz stavka 1. ovog članka, posebno uzimajući u obzir trenutačne stope inflacije, relevantna kretanja u području transfera
  podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i
  korisnika pod međunarodnom zaštitom iz jedne države članice u drugu
  te preseljenja i drugog ad hoc humanitarnog prihvata
  kao i čimbenike koji mogu optimizirati upotrebu financijskog poticaja u obliku paušalnog iznosa.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0370/2018).

1

(8)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

8

(8)  Uredba (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Fonda za azil, migracije i integraciju, o izmjeni Odluke Vijeća 2008/381/EZ i o stavljanju izvan snage odluka br. 573/2007/EZ i br. 575/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke Vijeća 2007/435/EZ (SL L 150, 20.5.2014., str. 168.).

8

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/379 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/379

---

P8_TA(2018)0469

Pristupanje Samoe Privremenom sporazumu o partnerstvu između EU-a i pacifičkih država ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o nacrtu odluke Vijeća o pristupanju Samoe Privremenom sporazumu o partnerstvu između Europske zajednice, s jedne strane, i pacifičkih država, s druge strane (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 363/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12281/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12281/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0434/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za davanje suglasnosti koji je podnijelo Vijeće u skladu s člankom 207. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0434/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2016. o budućnosti odnosa između AKP-a i EU-a nakon 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2011. o Privremenom sporazumu o partnerstvu između pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice, s druge strane (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2011. o Privremenom sporazumu o partnerstvu između pacifičkih država, s jedne strane, i Europske zajednice, s druge strane (2),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane, potpisan u Cotonouu, dana 23. lipnja 2000. (Sporazum iz Cotonoua) (3),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0376/2018),

| 1. | daje suglasnost pristupanju Samoe sporazumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Samoe. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 215, 19.6.2018., str. 2.

(2)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 19.

(3)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/380 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/380

---

P8_TA(2018)0470

Imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke

Odluka Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu za imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

(Odobrenje)

(2020/C 363/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Europske središnje banke od 7. studenoga 2018. za imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke (C8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Europske središnje banke od 7. studenoga 2018. za imenovanje predsjednika Nadzornog odbora Europske središnje banke (C8-0466/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 26. stavak 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. stavak 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (2),

| — | uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0380/2018),

| A. | budući da se člankom 26. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 predviđa da Europska središnja banka Parlamentu podnosi svoj prijedlog za imenovanje predsjednika svojeg Nadzornog odbora i da se predsjednik bira na temelju otvorenog izbornog postupka između uglednih pojedinaca iskusnih u bankovnim i financijskim pitanjima koji nisu članovi Upravnog vijeća; |
| --- | --- |

A.

budući da se člankom 26. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 predviđa da Europska središnja banka Parlamentu podnosi svoj prijedlog za imenovanje predsjednika svojeg Nadzornog odbora i da se predsjednik bira na temelju otvorenog izbornog postupka između uglednih pojedinaca iskusnih u bankovnim i financijskim pitanjima koji nisu članovi Upravnog vijeća;

| B. | budući da se člankom 26. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 predviđa da se imenovanjima u Nadzorni odbor u skladu s tom uredbom moraju poštovati načela ravnopravnosti spolova, iskustva i kvalifikacija; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 26. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 predviđa da se imenovanjima u Nadzorni odbor u skladu s tom uredbom moraju poštovati načela ravnopravnosti spolova, iskustva i kvalifikacija;

| C. | budući da je Europska središnja banka u pismu od 7. studenoga 2018. Parlamentu podnijela Prijedlog za imenovanje Andree Enrije kao predsjednika Nadzornog odbora; |
| --- | --- |

C.

budući da je Europska središnja banka u pismu od 7. studenoga 2018. Parlamentu podnijela Prijedlog za imenovanje Andree Enrije kao predsjednika Nadzornog odbora;

| D. | budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, osobito u pogledu zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavcima 2. i 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013; budući da je tijekom ocjenjivanja odbor primio životopis predloženog kandidata; |
| --- | --- |

D.

budući da je Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku Europskog parlamenta potom ocijenio kvalifikacije predloženog kandidata, osobito u pogledu zahtjeva utvrđenih u članku 26. stavcima 2. i 3. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013; budući da je tijekom ocjenjivanja odbor primio životopis predloženog kandidata;

| E. | budući da je Odbor 20. studenoga 2018. održao saslušanje s predloženim kandidatom tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora; |
| --- | --- |

E.

budući da je Odbor 20. studenoga 2018. održao saslušanje s predloženim kandidatom tijekom kojega je on dao uvodnu izjavu i potom odgovorio na pitanja članova Odbora;

| 1. | odobrava prijedlog Europske središnje banke da se Andreu Enriju imenuje predsjednikom Nadzornog odbora Europske središnje banke; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Europskoj središnjoj banci, Vijeću i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 287, 29.10.2013., str. 63.

(2)  SL L 320, 30.11.2013., str. 1.

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/381 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/381

---

P8_TA(2018)0471

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: zahtjev EGF/2018/003 EL/Attica publishing

Rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev koji je podnijela Grčka – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

(2020/C 363/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0667 – C8-0430/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0667 – C8-0430/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0377/2018),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2018/003 EL/Attica publishing za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 550 radnika u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 58 NACE-a Rev. 2 (Izdavačke djelatnosti) u regiji Atika (EL30) razine NUTS 2 u Grčkoj; |
| --- | --- |

C.

budući da je Grčka podnijela zahtjev EGF/2018/003 EL/Attica publishing za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 550 radnika u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 58 NACE-a Rev. 2 (Izdavačke djelatnosti) u regiji Atika (EL30) razine NUTS 2 u Grčkoj;

| D. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru na razini odjeljka NACE-a Rev. 2 i smještena su u istoj regiji ili dvjema susjednim regijama ili u više od dviju susjednih regija razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 500 radnika pogođeno u dvije regije zajedno u državi članici; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru na razini odjeljka NACE-a Rev. 2 i smještena su u istoj regiji ili dvjema susjednim regijama ili u više od dviju susjednih regija razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 500 radnika pogođeno u dvije regije zajedno u državi članici;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Grčka u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 2 308 500 EUR, odnosno 60 % ukupnog troška od 3 847 500 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su grčke vlasti zahtjev podnijele 22. svibnja 2018. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Grčka pružila, Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 4. listopada 2018. i o tome istoga dana obavijestila Parlament te ispoštovale rok od 12 tjedana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Grčka tvrdi da su otpuštanja povezana sa svjetskom financijskom i gospodarskom krizom, posebno njezinim učincima na grčko gospodarstvo, koji obuhvaćaju pad realnog BDP-a po stanovniku, porast nezaposlenosti, smanjenje plaća i dohotka kućanstva u kombinaciji s brzim digitalnim razvojem koje, uz smanjenja u rashodima namijenjenima za marketing kod velikih marketinških kuća, mijenja izdavački sektor; napominje da je taj sektor suočen sa smanjenjem prihoda od oglašavanja i prihoda od prodaje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da se očekuje da će otpuštanja do kojih je došlo u tri poduzeća koja djeluju u grčkom izdavačkom sektoru imati znatne negativne posljedice za lokalno gospodarstvo te da je učinak otpuštanja povezan s poteškoćama u preraspodjeli radnika zbog nedostatka radnih mjesta, nedostatka tečajeva za strukovno osposobljavanje koji odgovaraju prepoznatim potrebama na tržištu rada i velikog broja ljudi koji traže posao; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa zabrinutošću naglašava da na regiju Atiku otpada velik udio nezaposlenosti i dugoročne nezaposlenosti u Grčkoj, gdje je nezaposlenost i dalje visoka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da je to drugi zahtjev Grčke za financijski doprinos iz EGF-a u vezi s otpuštanjima u sektoru izdavačkih djelatnosti regije Atika, nakon podnošenja prethodnog zahtjeva EGF/2014/018 u 2014. i njegova odobrenja (4); |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se zahtjev odnosi na 550 radnika koji su proglašeni viškom, od čega velik broj čine žene (41,82 %); nadalje, napominje da je 14,73 % radnika koji su proglašeni viškom starije od 55 godina, a 1,6 % mlađe od 30 godina; s obzirom na tu činjenicu uviđa važnost aktivnih mjera tržišta rada koje sufinancira EGF kako bi se povećali izgledi da se te ranjive skupine ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da se u planiranoj ponudi osposobljavanja uzimaju u obzir pouke iz zahtjeva EGF-2014-018 GR/Attica, kada su, u skladu s evaluacijom koja je u tijeku, ostvarene visoke stope integracije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da se ne planiraju nikakve mjere za mlade koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) iako su njihove stope u Grčkoj i dalje visoke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su financijske naknade uvjetovane aktivnim sudjelovanjem ciljanih korisnika i mogu biti istinski poticaj u specifičnom gospodarskom kontekstu Grčke; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da su financijske naknade i poticaji, tj. poticaji za zapošljavanje, naknade za traženje posla i osposobljavanje, blizu maksimalnih 35 % utvrđenih Uredbom o EGF-u; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da Grčka priprema pet vrsta mjera zaradnike koji su proglašeni viškom obuhvaćenih ovim zahtjevom: (i) profesionalna orijentacija i pomoć pri traženju posla, (ii) osposobljavanje, prekvalifikacija i strukovno osposobljavanje, (iii) doprinos za pokretanje poduzeća, (iv) naknada za traženje posla i osposobljavanje, (v) poticaji za zapošljavanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potvrđuje da je koordinirani paket personaliziranih usluga sastavljen u dogovoru s predstavnicima sindikata novinara atenskih dnevnih novina (ΕΣΗΕΑ), udruženjem radnika dnevnih tiskovina u Ateni (ΕΠΗΕΑ) i Ministarstvom rada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da su grčke vlasti potvrdile da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije te da će se spriječiti svako dvostruko financiranje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri izradi usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama radnika proglašenih viškom trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen sa zaokretom prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora te pozdravlja potvrdu Grčke u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da u budućim prijedlozima preciznije utvrde sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupe utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi ponovnog uključenja na tržište rada zahvaljujući EGF-u; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom/predsjednicom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Odluka (EU) 2015/644 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. travnja 2015. o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting, iz Grčke) (SL L 106, 24.4.2015., str. 29.).

