# Euroopa Liidu C 363/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 363 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik28. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 363

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik28. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201912.–15. novembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 346, 11.10.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID28.–29. novembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 397, 22.11.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201912.–15. novembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 346, 11.10.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID28.–29. novembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 397, 22.11.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 346, 11.10.2019 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 397, 22.11.2019 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. november 2018 |
| 2020/C 363/01 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi arenguabi kohta hariduse valdkonnas (2018/2081(INI)) | 2 |
| 2020/C 363/02 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Rumeenias (2018/2844(RSP)) | 8 |
| 2020/C 363/03 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon vähemustega seotud miinimumstandardite kohta ELis (2018/2036(INI)) | 13 |
| 2020/C 363/04 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon arengut soodustava digitaliseerimise kohta: vaesuse vähendamine tehnoloogia abil (2018/2083(INI)) | 27 |
| | Kolmapäev, 14. november 2018 |
| 2020/C 363/05 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2018/2157(INI)) | 36 |
| 2020/C 363/06 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon vajaduse kohta luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism (2018/2886(RSP)) | 45 |
| 2020/C 363/07 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2282(INI)) | 49 |
| 2020/C 363/08 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Moldova assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2281(INI)) | 58 |
| | Neljapäev, 15. november 2018 |
| 2020/C 363/09 | Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige poliitvangide olukorra kohta (2018/2925(RSP)) | 66 |
| 2020/C 363/10 | Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kuubas (2018/2926(RSP)) | 70 |
| 2020/C 363/11 | Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bangladeshis (2018/2927(RSP)) | 75 |
| 2020/C 363/12 | Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (2018/2077(INI)) | 80 |
| 2020/C 363/13 | Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Lyme’i tõve ehk puukborrelioosi kohta (2018/2774(RSP)) | 94 |
| | Neljapäev, 29. november 2018 |
| 2020/C 363/14 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP)) | 98 |
| 2020/C 363/15 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon majanduskuritegevuse ja kehtiva õigusraamistiku nõrkade kohtade kohta cum-ex skandaali valguses (2018/2900(RSP)) | 102 |
| 2020/C 363/16 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon Saksa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes (2018/2856(RSP)) | 107 |
| 2020/C 363/17 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon WTO edasise tegevuse kohta (2018/2084(INI)) | 113 |
| 2020/C 363/18 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Serbia kohta (2018/2146(INI)) | 119 |
| 2020/C 363/19 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Kosovo kohta (2018/2149(INI)) | 127 |
| 2020/C 363/20 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2018. aasta aruande kohta, milles käsitletakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki (2018/2145(INI)) | 135 |
| 2020/C 363/21 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Albaania kohta (2018/2147(INI)) | 146 |
| 2020/C 363/22 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (2018/2144(INI)) | 155 |
| 2020/C 363/23 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon puuetega naiste olukorra kohta (2018/2685(RSP)) | 164 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Neljapäev, 29. november 2018 |
| 2020/C 363/24 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb akadeemilise vabaduse kaitsmist ELi välistegevuses (2018/2117(INI)) | 173 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. november 2018

2020/C 363/01

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi arenguabi kohta hariduse valdkonnas (2018/2081(INI))

2

2020/C 363/02

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Rumeenias (2018/2844(RSP))

8

2020/C 363/03

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon vähemustega seotud miinimumstandardite kohta ELis (2018/2036(INI))

13

2020/C 363/04

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon arengut soodustava digitaliseerimise kohta: vaesuse vähendamine tehnoloogia abil (2018/2083(INI))

27

Kolmapäev, 14. november 2018

2020/C 363/05

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2018/2157(INI))

36

2020/C 363/06

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon vajaduse kohta luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism (2018/2886(RSP))

45

2020/C 363/07

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2282(INI))

49

2020/C 363/08

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Moldova assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2281(INI))

58

Neljapäev, 15. november 2018

2020/C 363/09

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige poliitvangide olukorra kohta (2018/2925(RSP))

66

2020/C 363/10

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kuubas (2018/2926(RSP))

70

2020/C 363/11

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bangladeshis (2018/2927(RSP))

75

2020/C 363/12

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (2018/2077(INI))

80

2020/C 363/13

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Lyme’i tõve ehk puukborrelioosi kohta (2018/2774(RSP))

94

Neljapäev, 29. november 2018

2020/C 363/14

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

98

2020/C 363/15

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon majanduskuritegevuse ja kehtiva õigusraamistiku nõrkade kohtade kohta cum-ex skandaali valguses (2018/2900(RSP))

102

2020/C 363/16

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon Saksa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes (2018/2856(RSP))

107

2020/C 363/17

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon WTO edasise tegevuse kohta (2018/2084(INI))

113

2020/C 363/18

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Serbia kohta (2018/2146(INI))

119

2020/C 363/19

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Kosovo kohta (2018/2149(INI))

127

2020/C 363/20

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2018. aasta aruande kohta, milles käsitletakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki (2018/2145(INI))

135

2020/C 363/21

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Albaania kohta (2018/2147(INI))

146

2020/C 363/22

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (2018/2144(INI))

155

2020/C 363/23

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon puuetega naiste olukorra kohta (2018/2685(RSP))

164

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 29. november 2018

2020/C 363/24

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb akadeemilise vabaduse kaitsmist ELi välistegevuses (2018/2117(INI))

173

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 14. november 2018 |
| 2020/C 363/25 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP)) | 179 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. november 2018

2020/C 363/25

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

179

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 13. november 2018 |
| 2020/C 363/26 | Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD)) | 232 |
| 2020/C 363/27 | P8_TA(2018)0442Energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust | 235 |
| 2020/C 363/28 | P8_TA(2018)0443Energialiidu juhtimine ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 | 236 |
| 2020/C 363/29 | P8_TA(2018)0444Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. november 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/... taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta | 238 |
| 2020/C 363/30 | P8_TA(2018)0445Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava | 240 |
| | Kolmapäev, 14. november 2018 |
| 2020/C 363/31 | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE)) | 257 |
| 2020/C 363/32 | P8_TA(2018)0452Konkurentsiasutustele volituste andmine ja siseturu nõuetekohase toimimise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused konkurentsieeskirjade täitmise tagamise tõhustamiseks ja tagada siseturu nõuetekohane toimimine (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembri 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada konkurentsinormide täitmine ja et tagada siseturu nõuetekohane toimimine | 258 |
| 2020/C 363/33 | P8_TA(2018)0453Euroopa elektroonilise side seadustik ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) | 260 |
| 2020/C 363/34 | P8_TA(2018)0454Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Amet ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009 | 262 |
| 2020/C 363/35 | Euroopa Parlamendi 14. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) | 264 |
| | Neljapäev, 15. november 2018 |
| 2020/C 363/36 | P8_TA(2018)0462Rongireisijate õigused ja kohustused ***IEuroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud)(EMPs kohaldatav tekst) | 296 |
| 2020/C 363/37 | Euroopa Parlamendi 15. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) | 348 |
| | Neljapäev, 29. november 2018 |
| 2020/C 363/38 | P8_TA(2018)0466Euro 5 etapi kohaldamine kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 taseme kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 etapi kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes | 369 |
| 2020/C 363/39 | P8_TA(2018)0467Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud) | 370 |
| 2020/C 363/40 | Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) | 371 |
| 2020/C 363/41 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Samoa ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE)) | 379 |
| 2020/C 363/42 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimees (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE)) | 380 |
| 2020/C 363/43 | Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD)) | 381 |
| 2020/C 363/44 | Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist reguleerivate normide osas (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) | 385 |
| 2020/C 363/45 | P8_TA(2018)0473Lennuteenuste osutamist käsitlevad ühiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta | 410 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. november 2018

2020/C 363/26

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

232

2020/C 363/27

P8_TA(2018)0442Energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust

235

2020/C 363/28

P8_TA(2018)0443Energialiidu juhtimine ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013

236

2020/C 363/29

P8_TA(2018)0444Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine ***IEuroopa Parlamendi 13. november 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/... taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta

238

2020/C 363/30

P8_TA(2018)0445Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***IEuroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava

240

Kolmapäev, 14. november 2018

2020/C 363/31

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

257

2020/C 363/32

P8_TA(2018)0452Konkurentsiasutustele volituste andmine ja siseturu nõuetekohase toimimise tagamine ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused konkurentsieeskirjade täitmise tagamise tõhustamiseks ja tagada siseturu nõuetekohane toimimine (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembri 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada konkurentsinormide täitmine ja et tagada siseturu nõuetekohane toimimine

258

2020/C 363/33

P8_TA(2018)0453Euroopa elektroonilise side seadustik ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud)

260

2020/C 363/34

P8_TA(2018)0454Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Amet ***IEuroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009

262

2020/C 363/35

Euroopa Parlamendi 14. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD))

2

264

Neljapäev, 15. november 2018

2020/C 363/36

P8_TA(2018)0462Rongireisijate õigused ja kohustused ***IEuroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud)(EMPs kohaldatav tekst)

296

2020/C 363/37

Euroopa Parlamendi 15. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD))

348

Neljapäev, 29. november 2018

2020/C 363/38

P8_TA(2018)0466Euro 5 etapi kohaldamine kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 taseme kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 etapi kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes

369

2020/C 363/39

P8_TA(2018)0467Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud)

370

2020/C 363/40

Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

371

2020/C 363/41

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Samoa ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

379

2020/C 363/42

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimees (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

380

2020/C 363/43

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

381

2020/C 363/44

Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist reguleerivate normide osas (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

385

2020/C 363/45

P8_TA(2018)0473Lennuteenuste osutamist käsitlevad ühiseeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta

410

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

28.10.2020

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018–2019

12.–15. novembri 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 346, 11.10.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

28.–29. novembri 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 397, 22.11.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/2

---

P8_TA(2018)0441

ELi arenguabi hariduse valdkonnas

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi arenguabi kohta hariduse valdkonnas (2018/2081(INI))

(2020/C 363/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, milles sätestatakse, et „Igaühel on õigus saada haridust. Haridus peab vähemalt alg- ja üldhariduse ulatuses olema tasuta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 26, milles sätestatakse, et „Igaühel on õigus saada haridust. Haridus peab vähemalt alg- ja üldhariduse ulatuses olema tasuta“,

| — | võttes arvesse dokumenti „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015 ja milles tõdetakse, et võrdsed võimalused, kaasatus ja sooline võrdõiguslikkus on lahutamatult seotud kõigi õigusega haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 25. septembril 2015 ja milles tõdetakse, et võrdsed võimalused, kaasatus ja sooline võrdõiguslikkus on lahutamatult seotud kõigi õigusega haridusele,

| — | võttes arvesse kestliku arengu eesmärke, eriti 4. eesmärki „tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused“, samuti Incheoni deklaratsiooni ning kestliku arengu 4. eesmärgi rakendamise raamistikku, milles on sätestatud, et „sooline võrdõiguslikkus on lahutamatult seotud kõigi õigusega haridusele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kestliku arengu eesmärke, eriti 4. eesmärki „tagada kõikidele kaasav ja õiglane kvaliteetne haridus ning elukestva õppe võimalused“, samuti Incheoni deklaratsiooni ning kestliku arengu 4. eesmärgi rakendamise raamistikku, milles on sätestatud, et „sooline võrdõiguslikkus on lahutamatult seotud kõigi õigusega haridusele“,

| — | võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee soovitust nr 36 (2017) seoses tütarlaste ja naiste õigusega haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naistevastase diskrimineerimise lõpetamise komitee soovitust nr 36 (2017) seoses tütarlaste ja naiste õigusega haridusele,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juulil 2015. aastal vastu võetud Addis Abeba tegevuskava arengu rahastamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. juulil 2015. aastal vastu võetud Addis Abeba tegevuskava arengu rahastamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2017. aasta resolutsiooni 35/L2 pealkirjaga „Le droit à l’éducation: suivi de la résolution 8/4 du Conseil des droits de l’homme“ (Õigus haridusele: Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 8/4 järelmeetmed), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 22. juuni 2017. aasta resolutsiooni 35/L2 pealkirjaga „Le droit à l’éducation: suivi de la résolution 8/4 du Conseil des droits de l’homme“ (Õigus haridusele: Inimõiguste Nõukogu resolutsiooni 8/4 järelmeetmed),

| — | võttes arvesse komisjoni 2002. aasta teatist „Hariduse ja koolituse osa vaesuse vähendamisel arengumaades“ (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2002. aasta teatist „Hariduse ja koolituse osa vaesuse vähendamisel arengumaades“ (COM(2002)0116),

| — | võttes arvesse komisjoni 2010. aasta töödokumenti hariduse ulatuslikumaks muutmise ja parendamise kohta arengumaades „More and Better Education in Developing Countries“ (SEC(2010)0121), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2010. aasta töödokumenti hariduse ulatuslikumaks muutmise ja parendamise kohta arengumaades „More and Better Education in Developing Countries“ (SEC(2010)0121),

| — | võttes arvesse komisjoni 2018. aasta teatist „Haridus hädaolukordades ja pikaajalise kriisi tingimustes“ (COM(2018)0304), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2018. aasta teatist „Haridus hädaolukordades ja pikaajalise kriisi tingimustes“ (COM(2018)0304),

| — | võttes arvesse G7 poolt 9. juunil 2018 Charlevoix’s tehtud avaldust tütarlaste, teismeliste ja naiste kvaliteetse hariduse kohta arengumaades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 poolt 9. juunil 2018 Charlevoix’s tehtud avaldust tütarlaste, teismeliste ja naiste kvaliteetse hariduse kohta arengumaades,

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust ning ELi tegevusjuhendit tööjaotuse kohta arengupoliitikas (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust ning ELi tegevusjuhendit tööjaotuse kohta arengupoliitikas (COM(2007)0072),

| — | võttes arvesse oma 31. mai 2018. aasta resolutsiooni talituste ühise töödokumendi (SWD(2015)0182) „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 31. mai 2018. aasta resolutsiooni talituste ühise töödokumendi (SWD(2015)0182) „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengumaade võla jätkusuutlikkuse suurendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni arengumaade võla jätkusuutlikkuse suurendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse UNESCO 2017. aastal avaldatud ülemaailmset seirearuannet hariduse kohta „Rendre des comptes en matière d’éducation: tenir nos engagements“ (Vastutus hariduse eest: kohustuste täitmine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 2017. aastal avaldatud ülemaailmset seirearuannet hariduse kohta „Rendre des comptes en matière d’éducation: tenir nos engagements“ (Vastutus hariduse eest: kohustuste täitmine),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0327/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0327/2018),

| A. | arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja et see on keskse tähtsusega kõikide kestliku arengu eesmärkide täitmise jaoks; arvestades, et haridus hoiab ära sugupõlvede vahelise vaesuse edasikandumise ning täidab määravalt tähtsat rolli soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisel; arvestades, et haridusega seotud õiguste valdkond läheb kaugemale aritmeetilisest võrdõiguslikkusest ja edendab pigem tõelist soolist võrdõiguslikkust hariduses ja hariduse kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et haridus on põhiline inimõigus ja et see on keskse tähtsusega kõikide kestliku arengu eesmärkide täitmise jaoks; arvestades, et haridus hoiab ära sugupõlvede vahelise vaesuse edasikandumise ning täidab määravalt tähtsat rolli soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamisel; arvestades, et haridusega seotud õiguste valdkond läheb kaugemale aritmeetilisest võrdõiguslikkusest ja edendab pigem tõelist soolist võrdõiguslikkust hariduses ja hariduse kaudu;

| B. | arvestades, et komisjoni viimane teatis hariduse kohta arengumaades avaldati 2002. aastal ja seda ajakohastati alles 2010. aastal töödokumendi kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni viimane teatis hariduse kohta arengumaades avaldati 2002. aastal ja seda ajakohastati alles 2010. aastal töödokumendi kaudu;

| C. | arvestades, et haridusele antav toetus moodustas 2009. aastal kogu arenguabist 8,3 %; arvestades, et 2015. aastal langes see osakaal 6,2 %-ni; arvestades, et liidu ja selle liikmesriikide puhul langes see osakaal sama ajavahemiku jooksul 11 %-lt 7,6 %-ni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et haridusele antav toetus moodustas 2009. aastal kogu arenguabist 8,3 %; arvestades, et 2015. aastal langes see osakaal 6,2 %-ni; arvestades, et liidu ja selle liikmesriikide puhul langes see osakaal sama ajavahemiku jooksul 11 %-lt 7,6 %-ni;

| D. | arvestades, et liidu ja selle liikmesriikide abi põhiharidusele langes 2009. ja 2015. aasta vahel 33,9 %, st rohkem kui toetus haridusele üldiselt (15,2 %); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu ja selle liikmesriikide abi põhiharidusele langes 2009. ja 2015. aasta vahel 33,9 %, st rohkem kui toetus haridusele üldiselt (15,2 %);

| E. | arvestades, et 2015. aastal ei käinud koolis 264 miljonit alg- või keskkooliealist last ja noort; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2015. aastal ei käinud koolis 264 miljonit alg- või keskkooliealist last ja noort;

| F. | arvestades, et 2017. aasta lõpuks oli üle maailma rohkem kui 25,4 miljonit pagulast, kellest 7,4 miljonit olid algkooliealised lapsed, kellest 4 miljonit ei saanud mingisugust algharidust; arvestades, et ebakindlas ja konfliktiolukorras olevates riikides on 37 % rohkem tüdrukuid kui poisse, kes ei käi põhikoolis, ja et noored naised ei käi peaaegu 90 % suurema tõenäosusega keskkoolis võrreldes samaealiste meestega riikides, mida konflikt ei mõjuta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2017. aasta lõpuks oli üle maailma rohkem kui 25,4 miljonit pagulast, kellest 7,4 miljonit olid algkooliealised lapsed, kellest 4 miljonit ei saanud mingisugust algharidust; arvestades, et ebakindlas ja konfliktiolukorras olevates riikides on 37 % rohkem tüdrukuid kui poisse, kes ei käi põhikoolis, ja et noored naised ei käi peaaegu 90 % suurema tõenäosusega keskkoolis võrreldes samaealiste meestega riikides, mida konflikt ei mõjuta;

| G. | arvestades, et ÜRO 2017. aasta aruanne kestliku arengu eesmärkide kohta näitab, et 2011. aastal oli ainult umbes veerandil Sahara-taguse Aafrika koolidest juurdepääs elektrienergiale ning vähem kui pooltel oli juurdepääs puhtale joogiveele; arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas on kvalifitseeritud õpetajate osakaal nii põhi- kui ka keskhariduses kõige väiksem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO 2017. aasta aruanne kestliku arengu eesmärkide kohta näitab, et 2011. aastal oli ainult umbes veerandil Sahara-taguse Aafrika koolidest juurdepääs elektrienergiale ning vähem kui pooltel oli juurdepääs puhtale joogiveele; arvestades, et Sahara-taguses Aafrikas on kvalifitseeritud õpetajate osakaal nii põhi- kui ka keskhariduses kõige väiksem;

| H. | arvestades, et arengumaade hariduse toetamisel keskenduti minevikus liiga palju õpilaste arvule, mitte pakutava hariduse kvaliteedile; arvestades, et kestliku arengu 4. eesmärk on tagada 2030. aastaks kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arengumaade hariduse toetamisel keskenduti minevikus liiga palju õpilaste arvule, mitte pakutava hariduse kvaliteedile; arvestades, et kestliku arengu 4. eesmärk on tagada 2030. aastaks kõigile juurdepääs kvaliteetsele haridusele;

| I. | arvestades raskusi, millega seisavad teatavates arengumaades silmitsi ettevõtjad, et leida töötajaid, kelle kvalifikatsioon vastaks nende vajadustele; |
| --- | --- |

I.

arvestades raskusi, millega seisavad teatavates arengumaades silmitsi ettevõtjad, et leida töötajaid, kelle kvalifikatsioon vastaks nende vajadustele;

| J. | arvestades, et ehkki alates 2016. aastast tehtud jõupingutusi tuleb tunnustada, ei ole nendest piisanud kuhjunud mahajäämuse kõrvaldamiseks ning seetõttu tuleb pingutusi jätkata ja suurendada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehkki alates 2016. aastast tehtud jõupingutusi tuleb tunnustada, ei ole nendest piisanud kuhjunud mahajäämuse kõrvaldamiseks ning seetõttu tuleb pingutusi jätkata ja suurendada;

| K. | arvestades, et UNESCO kohaselt tuleks väikese ja keskmisest madalama sissetulekuga riikide puhul haridusele antavat abi kuuekordistada, et täita 2030. aastaks kestliku arengu 4. eesmärk; arvestades, et üleilmsete haridusvõimaluste rahastamise rahvusvahelise komisjoni kohaselt peaks haridusele antav abi olema 2030. aastal 89 miljardit dollarit võrreldes praeguse 12 miljardi dollariga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et UNESCO kohaselt tuleks väikese ja keskmisest madalama sissetulekuga riikide puhul haridusele antavat abi kuuekordistada, et täita 2030. aastaks kestliku arengu 4. eesmärk; arvestades, et üleilmsete haridusvõimaluste rahastamise rahvusvahelise komisjoni kohaselt peaks haridusele antav abi olema 2030. aastal 89 miljardit dollarit võrreldes praeguse 12 miljardi dollariga;

Hariduse seadmine arengus kesksele kohale

| 1. | on veendunud, et haridusele antav abi peab olema prioriteet, sest haridus on põhiõigus, aga ka sellepärast, et see on äärmiselt tähtis kestliku arengu muude eesmärkide, nagu majandusliku arengu ja ebavõrdsuse vähendamise, soolise võrdõiguslikkuse, tütarlaste ja naiste mõjuvõimu suurendamise, puuetega inimeste sotsiaalse kaasamise, tervishoiu, demokraatia, õigusriigi ja konfliktide ennetamise jaoks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab seetõttu kahetsusväärseks, et haridusele antav abi ei ole rahvusvaheliste rahastajate jaoks prioriteet; nõuab tungivalt, et haridus seataks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide arengupoliitikasuundades kesksele kohale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et kestliku arengu 4. eesmärgi elluviimiseks on vaja ulatuslikku investeeringut haridussüsteemidesse; kinnitab, et investeerima peavad esmalt arengumaad, aga et rahvusvaheline abi jääb rahastamise puudujääkide kõrvaldamisel esmatähtsaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles ajakohastama oma teatist „Hariduse ja koolituse osa vaesuse vähendamisel arengumaades“, mis pärineb 2002. aastast, aga ka oma 2010. aasta töödokumenti; väidab, et uues teatises tuleks ette näha vahendid, mille abil saavutada kestliku arengu 4. eesmärgi täitmine 2030. aastaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et liit ja selle liikmesriigid eraldaksid 2024. aastaks 10 % ja 2030. aastaks 15 % oma ametlikust arenguabist haridusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et arengumaade jõupingutustest õiglaste maksusüsteemide arendamisel ja ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemisel ning ametliku arenguabi vältimatust suurendamisest ei piisa rahastuse puudujäägi probleemi kõrvaldamiseks; nõuab seetõttu, et loodaks uuenduslikud rahastamisvahendid, millel on võimendav mõju ja mis on kooskõlastatud olemasolevate rahastamismehhanismide ja algatustega, et tugevdada riiklikke haridussüsteeme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | jälgib huviga üleilmsete haridusvõimaluste rahastamise rahvusvahelise komisjoni ettepanekut luua rahvusvaheline hariduse toetamise rahastu, eeldusel et see täiendab ka tegelikkuses praeguseid jõupingutusi ega asenda neid; leiab, et see algatus tuleb ellu viia koostoimes üleilmse hariduspartnerluse meetmetega; märgib, et enne mis tahes rahastamist tuleb pöörata erilist tähelepanu abikõlblike riikide laenuvõtmisvõimele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et eesmärk eraldada 20 % liidu ametlikust arenguabist sotsiaalsele kaasatusele ja inimarengule, hõlmates esmaseid sotsiaalteenuseid, sh tervishoid ja haridus, on ebatäpne ega võimaldada kulutusi nõuetekohaselt jälgida; nõuab, et järgmisesse mitmeaastasesse finantsraamistikku lisataks arvuliselt kindlaks määratud eesmärgid; |
| --- | --- |

8.