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Grčke – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2019/275.)

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/385 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/385

---

P8_TA(2018)0472

Privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu pravila koja se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/44)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Stvaranje područja u kojemu je osigurano slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica jedno je od glavnih postignuća Unije. Normalno funkcioniranje i jačanje tog područja, koje se temelji na povjerenju i solidarnosti, trebalo bi biti zajednički cilj Unije i država članica koje su pristale sudjelovati u njemu. Istovremeno, potrebno je imati zajednički odgovor na situacije koje ozbiljno utječu na javni poredak ili unutarnju sigurnost tog područja ili njegovih dijelova na način da se omogući privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima i samo kao krajnja mjera, uz jačanje suradnje između predmetnih država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Stvaranje područja u kojemu je osigurano slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica jedno je od glavnih postignuća Unije. Normalno funkcioniranje i jačanje tog područja, koje se temelji na povjerenju i solidarnosti, trebalo bi biti zajednički cilj Unije i država članica koje su pristale sudjelovati u njemu. Istovremeno, potrebno je imati zajednički odgovor na situacije koje ozbiljno utječu na javni poredak ili unutarnju sigurnost tog područja ili njegovih dijelova na način da se omogući privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama u iznimnim okolnostima i samo kao krajnja mjera, uz jačanje suradnje između predmetnih država članica.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | U području u kojem se osobe mogu slobodno kretati, ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama trebalo bi ostati iznimka.
  O ponovnom uvođenju
  nadzora unutarnjih granica
  trebalo bi odlučivati
  samo kao
  o krajnjoj mjeri
  , na ograničeni rok i onoliko koliko su mjere nužne i proporcionalne u odnosu na utvrđene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

U području u kojem se osobe mogu slobodno kretati, ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama trebalo bi ostati iznimka.
  O ponovnom uvođenju
  nadzora unutarnjih granica
  trebalo bi odlučivati
  samo kao
  o krajnjoj mjeri
  , na ograničeni rok i onoliko koliko su mjere nužne i proporcionalne u odnosu na utvrđene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

| (1) | U području u kojem se osobe mogu slobodno kretati, ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama trebalo bi ostati iznimka.
  S obzirom na to da privremeno ponovno uvođenje
  nadzora unutarnjih granica
  utječe na slobodno kretanje osoba, nadzor bi se trebao ponovno uvesti
  samo kao
  krajnja mjera
  , na ograničeni rok i onoliko koliko su mjere nužne i proporcionalne u odnosu na utvrđene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.
  Svaka takva mjera trebala bi se opozvati čim prestanu postojati razlozi zbog kojih je uvedena. |
| --- | --- |

(1)

U području u kojem se osobe mogu slobodno kretati, ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama trebalo bi ostati iznimka.
  S obzirom na to da privremeno ponovno uvođenje
  nadzora unutarnjih granica
  utječe na slobodno kretanje osoba, nadzor bi se trebao ponovno uvesti
  samo kao
  krajnja mjera
  , na ograničeni rok i onoliko koliko su mjere nužne i proporcionalne u odnosu na utvrđene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.
  Svaka takva mjera trebala bi se opozvati čim prestanu postojati razlozi zbog kojih je uvedena.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Migracije i velik broj državljana trećih zemalja koji prelazi vanjske granice ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Migracije i velik broj državljana trećih zemalja koji prelazi vanjske granice ne bi se trebali, sami po sebi, smatrati prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Utvrđene ozbiljne prijetnje mogu se ukloniti različitim mjerama, ovisno o njihovoj prirodi i njihovu razmjeru. Države članice na raspolaganju imaju i policijske ovlasti, kako je navedeno u članku 23. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (8), koje se uz određene uvjete mogu primijeniti i u pograničnim područjima. U Preporuci Komisije o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru (9) u tu su svrhu dane smjernice državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Utvrđene ozbiljne prijetnje mogu se ukloniti različitim mjerama, ovisno o njihovoj prirodi i njihovu razmjeru. Države članice na raspolaganju imaju i policijske ovlasti, kako je navedeno u članku 23. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (8), koje se uz određene uvjete mogu primijeniti i u pograničnim područjima. U Preporuci Komisije o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru (9) u tu su svrhu dane smjernice državama članicama.

| (2) | Utvrđene ozbiljne prijetnje mogu se ukloniti različitim mjerama, ovisno o njihovoj prirodi i njihovu razmjeru.
  Iako je jasno da se policijske ovlasti po svojoj prirodi i svrsi razlikuju od nadzora granica,
  države članice na raspolaganju imaju i policijske ovlasti, kako je navedeno u članku 23. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (8), koje se uz određene uvjete mogu primijeniti i u pograničnim područjima. U Preporuci Komisije o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru (9) u tu su svrhu dane smjernice državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Utvrđene ozbiljne prijetnje mogu se ukloniti različitim mjerama, ovisno o njihovoj prirodi i njihovu razmjeru.
  Iako je jasno da se policijske ovlasti po svojoj prirodi i svrsi razlikuju od nadzora granica,
  države članice na raspolaganju imaju i policijske ovlasti, kako je navedeno u članku 23. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (8), koje se uz određene uvjete mogu primijeniti i u pograničnim područjima. U Preporuci Komisije o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru (9) u tu su svrhu dane smjernice državama članicama.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Prije ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice trebale bi dati prednost alternativnim mjerama. Posebno, predmetna država članica trebala bi, kada je to potrebno i opravdano, razmotriti učinkovitije korištenje policijskim kontrolama ili njihovo jačanje na svom teritoriju, uključujući pogranična područja i glavne prometnice, na temelju procjene rizika, osiguravajući pritom da cilj tih policijskih kontrola nije granični nadzor. Moderne tehnologije ključne su za otklanjanje prijetnji javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Države članice trebale bi procijeniti može li se situacija primjereno riješiti jačanjem prekogranične suradnje na operativnom planu i na planu razmjene informacija među policijskim i obavještajnim službama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Prije ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, države članice trebale bi dati prednost alternativnim mjerama. Posebno, predmetna država članica trebala bi, kada je to potrebno i opravdano, razmotriti učinkovitije korištenje policijskim kontrolama ili njihovo jačanje na svom teritoriju, uključujući pogranična područja i glavne prometnice, na temelju procjene rizika, osiguravajući pritom da cilj tih policijskih kontrola nije granični nadzor. Moderne tehnologije ključne su za otklanjanje prijetnji javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Države članice trebale bi procijeniti može li se situacija primjereno riješiti jačanjem prekogranične suradnje na operativnom planu i na planu razmjene informacija među policijskim i obavještajnim službama.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Međutim, iskustvo je pokazalo da određene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  , kao što su prekogranične terorističke prijetnje ili posebni slučajevi sekundarnih kretanja nezakonitih migranata unutar Unije koji opravdavaju privremeno
  ponovno uvođenje nadzora
  , mogu trajati i dosta dulje od prethodno navedenih razdoblja
  . Stoga je potrebno
  i opravdano
  prilagoditi rokove koji se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice
  trenutačnim potrebama
  te osigurati da se ta mjera ne zloupotrebljava, da ostane iznimka i da se upotrebljava samo kao krajnja mjera.
  U tom cilju opći rok primjenjiv prema članku 25. Zakonika o schengenskim granicama trebao bi se produljiti na jednu godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Međutim, iskustvo je pokazalo da određene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  , kao što su prekogranične terorističke prijetnje ili posebni slučajevi sekundarnih kretanja nezakonitih migranata unutar Unije koji opravdavaju privremeno
  ponovno uvođenje nadzora
  , mogu trajati i dosta dulje od prethodno navedenih razdoblja
  . Stoga je potrebno
  i opravdano
  prilagoditi rokove koji se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice
  trenutačnim potrebama
  te osigurati da se ta mjera ne zloupotrebljava, da ostane iznimka i da se upotrebljava samo kao krajnja mjera.
  U tom cilju opći rok primjenjiv prema članku 25. Zakonika o schengenskim granicama trebao bi se produljiti na jednu godinu.

| (4) | Međutim, iskustvo je pokazalo da
  rijetko postoji potreba za ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na razdoblja dulja od dva mjeseca. Samo u iznimnim okolnostima
  određene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  mogu trajati i dulje od maksimalnog razdoblja od šest mjeseci koje je trenutačno odobreno za
  ponovno uvođenje nadzora
  državne granice na unutarnjim granicama
  . Stoga je potrebno prilagoditi rokove koji se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice te osigurati da se ta mjera ne zloupotrebljava, da ostane iznimka i da se upotrebljava samo kao krajnja mjera. |
| --- | --- |

(4)

Međutim, iskustvo je pokazalo da
  rijetko postoji potreba za ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama na razdoblja dulja od dva mjeseca. Samo u iznimnim okolnostima
  određene ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti
  mogu trajati i dulje od maksimalnog razdoblja od šest mjeseci koje je trenutačno odobreno za
  ponovno uvođenje nadzora
  državne granice na unutarnjim granicama
  . Stoga je potrebno prilagoditi rokove koji se primjenjuju na privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice te osigurati da se ta mjera ne zloupotrebljava, da ostane iznimka i da se upotrebljava samo kao krajnja mjera.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Svako odstupanje od temeljnog načela slobodnog kretanja osoba trebalo bi se strogo tumačiti, a načelo javnog poretka pretpostavlja postojanje stvarne, aktualne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja zahvaća jedan od temeljnih interesa društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Svako odstupanje od temeljnog načela slobodnog kretanja osoba trebalo bi se strogo tumačiti, a načelo javnog poretka pretpostavlja postojanje stvarne, aktualne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja zahvaća jedan od temeljnih interesa društva.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se zajamčilo da taj nadzor unutarnjih granica ostane iznimka, države članice trebale bi dostaviti procjenu rizika povezanu s planiranim
  ponovnim uvođenjem
  nadzora državne granice
  ili njegovim produljenjem
  . U toj bi se procjeni rizika posebice trebalo procijeniti koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazati da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i objasniti kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje.
  Ako nadzor unutarnjih granica traje dulje od šest mjeseci,
  procjenom rizika trebalo bi naknadno dokazati i učinkovitost ponovno uvedenog nadzora državne granice u uklanjanju utvrđene prijetnje i detaljno objasniti kako se savjetovalo sa svakom susjednom državom članicom na koju utječe produljenje te kako je se uključilo u određivanje najmanje opterećujućeg operativnog dogovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se zajamčilo da taj nadzor unutarnjih granica ostane iznimka, države članice trebale bi dostaviti procjenu rizika povezanu s planiranim
  ponovnim uvođenjem
  nadzora državne granice
  ili njegovim produljenjem
  . U toj bi se procjeni rizika posebice trebalo procijeniti koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazati da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i objasniti kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje.
  Ako nadzor unutarnjih granica traje dulje od šest mjeseci,
  procjenom rizika trebalo bi naknadno dokazati i učinkovitost ponovno uvedenog nadzora državne granice u uklanjanju utvrđene prijetnje i detaljno objasniti kako se savjetovalo sa svakom susjednom državom članicom na koju utječe produljenje te kako je se uključilo u određivanje najmanje opterećujućeg operativnog dogovora.

| (5) | Kako bi se zajamčilo da taj nadzor unutarnjih granica
  bude krajnja mjera i
  ostane iznimka, države članice trebale bi dostaviti procjenu rizika povezanu s planiranim
  produljenjem
  nadzora državne granice
  na razdoblje od više od dva mjeseca
  . U toj bi se procjeni rizika posebice trebalo procijeniti koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazati da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera
  , osobito tako da se dokaže da su se sve alternativne mjere pokazale ili da se smatraju nedostatnima
  i objasniti kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. Procjenom rizika trebalo bi naknadno dokazati i učinkovitost
  i djelotvornost
  ponovno uvedenog nadzora državne granice u uklanjanju utvrđene prijetnje i detaljno objasniti kako se savjetovalo sa svakom susjednom državom članicom na koju utječe produljenje te kako je se uključilo u određivanje najmanje opterećujućeg operativnog dogovora.
  Države članice trebale bi zadržati mogućnost da sve pružene informacije ili dio njih prema potrebi proglase povjerljivima. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se zajamčilo da taj nadzor unutarnjih granica
  bude krajnja mjera i
  ostane iznimka, države članice trebale bi dostaviti procjenu rizika povezanu s planiranim
  produljenjem
  nadzora državne granice
  na razdoblje od više od dva mjeseca
  . U toj bi se procjeni rizika posebice trebalo procijeniti koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazati da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera
  , osobito tako da se dokaže da su se sve alternativne mjere pokazale ili da se smatraju nedostatnima
  i objasniti kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. Procjenom rizika trebalo bi naknadno dokazati i učinkovitost
  i djelotvornost
  ponovno uvedenog nadzora državne granice u uklanjanju utvrđene prijetnje i detaljno objasniti kako se savjetovalo sa svakom susjednom državom članicom na koju utječe produljenje te kako je se uključilo u određivanje najmanje opterećujućeg operativnog dogovora.
  Države članice trebale bi zadržati mogućnost da sve pružene informacije ili dio njih prema potrebi proglase povjerljivima.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Kada je privremeno ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica povezano s posebnim događanjima iznimne naravi i trajanja, kao što su sportska događanja, njegovo trajanje trebalo bi biti vrlo jasno, ograničeno i povezano sa stvarnim trajanjem događanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Kada je privremeno ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica povezano s posebnim događanjima iznimne naravi i trajanja, kao što su sportska događanja, njegovo trajanje trebalo bi biti vrlo jasno, ograničeno i povezano sa stvarnim trajanjem događanja.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kvaliteta procjene rizika koju dostave države članice bit će vrlo važna za procjenu nužnosti i proporcionalnosti planiranog nadzora državne granice. U tu bi procjenu trebalo uključiti Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu
  i
  Europol. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kvaliteta procjene rizika koju dostave države članice bit će vrlo važna za procjenu nužnosti i proporcionalnosti planiranog nadzora državne granice. U tu bi procjenu trebalo uključiti Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu
  i
  Europol.

| (6) | Kvaliteta procjene rizika koju dostave države članice bit će vrlo važna za procjenu nužnosti i proporcionalnosti planiranog nadzora državne granice. U tu bi procjenu trebalo uključiti Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, Europol
  , Europski potporni ured za azil, Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti
  i 
  pravde te Agenciju Europske unije za temeljna prava
  . |
| --- | --- |

(6)

Kvaliteta procjene rizika koju dostave države članice bit će vrlo važna za procjenu nužnosti i proporcionalnosti planiranog nadzora državne granice. U tu bi procjenu trebalo uključiti Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu, Europol
  , Europski potporni ured za azil, Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti
  i 
  pravde te Agenciju Europske unije za temeljna prava
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Ovlast Komisije za davanje mišljenja u skladu s člankom 27. stavkom 4. Zakonika o schengenskim granicama trebala bi se izmijeniti kako bi se uzele u obzir nove obveze država članica povezane s procjenom rizika, uključujući suradnju s dotičnim državama članicama. Ako se nadzor državne granice na unutarnjim granicama provodi dulje od šest mjeseci, Komisija bi trebala biti obvezna dati mišljenje.
  Trebao bi se izmijeniti
  i
  savjetodavni postupak iz članka 27. stavka 5. Zakonika o schengenskim granicama kako bi se uzela u obzir uloga agencija
  (Agencije za europsku graničnu
  i 
  obalnu stražu i Europola) i
  usmjerilo na praktičnu provedbu različitih aspekata suradnje među državama članicama
  , uključujući, prema potrebi, koordinaciju različitih mjera s obje strane granice
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Ovlast Komisije za davanje mišljenja u skladu s člankom 27. stavkom 4. Zakonika o schengenskim granicama trebala bi se izmijeniti kako bi se uzele u obzir nove obveze država članica povezane s procjenom rizika, uključujući suradnju s dotičnim državama članicama. Ako se nadzor državne granice na unutarnjim granicama provodi dulje od šest mjeseci, Komisija bi trebala biti obvezna dati mišljenje.
  Trebao bi se izmijeniti
  i
  savjetodavni postupak iz članka 27. stavka 5. Zakonika o schengenskim granicama kako bi se uzela u obzir uloga agencija
  (Agencije za europsku graničnu
  i 
  obalnu stražu i Europola) i
  usmjerilo na praktičnu provedbu različitih aspekata suradnje među državama članicama
  , uključujući, prema potrebi, koordinaciju različitih mjera s obje strane granice
  .

| (7) | Trebao bi se izmijeniti savjetodavni postupak iz članka 27. stavka 5. Zakonika o schengenskim granicama kako bi se uzela u obzir uloga agencija
  Unije
  i usmjerilo na praktičnu provedbu različitih aspekata suradnje među državama članicama. |
| --- | --- |

(7)

Trebao bi se izmijeniti savjetodavni postupak iz članka 27. stavka 5. Zakonika o schengenskim granicama kako bi se uzela u obzir uloga agencija
  Unije
  i usmjerilo na praktičnu provedbu različitih aspekata suradnje među državama članicama.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se revidirana pravila bolje prilagodila izazovima povezanima s trajnim ozbiljnim prijetnjama javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, trebalo bi predvidjeti posebnu mogućnost produljenja nadzora unutarnjih granica na više od
  jedne godine
  . To produljenje trebale bi pratiti razmjerne izvanredne nacionalne mjere koje se također poduzimaju unutar državnog područja radi uklanjanja prijetnje, primjerice izvanredno stanje. Ta mogućnost nikako ne bi trebala voditi dodatnom produljenju privremenog nadzora unutarnjih granica duljem od
  dvije
  godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se revidirana pravila bolje prilagodila izazovima povezanima s trajnim ozbiljnim prijetnjama javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, trebalo bi predvidjeti posebnu mogućnost produljenja nadzora unutarnjih granica na više od
  jedne godine
  . To produljenje trebale bi pratiti razmjerne izvanredne nacionalne mjere koje se također poduzimaju unutar državnog područja radi uklanjanja prijetnje, primjerice izvanredno stanje. Ta mogućnost nikako ne bi trebala voditi dodatnom produljenju privremenog nadzora unutarnjih granica duljem od
  dvije
  godine.