Prioriteetidele vastamine

| 9. | tuletab meelde, et põhiteadmiste, sh digioskuste valdamine on pädevuste omandamise ja tööellu siirdumise eeldus, et tüdrukute haridus on otsustav võimendav tegur kestliku arengu eesmärkide täitmise, tervishoiu ja heaolu, aga ka rahumeelsete ühiskondade tagamise jaoks ning et vähim arenenud riikides on rahastamise puudumine kõige suurem probleem, ehkki just nende puhul annab investeerimine kõige suuremat inimeste, majanduse ja tervishoiuga seotud kasu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et kaitsetute rühmade võimestamine on vaesuse vähendamiseks hädavajalik; nõuab kindlalt, et kõigil isikutel, olenemata soost, etnilisest kuuluvusest, keelest, usutunnistusest, poliitilistest või muudest tõekspidamistest, ning puuetega inimestel, sisserändajatel ja põlisrahvastel oleks juurdepääs elukestvale kaasavale ja võrdseid võimalusi pakkuvale haridusele ja koolitusele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seetõttu seisukohal, et liidu haridusele antav abi peab eeskätt vastama kahele prioriteedile: kvaliteetse ja kaasava põhihariduse soodustamine ning suurema toetuse andmine vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab eeskätt kestliku arengu eesmärki nr 4.1, mille siht on 12 aastat alg- ja keskharidust, mis on kõikidele tasuta; kordab, et haridus peaks olema Aafrika ja ELi partnerluse oluline tugisammas kooskõlas 2017. aastal Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu tippkohtumisel kokku lepitud strateegiliste prioriteetidega; märgib, et tasuta ei pea olema mitte üksnes haridus, vaid see tingimus peaks laienema ka lisakulutustele, mis tehakse koolitarvetele, transpordile ja toidule; leiab, et riigid peaksid kaaluma stipendiumisüsteemide kasutuselevõttu, et võimaldada kõige ebasoodsamas olukorras olevatele lastele haridust; tuletab meelde, kui tähtis on tagada lapsevanematele mitmekesisus ja valikuvabadus; rõhutab siiski, et EL ja liikmesriigid ei tohi kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga 4.1 ja inimõiguste ülddeklaratsiooni artikliga 26 kasutada ametliku arenguabi vahendeid liidu põhimõtteid ja väärtusi mittejärgivate tulunduslike eraõppeasutuste toetamiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et liit ja selle liikmesriigid eraldaksid 2030. aastaks vähemalt poole oma haridusabist põhiharidusele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab lisaks, et 40 % liidu ja liikmesriikide poolt haridusele antavast abist suunataks vähim arenenud riikidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks tüdrukute ja poiste võrdõiguslikkusele, mis on kestliku arengu ja kõikide kaasamise seisukohast otsustavalt tähtis; kutsub liitu üles edendama kaasavat ja kvaliteetset haridust, et kaotada tõkked, mis takistavad tütarlaste juurdepääsu haridusele, nende koolis osalemist ja õpingute lõpetamist; tuletab meelde eesmärki, et 2020. aastaks hõlmaks 85 % Euroopa Liidu uutest programmidest peamise või olulise eesmärgina soolise võrdõiguslikkuse mõõdet; nõuab toetust puuetega üliõpilaste ja muude vähemuste ja kaitsetute rühmade vajadustele vastavate haridussüsteemide arendamiseks, võttes arvesse kohalikke eripärasid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis vastu teatise „Haridus hädaolukordades ja pikaajalise kriisi tingimustes“ ja eesmärgi eraldada alates 2019. aastast 10 % liidu humanitaarabist haridusele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et pagulas- või põgeniklaste haridust tuleb käsitada algusest peale prioriteedina; rõhutab, kui tähtis on toetada ebakindlas ja konfliktiolukorras riike, et tugevdada nende süsteemide vastupidavust ja tagada lastele ja noortele pagulastele, riigisisestele põgenikele ja neid vastuvõtvatele kogukondadele juurdepääs kvaliteetsele haridusele, sealhulgas keskharidusele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust integreerituma, st kõiki sidusrühmi kaasava, kiirema, süstemaatilisema ja tõhusama lahenduse järele haridusega seotud vajaduste täitmisel hädaolukordades kooskõlas hädaabi, taastustöö ja arengu vahelise seose põhimõttega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et teatavad sihtriigid ei saa või ei taha vastata elanikkonna põhivajadustele, sealhulgas haridusalastele vajadustele; nõuab kõige sobivama kodanikuühiskonna partneri kindlakstegemist ning nende heade tavade tõhustamist ja laiendamist, mida vabaühendused ja muud osalejad kõnealuses valdkonnas kasutavad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde keskhariduse, tehnilise ja kutsehariduse olulisust noorte tööalase konkurentsivõime ja kestliku arengu seisukohast; on veendunud, et kaks viimatimainitut peaksid aitama tagada inimväärse töö, olema suunatud riigi arenguvajadustele ja ettevõtete vajadustele, nendega kooskõlastatud ja võimaluse korral ka nende poolt rahastatud; juhib tähelepanu projektidele, mille kaudu erasektor toetab koolituskeskusi, ning kutsub komisjoni üles uurima, kuidas rahaliselt toetada selliste algatuste väljatöötamist; märgib, et nimetatud eesmärkide saavutamiseks on võimalik võtta kasutusele liidu välisinvesteeringute kava, ja nõuab kodanikuühiskonna organisatsioonide strateegilist kaasamist selles valdkonnas toimuvasse kavandamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb muret nn ajude äravoolu pärast; märgib, et mõned liikmesriigid eraldavad üle poole haridusabist oma territooriumil toimuva koolituse kulude katmiseks; on seisukohal, et haridusabi suurendamine peab seda osakaalu vähendama; kutsub liikmesriike üles uurima ja rakendama parimaid tavasid ja kogemusi nagu ülikoolide ja spetsialistide vahetusprogrammid; leiab, et mitmekordsed viisad võimaldaksid nendel õppuritel oma teadmisi ajakohastada ja soodustaksid korduvliikuvust; nõuab samal ajal stiimulite ja meetmete kasutuselevõttu, millega ergutada õppureid töötama pärast tagasipöördumist miinimumperioodi vältel oma päritoluriigi majandus- või valitsussektoris, et peamiselt just partnerriigid saaksid kasu nende omandatud teadmistest; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et õpetamise kvaliteet on õppimise jaoks ülitähtis; märgib murega, et õpetajakoolituse kvaliteet ja kättesaadavus on jätkuvalt tõsine probleem, eriti Sahara-taguses Aafrikas; rõhutab, et tuleb teha jõupingutusi õpetajate esmaseks ja jätkuõppeks, keskendudes pedagoogilistele teadmistele ja oskustele ning samuti õpetajate töölevõtmise, palga- ja töötingimustele, muu hulgas eesmärgiga stimuleerida neid kohapeale jääma ja oma teadmisi tulevastele põlvkondadele edasi andma; nõuab rohkem vahetusprogramme arengumaade ja ELi liikmesriikide õpetajate vahetamiseks, näiteks programmi Erasmus + kaudu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks ulatuslikud investeeringud, mida on vaja teha koolitaristutesse ja sisseseadesse, eelkõige maapiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades, et tagada kõikidele võrdne juurdepääs haridusele ilma diskrimineerimiseta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et uute tehnoloogiavõimaluste olulisust haridusele juurdepääsu ja hariduse kvaliteedi parandamisel, eeskätt teadmiste levitamiseks, õpetajate koolitamiseks ning õpetajate ja asutuste juhtimise arendamiseks; rõhutab vajadust kasutada ära digitehnoloogiale ülemineku võimalus, et arengumaades juurduksid nüüdisaegsed teadmised ja õpetamismeetodid; juhib tähelepanu asjaolule, et need uued tehnoloogiavõimalused peavad haridusega seotud jõupingutusi toetama, aga mitte asendama, nii et õpetamisstandardid langevad; nõuab tehnoloogiasse investeerimise ja selle õpitulemustele avalduva mõju paremat hindamist; nõuab tungivalt digioskuste tugevdamist, et edendada naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub üles suurendama jõupingutusi digitaalse tõrjutusega seotud probleemidega tegelemiseks, kasutades selleks digitaalsete põhioskuste alast haridust ja koolitusi ning algatusi IKT kasutamise soodustamiseks; kutsub üles lisama arengumaades kõikidel haridustasanditel koolide õppekavadesse digikirjaoskuse, et õppurid omandaks oskused, mis on vajalikud paremaks juurdepääsuks teabele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | juhib tähelepanu sellele, et haridus peab sillutama teed järgmistele põlvkondadele igati produktiivseks eluks maailmas, mille robotiseerimine ja automatiseerimine on ümber kujundanud; on veendunud, et selleks, et vastata nii tööd otsivate isikute kui ka ettevõtjate ootustele, peavad pakutavad koolitused inimesi tõepoolest professionaalsemaks muuma ning selle eesmärgi saavutamiseks ei tohi kõrvale jätta partnerlust erasektoriga kutsehariduse valdkonnas; toonitab sellega seoses, kui olulised on paindlikkus ja oskused, aga ka eluks vajalikud ja sotsiaalsed oskused hariduses; on veendunud, et peale koolis õpetatavate akadeemiliste teadmiste peavad lapsed omandama mõtlemisoskuse asjakohaste küsimuste esitamiseks, loovoskused ideede elluviimiseks ja valmisoleku kogu elu kestvaks pidevõppeks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et haridus ja tervishoid on omavahel seotud, osutab sellele, et koolimeditsiin ja tervisekasvatus aitavad lisaks õppimise edendamisele jõuda suurte ühiskonnarühmadeni; rõhutab vajadust töötada välja terviklik ja integreeritud tütarlaste ja poiste seksuaalkasvatuse programm, milles käsitletakse selliseid terviseküsimusi nagu HIV, pereplaneerimine ja rasedus ning mis aitab saavutada laiemaid eesmärke, nagu tüdrukute haridusele juurdepääsu parandamine; rõhutab tervishoiutöötajate olulisust psühhosotsiaalse toe pakkumisel, eriti konfliktiolukorras riikides, et parandada noorte laste vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub riike üles võimaldama vähemalt ühe aasta jooksul tasuta väikelaste haridust kooskõlas kestliku arengu eesmärgiga 4.2; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kinnitab, et kvaliteetse hariduse võimaldab tagada üksnes soodne keskkond, sealhulgas on kvaliteetse hariduse eelduseks vanemate kaasatus, toitumisega seotud aspektid, tervishoid ja julgeolek, aga ka juurdepääs elektrile ja veele ning nõuetekohastele sanitaarrajatistele, et võimaldada poistel ja tüdrukutel koolist tegelikku kasu saada ja suurendada kooli lõpetamise määra, eriti põhihariduse puhul; |
| --- | --- |

29.

Abi kvaliteedi parandamine

| 30. | on seisukohal, et haridussüsteemi hindamine, sealhulgas muude kui riigikoolide pakutava hariduse hindamine, õpetamise kvaliteedi ja õpitulemuste hindamine on abi tõhususe parandamise eeltingimus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama uurimistegevust, andmete agregeerimist ning usaldusväärseid, tehnilisi, mittediskrimineerivaid ja sõltumatuid hindamisvahendeid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab vältimatult vajalikuks koordineerida abi rahastajate tegevust kohalike haridusrühmade tasandil, et vältida dubleerimist või abistamispüüdluste üksteisega konflikti sattumist; nõuab, et liikmesriigid kasutaksid süstemaatilisemalt ühist kavandamist ja delegeerimist; tuletab meelde, et arenguabi ei tohi kasutada strateegilise mõjutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab valitsuste kohustust tagada oma kodanikele õigus haridusele; rõhutab sellega seoses vajadust tagada, et vastutajad kõikidel tasanditel suudaksid pakkuda teenuseid kõigile ja kujundada võrdsete võimalustega, juurdepääsetavad ja mittediskrimineerivad institutsioonid, strateegiad ja riiklikud hariduskavad, mis tuginevad tõelisele isevastutusele ja mis on välja töötatud oluliste osaliste, sh kodanikuühiskonnaga ulatusliku konsulteerimise ja nende strateegilise osalemise käigus, koos konkreetsete eesmärkide ja korrapärase järelevalve, hindamise ja kontrolli mehhanismidega, selgelt ja läbipaistvalt kindlaks määratud vastutusaladega ning eraldatud vahenditega, mille üle kohaldatakse sõltumatut kontrolli; julgustab vastu võtma riiklikud õigusraamistikud haridusteenuste loomise ja toimimise kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab abi prognoositavuse olulisust ja abiga seotud partnerriikide isevastutuse tähtsust; osutab sellega seoses, et eelarvetoetus ja mitmepoolsete organisatsioonide antav abi vastab nendele nõuetele parimal viisil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelistama võimaluse korral valdkondlikku eelarvetoetust, mille suhtes kohaldatakse rangeid kriteeriume, muu hulgas hea valitsemistava kriteeriumi, ning ulatuslikke kontrolle, eeskätt selleks, et vältida korruptsioonijuhtumeid; tuletab meelde, et abi saavad kolmandad riigid kohustuvad eeskirjade tõsise eiramise korral väljamaksed hüvitama; pooldab kodanikuühiskonna kaasamist rahastamislepingute järelevalvesse; rõhutab, et on vaja luua järelevalvemehhanism, mis võimaldab kontrollida, kas arenguabi on kuritarvitatud, ja kohaldada asjakohaseid karistusi, sealhulgas rahaliste vahendite ümberjaotamist, et suurendada abi nendele riikidele, kes kasutavad kõnealuses valdkonnas tulemuslikumaid tavasid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama kohalike ametiasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli haridusabiprogrammide ettevalmistamisel ja rakendamisel, sealhulgas eelarvetoetuse raames; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et üksnes kolmandik haridusele suunatud abist antakse mitmepoolsete organite kaudu, võrreldes kahe kolmandikuga tervishoiu valdkonnas; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles suurendama oma rahastust ülemaailmsele hariduspartnerlusele ja fondile „Education Cannot Wait“; on seisukohal, et ülemaailmsel partnerlusel peaks olema võimalik pikendada järgmises, 2020. aasta järgses strateegilises kavas oma programmitöö perioodi kolmelt aastalt kuuele aastale, et võimaldada stabiilsemat ja prognoositavamat rahastamist, mis on riiklike haridussüsteemide tõhustamiseks eriti vajalik; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0239.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0104.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/8

---

P8_TA(2018)0446

Õigusriik Rumeenias

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon õigusriigi kohta Rumeenias (2018/2844(RSP))

(2020/C 363/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi aluslepinguid, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 4, 6 ja 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aluslepinguid, eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 4, 6 ja 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Rumeenia põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia põhiseadust,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist ELi uue õigusriigi tugevdamise raamistiku kohta (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta arutelu demokraatia ja õigluse kohta Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. veebruari 2017. aasta arutelu demokraatia ja õigluse kohta Rumeenias,

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta arutelu Rumeenia kohtusüsteemi reformist põhjustatud ohtude kohta õigusriigile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta arutelu Rumeenia kohtusüsteemi reformist põhjustatud ohtude kohta õigusriigile,

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta arutelu õigusriigi kohta Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta arutelu õigusriigi kohta Rumeenias,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 1. oktoobril 2018. aastal toimunud arvamuste vahetust, millest võttis osa komisjoni esimene asepresident Frans Timmermans, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 1. oktoobril 2018. aastal toimunud arvamuste vahetust, millest võttis osa komisjoni esimene asepresident Frans Timmermans,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 22. märtsil 2017 toimunud kuulamist demokraatia ja õigluse kohta Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis 22. märtsil 2017 toimunud kuulamist demokraatia ja õigluse kohta Rumeenias,

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri ja esimese asepresidendi Frans Timmermansi 24. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust viimaste arengute kohta Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri ja esimese asepresidendi Frans Timmermansi 24. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust viimaste arengute kohta Rumeenias,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 16. märtsi 2018. aasta ühisarvamust Rumeenia seaduseelnõu nr 140/2017 kohta, millega muudetakse valitsuse määrust nr 26/2000 ühenduste ja sihtasutuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 16. märtsi 2018. aasta ühisarvamust Rumeenia seaduseelnõu nr 140/2017 kohta, millega muudetakse valitsuse määrust nr 26/2000 ühenduste ja sihtasutuste kohta,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamust, milles käsitletakse muudatusi Rumeenia seaduses nr 303/2004 (kohtunike ja prokuröride staatuse kohta), seaduses nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta) ja seaduses nr 317/2004 (kõrgema justiitsnõukogu kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamust, milles käsitletakse muudatusi Rumeenia seaduses nr 303/2004 (kohtunike ja prokuröride staatuse kohta), seaduses nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta) ja seaduses nr 317/2004 (kõrgema justiitsnõukogu kohta),