| (8) | Kako bi se revidirana pravila bolje prilagodila izazovima povezanima s trajnim ozbiljnim prijetnjama javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, trebalo bi predvidjeti posebnu mogućnost
  iznimnog
  produljenja nadzora unutarnjih granica na više od
  šest mjeseci
  . To produljenje trebale bi pratiti razmjerne izvanredne nacionalne mjere koje se također poduzimaju unutar državnog područja radi uklanjanja prijetnje, primjerice izvanredno stanje. Ta mogućnost nikako ne bi trebala voditi dodatnom produljenju privremenog nadzora unutarnjih granica duljem od
  jedne
  godine. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se revidirana pravila bolje prilagodila izazovima povezanima s trajnim ozbiljnim prijetnjama javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, trebalo bi predvidjeti posebnu mogućnost
  iznimnog
  produljenja nadzora unutarnjih granica na više od
  šest mjeseci
  . To produljenje trebale bi pratiti razmjerne izvanredne nacionalne mjere koje se također poduzimaju unutar državnog područja radi uklanjanja prijetnje, primjerice izvanredno stanje. Ta mogućnost nikako ne bi trebala voditi dodatnom produljenju privremenog nadzora unutarnjih granica duljem od
  jedne
  godine.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Nužnost i proporcionalnost ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica trebala bi biti u ravnoteži s prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja aktivira potrebu za takvim ponovnim uvođenjem, kao i alternativne mjere koje bi se mogle poduzeti na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje, te učinak takvog nadzora na slobodno kretanje unutar područja bez nadzora unutarnjih granica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Nužnost i proporcionalnost ponovnog uvođenja nadzora unutarnjih granica trebala bi biti u ravnoteži s prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja aktivira potrebu za takvim ponovnim uvođenjem, kao i alternativne mjere koje bi se mogle poduzeti na nacionalnoj razini ili razini Unije, ili na obje, te učinak takvog nadzora na slobodno kretanje unutar područja bez nadzora unutarnjih granica.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Upućivanje na članak 29. i članak 25. stavak 4. trebalo bi izmijeniti radi objašnjenja odnosa između rokova koji se primjenjuju prema članku 29. i članku 25. Zakonika o schengenskim granicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Upućivanje na članak 29. i članak 25. stavak 4. trebalo bi izmijeniti radi objašnjenja odnosa između rokova koji se primjenjuju prema članku 29. i članku 25. Zakonika o schengenskim granicama.

Briše se.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Mogućnost provedbe privremenog nadzora unutarnjih granica kao odgovor na konkretnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od
  jedne godine
  trebala bi ovisiti o posebnom postupku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Mogućnost provedbe privremenog nadzora unutarnjih granica kao odgovor na konkretnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od
  jedne godine
  trebala bi ovisiti o posebnom postupku.

| (10) | Mogućnost provedbe privremenog nadzora unutarnjih granica kao odgovor na konkretnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od
  šest mjeseci
  trebala bi ovisiti o posebnom postupku
  za koji je potrebna preporuka Komisije
  . |
| --- | --- |

(10)

Mogućnost provedbe privremenog nadzora unutarnjih granica kao odgovor na konkretnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od
  šest mjeseci
  trebala bi ovisiti o posebnom postupku
  za koji je potrebna preporuka Komisije
  .

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | U tom bi cilju Komisija trebala dati mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog produljenja
  i, prema potrebi, o suradnji sa susjednim državama članicama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

U tom bi cilju Komisija trebala dati mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog produljenja
  i, prema potrebi, o suradnji sa susjednim državama članicama
  .

| (11) | U tom bi cilju Komisija trebala dati mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog produljenja.
  Europski parlament trebao bi odmah biti obaviješten o predloženom produljenju. Predmetne države članice trebale bi imati mogućnost da Komisiji iznesu svoje primjedbe prije nego što ona donese svoje mišljenje. |
| --- | --- |

(11)

U tom bi cilju Komisija trebala dati mišljenje o nužnosti i proporcionalnosti tog produljenja.
  Europski parlament trebao bi odmah biti obaviješten o predloženom produljenju. Predmetne države članice trebale bi imati mogućnost da Komisiji iznesu svoje primjedbe prije nego što ona donese svoje mišljenje.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Vijeće, uzimajući u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti odgovarajuće izvanredno dodatno produljenje i prema potrebi
  odrediti
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama kako bi osiguralo da je riječ o izvanrednoj mjeri koja je na snazi samo na onoliko koliko je nužno i opravdano te da je usklađena s mjerama koje se donose na nacionalnoj razini unutar državnog područja radi uklanjanja iste konkretne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Preporuka Vijeća trebala bi biti preduvjet za svako dodatno produljenje dulje od
  jedne godine i iste prirode kao i preporuka iz članka 29
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Vijeće, uzimajući u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti odgovarajuće izvanredno dodatno produljenje i prema potrebi
  odrediti
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama kako bi osiguralo da je riječ o izvanrednoj mjeri koja je na snazi samo na onoliko koliko je nužno i opravdano te da je usklađena s mjerama koje se donose na nacionalnoj razini unutar državnog područja radi uklanjanja iste konkretne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Preporuka Vijeća trebala bi biti preduvjet za svako dodatno produljenje dulje od
  jedne godine i iste prirode kao i preporuka iz članka 29
  .

| (13) | Vijeće, uzimajući u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti odgovarajuće izvanredno dodatno produljenje i prema potrebi
  utvrditi
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama kako bi osiguralo da je riječ o izvanrednoj mjeri koja je na snazi samo na onoliko koliko je nužno i opravdano te da je usklađena s mjerama koje se donose na nacionalnoj razini unutar državnog područja radi uklanjanja iste konkretne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Preporuka Vijeća trebala bi biti preduvjet za svako dodatno produljenje dulje od
  šest mjeseci
  .
  Preporuku Vijeća trebalo bi odmah proslijediti Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

(13)

Vijeće, uzimajući u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti odgovarajuće izvanredno dodatno produljenje i prema potrebi
  utvrditi
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama kako bi osiguralo da je riječ o izvanrednoj mjeri koja je na snazi samo na onoliko koliko je nužno i opravdano te da je usklađena s mjerama koje se donose na nacionalnoj razini unutar državnog područja radi uklanjanja iste konkretne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti. Preporuka Vijeća trebala bi biti preduvjet za svako dodatno produljenje dulje od
  šest mjeseci
  .
  Preporuku Vijeća trebalo bi odmah proslijediti Europskom parlamentu.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Mjere poduzete u skladu s posebnim postupkom u situacijama u kojima se iznimnim okolnostima ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica ne bi se trebale produljiti niti kombinirati s mjerama poduzetima u okviru drugog postupka za ponovno uvođenje ili produljenje nadzora unutarnjih granica kako je predviđeno Uredbom (EU) 2016/399. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Mjere poduzete u skladu s posebnim postupkom u situacijama u kojima se iznimnim okolnostima ugrožava sveukupno funkcioniranje područja bez nadzora unutarnjih granica ne bi se trebale produljiti niti kombinirati s mjerama poduzetima u okviru drugog postupka za ponovno uvođenje ili produljenje nadzora unutarnjih granica kako je predviđeno Uredbom (EU) 2016/399.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.b) | Ako smatra da država članica nije ispunila svoje obveze na temelju Ugovorâ, Komisija bi kao čuvarica Ugovora koja nadzire primjenu prava Unije trebala poduzeti odgovarajuće mjere u skladu s člankom 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, među ostalim upućivanjem postupka Sudu Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.b)

Ako smatra da država članica nije ispunila svoje obveze na temelju Ugovorâ, Komisija bi kao čuvarica Ugovora koja nadzire primjenu prava Unije trebala poduzeti odgovarajuće mjere u skladu s člankom 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, među ostalim upućivanjem postupka Sudu Europske unije.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 25. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako se u području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovno uvesti nadzor državne granice, na svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica
  , u trajanju od najviše 30 dana ili u predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje ako je to trajanje dulje od 30 dana, ali ne dulje od šest mjeseci
  . Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju. | 1.   Ako se u području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno
  kao krajnju mjeru
  ponovno uvesti nadzor državne granice na
  ograničeno razdoblje na
  svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ako se u području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno ponovno uvesti nadzor državne granice, na svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica
  , u trajanju od najviše 30 dana ili u predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje ako je to trajanje dulje od 30 dana, ali ne dulje od šest mjeseci
  . Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju.

1.   Ako se u području bez nadzora unutarnjih granica pojavi ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može iznimno
  kao krajnju mjeru
  ponovno uvesti nadzor državne granice na
  ograničeno razdoblje na
  svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica. Područje primjene i trajanje privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ne smije prekoračiti vrijeme koje je izričito potrebno za odgovor na ozbiljnu prijetnju.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno se uvodi samo kao krajnja mjera i u skladu s člancima 27., 27.a, 28. i 29. Kriteriji navedeni u člancima 26. i 30. uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u skladu s člancima 27., 27.a, 28. ili 29. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno se uvodi samo kao krajnja mjera i u skladu s člancima 27., 27.a, 28. i 29. Kriteriji navedeni u člancima 26. i 30. uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o ponovnom uvođenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u skladu s člancima 27., 27.a, 28. ili 29.

Briše se.

Briše se.

Amandmani 22 i 52

Amandmani 22 i 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u dotičnoj državi članici potraje i nakon razdoblja navedenog u stavku 1. ovog članka, ta država članica može produljiti nadzor državne granice na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije iz članka 26. i u skladu s člankom 27., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za obnovljiva razdoblja koja odgovaraju predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje i nisu dulja od šest mjeseci. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u dotičnoj državi članici potraje i nakon razdoblja navedenog u stavku 1. ovog članka, ta država članica može produljiti nadzor državne granice na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije iz članka 26. i u skladu s člankom 27., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za obnovljiva razdoblja koja odgovaraju predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje i nisu dulja od šest mjeseci.