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamust muudatuste kohta Rumeenia karistusseadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus, mis mõjutavad ka seadust nr 78/2000 (korruptsiooni tõkestamise, avastamise ja selle eest karistamise kohta) ning seadust nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamust muudatuste kohta Rumeenia karistusseadustikus ja kriminaalmenetluse seadustikus, mis mõjutavad ka seadust nr 78/2000 (korruptsiooni tõkestamise, avastamise ja selle eest karistamise kohta) ning seadust nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) 11. aprilli 2018. aasta eriaruannet Rumeenia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) 11. aprilli 2018. aasta eriaruannet Rumeenia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2017. aasta aruannet Rumeenia edusammude kohta koostöö- ja jälgimiskorra raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2017. aasta aruannet Rumeenia edusammude kohta koostöö- ja jälgimiskorra raames,

| — | võttes arvesse kolme muutmisseadust, mille Rumeenia parlament võttis vastu 2017. aasta detsembris ja millega muudetakse kohtusüsteemi: seadust nr 303/2004 (kohtunike ja prokuröride staatuse kohta), seadust nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta) ja seadust nr 317/2004 (kõrgema justiitsnõukogu kohta); võttes arvesse 2018. aasta juuni muudatusi karistusseadustikus ja 2018. aasta juuli muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kolme muutmisseadust, mille Rumeenia parlament võttis vastu 2017. aasta detsembris ja millega muudetakse kohtusüsteemi: seadust nr 303/2004 (kohtunike ja prokuröride staatuse kohta), seadust nr 304/2004 (kohtukorralduse kohta) ja seadust nr 317/2004 (kõrgema justiitsnõukogu kohta); võttes arvesse 2018. aasta juuni muudatusi karistusseadustikus ja 2018. aasta juuli muudatusi kriminaalmenetluse seadustikus,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) resolutsiooni nr 2226/2018 ja soovitust nr 2134/2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (PACE) resolutsiooni nr 2226/2018 ja soovitust nr 2134/2018,

| — | võttes arvesse Rumeenia konstitutsioonikohtu 20. oktoobri 2018. aasta otsust, mille kohaselt kriminaalmenetluse seadustiku 96 muudatustest 64 on põhiseadusega vastuolus; võttes arvesse konstitutsioonikohtu 25. oktoobri 2018. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on karistusseadustiku 30 muudatust põhiseadusega vastuolus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rumeenia konstitutsioonikohtu 20. oktoobri 2018. aasta otsust, mille kohaselt kriminaalmenetluse seadustiku 96 muudatustest 64 on põhiseadusega vastuolus; võttes arvesse konstitutsioonikohtu 25. oktoobri 2018. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on karistusseadustiku 30 muudatust põhiseadusega vastuolus;

| — | võttes arvesse pärast 2017. aasta jaanuari korduvalt aset leidnud massimeeleavaldusi, mille käigus protesteeriti korruptsiooni vastu ja avaldati poolehoidu õigusriigile, sealhulgas 10. augustil 2018 Bukarestis toimunud massimeeleavaldust „Diaspora at Home“, mille järel vajasid sajad inimesed politsei vägivaldse sekkumise tagajärjel arstiabi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pärast 2017. aasta jaanuari korduvalt aset leidnud massimeeleavaldusi, mille käigus protesteeriti korruptsiooni vastu ja avaldati poolehoidu õigusriigile, sealhulgas 10. augustil 2018 Bukarestis toimunud massimeeleavaldust „Diaspora at Home“, mille järel vajasid sajad inimesed politsei vägivaldse sekkumise tagajärjel arstiabi;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus (ELi lepingu artikkel 2);

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikes 3 on sätestatud, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted;

| C. | arvestades, et EL toimib vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid järgivad oma tegutsemises demokraatiat ja õigusriiki ning põhiõigusi, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL toimib vastastikusel usaldusel, et liikmesriigid järgivad oma tegutsemises demokraatiat ja õigusriiki ning põhiõigusi, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste konventsioonis ning põhiõiguste hartas;

| D. | arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 6 ning see on võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline eeldus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtusüsteemi sõltumatus on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 47 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 6 ning see on võimude lahususe demokraatliku põhimõtte oluline eeldus;

| E. | arvestades, et Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) väljendas oma 2018. aasta aprilli aruandes Rumeenia kohta tõsist muret seoses Rumeenia parlamendis vastu võetud kohtunike ja prokuröride staatust, kohtukorraldust ja kõrgemat justiitsnõukogu käsitlevate seaduste teatavate aspektidega, ning samuti seoses muudatusettepanekutega kriminaalõiguse muutmiseks; arvestades, et GRECO seab kahtluse alla õigusloomeprotsessi, väljendab muret mõju pärast kohtusüsteemi sõltumatusele ja viitab korruptsioonivastaste standardite kaudsele rikkumisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastane ühendus (GRECO) väljendas oma 2018. aasta aprilli aruandes Rumeenia kohta tõsist muret seoses Rumeenia parlamendis vastu võetud kohtunike ja prokuröride staatust, kohtukorraldust ja kõrgemat justiitsnõukogu käsitlevate seaduste teatavate aspektidega, ning samuti seoses muudatusettepanekutega kriminaalõiguse muutmiseks; arvestades, et GRECO seab kahtluse alla õigusloomeprotsessi, väljendab muret mõju pärast kohtusüsteemi sõltumatusele ja viitab korruptsioonivastaste standardite kaudsele rikkumisele;

| F. | arvestades, et oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses nr 924/2018, milles piirduti „eelnõude eriti vastuoluliste aspektidega“, jõudis Veneetsia komisjon järeldusele, et „kuigi eelnõudesse on pärast kriitikat ja konstitutsioonikohtu mitut otsust tehtud tervitatavaid parandusi ... sisaldavad kolm eelnõud olulisi aspekte, mille tagajärjel ... võivad kohtunikud ja prokurörid surve alla sattuda ning mis võib lõpuks kahjustada kohtusüsteemi ja selle liikmete sõltumatust ning koos ennetähtaegselt pensionile jäämise korraga vähendada selle tõhusust ja kvaliteeti, millel on korruptsioonivastase võitluse jaoks negatiivsed tagajärjed“, ning leidis, et need aspektid tõenäoliselt „vähendavad üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu“ (1); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses nr 924/2018, milles piirduti „eelnõude eriti vastuoluliste aspektidega“, jõudis Veneetsia komisjon järeldusele, et „kuigi eelnõudesse on pärast kriitikat ja konstitutsioonikohtu mitut otsust tehtud tervitatavaid parandusi ... sisaldavad kolm eelnõud olulisi aspekte, mille tagajärjel ... võivad kohtunikud ja prokurörid surve alla sattuda ning mis võib lõpuks kahjustada kohtusüsteemi ja selle liikmete sõltumatust ning koos ennetähtaegselt pensionile jäämise korraga vähendada selle tõhusust ja kvaliteeti, millel on korruptsioonivastase võitluse jaoks negatiivsed tagajärjed“, ning leidis, et need aspektid tõenäoliselt „vähendavad üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu“ (1);

| G. | arvestades, et Veneetsia komisjon jõudis oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses nr 930/2018 järeldusele, et „on vajalik ja asjakohane, et Rumeenia parlament korraldaks karistusseadustiku reformi, et rakendada konstitutsioonikohtu otsuseid ja asjaomaseid ELi direktiive“, ning et paljud muudatused „kahjustaksid tõsiselt Rumeenia kriminaalõigussüsteemi tõhusust võitluses mitmesuguste kuriteoliikide, sh korruptsiooniga seotud kuritegude, vägivaldsete kuritegude ja organiseeritud kuritegevuse vastu“ (2); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Veneetsia komisjon jõudis oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses nr 930/2018 järeldusele, et „on vajalik ja asjakohane, et Rumeenia parlament korraldaks karistusseadustiku reformi, et rakendada konstitutsioonikohtu otsuseid ja asjaomaseid ELi direktiive“, ning et paljud muudatused „kahjustaksid tõsiselt Rumeenia kriminaalõigussüsteemi tõhusust võitluses mitmesuguste kuriteoliikide, sh korruptsiooniga seotud kuritegude, vägivaldsete kuritegude ja organiseeritud kuritegevuse vastu“ (2);

| H. | arvestades, et Veneetsia komisjon väljendas oma 16. märtsi 2018. aasta arvamuses nr 914/2018 heameelt asjaolu üle, et „seaduseelnõude algatajad näitasid Bukaresti kohtumiste käigus valmisolekut seaduseelnõusid mitmes aspektis muuta“, ning kutsus Rumeenia ametivõime üles kaaluma Veneetsia komisjoni peamisi soovitusi, nimelt et „seaduseelnõudes ette nähtud uued aruandlus- ja avalikustamisnõuded, sealhulgas tegevuse peatamise ja lõpetamise sanktsioonid nõuetele mittevastavuse korral on ilmselgelt ebavajalikud ja ebaproportsionaalsed ning need tuleks kehtetuks tunnistada“, ning et finantsaruannete üksikasjalikul avaldamisel iga kuue kuu järel koos tuluallika märkimisega, sõltumata summast ja koos laialisaatmise sanktsiooniga on „kodanikuühiskonnale pärssiv mõju“ ning see on vastuolus „ühinemisvabadusega ja õigusega eraelu austamisele“ (3); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Veneetsia komisjon väljendas oma 16. märtsi 2018. aasta arvamuses nr 914/2018 heameelt asjaolu üle, et „seaduseelnõude algatajad näitasid Bukaresti kohtumiste käigus valmisolekut seaduseelnõusid mitmes aspektis muuta“, ning kutsus Rumeenia ametivõime üles kaaluma Veneetsia komisjoni peamisi soovitusi, nimelt et „seaduseelnõudes ette nähtud uued aruandlus- ja avalikustamisnõuded, sealhulgas tegevuse peatamise ja lõpetamise sanktsioonid nõuetele mittevastavuse korral on ilmselgelt ebavajalikud ja ebaproportsionaalsed ning need tuleks kehtetuks tunnistada“, ning et finantsaruannete üksikasjalikul avaldamisel iga kuue kuu järel koos tuluallika märkimisega, sõltumata summast ja koos laialisaatmise sanktsiooniga on „kodanikuühiskonnale pärssiv mõju“ ning see on vastuolus „ühinemisvabadusega ja õigusega eraelu austamisele“ (3);

| I. | arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee palus Rumeeniat lükata tagasi hiljuti esitatud seaduseelnõud, millega valitsusvälistele organisatsioonidele kehtestatakse täiendavad finantsaruandluse kohustused, ning muuta neid kooskõlas Veneetsia komisjoni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) soovitustega ning enne nende vastuvõtmist nende üle avalikkusega põhjalikult konsulteerida (4); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee palus Rumeeniat lükata tagasi hiljuti esitatud seaduseelnõud, millega valitsusvälistele organisatsioonidele kehtestatakse täiendavad finantsaruandluse kohustused, ning muuta neid kooskõlas Veneetsia komisjoni ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) soovitustega ning enne nende vastuvõtmist nende üle avalikkusega põhjalikult konsulteerida (4);

| J. | arvestades, et 19. juulil 2018. aastal andis komisjon Rumeenia Euroopa Liidu Kohtusse, kuna Rumeenia ei ole võtnud siseriiklikku õigusesse üle neljandat rahapesuvastast direktiivi; arvestades, et Rumeenia parlament võttis 24. oktoobril 2018. aastal vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitleva seaduseelnõu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 19. juulil 2018. aastal andis komisjon Rumeenia Euroopa Liidu Kohtusse, kuna Rumeenia ei ole võtnud siseriiklikku õigusesse üle neljandat rahapesuvastast direktiivi; arvestades, et Rumeenia parlament võttis 24. oktoobril 2018. aastal vastu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitleva seaduseelnõu;

| K. | arvestades, et käimasolev arutelu Rumeenia luureteenistuse rolli ja selle väidetava sekkumise üle Rumeenia kohtusüsteemi tegevusse tekitab küsimusi sellise sekkumise võimaliku ulatuse ja vormide kohta; arvestades, et Veneetsia komisjon jõudis oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses järeldusele, et „luureteenistuste kontrolli käsitlevate õigusnormide põhjalik läbivaatamine näib olevat vajalik“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et käimasolev arutelu Rumeenia luureteenistuse rolli ja selle väidetava sekkumise üle Rumeenia kohtusüsteemi tegevusse tekitab küsimusi sellise sekkumise võimaliku ulatuse ja vormide kohta; arvestades, et Veneetsia komisjon jõudis oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses järeldusele, et „luureteenistuste kontrolli käsitlevate õigusnormide põhjalik läbivaatamine näib olevat vajalik“;

| L. | arvestades, et 2016. aasta mais algatati petitsioon Rumeenia põhiseaduse läbivaatamiseks, et piirata perekonna määratlust abieluga mehe ja naise vahel; arvestades, et paljud inimõiguslaste rühmad on väljendanud muret, et see ettepanek võib viia rahvusvaheliste inimõiguste standardite rikkumiseni ja suurendada Rumeenias homofoobset diskrimineerimist; arvestades, et läbivaatamine kiideti parlamendis heaks kahekolmandikulise häälteenamusega; arvestades, et selles küsimuses korraldatud rahvahääletusest osavõtt jäi alla nõutava 30 protsendi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2016. aasta mais algatati petitsioon Rumeenia põhiseaduse läbivaatamiseks, et piirata perekonna määratlust abieluga mehe ja naise vahel; arvestades, et paljud inimõiguslaste rühmad on väljendanud muret, et see ettepanek võib viia rahvusvaheliste inimõiguste standardite rikkumiseni ja suurendada Rumeenias homofoobset diskrimineerimist; arvestades, et läbivaatamine kiideti parlamendis heaks kahekolmandikulise häälteenamusega; arvestades, et selles küsimuses korraldatud rahvahääletusest osavõtt jäi alla nõutava 30 protsendi;

| M. | arvestades, et vastavalt rahvusvahelise lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste Euroopa piirkonna ühenduse (ILGA-Europa) 2018. aasta ülevaatele LGBTI-inimeste inimõiguste olukorra kohta Euroopas on Rumeenia 28 ELi liikmesriigi hulgas LGBTI-inimeste vastu suunatud õigusaktide, vihkamist õhutavate avalduste ja diskrimineerimise osas 25. kohal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vastavalt rahvusvahelise lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste Euroopa piirkonna ühenduse (ILGA-Europa) 2018. aasta ülevaatele LGBTI-inimeste inimõiguste olukorra kohta Euroopas on Rumeenia 28 ELi liikmesriigi hulgas LGBTI-inimeste vastu suunatud õigusaktide, vihkamist õhutavate avalduste ja diskrimineerimise osas 25. kohal;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesandeks kaitsta massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust ning õigust saada teavet ja sõnavabadust; arvestades, et rikkumisest teatamine on uuriva ajakirjanduse ja ajakirjandusvabaduse oluline osa ning komisjoni 23. aprilli 2018. aasta teatise (rikkumisest teatajate kaitse tugevdamise kohta ELi tasandil) (COM(2018)0214) kohaselt on rikkumisest teatajad enamikus liikmesriikides kaitstud vaid väga piiratud juhtudel; arvestades, et meedia funktsioon ühiskonna valvekoerana on nende õiguste kaitsmisel ja kõigi muude põhiõiguste kaitsmisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale ülesandeks kaitsta massiteabevahendite vabadust ja mitmekesisust ning õigust saada teavet ja sõnavabadust; arvestades, et rikkumisest teatamine on uuriva ajakirjanduse ja ajakirjandusvabaduse oluline osa ning komisjoni 23. aprilli 2018. aasta teatise (rikkumisest teatajate kaitse tugevdamise kohta ELi tasandil) (COM(2018)0214) kohaselt on rikkumisest teatajad enamikus liikmesriikides kaitstud vaid väga piiratud juhtudel; arvestades, et meedia funktsioon ühiskonna valvekoerana on nende õiguste kaitsmisel ja kõigi muude põhiõiguste kaitsmisel otsustava tähtsusega;

| O. | arvestades, et organisatsioon Piirideta Reporterid on juhtinud tähelepanu katsetele muuta Rumeenia meedia poliitiliseks propagandavahendiks ning avaldanud muret poliitilise tsensuuri pärast meedias (5); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et organisatsioon Piirideta Reporterid on juhtinud tähelepanu katsetele muuta Rumeenia meedia poliitiliseks propagandavahendiks ning avaldanud muret poliitilise tsensuuri pärast meedias (5);

| P. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 12 on sätestatud, et igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ning moodustada ühinguid kõigil tasanditel, eelkõige poliitika, ametiühingute ja kodanikuühiskonna valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 12 on sätestatud, et igaühel on õigus rahumeelselt koguneda ning moodustada ühinguid kõigil tasanditel, eelkõige poliitika, ametiühingute ja kodanikuühiskonna valdkonnas;

| Q. | arvestades, et teated Rumeenia politsei vägivaldse sekkumise kohta 10. augusti 2018. aasta meeleavalduste käigus on tekitanud tõsise mure seoses ülemäärase jõu kasutamise ja meeleavaldajate põhiõiguste rikkumisega, mille tulemusel on käimas Rumeenia õiguskaitseasutuste uurimised; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et teated Rumeenia politsei vägivaldse sekkumise kohta 10. augusti 2018. aasta meeleavalduste käigus on tekitanud tõsise mure seoses ülemäärase jõu kasutamise ja meeleavaldajate põhiõiguste rikkumisega, mille tulemusel on käimas Rumeenia õiguskaitseasutuste uurimised;

| R. | arvestades, et korruptsioon on ELis endiselt probleem; arvestades, et korruptsiooni olemus ja ulatus võib liikmesriigiti erineda, kuid see kahjustab ELi kui tervikut ning selle majandust ja ühiskonda, takistab majandusarengut, õõnestab demokraatiat ja kahjustab õigusriiki; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et korruptsioon on ELis endiselt probleem; arvestades, et korruptsiooni olemus ja ulatus võib liikmesriigiti erineda, kuid see kahjustab ELi kui tervikut ning selle majandust ja ühiskonda, takistab majandusarengut, õõnestab demokraatiat ja kahjustab õigusriiki;

| S. | arvestades, et pärast konstitutsioonikohtu otsust, millega piirati presidendi võimu, tagandati vaatamata kohtunõukogu vastupidisele seisukohale 9. juulil 2018 ametist riikliku korruptsioonivastase direktoraadi peaprokurör; arvestades, et teisest küljest märkis Veneetsia komisjon oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses, et on oluline „tugevdada prokuröride sõltumatust ning säilitada ja suurendada selliste institutsioonide rolli nagu president ja kõrgem justiitsnõukogu [Consiliul Superior al Magistraturii – CSM], kes saavad tasakaalustada [justiits]ministri mõjuvõimu“; arvestades, et 24. oktoobril 2018 nõudis justiitsminister peaprokuröri ametist vabastamist, süüdistades teda võimupiiride ületamises; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et pärast konstitutsioonikohtu otsust, millega piirati presidendi võimu, tagandati vaatamata kohtunõukogu vastupidisele seisukohale 9. juulil 2018 ametist riikliku korruptsioonivastase direktoraadi peaprokurör; arvestades, et teisest küljest märkis Veneetsia komisjon oma 20. oktoobri 2018. aasta arvamuses, et on oluline „tugevdada prokuröride sõltumatust ning säilitada ja suurendada selliste institutsioonide rolli nagu president ja kõrgem justiitsnõukogu [Consiliul Superior al Magistraturii – CSM], kes saavad tasakaalustada [justiits]ministri mõjuvõimu“; arvestades, et 24. oktoobril 2018 nõudis justiitsminister peaprokuröri ametist vabastamist, süüdistades teda võimupiiride ületamises;

| 1. | rõhutab, et on ülimalt oluline tagada, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 loetletud ühiseid Euroopa väärtusi järgitaks täies ulatuses ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõigused oleksid tagatud; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt mures Rumeenia kohtu- ja kriminaalõiguse valdkonna õigusaktide muudatuste pärast ja eriti seetõttu, et need võivad struktuuriliselt kahjustada kohtusüsteemi sõltumatust ja selle võimet võidelda korruptsiooniga Rumeenias tulemuslikult, ning nõrgestada õigusriiki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka politsei vägivaldse ja ebaproportsionaalse sekkumise 2018. aasta augustis Bukarestis toimunud meeleavalduste käigus; palub Rumeenia ametivõimudel tagada märulipolitsei tegevuse kohta läbipaistev, erapooletu ja tulemuslik uurimine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Rumeenia ametiasutusi üles kehtestama kaitsemeetmeid, et tagada institutsioonidevahelise koostöö läbipaistev ja õiguslik alus, ning vältima mis tahes sekkumisi, mis ei ole kontrolli- ja tasakaalustussüsteemiga kooskõlas; nõuab tugevamat parlamentaarset kontrolli luureteenistuste üle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Rumeenia ametivõimud oleksid vastu mis tahes meetmetele, millega dekriminaliseeritaks korruptsioon ametiasutuses, ning rakendaksid riiklikku korruptsioonivastast strateegiat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | soovitab tungivalt läbi vaadata valitsusväliste organisatsioonide rahastamist, korraldust ja toimimist käsitlevad õigusaktid, kuna need võivad avaldada kodanikuühiskonnale ähvardavat mõju ning rikuvad ühinemisvabaduse ja eraelu puutumatuse põhimõtet; on veendunud, et need tuleks viia täielikult kooskõlla ELi raamistikuga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Rumeenia parlament ja valitsus rakendaksid täielikult kõiki Euroopa Komisjoni, GRECO ja Veneetsia komisjoni soovitusi ning hoiduksid ellu viimast reforme, mis seavad ohtu õigusriigi, kaasa arvatud kohtusüsteemi sõltumatuse austamise; nõuab tungivalt, et jätkataks koostööd kodanikuühiskonnaga, ning rõhutab vajadust käsitleda eespool nimetatud küsimusi läbipaistva ja kaasava protsessi abil; soovitab, et enne kõnealuste seadusandlike meetmete lõplikku vastuvõtmist tuleks taotleda Veneetsia komisjonilt nende eelhindamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Rumeenia valitsust üles tegema Euroopa Komisjoniga koostööd vastavalt aluslepingus sätestatud lojaalse koostöö põhimõttele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab veel kord kahetsust, et komisjon otsustas mitte avaldada ELi korruptsioonivastase võitluse 2017. aasta aruannet, ning kutsub teda tungivalt üles viivitamata taasalustama oma iga-aastast korruptsioonivastast seiret kõigis liikmesriikides; kutsub komisjoni üles töötama välja rangete näitajate süsteemi ja kergesti kohaldatavaid ühtseid kriteeriume korruptsiooni taseme mõõtmiseks liikmesriikides ning hindama liikmesriikide korruptsioonivastast poliitikat, nagu on märgitud Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2016. aasta resolutsioonis ELi finantshuvide kaitset ja pettusevastast võitlust käsitleva 2014. aasta aruande kohta (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab tungivalt rakendada kõiki liikmesriike hõlmavat korrapärast, süstemaatilist ja objektiivset järelevalveprotsessi ja dialoogi, et kaitsta ELi demokraatia põhiväärtusi, põhiõigusi ja õigusriiki ning kaasata nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament, nagu soovitati Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste pakt) (7); kordab, et see mehhanism peaks koosnema aastaaruandest koos riigipõhiste soovitustega (8); |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal kontrollida järelmeetmeid, mida Rumeenia ametiasutused soovituste suhtes võtavad, ning samas jätkata Rumeenia täielikku toetamist asjakohaste lahenduste leidmisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Rumeenia presidendile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamus nr 924/2018 (CDL-AD(2018)017).

(2)  Veneetsia komisjoni 20. oktoobri 2018. aasta arvamus nr 930/2018 (CDL-AD(2018)021).

(3)  Veneetsia komisjoni 16. märtsi 2018. aasta ühisarvamus nr 914/2018 (CDL-AD(2018)004).

(4)  Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee resolutsioon nr 2226/2018 ja soovitus nr 2134/2018.

(5)  https://rsf.org/en/romania

(6)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 2.

(7)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 162.

(8)  Vaata: Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2016. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2015. aastal (ELT C 238, 6.7.2018, lk 2).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/13

---

P8_TA(2018)0447

Vähemustega seotud miinimumstandardid ELis

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon vähemustega seotud miinimumstandardite kohta ELis (2018/2036(INI))

(2020/C 363/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 19,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10, 21 ja 22, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 10, 21 ja 22,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1) (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriumeid ja reeglite kogumit, millest Euroopa Liiduga ühineda sooviv kandidaatriik peab kinni pidama (liidu aquis), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kopenhaageni kriteeriumeid ja reeglite kogumit, millest Euroopa Liiduga ühineda sooviv kandidaatriik peab kinni pidama (liidu aquis),

| — | võttes arvesse ÜRO rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsiooni ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. novembril 2005. aastal vastu võetud resolutsiooni A/RES/60/7 holokausti mälestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. novembril 2005. aastal vastu võetud resolutsiooni A/RES/60/7 holokausti mälestamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolle, eriti protokolli nr 12 diskrimineerimise keelu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolle, eriti protokolli nr 12 diskrimineerimise keelu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2018. aasta põhiõiguste aruannet ning tema Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teist uuringut (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2018. aasta põhiõiguste aruannet ning tema Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise teist uuringut (EU-MIDIS II),

| — | võttes arvesse 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembril 2006. aastal vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli (A/RES/61/106),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ning Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni ning Euroopa regionaal- või vähemuskeelte hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aastal vastu võetud resolutsiooni 1985 rahvusvähemuste olukorra ja õiguste kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aastal vastu võetud resolutsiooni 1985 rahvusvähemuste olukorra ja õiguste kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni 2153 romade ja rändurite kaasamise edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni 2153 romade ja rändurite kaasamise edendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2018. aastal vastu võetud resolutsiooni 2196 Euroopa regionaal- või vähemuskeelte kaitse ja soodustamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2018. aastal vastu võetud resolutsiooni 2196 Euroopa regionaal- või vähemuskeelte kaitse ja soodustamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni 424 regionaal- ja vähemuskeelte kohta Euroopas tänapäeval, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi 2017. aastal vastu võetud resolutsiooni 424 regionaal- ja vähemuskeelte kohta Euroopas tänapäeval,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 1993. aastal vastu võetud soovitust 1201 Euroopa inimõiguste konventsiooni lisaprotokolli kohta vähemuste õiguste suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 1993. aastal vastu võetud soovitust 1201 Euroopa inimõiguste konventsiooni lisaprotokolli kohta vähemuste õiguste suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 1. veebruaril 2012. aastal vastu võetud deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 1. veebruaril 2012. aastal vastu võetud deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 16. ja 17. mail 2005. aastal Varssavis vastu võetud suunist nr 5 Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 16. ja 17. mail 2005. aastal Varssavis vastu võetud suunist nr 5 Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kohta,

| — | võttes arvesse OSCE 1990. aasta Kopenhaageni dokumenti ning OSCE rahvusvähemuste ülemvoliniku ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo välja antud arvukaid vähemuste õigusi käsitlevaid temaatilisi soovitusi ja suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE 1990. aasta Kopenhaageni dokumenti ning OSCE rahvusvähemuste ülemvoliniku ja OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo välja antud arvukaid vähemuste õigusi käsitlevaid temaatilisi soovitusi ja suuniseid,

| — | võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. veebruari 2018. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja mittediskrimineerimise kohta ELi liikmesriikides (2),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (4),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (5),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva kohta, romavastasuse kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva kohta, romavastasuse kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (6),

| — | võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (7),

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni vähemuste kaitse ja diskrimineerimisvastase poliitika kohta laienenud Euroopas (8),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ELi kodakondsuse 2017. aasta aruande ja kodanike õiguste tugevdamise kohta demokraatlike muutuste liidus (9),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja kohtupraktikat, eelkõige kohtuasja T-646/13 (Minority SafePack – miljon allkirja Euroopa mitmekesisuse nimel vs komisjon), ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsuseid ja kohtupraktikat, eelkõige kohtuasja T-646/13 (Minority SafePack – miljon allkirja Euroopa mitmekesisuse nimel vs komisjon), ning Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat,

| — | võttes arvesse FRA aruandeid ja uuringuid, näiteks aruannet pealkirjaga „Vähemuste hulka kuuluvate isikute austamine ja kaitse 2008–2010“, ning muid riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste poolt kõnealusel teemal koostatud asjakohaseid raporteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FRA aruandeid ja uuringuid, näiteks aruannet pealkirjaga „Vähemuste hulka kuuluvate isikute austamine ja kaitse 2008–2010“, ning muid riiklike, Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste poolt kõnealusel teemal koostatud asjakohaseid raporteid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi põlisvähemuste, rahvuskogukondade ja keelte fraktsioonidevahelise töörühma tegevust ja järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi põlisvähemuste, rahvuskogukondade ja keelte fraktsioonidevahelise töörühma tegevust ja järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0353/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamust (A8-0353/2018),