Briše se.

Briše se.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 25. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se nadzor državne granice ponovno uvodi na unutarnjim granicama, uključujući sva produljenja određena u stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti jednu godinu. | Briše se. |
| U iznimnim slučajevima iz članka 27.a to ukupno razdoblje može se dodatno produljiti za najviše dvije godine u skladu s tim člankom. | |
| Ako postoje iznimne okolnosti kako je navedeno u članku 29., to ukupno razdoblje može se produljiti za najviše dvije godine u skladu sa stavkom 1. tog članka. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se nadzor državne granice ponovno uvodi na unutarnjim granicama, uključujući sva produljenja određena u stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti jednu godinu.

Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se nadzor državne granice ponovno uvodi na unutarnjim granicama, uključujući sva produljenja određena u stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti jednu godinu.

Briše se.

Briše se.

U iznimnim slučajevima iz članka 27.a to ukupno razdoblje može se dodatno produljiti za najviše dvije godine u skladu s tim člankom.

U iznimnim slučajevima iz članka 27.a to ukupno razdoblje može se dodatno produljiti za najviše dvije godine u skladu s tim člankom.

Ako postoje iznimne okolnosti kako je navedeno u članku 29., to ukupno razdoblje može se produljiti za najviše dvije godine u skladu sa stavkom 1. tog članka.

Ako postoje iznimne okolnosti kako je navedeno u članku 29., to ukupno razdoblje može se produljiti za najviše dvije godine u skladu sa stavkom 1. tog članka.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 26.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Članak 26. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

Članak 26. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 26.

„Članak 26.

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Kriteriji za privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama

Ako
  se neka država članica odluči na, kao krajnju mjeru, ponovno privremeno
  uvođenje nadzora
  državne granice na jednoj ili više svojih unutarnjih granica ili na njihovim dijelovima ili odluči produljiti takvo privremeno ponovno uvođenje,
  u skladu s člankom 25. ili člankom 28. stavkom 1., ona ocjenjuje koliko ta mjera može na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te
  procjenjuje
  proporcionalnost mjere u odnosu na tu prijetnju. Kod donošenja te procjene, država članica posebice uzima u obzir sljedeće
  :

Ako

uvođenje nadzora

u skladu s člankom 25. ili člankom 28. stavkom 1., ona ocjenjuje koliko ta mjera može na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti te

proporcionalnost mjere u odnosu na tu prijetnju. Kod donošenja te procjene, država članica posebice uzima u obzir sljedeće

Prije nego što
  se neka država članica odluči na
  to da
  , kao krajnju mjeru, ponovno privremeno
  uvede nadzor
  državne granice na jednoj ili više svojih unutarnjih granica ili na njihovim dijelovima ili odluči produljiti takvo privremeno ponovno uvođenje,
  ona
  procjenjuje:

Prije nego što

to da

uvede nadzor

ona

| (a) | koliko je vjerojatno da se privremenim ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(a)

(a)

koliko je vjerojatno da se privremenim ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

koliko je vjerojatno da se privremenim ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| (b) | koliko je vjerojatno da se mjerama različitima od privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, kao što su pojačana prekogranična policijska suradnja ili pojačane policijske kontrole, može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

(b)

(b)

koliko je vjerojatno da se mjerama različitima od privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, kao što su pojačana prekogranična policijska suradnja ili pojačane policijske kontrole, može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

koliko je vjerojatno da se mjerama različitima od privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, kao što su pojačana prekogranična policijska suradnja ili pojačane policijske kontrole, može na dostatan način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| (c) | proporcionalnost privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama u odnosu na tu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, posebice uzimajući u obzir sljedeće: |
| --- | --- |

(c)

(c)

proporcionalnost privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama u odnosu na tu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, posebice uzimajući u obzir sljedeće:

proporcionalnost privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama u odnosu na tu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, posebice uzimajući u obzir sljedeće:

| (a) | mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost,
  uključujući one
  nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost,
  uključujući one
  nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala;

uključujući one

| | i. | mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost,
  među ostalim i
  nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala;
  i |
| --- | --- | --- |

i.

i.

mogući utjecaj prijetnji na svoj javni poredak ili unutarnju sigurnost,
  među ostalim i
  nakon terorističkih napada ili prijetnji i uključujući one od strane organiziranog kriminala;
  i

među ostalim i

i

| (b) | mogući utjecaj
  takve mjere
  na slobodno kretanje osoba
  u okviru
  područja bez nadzora unutarnjih granica. |
| --- | --- |

(b)

(b)

mogući utjecaj
  takve mjere
  na slobodno kretanje osoba
  u okviru
  područja bez nadzora unutarnjih granica.

takve mjere

u okviru

| | ii. | mogući utjecaj
  privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice
  na
  unutarnjim granicama na
  slobodno kretanje osoba
  unutar
  područja bez nadzora unutarnjih granica. |
| --- | --- | --- |

ii.

ii.

mogući utjecaj
  privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice
  na
  unutarnjim granicama na
  slobodno kretanje osoba
  unutar
  područja bez nadzora unutarnjih granica.

privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice

unutarnjim granicama na

unutar

Ako država članica u skladu s točkom (a) prvog podstavka procijeni da privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama vjerojatno neće u dostatnoj mjeri ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ona neće ponovno uvesti nadzor unutarnjih granica.

Ako država članica u skladu s točkom (a) prvog podstavka procijeni da privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama vjerojatno neće u dostatnoj mjeri ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ona neće ponovno uvesti nadzor unutarnjih granica.

Ako država članica u skladu s točkom (b) prvog podstavka procijeni da će se mjerama različitim od privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama vjerojatno u dostatnoj mjeri ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ona neće ponovno uvesti ni produljiti nadzor unutarnjih granica te će poduzeti te druge mjere.

Ako država članica u skladu s točkom (b) prvog podstavka procijeni da će se mjerama različitim od privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama vjerojatno u dostatnoj mjeri ukloniti prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ona neće ponovno uvesti ni produljiti nadzor unutarnjih granica te će poduzeti te druge mjere.

Ako država članica u skladu s točkom (c) prvog podstavka procijeni da predloženo privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama nije proporcionalno prijetnji, ona neće ponovno uvesti niti produljiti nadzor unutarnjih granica.”;

Ako država članica u skladu s točkom (c) prvog podstavka procijeni da predloženo privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama nije proporcionalno prijetnji, ona neće ponovno uvesti niti produljiti nadzor unutarnjih granica.”;

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -i (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -i (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-i) | naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-i)

(-i)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

naslov se zamjenjuje sljedećim:

Postupak za privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama
  na temelju članka 25.

na temelju članka 25.

„Postupak za privremeno ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama
  u slučaju predvidive ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti”;

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka -i.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka -i.a (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-i.a) | U članku 27. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:





  „-1.
     
  Ako na području bez nadzora unutarnjih granica postoji ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može kao krajnju mjeru i u skladu s kriterijima iz članka 26. ponovo uvesti nadzor državne granice na svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica u ograničenom razdoblju od najviše 30 dana ili, ako ozbiljna prijetnja potraje više od 30 dana, tijekom predvidivog trajanja ozbiljne prijetnje, ali u svakom slučaju ne dulje od dva mjeseca.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-i.a)

(-i.a)

U članku 27. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:

U članku 27. sljedeći stavak umeće se ispred stavka 1.:

„-1.
     
  Ako na području bez nadzora unutarnjih granica postoji ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u nekoj državi članici, ta država članica može kao krajnju mjeru i u skladu s kriterijima iz članka 26. ponovo uvesti nadzor državne granice na svim ili određenim dijelovima svojih unutarnjih granica u ograničenom razdoblju od najviše 30 dana ili, ako ozbiljna prijetnja potraje više od 30 dana, tijekom predvidivog trajanja ozbiljne prijetnje, ali u svakom slučaju ne dulje od dva mjeseca.”;

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -i.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -i.b (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-i.b) | u stavku 1., uvodni dio zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-i.b)

(-i.b)

u stavku 1., uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 1., uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

1.   
  Ako
  država članica
  planira ponovno uvođenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama na temelju članka 25., ona
  obavješćuje ostale države članice i Komisiju najkasnije četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja, ili u kraćem roku ako su okolnosti koje uzrokuju potrebu za ponovim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama poznate manje od četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja. U tu svrhu država članica dostavlja sljedeće informacije:

„1.   
  Za potrebe stavka - 1. predmetna
  država članica obavješćuje ostale države članice i Komisiju najkasnije četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja, ili u kraćem roku ako su okolnosti koje uzrokuju potrebu za ponovim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama poznate manje od četiri tjedna prije planiranog ponovnog uvođenja. U tu svrhu država članica dostavlja sljedeće informacije:”;

Amandmani 28 i 57

Amandmani 28 i 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka i.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1. – točka aa

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | u stavku 1. dodaje se nova točka (aa) kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

(i)

u stavku 1. dodaje se nova točka (aa) kako slijedi:

u stavku 1. dodaje se nova točka (aa) kako slijedi:

Briše se.

Briše se.

| | „(aa) | procjenu rizika u kojoj se procjenjuje koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazuje da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i objašnjava kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. Ako je nadzor državne granice već ponovno uveden na dulje od šest mjeseci, u procjeni rizika objašnjava se i kako je prethodno ponovno uvođenje nadzora državne granice pridonijelo uklanjanju utvrđene prijetnje.