| A. | arvestades, et vähemuste õigused kuuluvad lahutamatult inimõiguste hulka, mis on universaalsed, jagamatud ja sõltumatud; arvestades, et vähemuste õiguste kaitse ja edendamine on oluline rahu, julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks ning sallivuse, vastastikuse austuse, mõistmise ja koostöö edendamiseks kõigi ühel territooriumil elavate inimeste vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vähemuste õigused kuuluvad lahutamatult inimõiguste hulka, mis on universaalsed, jagamatud ja sõltumatud; arvestades, et vähemuste õiguste kaitse ja edendamine on oluline rahu, julgeoleku ja stabiilsuse tagamiseks ning sallivuse, vastastikuse austuse, mõistmise ja koostöö edendamiseks kõigi ühel territooriumil elavate inimeste vahel;

| B. | arvestades, et EL on kultuuride, keelte, uskude, traditsioonide ja ajaloo mosaiik, mis loob erinevate kodanike kogukonna, keda ühendavad nende ühised põhiväärtused; arvestades, et see Euroopa rikkus ei ole enesestmõistetav ning seda tuleb kaitsta ja edendada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on kultuuride, keelte, uskude, traditsioonide ja ajaloo mosaiik, mis loob erinevate kodanike kogukonna, keda ühendavad nende ühised põhiväärtused; arvestades, et see Euroopa rikkus ei ole enesestmõistetav ning seda tuleb kaitsta ja edendada;

| C. | arvestades, et ligikaudu 8 % ELi kodanikest kuulub rahvusvähemusse ja ligikaudu 10 % räägib piirkondlikku või vähemuskeelt; arvestades, et pidev ahistamine, diskrimineerimine (sh mitmekordne ja läbipõimunud diskrimineerimine) ja vägivald piirab inimeste võimalust täielikult kasutada oma põhiõigusi ja -vabadusi ning takistab nende võrdset osalemist ühiskonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ligikaudu 8 % ELi kodanikest kuulub rahvusvähemusse ja ligikaudu 10 % räägib piirkondlikku või vähemuskeelt; arvestades, et pidev ahistamine, diskrimineerimine (sh mitmekordne ja läbipõimunud diskrimineerimine) ja vägivald piirab inimeste võimalust täielikult kasutada oma põhiõigusi ja -vabadusi ning takistab nende võrdset osalemist ühiskonnas;

| D. | arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitse võib aidata rajada Euroopale jätkusuutliku tuleviku ning aidata kaasa inimväärikuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimise tagamisele; arvestades, et hüved ei ole piiratud vähemustega, sest selline kaitse ja edendamine toob stabiilsuse, majanduskasvu ja heaolu kõigile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitse võib aidata rajada Euroopale jätkusuutliku tuleviku ning aidata kaasa inimväärikuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtete järgimise tagamisele; arvestades, et hüved ei ole piiratud vähemustega, sest selline kaitse ja edendamine toob stabiilsuse, majanduskasvu ja heaolu kõigile;

| E. | arvestades, et Lissaboni lepinguga on ELi esmasesse õigusesse sisse viidud mõiste „vähemuste hulka kuuluvad isikud“, mis on esimene taoline selgesõnaline viide ELi õiguse ajaloos; arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 on öeldud: „Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“; märgib, et neid väärtusi jagavad kõik liikmesriigid ning EL ja liikmesriigid peavad neid nii sise- kui ka välispoliitikas järjekindlalt järgima ja aktiivselt edendama; arvestades, et nendele õigustele tuleb tagada samasugune kaitse nagu muudele aluslepingutes sätestatud õigustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Lissaboni lepinguga on ELi esmasesse õigusesse sisse viidud mõiste „vähemuste hulka kuuluvad isikud“, mis on esimene taoline selgesõnaline viide ELi õiguse ajaloos; arvestades, et ELi lepingu artiklis 2 on öeldud: „Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine. Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus.“; märgib, et neid väärtusi jagavad kõik liikmesriigid ning EL ja liikmesriigid peavad neid nii sise- kui ka välispoliitikas järjekindlalt järgima ja aktiivselt edendama; arvestades, et nendele õigustele tuleb tagada samasugune kaitse nagu muudele aluslepingutes sätestatud õigustele;

| F. | arvestades, et ELi aluslepingud ei määratle mõistet „vähemused“, järgides sellega rahvusvahelise õiguse lähenemisviisi; arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab aluslepingute rakendamise tagama komisjon; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi aluslepingud ei määratle mõistet „vähemused“, järgides sellega rahvusvahelise õiguse lähenemisviisi; arvestades, et ELi lepingu artikli 17 kohaselt peab aluslepingute rakendamise tagama komisjon;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 19 on sätestatud, et nõukogu võib ühehäälselt ja pärast seadusandliku erimenetluse käigus Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist astuda vajalikke samme diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 19 on sätestatud, et nõukogu võib ühehäälselt ja pärast seadusandliku erimenetluse käigus Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist astuda vajalikke samme diskrimineerimise vastu võitlemiseks;

| H. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta jõustumisega muutus mõiste „rahvusvähemused“ ELi õiguse mõisteks; arvestades, et harta artiklis 21 rõhutatakse selgelt, et diskrimineerimine on keelatud; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kõige kaitsetumas olukorras isikute põhiõiguste kaitsele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta jõustumisega muutus mõiste „rahvusvähemused“ ELi õiguse mõisteks; arvestades, et harta artiklis 21 rõhutatakse selgelt, et diskrimineerimine on keelatud; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kõige kaitsetumas olukorras isikute põhiõiguste kaitsele;

| I. | arvestades, et liidu kodakondsuse määratlemisel sätestatakse ELi lepingu artiklis 9 selgelt, et liit järgib oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid, ametid ja asutused kodanikke võrdselt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liidu kodakondsuse määratlemisel sätestatakse ELi lepingu artiklis 9 selgelt, et liit järgib oma kodanike võrdsuse põhimõtet, mille kohaselt kohtlevad liidu institutsioonid, ametid ja asutused kodanikke võrdselt;

| J. | arvestades, et rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon (FCNM) ja keelteharta on rahvusvahelise vähemuste kaitse süsteemi suured saavutused ja osalisriikide joaks tähtsad rahvusvahelised standardeid loovad vahendid; arvestades, et asjaomaste lepingute mõju nõrgendab aeglane ratifitseerimisprotsess, poolte esitatud reservatsioonid ja kontrolliõiguse puudumine, mis muudab need sõltuvaks riikide heast tahtest; arvestades, et kohtuotsuste, otsuste ja soovituste süstemaatiline mittejärgimine toob kaasa ka selle, et nende kahe rahvusvahelise õigusakti täitmata jätmist hakatakse pidama normaalseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvähemuste kaitse raamkonventsioon (FCNM) ja keelteharta on rahvusvahelise vähemuste kaitse süsteemi suured saavutused ja osalisriikide joaks tähtsad rahvusvahelised standardeid loovad vahendid; arvestades, et asjaomaste lepingute mõju nõrgendab aeglane ratifitseerimisprotsess, poolte esitatud reservatsioonid ja kontrolliõiguse puudumine, mis muudab need sõltuvaks riikide heast tahtest; arvestades, et kohtuotsuste, otsuste ja soovituste süstemaatiline mittejärgimine toob kaasa ka selle, et nende kahe rahvusvahelise õigusakti täitmata jätmist hakatakse pidama normaalseks;

| K. | arvestades, et liikmesriikides juba kasutusel olevaid parimaid tavasid tuleks võtta arvesse ühiste Euroopa miinimumstandardite väljatöötamisel vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitseks, nagu Itaalias (Alto Adige/Lõuna-Tirool) või Saksamaal (Schleswig-Holstein); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikides juba kasutusel olevaid parimaid tavasid tuleks võtta arvesse ühiste Euroopa miinimumstandardite väljatöötamisel vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitseks, nagu Itaalias (Alto Adige/Lõuna-Tirool) või Saksamaal (Schleswig-Holstein);

| L. | arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õigused on tagatud nii mitme- kui ka kahepoolsete rahvusvaheliste lepingutega ja sätestatud paljude liikmesriikide põhiseaduslikes süsteemides ning nende austamine on õigusriigi hindamise oluline eeldus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vähemuste hulka kuuluvate isikute õigused on tagatud nii mitme- kui ka kahepoolsete rahvusvaheliste lepingutega ja sätestatud paljude liikmesriikide põhiseaduslikes süsteemides ning nende austamine on õigusriigi hindamise oluline eeldus;

| M. | arvestades, et rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv on peamine õiguslik meede etnilise ja rassilise diskrimineerimise vastu võitlemiseks; arvestades, et mitu liikmesriiki ei ole seda ikka veel täielikult rakendanud; arvestades, et rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi artiklis 5 on sätestatud, et täieliku võrdõiguslikkuse tagamiseks ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast erimeetmeid, et rassilise või etnilise päritolu tõttu tekkinud olukorra halvenemist ära hoida või heastada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv on peamine õiguslik meede etnilise ja rassilise diskrimineerimise vastu võitlemiseks; arvestades, et mitu liikmesriiki ei ole seda ikka veel täielikult rakendanud; arvestades, et rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi artiklis 5 on sätestatud, et täieliku võrdõiguslikkuse tagamiseks ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast erimeetmeid, et rassilise või etnilise päritolu tõttu tekkinud olukorra halvenemist ära hoida või heastada;

| N. | arvestades, et ELi moto „Ühinenud mitmekesisuses“, mida on kasutatud alates 2000. aastast, rõhutab mitmekesisuse austamist kui üht Euroopa Liidu põhiväärtust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi moto „Ühinenud mitmekesisuses“, mida on kasutatud alates 2000. aastast, rõhutab mitmekesisuse austamist kui üht Euroopa Liidu põhiväärtust;

| O. | arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumid on ELi ühinemiskriteeriumide osa; arvestades, et üks kolmest Kopenhaageni kriteeriumist nõuab riikidelt selgelt, et nad tagaksid demokraatia, õigusriigi, inimõigused ning vähemuste austamise ja kaitse; arvestades, et pärast seda, kui kandidaatriigist saab liikmesriik, ei kontrollita enam vähemuste õiguste tagamist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Kopenhaageni kriteeriumid on ELi ühinemiskriteeriumide osa; arvestades, et üks kolmest Kopenhaageni kriteeriumist nõuab riikidelt selgelt, et nad tagaksid demokraatia, õigusriigi, inimõigused ning vähemuste austamise ja kaitse; arvestades, et pärast seda, kui kandidaatriigist saab liikmesriik, ei kontrollita enam vähemuste õiguste tagamist;

| P. | arvestades, et kogemused näitavad, et ühinemiseks valmistuvad riigid on altimad järgima Kopenhaageni kriteeriume; arvestades, et kuna puudub asjakohane raamistik nende kriteeriumide täitmise tagamiseks ühinemise järel, on liikmesriikides pärast ELi liikmeks saamist toimunud tõsiseid tagasiminekuid; arvestades, et ELil puuduvad endiselt liidu tasandil ühised standardid liikmesriikides vähemuste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kogemused näitavad, et ühinemiseks valmistuvad riigid on altimad järgima Kopenhaageni kriteeriume; arvestades, et kuna puudub asjakohane raamistik nende kriteeriumide täitmise tagamiseks ühinemise järel, on liikmesriikides pärast ELi liikmeks saamist toimunud tõsiseid tagasiminekuid; arvestades, et ELil puuduvad endiselt liidu tasandil ühised standardid liikmesriikides vähemuste kaitsmiseks;

| Q. | arvestades, et praegu on liidul üksnes piiratud mõjuga vahendid, et reageerida süstemaatilisele ja institutsioonilisele diskrimineerimisele ning rassismi- ja ksenofoobiailmingutele; arvestades, et vaatamata komisjonile tehtud mitmele üleskutsele on vähemuste hulka kuuluvate isikute tõhusaks kaitseks astutud vaid piiratud samme; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et praegu on liidul üksnes piiratud mõjuga vahendid, et reageerida süstemaatilisele ja institutsioonilisele diskrimineerimisele ning rassismi- ja ksenofoobiailmingutele; arvestades, et vaatamata komisjonile tehtud mitmele üleskutsele on vähemuste hulka kuuluvate isikute tõhusaks kaitseks astutud vaid piiratud samme;

| R. | arvestades, et tuleb välja töötada tugevad õigusriigi mehhanismid ja protsessid, et tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste järgimine kogu liidus; arvestades, et vähemustesse kuuluvate isikute õiguste austamine on nende väärtuste oluline osa; arvestades, et allesjäänud lünkade kaotamiseks peaksid olemas olema tõhusad mehhanismid; arvestades, et sellised mehhanismid peaksid olema tõenduspõhised, objektiivsed, mittediskrimineerivad, järgima subsidiaarsuse, vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, olema kohaldatavad nii liikmesriikidele kui ka liidu institutsioonidele ning nende aluseks peab olema järkjärguline lähenemisviis, mis hõlmab nii ennetavat kui ka korrigeerivat osa; arvestades, et Euroopa Parlament kinnitas oma toetust sellele 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta ning see võiks aidata suurel määral kaasa Euroopa valitsemistava suhtes kohaldatava lähenemisviisi kujundamisele, mis praegu puudub; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tuleb välja töötada tugevad õigusriigi mehhanismid ja protsessid, et tagada aluslepingu põhimõtete ja väärtuste järgimine kogu liidus; arvestades, et vähemustesse kuuluvate isikute õiguste austamine on nende väärtuste oluline osa; arvestades, et allesjäänud lünkade kaotamiseks peaksid olemas olema tõhusad mehhanismid; arvestades, et sellised mehhanismid peaksid olema tõenduspõhised, objektiivsed, mittediskrimineerivad, järgima subsidiaarsuse, vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, olema kohaldatavad nii liikmesriikidele kui ka liidu institutsioonidele ning nende aluseks peab olema järkjärguline lähenemisviis, mis hõlmab nii ennetavat kui ka korrigeerivat osa; arvestades, et Euroopa Parlament kinnitas oma toetust sellele 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta ning see võiks aidata suurel määral kaasa Euroopa valitsemistava suhtes kohaldatava lähenemisviisi kujundamisele, mis praegu puudub;