  Procjena rizika obuhvaća i detaljno izvješće o koordinaciji između dotične države članice i države članice ili država članica s kojima dijeli unutarnje granice na kojima se obavlja nadzor državne granice.


  Komisija dijeli procjenu rizika s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu i Europolom, prema potrebi.” |
| --- | --- | --- |

„(aa)

„(aa)

procjenu rizika u kojoj se procjenjuje koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazuje da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i objašnjava kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. Ako je nadzor državne granice već ponovno uveden na dulje od šest mjeseci, u procjeni rizika objašnjava se i kako je prethodno ponovno uvođenje nadzora državne granice pridonijelo uklanjanju utvrđene prijetnje.

procjenu rizika u kojoj se procjenjuje koliko se očekuje da će utvrđena prijetnja trajati i na koje će dijelove unutarnjih granica utjecati, dokazuje da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i objašnjava kako bi se nadzorom državne granice pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. Ako je nadzor državne granice već ponovno uveden na dulje od šest mjeseci, u procjeni rizika objašnjava se i kako je prethodno ponovno uvođenje nadzora državne granice pridonijelo uklanjanju utvrđene prijetnje.

Procjena rizika obuhvaća i detaljno izvješće o koordinaciji između dotične države članice i države članice ili država članica s kojima dijeli unutarnje granice na kojima se obavlja nadzor državne granice.

Komisija dijeli procjenu rizika s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu i Europolom, prema potrebi.”

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka i.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka i.a (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (i.a) | U stavku 1. umeće se sljedeća točka (ab):










  „(ab) | sve mjere različite od predloženog ponovnog uvođenja nadzora koje je država članica poduzela ili predvidjela u cilju otklanjanja prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, kao i razlog utemeljen na dokazima koji pokazuje zašto su se alternativne mjere poput pojačane prekogranične policijske suradnje i policijskih kontrola pokazale nedostatnima;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i.a)

(i.a)

U stavku 1. umeće se sljedeća točka (ab):

U stavku 1. umeće se sljedeća točka (ab):

„(ab)

„(ab)

sve mjere različite od predloženog ponovnog uvođenja nadzora koje je država članica poduzela ili predvidjela u cilju otklanjanja prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, kao i razlog utemeljen na dokazima koji pokazuje zašto su se alternativne mjere poput pojačane prekogranične policijske suradnje i policijskih kontrola pokazale nedostatnima;”

sve mjere različite od predloženog ponovnog uvođenja nadzora koje je država članica poduzela ili predvidjela u cilju otklanjanja prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, kao i razlog utemeljen na dokazima koji pokazuje zašto su se alternativne mjere poput pojačane prekogranične policijske suradnje i policijskih kontrola pokazale nedostatnima;”

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ii.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti kako je dogovoreno prije privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na
  dotičnim
  unutarnjim granicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti kako je dogovoreno prije privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na
  dotičnim
  unutarnjim granicama.

dotičnim

| (e) | prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti kako je dogovoreno prije privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na
  relevantnim
  unutarnjim granicama. |
| --- | --- |

(e)

prema potrebi, mjere koje druge države članice trebaju poduzeti kako je dogovoreno prije privremenog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na
  relevantnim
  unutarnjim granicama.

relevantnim

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka iii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2 – podtočka iii.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1. – posljednja rečenica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prema potrebi Komisija može zahtijevati dodatne informacije od dotične države članice odnosno dotičnih država članica, uključujući o suradnji s državama članicama na koje utječe planirano produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, te dodatne informacije potrebne za procjenu je li riječ o krajnjoj mjeri. | Prema potrebi Komisija može zahtijevati dodatne informacije od dotične države članice odnosno dotičnih država članica, uključujući o suradnji s državama članicama na koje utječe planirano
  ponovno uvođenje ili
  produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, te dodatne informacije potrebne za procjenu je li riječ o krajnjoj mjeri. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prema potrebi Komisija može zahtijevati dodatne informacije od dotične države članice odnosno dotičnih država članica, uključujući o suradnji s državama članicama na koje utječe planirano produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, te dodatne informacije potrebne za procjenu je li riječ o krajnjoj mjeri.

Prema potrebi Komisija može zahtijevati dodatne informacije od dotične države članice odnosno dotičnih država članica, uključujući o suradnji s državama članicama na koje utječe planirano
  ponovno uvođenje ili
  produljenje nadzora državne granice na unutarnjim granicama, te dodatne informacije potrebne za procjenu je li riječ o krajnjoj mjeri.

ponovno uvođenje ili

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.a (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii.a) | umeće se sljedeći stavak 1.a:





  „1.a
     
  Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u predmetnoj državi članici potraje i nakon razdoblja od dva mjeseca, ta država članica može produljiti nadzor državne granice na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije iz članka 26., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku - 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za razdoblje koje odgovara predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje i ni u kojem slučaju nije dulje od četiri mjeseca. Predmetna država članica o tome obavješćuje druge države članice i Komisiju u vremenskom razdoblju navedenom u stavku 1.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii.a)

(iii.a)

umeće se sljedeći stavak 1.a:

umeće se sljedeći stavak 1.a:

„1.a
     
  Ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u predmetnoj državi članici potraje i nakon razdoblja od dva mjeseca, ta država članica može produljiti nadzor državne granice na svojim unutarnjim granicama, uzimajući u obzir kriterije iz članka 26., na istoj osnovi kao što je navedeno u stavku - 1. ovog članka te, uzimajući u obzir nove elemente, za razdoblje koje odgovara predvidivom trajanju ozbiljne prijetnje i ni u kojem slučaju nije dulje od četiri mjeseca. Predmetna država članica o tome obavješćuje druge države članice i Komisiju u vremenskom razdoblju navedenom u stavku 1.”

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.b (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii.b) | umeće se sljedeći stavak 1.b:





  „1.b
     
  Za potrebe stavka 1.a, osim podataka iz stavka 1., predmetna država članica dostavlja procjenu rizika kojom se:










  i. | procjenjuje koliko će utvrđena prijetnja trajati i na koji dio unutarnjih granica utječe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii.b)

(iii.b)

umeće se sljedeći stavak 1.b:

umeće se sljedeći stavak 1.b:

„1.b
     
  Za potrebe stavka 1.a, osim podataka iz stavka 1., predmetna država članica dostavlja procjenu rizika kojom se:

i.

procjenjuje koliko će utvrđena prijetnja trajati i na koji dio unutarnjih granica utječe;

| ii. | opisuju alternativne radnje ili mjere prethodno uvedene za rješavanje utvrđene prijetnje; |
| --- | --- |

ii.

opisuju alternativne radnje ili mjere prethodno uvedene za rješavanje utvrđene prijetnje;

| iii. | objašnjava zašto te alternativne radnje ili mjere iz točke ii. nisu u dostatnoj mjeri uklonile utvrđenu prijetnju; |
| --- | --- |

iii.

objašnjava zašto te alternativne radnje ili mjere iz točke ii. nisu u dostatnoj mjeri uklonile utvrđenu prijetnju;

| iv. | dokazuje da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i |
| --- | --- |

iv.

dokazuje da je produljenje nadzora državne granice krajnja mjera i

| v. | objašnjava kako bi se nadzorom državne granice bolje pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje. |
| --- | --- |

v.

objašnjava kako bi se nadzorom državne granice bolje pomoglo u uklanjanju te utvrđene prijetnje.

Procjena rizika iz prvog podstavka obuhvaća i detaljno izvješće o suradnji koja se odvijala između dotične države članice i države članice ili država članica izravno pogođenih ponovnim uvođenjem nadzora državne granice, uključujući one države članice s kojima dotična država članica dijeli unutarnje granice na kojima se obavlja nadzor državne granice.

Komisija dijeli procjenu rizika s Agencijom i Europolom i može po potrebi zahtijevati njihova stajališta o njoj.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 37. kojima se dopunjuje ova Uredba donošenjem metodologije za procjenu rizika.”;

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 37. kojima se dopunjuje ova Uredba donošenjem metodologije za procjenu rizika.”;

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.c (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii.c) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(iii.c)

(iii.c)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Informacije iz
  stavka
  1. podnose se Europskom parlamentu i Vijeću u isto vrijeme kada su priopćene i drugim državama članicama na temelju
  tog stavka
  .

2.   Informacije iz
  stavaka
  1.
  i 1.b
  podnose se Europskom parlamentu i Vijeću u isto vrijeme kada su priopćene i drugim državama članicama na temelju
  tih stavaka
  .

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iii.d (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii.d) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(iii.d)

(iii.d)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Države članice koje podnose obavijest
  prema stavku 1.
  mogu, prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom, neke dijelove informacija proglasiti povjerljivima. Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprječava Komisiju da iste učini dostupnima Europskom parlamentu. Slanje i rukovanje informacijama i dokumentima poslanima Europskom parlamentu prema ovom članku moraju biti u skladu s pravilima u vezi s prosljeđivanjem i rukovanjem povjerljivim informacijama koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije.