| S. | arvestades, et keeled on Euroopa identiteedi lahutamatu osa ja kultuuri kõige vahetum väljendus; arvestades, et keelelise mitmekesisuse austamine on ELi põhiväärtus, mis on sätestatud näiteks harta artiklis 22 ja ELi lepingu preambulis, mille kohaselt „saades innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist, millest on kasvanud välja inimeste puutumatute ja võõrandamatute õiguste universaalsed põhiväärtused, vabadus, demokraatia, võrdõiguslikkus ja õigusriigi põhimõte“; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et keeled on Euroopa identiteedi lahutamatu osa ja kultuuri kõige vahetum väljendus; arvestades, et keelelise mitmekesisuse austamine on ELi põhiväärtus, mis on sätestatud näiteks harta artiklis 22 ja ELi lepingu preambulis, mille kohaselt „saades innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pärandist, millest on kasvanud välja inimeste puutumatute ja võõrandamatute õiguste universaalsed põhiväärtused, vabadus, demokraatia, võrdõiguslikkus ja õigusriigi põhimõte“;

| T. | arvestades, et keeleline mitmekesisus moodustab olulise osa piirkonna kultuurilisest rikkusest; arvestades, et 40–50 miljonit inimest ELis räägib ühte selle 60-st piirkondlikust ja vähemuskeelest, millest mõned on tõsises ohus; arvestades, et vähemuskeelte vähenemine on märgatav kogu Euroopas; arvestades, et keeled, mida räägivad väikesed kogukonnad ja millel ei ole ametlikku staatust, on veelgi suuremas väljasuremise ohus; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et keeleline mitmekesisus moodustab olulise osa piirkonna kultuurilisest rikkusest; arvestades, et 40–50 miljonit inimest ELis räägib ühte selle 60-st piirkondlikust ja vähemuskeelest, millest mõned on tõsises ohus; arvestades, et vähemuskeelte vähenemine on märgatav kogu Euroopas; arvestades, et keeled, mida räägivad väikesed kogukonnad ja millel ei ole ametlikku staatust, on veelgi suuremas väljasuremise ohus;

| U. | arvestades, et hinnanguliselt üks inimene tuhandest kasutab riiklikku viipekeelt oma esimese keelena; arvestades, et nendele keeltele tuleks anda ametlik staatus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et hinnanguliselt üks inimene tuhandest kasutab riiklikku viipekeelt oma esimese keelena; arvestades, et nendele keeltele tuleks anda ametlik staatus;

| V. | arvestades, et kaasavates ühiskondades on olulised nii individuaalne kui ka riiklik identiteet ja need ei välista teineteist; arvestades, et liikmesriikide õigussüsteemid sisaldavad vähemuste osas suuri lünki ning nende ühtlustatuse ja sümmeetria tase on madal; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kaasavates ühiskondades on olulised nii individuaalne kui ka riiklik identiteet ja need ei välista teineteist; arvestades, et liikmesriikide õigussüsteemid sisaldavad vähemuste osas suuri lünki ning nende ühtlustatuse ja sümmeetria tase on madal;

| W. | arvestades, et Euroopa kultuuripärand on rikkalik ja mitmekesine; arvestades, et kultuuripärand rikastab iga kodaniku elu; arvestades, et ELi lepingu artiklis 3 on sätestatud, et „liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise“; arvestades, et inimesed, kes kuuluvad Euroopas sajandeid elanud vähemustesse, annavad sellesse rikkalikku, ainulaadsesse ja mitmekesisesse pärandisse oma osa ning on Euroopa identiteedi lahutamatu osa; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa kultuuripärand on rikkalik ja mitmekesine; arvestades, et kultuuripärand rikastab iga kodaniku elu; arvestades, et ELi lepingu artiklis 3 on sätestatud, et „liit austab oma rikkalikku kultuurilist ja keelelist mitmekesisust ning tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise“; arvestades, et inimesed, kes kuuluvad Euroopas sajandeid elanud vähemustesse, annavad sellesse rikkalikku, ainulaadsesse ja mitmekesisesse pärandisse oma osa ning on Euroopa identiteedi lahutamatu osa;

| X. | arvestades, et liikmesriikides on suured erinevused vähemuste tunnustamisel ja nende õiguste austamisel; arvestades, et kogu ELis kannatavad vähemused endiselt institutsionaalse diskrimineerimise all ja nende suhtes kasutatakse halvustavaid stereotüüpe ning isegi nende omandatud õigusi sageli piiratakse või kohaldatakse valikuliselt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liikmesriikides on suured erinevused vähemuste tunnustamisel ja nende õiguste austamisel; arvestades, et kogu ELis kannatavad vähemused endiselt institutsionaalse diskrimineerimise all ja nende suhtes kasutatakse halvustavaid stereotüüpe ning isegi nende omandatud õigusi sageli piiratakse või kohaldatakse valikuliselt;

| Y. | arvestades, et vähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; arvestades, et diskrimineerimise keelust ei piisa assimileerimise peatamiseks; arvestades, et tegelik võrdõiguslikkus läheb kaugemale kui diskrimineerimisest hoidumine ja tähendab nõuet tagada vähemustele nende õiguste – nagu õigus identiteedile, keele kasutamisele ja haridusele, kultuuri- ja kodanikuõigused jne – teostamine võrdselt enamusega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et vähemuste kaitsmise ja diskrimineerimisvastase poliitika vahel on erinevus; arvestades, et diskrimineerimise keelust ei piisa assimileerimise peatamiseks; arvestades, et tegelik võrdõiguslikkus läheb kaugemale kui diskrimineerimisest hoidumine ja tähendab nõuet tagada vähemustele nende õiguste – nagu õigus identiteedile, keele kasutamisele ja haridusele, kultuuri- ja kodanikuõigused jne – teostamine võrdselt enamusega;

| Z. | arvestades, et ksenofoobse vägivalla ja vihakõne sagenemine Euroopa Liidus, mida sageli edendavad paremäärmuslikud jõud, mõjutab vähemustesse kuuluvaid isikuid ja on nende vastu suunatud; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ksenofoobse vägivalla ja vihakõne sagenemine Euroopa Liidus, mida sageli edendavad paremäärmuslikud jõud, mõjutab vähemustesse kuuluvaid isikuid ja on nende vastu suunatud;

| AA. | arvestades, et vähemustesse kuuluvad ELi kodanikud ootavad, et Euroopa tasandil võetaks nende õiguste kaitsmiseks rohkem meetmeid, nagu näitab Euroopa Parlamendile selles küsimuses esitatud petitsioonide suur hulk; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et vähemustesse kuuluvad ELi kodanikud ootavad, et Euroopa tasandil võetaks nende õiguste kaitsmiseks rohkem meetmeid, nagu näitab Euroopa Parlamendile selles küsimuses esitatud petitsioonide suur hulk;

| AB. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatus „Minority SafePack“ on kogunud 1 215 879 allkirja kogu ELis, mis näitab nende ELi kodanike soovi tugevdada ELi tasandil vähemustega seotud poliitikat reguleerivat õigusraamistikku; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatus „Minority SafePack“ on kogunud 1 215 879 allkirja kogu ELis, mis näitab nende ELi kodanike soovi tugevdada ELi tasandil vähemustega seotud poliitikat reguleerivat õigusraamistikku;

| AC. | arvestades, et vähemuste õiguste tõhusat kaitset ELis saab tunduvalt parandada; arvestades, et demokraatlike institutsioonide legitiimsus põhineb kõikide ühiskonnarühmade, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute osalusel ja esindatusel; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et vähemuste õiguste tõhusat kaitset ELis saab tunduvalt parandada; arvestades, et demokraatlike institutsioonide legitiimsus põhineb kõikide ühiskonnarühmade, sealhulgas vähemuste hulka kuuluvate isikute osalusel ja esindatusel;

| 1. | tuletab meelde, et liikmesriikidel on kohustus tagada vähemustele nende inimõiguste täielik kasutamine nii üksikisikute kui ka kogukonnana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et ehkki vähemuste kaitse on Kopenhaageni kriteeriumide osa nii kandidaatriikide kui ka liikmesriikide jaoks, ei ole mingit tagatist, et liikmesriigiks saades jäävad riigid Kopenhaageni kriteeriumide raames võetud kohustuste juurde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et ELil puuduvad endiselt tõhusad vahendid, et jälgida ja jõustada vähemuste õiguste austamist; peab kahetsusväärseks, et vähemuste kaitse valdkonnas peab EL kas enesestmõistetavaks, et liikmesriigid austavad vähemuste õigusi, või tugineb välistele järelevalvevahenditele, näiteks ÜRO, Euroopa Nõukogu ja OSCE omad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et Kopenhaageni kriteeriumide täitmist, mida kontrollitakse enne ja pärast riikide ühinemist ELiga, tuleb pidevalt jälgida ning selle üle tuleb pidada pidevat dialoogi parlamendis, komisjonis ja nõukogus ning nende vahel; rõhutab, et vaja on ulatuslikku ELi vähemuste kaitse süsteemi koos tugeva järelevalvemehhanismiga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt on komisjonil aluslepingute täitmise järelevalvajana õigus ja volitus kontrollida õigusriigi põhimõtte ja muude Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste järgimist liikmesriikide poolt; leiab seetõttu, et komisjoni võetud meetmed selle ülesande täitmiseks ja selle kontrollimiseks, et liikmesriikide ühinemisel valitsenud tingimusi täidetakse endiselt, ei kujuta endast liikmesriikide suveräänsuse rikkumist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et olemasolevate rahvusvaheliste standardite kohaselt on igal liikmesriigil õigus kindlaks määrata, kes kuuluvad rahvusvähemustesse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et ELis puudub vähemuste õiguste ühine ELi standard ja ühine arusaam sellest, keda saab pidada vähemusse kuuluvaks; märgib, et vähemuste määratlus puudub nii ÜRO rahvus- või etnilistesse, usu- ja keelevähemustesse kuuluvate isikute õiguste deklaratsioonis kui ka FCNMis; rõhutab, et vaja on kaitsta kõiki rahvus- ja etnilisi, usu- ja keelevähemusi, hoolimata määratlusest, ja mis tahes määratlust tuleks rakendada paindlikult, kuna kaitsealuste tegelik viimine vähemuste õiguste kaitse alla on sageli osa protsessist, mis võib lõpuks viia ametliku tunnustamiseni; soovitab, et subsidiaarsuse, proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid arvesse võttes peaks rahvusvähemuse määratlus põhinema määratlusel, mis sisaldub Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovituses 1201 (1993) Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli kohta vähemuste õiguste suhtes ja kus rahvusvähemus on selliste riigis asuvate inimeste rühm, kes






  — | elavad selle riigi territooriumil ja on selle riigi kodanikud, |
| --- | --- | --- |

7.

—

elavad selle riigi territooriumil ja on selle riigi kodanikud,

| — | säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga, |
| --- | --- |

—

säilitavad pikaajalised, kindlad ja kestvad sidemed selle riigiga,

| — | näitavad iseloomulikke etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi, |
| --- | --- |

—

näitavad iseloomulikke etnilisi, kultuurilisi, usulisi või keelelisi omadusi,

| — | on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik, |
| --- | --- |

—

on küllaldaselt esindatud, kuigi väiksemal hulgal kui ülejäänud selle riigi või selle riigi piirkonna rahvastik,

| — | tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või keele; |
| --- | --- |

—

tegutsevad, ajendatuna huvist hoida alal seda, mis moodustab nende ühtse identiteedi, sealhulgas nende kultuuri, traditsioonid, usu või keele;