„3.   Države članice koje podnose obavijest mogu, prema potrebi i u skladu s nacionalnim pravom, neke dijelove informacija
  ili sve informacije iz stavaka 1. i 1.b
  proglasiti povjerljivima. Proglašavanje informacija povjerljivima ne sprječava
  druge države članice zahvaćene privremenim ponovnim uvođenjem nadzora državne granice na unutarnjim granicama da ostvare pristup informacijama putem primjerenih i osiguranih kanala i ne sprječava
  Komisiju da iste učini dostupnima Europskom parlamentu. Slanje i rukovanje informacijama i dokumentima poslanima Europskom parlamentu prema ovom članku moraju biti u skladu s pravilima u vezi s prosljeđivanjem i rukovanjem povjerljivim informacijama koja se primjenjuju između Europskog parlamenta i Komisije.”;

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nakon
  obavješćivanja od strane određene države članice prema stavku
  1. i u svrhu savjetovanja iz stavka 5., Komisija ili bilo koja druga država članica može dati mišljenje, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a. | Nakon
  što određena država članica dostavi obavijest iz stavaka
  1. i 
  1.a i
  u svrhu savjetovanja iz stavka 5., Komisija ili bilo koja druga država članica može dati mišljenje, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nakon
  obavješćivanja od strane određene države članice prema stavku
  1. i u svrhu savjetovanja iz stavka 5., Komisija ili bilo koja druga država članica može dati mišljenje, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a.

obavješćivanja od strane određene države članice prema stavku

Nakon
  što određena država članica dostavi obavijest iz stavaka
  1. i 
  1.a i
  u svrhu savjetovanja iz stavka 5., Komisija ili bilo koja druga država članica može dati mišljenje, ne dovodeći u pitanje članak 72. UFEU-a.

što određena država članica dostavi obavijest iz stavaka

1.a i

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je Komisija zabrinuta u pogledu nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ili smatra da bi bilo primjereno savjetovati se o 
  određenim aspektima
  obavijesti, ona daje mišljenje o tome. | Ako je
  , na temelju informacija sadržanih u obavijesti ili dodatnih informacija koje je primila,
  Komisija zabrinuta u pogledu nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, ili smatra da bi bilo primjereno savjetovati se o 
  određenom aspektu
  obavijesti, ona
  bez odgode
  daje mišljenje o tome. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je Komisija zabrinuta u pogledu nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama ili smatra da bi bilo primjereno savjetovati se o 
  određenim aspektima
  obavijesti, ona daje mišljenje o tome.

određenim aspektima

Ako je
  , na temelju informacija sadržanih u obavijesti ili dodatnih informacija koje je primila,
  Komisija zabrinuta u pogledu nužnosti ili proporcionalnosti planiranog ponovnog uvođenja nadzora državne granice na unutarnjim granicama, ili smatra da bi bilo primjereno savjetovati se o 
  određenom aspektu
  obavijesti, ona
  bez odgode
  daje mišljenje o tome.

, na temelju informacija sadržanih u obavijesti ili dodatnih informacija koje je primila,

određenom aspektu

bez odgode

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka iv.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je nadzor državne granice na unutarnjim granicama već ponovno uveden na šest mjeseci, Komisija daje mišljenje
  . | Briše se
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je nadzor državne granice na unutarnjim granicama već ponovno uveden na šest mjeseci, Komisija daje mišljenje
  .

Ako je nadzor državne granice na unutarnjim granicama već ponovno uveden na šest mjeseci, Komisija daje mišljenje

Briše se
  .

Briše se

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka v.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka v.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| O informacijama iz
  stavka
   1., kao i o svakom mišljenju Komisije ili države članice iz članka 4., provodi se savjetovanje koje vodi Komisija.
  Prema potrebi to
  savjetovanje
  uključuje
  zajedničke sastanke države članice koja planira ponovno uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama i drugih država članica,
  posebice onih na koje
  izravno
  utječu te mjere, i relevantnih agencija. Razmatraju se proporcionalnost planiranih mjera, utvrđena prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti i načini na koje se osigurava provedba uzajamne suradnje među državama članicama. Države članice koje planiraju ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir rezultate tog savjetovanja pri provedbi nadzora državne granice. | O informacijama iz
  stavaka 1
  .
  i 1.b
  , kao i o svakom mišljenju Komisije ili države članice iz članka 4., provodi se savjetovanje koje vodi Komisija. Savjetovanje
  obuhvaća sljedeće: |
| | i. | zajedničke sastanke
  između
  države članice koja planira
  ponovo
  uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama, drugih država članica,
  posebno
  onih koje
  su
  izravno
  zahvaćene takvim mjerama, i Komisije, koji se održavaju u cilju organizacije, prema potrebi, uzajamne suradnje između država članica i ispitivanja proporcionalnosti mjera u odnosu na događaje koji uzrokuju ponovno uvođenje nadzora državne granice, uključujući sve moguće alternativne mjere, i prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

O informacijama iz
  stavka
   1., kao i o svakom mišljenju Komisije ili države članice iz članka 4., provodi se savjetovanje koje vodi Komisija.
  Prema potrebi to
  savjetovanje
  uključuje
  zajedničke sastanke države članice koja planira ponovno uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama i drugih država članica,
  posebice onih na koje
  izravno
  utječu te mjere, i relevantnih agencija. Razmatraju se proporcionalnost planiranih mjera, utvrđena prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti i načini na koje se osigurava provedba uzajamne suradnje među državama članicama. Države članice koje planiraju ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir rezultate tog savjetovanja pri provedbi nadzora državne granice.

stavka

Prema potrebi to

uključuje

posebice onih na koje

utječu te mjere, i relevantnih agencija. Razmatraju se proporcionalnost planiranih mjera, utvrđena prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti i načini na koje se osigurava provedba uzajamne suradnje među državama članicama. Države članice koje planiraju ponovno uvesti ili produljiti nadzor državne granice na unutarnjim granicama u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir rezultate tog savjetovanja pri provedbi nadzora državne granice.

O informacijama iz
  stavaka 1
  .
  i 1.b
  , kao i o svakom mišljenju Komisije ili države članice iz članka 4., provodi se savjetovanje koje vodi Komisija. Savjetovanje
  obuhvaća sljedeće:

stavaka 1

i 1.b

obuhvaća sljedeće:

i.

i.

zajedničke sastanke
  između
  države članice koja planira
  ponovo
  uvesti nadzor državne granice na unutarnjim granicama, drugih država članica,
  posebno
  onih koje
  su
  izravno
  zahvaćene takvim mjerama, i Komisije, koji se održavaju u cilju organizacije, prema potrebi, uzajamne suradnje između država članica i ispitivanja proporcionalnosti mjera u odnosu na događaje koji uzrokuju ponovno uvođenje nadzora državne granice, uključujući sve moguće alternativne mjere, i prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

između

ponovo

posebno

su

zahvaćene takvim mjerama, i Komisije, koji se održavaju u cilju organizacije, prema potrebi, uzajamne suradnje između država članica i ispitivanja proporcionalnosti mjera u odnosu na događaje koji uzrokuju ponovno uvođenje nadzora državne granice, uključujući sve moguće alternativne mjere, i prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti;

| ii. | prema potrebi, nenajavljene terenske posjete Komisije relevantnim unutarnjim granicama i, gdje je to primjereno, uz podršku stručnjaka iz država članica te podršku Agencije, Europola ili bilo kojih drugih relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije kako bi se procijenila učinkovitost graničnih kontrola na tim unutarnjim granicama i sukladnost s ovom Uredbom; izvješća o takvim nenajavljenim terenskim posjetima šalju se Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

ii.

ii.

prema potrebi, nenajavljene terenske posjete Komisije relevantnim unutarnjim granicama i, gdje je to primjereno, uz podršku stručnjaka iz država članica te podršku Agencije, Europola ili bilo kojih drugih relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije kako bi se procijenila učinkovitost graničnih kontrola na tim unutarnjim granicama i sukladnost s ovom Uredbom; izvješća o takvim nenajavljenim terenskim posjetima šalju se Europskom parlamentu.

prema potrebi, nenajavljene terenske posjete Komisije relevantnim unutarnjim granicama i, gdje je to primjereno, uz podršku stručnjaka iz država članica te podršku Agencije, Europola ili bilo kojih drugih relevantnih tijela, ureda ili agencija Unije kako bi se procijenila učinkovitost graničnih kontrola na tim unutarnjim granicama i sukladnost s ovom Uredbom; izvješća o takvim nenajavljenim terenskim posjetima šalju se Europskom parlamentu.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27.a – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Poseban postupak ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnost traje dulje od
  jedne godine
  . | Poseban postupak ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnost traje dulje od
  šest mjeseci
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Poseban postupak ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnost traje dulje od
  jedne godine
  .

jedne godine

Poseban postupak ako ozbiljna prijetnja javnom poretku ili unutarnjoj sigurnost traje dulje od
  šest mjeseci
  .

šest mjeseci

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U izvanrednim
  slučajevima
  , ako je država članica suočena s istom ozbiljnom prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od razdoblja iz
  članka 25. stavka 4. prve rečenice
  te ako su na državnom području poduzete i razmjerne izvanredne nacionalne mjere kako bi se uklonila ta prijetnja, nadzor državne granice koji je privremeno ponovno uveden radi odgovora na prijetnju može se dodatno produljiti u skladu s ovim člankom. | 1.   U izvanrednim
  okolnostima
  , ako je država članica suočena s istom ozbiljnom prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od razdoblja iz
  članka 27. stavka 1.a
  te ako su na državnom području poduzete i razmjerne izvanredne nacionalne mjere kako bi se uklonila ta prijetnja, nadzor državne granice koji je privremeno ponovno uveden radi odgovora na prijetnju može se dodatno produljiti u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U izvanrednim
  slučajevima
  , ako je država članica suočena s istom ozbiljnom prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od razdoblja iz
  članka 25. stavka 4. prve rečenice
  te ako su na državnom području poduzete i razmjerne izvanredne nacionalne mjere kako bi se uklonila ta prijetnja, nadzor državne granice koji je privremeno ponovno uveden radi odgovora na prijetnju može se dodatno produljiti u skladu s ovim člankom.

1.   U izvanrednim
  okolnostima
  , ako je država članica suočena s istom ozbiljnom prijetnjom javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti koja traje dulje od razdoblja iz
  članka 27. stavka 1.a
  te ako su na državnom području poduzete i razmjerne izvanredne nacionalne mjere kako bi se uklonila ta prijetnja, nadzor državne granice koji je privremeno ponovno uveden radi odgovora na prijetnju može se dodatno produljiti u skladu s ovim člankom.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Najmanje
  šest tjedana
  prije isteka razdoblja iz
  članka 25. stavka 4. prve rečenice
  država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju da traži dodatno produljenje u skladu s posebnim postupkom utvrđenim u ovom članku. Obavijest obuhvaća informacije koje se zahtijevaju
  u članku 27
  .
  stavku 1. točkama od (a) do (e).
  Primjenjuje se članak 27. stavci 2. i 3. | 2.   Najmanje
  tri tjedna
  prije isteka razdoblja iz
  članka 27. stavka 1.a
  država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju da traži dodatno produljenje u skladu s posebnim postupkom utvrđenim u ovom članku.
  Ta
  obavijest obuhvaća
  sve
  informacije koje se zahtijevaju
  člankom 27
  .
  stavkom 1. i stavkom 1.b.
  Primjenjuje se članak 27. stavci 2. i 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Najmanje
  šest tjedana
  prije isteka razdoblja iz
  članka 25. stavka 4. prve rečenice
  država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju da traži dodatno produljenje u skladu s posebnim postupkom utvrđenim u ovom članku. Obavijest obuhvaća informacije koje se zahtijevaju
  u članku 27
  .
  stavku 1. točkama od (a) do (e).
  Primjenjuje se članak 27. stavci 2. i 3.

2.   Najmanje
  tri tjedna
  prije isteka razdoblja iz
  članka 27. stavka 1.a
  država članica obavješćuje druge države članice i Komisiju da traži dodatno produljenje u skladu s posebnim postupkom utvrđenim u ovom članku.
  Ta
  obavijest obuhvaća
  sve
  informacije koje se zahtijevaju
  člankom 27
  .
  stavkom 1. i stavkom 1.b.
  Primjenjuje se članak 27. stavci 2. i 3.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija daje mišljenje. | 3.   Komisija daje mišljenje
  o tome ispunjava li predloženo produljenje zahtjeve iz stavaka 1
  .
  i 2., kao i o nužnosti i proporcionalnosti predloženog produljenja. Predmetne države članice mogu iznijeti svoje primjedbe Komisiji prije nego što ona donese svoje mišljenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija daje mišljenje.

3.   Komisija daje mišljenje
  o tome ispunjava li predloženo produljenje zahtjeve iz stavaka 1
  .
  i 2., kao i o nužnosti i proporcionalnosti predloženog produljenja. Predmetne države članice mogu iznijeti svoje primjedbe Komisiji prije nego što ona donese svoje mišljenje.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) 2016/399

Članak 27.a – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Vijeće, uzimajući
  u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti da država članica
  odluči
  dodatno
  produljiti
  nadzor državne granice na unutarnjim granicama za razdoblje od najviše šest mjeseci.
  To se razdoblje može produljiti, ali ne više od tri puta, za dodatno razdoblje od najviše šest mjeseci.
  U svojoj preporuci Vijeće
  mora barem naznačiti
  informacije navedene u članku 27.
  stavku 1. točkama od (a) do (e). Prema potrebi ono određuje
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama. | 4.   
  Nakon što uzme
  u obzir mišljenje Komisije,
  Vijeće
  može
  , kao krajnju mjeru,
  preporučiti da
  dotična
  država članica dodatno
  produlji
  nadzor državne granice na
  svojim
  unutarnjim granicama za razdoblje od najviše šest mjeseci. U svojoj preporuci Vijeće
  naznačuje
  informacije navedene u članku 27.
  stavcima 1. i 1.b i utvrđuje
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Vijeće, uzimajući
  u obzir mišljenje Komisije, može preporučiti da država članica
  odluči
  dodatno
  produljiti
  nadzor državne granice na unutarnjim granicama za razdoblje od najviše šest mjeseci.
  To se razdoblje može produljiti, ali ne više od tri puta, za dodatno razdoblje od najviše šest mjeseci.
  U svojoj preporuci Vijeće
  mora barem naznačiti
  informacije navedene u članku 27.
  stavku 1. točkama od (a) do (e). Prema potrebi ono određuje
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama.

4.   
  Nakon što uzme
  u obzir mišljenje Komisije,
  Vijeće
  može
  , kao krajnju mjeru,
  preporučiti da
  dotična
  država članica dodatno
  produlji
  nadzor državne granice na
  svojim
  unutarnjim granicama za razdoblje od najviše šest mjeseci. U svojoj preporuci Vijeće
  naznačuje
  informacije navedene u članku 27.
  stavcima 1. i 1.b i utvrđuje
  uvjete suradnje među dotičnim državama članicama.

Amandmani 45 i 66

Amandmani 45 i 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 28. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | U članku 28., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3.a)

(3.a)

U članku 28., stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 25. stavak 4.,
  ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se nadzor državne granice ponovo uvodi na unutarnjim granicama, na osnovi početnog razdoblja prema stavku 1. ovog članka i svakog produljenja prema stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti dva mjeseca.

„4.   Ukupno trajanje razdoblja tijekom kojeg se nadzor državne granice ponovo uvodi na unutarnjim granicama, na osnovi početnog razdoblja prema stavku 1. ovog članka i svakog produljenja prema stavku 3. ovog članka, ne smije prekoračiti dva mjeseca.”;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 28.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b) | Umeće se novi članak 28.a:




  „Članak 28.a




  Izračun razdoblja tijekom kojeg se ponovno uvodi ili produljuje granični nadzor zbog predviđene prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ako ozbiljna prijetnja za javni poredak ili unutarnju sigurnost traje dulje od šest mjeseci i u slučajevima koji zahtijevaju hitno djelovanje




  Svako ponovno uvođenje ili produljenje graničnog nadzora na unutarnjim granicama prije... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] uključuje se u izračun razdoblja navedenih u člancima 27., 27.a i 28.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.b)

(3.b)

Umeće se novi članak 28.a:

„Članak 28.a

Izračun razdoblja tijekom kojeg se ponovno uvodi ili produljuje granični nadzor zbog predviđene prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, ako ozbiljna prijetnja za javni poredak ili unutarnju sigurnost traje dulje od šest mjeseci i u slučajevima koji zahtijevaju hitno djelovanje

Svako ponovno uvođenje ili produljenje graničnog nadzora na unutarnjim granicama prije... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] uključuje se u izračun razdoblja navedenih u člancima 27., 27.a i 28.”;

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.c (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 29. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3c) | U članku 29. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:



  „Kriteriji navedeni u članku 30. uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o privremenom ponovnom uvođenju ili produljenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u skladu s ovim člankom.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3c)

(3c)

U članku 29. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

„Kriteriji navedeni u članku 30. uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o privremenom ponovnom uvođenju ili produljenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u skladu s ovim člankom.”

„Kriteriji navedeni u članku 30. uzimaju se u obzir u svakom slučaju kada se smatra da je odluka o privremenom ponovnom uvođenju ili produljenju nadzora državne granice na unutarnjim granicama u skladu s ovim člankom.”

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.d (nova)

Uredba (EU) 2016/399

Članak 29. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.d) | u članku 29. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3.d)

(3.d)

u članku 29. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

5.   Ovaj članak ne dovodi u pitanje mjere koje država članica može donijeti u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti prema člancima
  25
  ., 27. i 28.

„5.   Ovaj članak ne dovodi u pitanje mjere koje država članica može donijeti u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti prema člancima
  27
  ., 27.
  a
  i 28.
  Međutim, ukupno razdoblje tijekom kojeg se nadzor državne granice na unutarnjim granicama ponovno uvodi ili produljuje na temelju ovog članka neće se produljiti na temelju mjera poduzetih u skladu s člancima 27., 27.a ili 28., odnosno u kombinaciji s njima.”.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1.a (novi)

Članak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 1.a




  Ova se Uredba primjenjuje na obavijesti koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 27. Zakonika o schengenskim granicama od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].




  Razdoblje trajanja dostavljanja obavijesti o uvođenju ili produljenju graničnog nadzora na unutarnjim granicama koje istekne prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] uzima se u obzir za potrebe izračuna razdoblja navedenog u članku 28. stavku 4. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 1.a

Ova se Uredba primjenjuje na obavijesti koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 27. Zakonika o schengenskim granicama od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

Razdoblje trajanja dostavljanja obavijesti o uvođenju ili produljenju graničnog nadzora na unutarnjim granicama koje istekne prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe] uzima se u obzir za potrebe izračuna razdoblja navedenog u članku 28. stavku 4.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0356/2018).

1

(8)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

8

(9)  C(2017)3349 od 12.5.2017.

9

(8)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

8

(9)  C(2017)3349 od 12.5.2017.

9

---

| 28.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 363/410 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 363/410

---

P8_TA(2018)0473

Zajednička pravila za obavljanje zračnog prijevoza ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 29. studenoga 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 363/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0818), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0818),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0531/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0531/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 5. srpnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 23. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 23. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0150/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A8-0150/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 345, 13.10.2017., str. 126.

---

P8_TC1-COD(2016)0411

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 29. studenoga 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1008/2008 o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/2.)

---