| 8. | tuletab meelde Euroopa Nõukogu riigipeade ja valitsusjuhtide kolmandal tippkohtumisel 16. ja 17. mail 2005. aastal Varssavis vastu võetud suunist nr 5 Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vaheliste suhete kohta, mille kohaselt „Euroopa Liit püüab võtta asjaomased Euroopa Nõukogu konventsioonide aspektid oma pädevuse raames Euroopa Liidu õigusesse üle“; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et FCNMi ja Euroopa regionaal- või vähemuskeelte harta („keelteharta“) sätete osad kuuluvad ELi pädevusse, ja tuletab meelde FRA järeldust, et ehkki liidul ei ole üldist seadusandlikku pädevust teha otsuseid rahvusvähemuste kaitse kohta, võib ta „teha otsuse erinevates küsimustes, mis mõjutavad rahvusvähemustesse kuuluvaid isikuid“; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et pärast nõuetekohast mõju hindamist ning kooskõlas liikmesriikide suhtes kohaldatava subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega on vaja esitada seadusandlik ettepanek vähemuste kaitse miinimumstandardite kohta ELis, et parandada vähemuste olukorda ja kaitsta juba olemasolevaid õigusi kõigis liikmesriikides, vältides samal ajal topeltstandardeid; on seisukohal, et austades subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid, peaksid sellised standardid lähtealuseks võtma juba kodifitseeritud rahvusvahelise õiguse õigusaktid ja neil peaks olema kindel koht õigusraamistikus, mis tagab demokraatia, õigusriigi põhimõtte järgimise ja põhiõigused kogu ELis, ning et sellega peaks kaasas käima toimiv järelevalvemehhanism; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et nende õigussüsteemidega garanteeritakse, et vähemuste hulka kuuluvaid isikuid ei diskrimineerita, ning võtma ja rakendama sihipäraseid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et vähemuste õiguste kaitse on osa ettepanekust sõlmida demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi käsitlev liidu pakt („ELi pakt“); tuletab sellega seoses meelde üleskutset, mille ta esitas oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta, ning palub veel kord, et komisjon esitaks ettepaneku ELi pakti sõlmimiseks; kutsub komisjoni üles integreerima vähemuste õigused ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi kõikidesse võimalikesse osadesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | julgustab komisjoni looma liidu tasandil (kas olemasolevate struktuuride raames või eraldiseisva asutusena) organi ELis vähemuste tunnustamiseks ja kaitsmiseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tervitab allkirjade edukat registreerimist ja kogumist Euroopa kodanikualgatuse „Minority SafePack“ raames, milles nõutakse vähemuste kaitse Euroopa raamistikku; julgustab komisjoni uurima viise, kuidas vähemuste huve ja vajadusi ELi tasandil paremini esindada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ergutab komisjoni ja liikmesriike kaitsema vähemuste hulka kuuluvate isikute õigust säilitada, kaitsta ja arendada oma identiteeti, ning võtma vajalikud meetmed, et edendada vähemuste tõhusat osalemist ühiskondlikus, majandus- ja kultuurielus ning avalikes küsimustes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et ELi kodakondsus saadakse liikmesriigi kodakondsuse kaudu, mis on reguleeritud siseriiklike õigusaktidega; tuletab meelde, et riigi kodakondsuse andmisel peaksid liikmesriigid juhinduma ELi õiguse põhimõtetest, näiteks proportsionaalsuse ja mittediskrimineerimise põhimõttest, mida on põhjalikult käsitletud Euroopa Kohtu praktikas; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 20 on sätestatud, et iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, on ka liidu kodanik ning tal on aluslepingutes ja põhiõiguste hartas sätestatud õigused ja kohustused; tuletab meelde, et aluslepingute kohaselt pööravad ELi institutsioonid võrdselt tähelepanu igale ELi kodanikule; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde oma suurt muret seoses Euroopas elavate kodakondsuseta romade arvuga, kellel puudub täielikult juurdepääs sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuteenustele ning kes on tõugatud ühiskonna äärealadele; kutsub liikmesriike üles lõpetama kodakondsusetus ja tagama kõigile põhilised inimõigused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et kaotada takistused vähemuste hulka kuuluvate isikute juurdepääsul tervishoiusüsteemile; märgib, et vähemusrühmadel on kehvem juurdepääs tervishoiuteenustele ja terviseteabele; ergutab komisjoni ja liikmesriike tagama, et vähemustel oleks diskrimineerimiseta juurdepääs nii füüsilise kui ka vaimse tervise teenustele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub Euroopa Liidul ühineda FCNMi ja keeltehartaga ning liikmesriikidel need ratifitseerida ning järgida neis dokumentides sätestatud põhimõtteid; palub liikmesriikidel ja komisjonil hoiduda tegevustest, mis läheksid vastuollu nende põhimõtetega; märgib, et luues miinimumstandardid vähemuste jaoks ELis, peavad liikmesriigid ja ELi institutsioonid hoiduma vastu võtmast õigusakte ja haldusmeetmeid, mis nõrgestavad või kahjustavad vähemuste hulka kuuluvate isikute õigusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kinnitab, et põlisrahvad ei peaks oma õiguste kasutamisel kokku puutuma diskrimineerimisega ning neil peaks olema õigus väärikusele ja oma kultuuri, traditsioonide, ajaloo ja püüdluste mitmekesisusele, mis peab asjakohaselt kajastuma hariduses ja avalikus teabes; julgustab neid liikmesriike, kes ei ole veel ratifitseerinud põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni (ILO konventsioon nr 169), seda tegema ja seda heauskselt rakendama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on seisukohal, et ELis tuleb välja töötada vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste kaitse ühised Euroopa miinimumstandardid, järgides heanaaberlikkuse, sõbralike suhete ning liikmesriikide vahelise koostöö ja naabruses asuvate kolmandate riikidega tehtava koostöö menetluspõhimõtteid ning tegutsedes rahvusvaheliste standardite ja normide rakendamise alusel; on seisukohal, et ühiste Euroopa miinimumstandardite vastuvõtmine ei tohiks nõrgestada vähemuste hulka kuuluvate isikute olemasolevaid õigusi ja neid kaitsvaid standardeid; tuletab meelde vajadust täita võetud kohustused ja rakendada OSCE raames, eelkõige selle temaatilistes soovitustes ja suunistes, arendatud põhimõtted; tuletab meelde, et komisjon on neid standardeid ühinemisläbirääkimiste ajal Kopenhaageni kriteeriumide kontekstis juba arvesse võtnud; kutsub komisjoni üles kohaldama selles osas kõikidele liikmesriikidele samu standardeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et diskrimineerimisvastane poliitika üksi ei lahenda vähemuste ees seisvaid probleeme ega peata nende assimileerimist; märgib, et vähemuste hulka kuuluvad isikud on õiguskaitsevahendite kasutamise õiguse mõttes erikategoorias ja neil on konkreetsed vajadused, mis tuleb rahuldada, kui soovitakse saavutada täielikku ja tõhusat võrdsust, ning et nende õigusi tuleb austada ja edendada, sealhulgas õigust vabalt väljendada, säilitada ja arendada nende kultuurilist või keelelist identiteeti, austades seejuures nende elukohariigi identiteeti, väärtusi ja põhimõtteid; ergutab komisjoni edendama korrapärast järelevalvet keelelise ja kultuurilise mitmekesisuse üle ELis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt toetama ja rahastama vähemuste esindajatega konsulteerides usaldusväärsete ja võrreldavate võrdõiguslikkuse alaste andmete kogumist, et mõõta ebavõrdsust ja diskrimineerimist; nõuab, et rakendataks kogu ELi hõlmavat tulemuslikku järelevalvet rahvus- ja etniliste vähemuste olukorra üle; on seisukohal, et FRA peaks tõhusamalt jälgima rahvus- ja etniliste vähemuste diskrimineerimise ilminguid liikmesriikides; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunnistab kodanikuühiskonna ja vabaühenduste olulist rolli vähemuste kaitsmisel, diskrimineerimise vastu võitlemisel ja vähemuste õiguste edendamisel; ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama nende organisatsioonide piisavat rahastamist ja toetamist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama vähemuste kaitsmist vähemuste seas ja vähendama ebavõrdsust ebavõrdsetes tingimustes, kuna vähemustesse kuuluvad inimesed saavad sageli mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise osaliseks; palub komisjonil ja liikmesriikidel viia läbi uuringuid, et lahendada mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise probleem; |
| --- | --- |

24.

Diskrimineerimise, vihakuritegude ja vihakõne vastane võitlus

| 25. | on mures vihakuritegude ja vihakõne sagenemise pärast, mis on ajendatud rassismist, ksenofoobiast või religioossest sallimatusest ja suunatud Euroopa vähemuste vastu; kutsub ELi ja liikmesriike üles tugevdama vihakuritegude ning diskrimineeriva suhtumise ja käitumise vastast võitlust; kutsub komisjoni ja FRAd üles jätkama oma tööd vähemuste vastu suunatud vihakuritegude ja vihakõne seirega liikmesriikides ning andma juhtumitest ja suundumustest korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mõistab ühemõtteliselt hukka igasuguse diskrimineerimise mis tahes põhjustel ja kõik segregatsiooni vormid, vihakõne, vihakuriteod ja sotsiaalse tõrjutuse, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selgelt hukka mõistma rahvus- ja etniliste vähemuste vastu suunatud hirmutegude eitamise ja selle eest karistama; kordab oma seisukohta, mida väljendas 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioonis põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta; tuletab meelde, et kõik ELi kodanikud peaksid saama võrdselt abi ja kaitset, sõltumata oma etnilisest või kultuurilisest päritolust; kutsub komisjoni üles looma Euroopa raamistikku ja kutsub liikmesriike üles koostama konkreetsed riiklikud kavad vähemustesse kuuluvate isikute vastu suunatud ksenofoobse vägivalla ja vihakõne vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid edendama omavahel sõbralikke ja stabiilseid suhteid, ning julgustab neid jätkama avatud ja toetavat dialoogi naaberriikidega, eriti piirialadel, kus võib esineda mitmeid keeli ja kultuure; |
| --- | --- |

27.

| 28. | julgustab komisjoni ja liikmesriike käivitama teadlikkuse suurendamise algatusi, mis muudavad ELi elanikkonna teadlikuks mitmekesisusest, ja edendama kõiki vähemuskultuuride rahumeelseid väljendusvorme; ergutab liikmesriike lisama õppekavadesse rahvus- ja etniliste vähemuste ajalugu ja edendama oma koolides sallivuse kultuuri; ergutab komisjoni ja liikmesriike alustama kultuuridialoogi, muu hulgas koolides, et käsitleda vähemusrühmade vastu suunatud viha eri vorme; kutsub liikmesriike üles tagama, et vähemuste hulka kuuluvate isikute mittediskrimineerimist, samuti ajalugu ja õigusi süvalaiendatakse riiklikus haridussüsteemis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ergutab komisjoni ja liikmesriike käivitama vihakõnevastaseid kampaaniaid, looma politseijõududes vihakuritegude vastaseid üksuseid, lähtudes teadlikkusest eri vähemusrühmade ees seisvatest probleemidest, ja korraldada täienduskoolitusi, ning tagada, et vähemuste hulka kuuluvatel isikutel on seaduse ees võrdsed õigused ning et neil on võrdne juurdepääs õigusemõistmisele ja menetlusõigustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama, et vähemuste hulka kuuluvad isikud saavad oma õigusi hirmu tundmata kasutada; julgustab sellega seoses liikmesriike lisama koolide õppekavadesse igal tasandil kohustusliku õppeaine inimõiguste, demokraatliku kodakondsuse ja poliitilise kirjaoskuse kohta; ergutab komisjoni ja liikmesriike pakkuma kohustuslikku koolitust nendele isikutele, kes vastutavad ELi ja liikmesriikide õigusaktide nõuetekohase rakendamise eest ja kellel peavad olema vahendid kõigi kodanike teenimiseks, lähtudes inimõigustel põhinevast lähenemisviisist; palub komisjonil ja liikmesriikidel käsitleda läbipõimunud diskrimineerimist nii poliitikameetmete kui ka rahastamisprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub liikmesriikidel luua vastastikuse usalduse tekitamiseks riiklikud tõe- ja lepituskomisjonid, et teadvustada sajandeid toimunud vähemuste hulka kuuluvate isikute tagakiusamist, tõrjumist ja hülgamist ning et dokumenteerida need probleemid; kutsub liikmesriike üles selgelt hukka mõistma vähemuste hulka kuuluvate isikute vastu suunatud hirmutegude eitamise ja selle eest karistama ning ergutab neid pidama riigi tasandil vähemusrühmade olulisi mälestuspäevi, nagu romade holokausti mälestuspäev; ergutab neid asutama institutsioone vähemusrühmade ajaloo ja kultuuri näitamiseks ning toetama neid nii rahaliselt kui ka administratiivselt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab vähemusrühmade aktiivset ja mõtestatud sotsiaalset, majanduslikku, poliitilist ja kultuurilist osalemist väga oluliseks; palub seega komisjonil ja liikmesriikidel koostada nii ennetavaid kui ka reageerivaid meetmeid sisaldavad strateegiad, mis põhinevad vähemusrühmade esindajatega tegelikult ja süstemaatiliselt läbi viidud konsultatsioonidel, ning kaasata vähemusrühmade esindajaid nende osalemise ja mittediskrimineerimise tagamiseks kõigil tasanditel, sh kohalikul tasandil, käivitatud peamiste programmide ja projektide juhtimisse, jälgimisse ja hindamisse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi täielik ja põhjalik rakendamine, kohaldamine ja jõustamine, ning ergutab neid osalema teadlikkuse tõstmise kampaaniates seoses diskrimineerimisvastaste õigusaktidega; on veendunud, et liikmesriigid peaksid tagama, et sanktsioonid on piisavalt tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, nagu on nõutud nimetatud direktiivis; kutsub komisjoni üles selle direktiivi rakendamist nõuetekohaselt jälgima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab kahetsusväärseks, et esildatud 2008. aasta võrdse kohtlemise direktiiv (COM(2008)0426) ootab endiselt nõukogu heakskiitu; kordab oma üleskutset nõukogule võtta seisukoht selle ettepaneku kohta vastu võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

34.

Rahvus- ja etnilised vähemused

| 35. | märgib, et rahvus- ja etnilised vähemused on vähemuste hulka kuuluvate isikute rühmad, kes on elanud samal territooriumil ja jaganud ühist identiteeti, mõnedel juhtudel piirimuudatuste tõttu, muudel juhtudel seetõttu, et nad on piirkonnas pikka aega elanud ja suutnud seal oma identiteedi säilitada; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaitsta rahvus- ja etniliste vähemuste kultuurilist ja keelelist identiteeti ning luua tingimused selle identiteedi edendamiseks; viitab olulisele rollile, mis võib piirkondlikel ja kohalikel ametiasutustel ELis rahvus- ja etniliste vähemuste kaitsmisel olla, ja leiab, et administratiivsel ümberkorraldamisel ja territoriaalsete piirkondade moodustamisel ei tohi olla nende jaoks negatiivseid tagajärgi; ergutab liikmesriike eraldama vähemuste õiguste rakendamiseks riigieelarvest vahendeid, et mitte kohalikku eelarvet koormata; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada rahvusvähemustele ja etnilistele vähemustele poliitilises ja ühiskondlikus elus osalemiseks võrdsed võimalused; palub liikmesriikidel võtta vastu valimissüsteemid ja -seadused, mis soodustavad rahvus- ja etniliste vähemuste esindatust; palub liikmesriikidel võtta viivitamata parandusmeetmed, et lõpetada diskrimineeriv sündide registreerimine, et registreerida vähemustesse kuuluvate inimeste sünnid neid diskrimineerimata ning tagada, et väljastatavad ID-kaardid ei diskrimineeri inimesi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles süstemaatiliselt analüüsima praegust vähemusi puudutavat poliitikat, et teha selgeks selle tugevused ja probleemid, ning tagama kooskõla rahvus- ja etniliste vähemuste õigustega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub FRAd üles koostama arvamuse selle kohta, kuidas luua vahendeid rahvusvähemustesse kuuluvate isikute õiguste kaitsmiseks ja edendamiseks kooskõlas Euroopa Kohtu otsusega kohtuasjas T-646713; |
| --- | --- |

38.

Kultuurilised õigused

| 39. | rõhutab, et kultuuritegevus on oluline valdkond rahvus- ja etniliste vähemuste identiteedi säilitamiseks ning et vähemuste traditsioonide säilitamine ja kunstilise väärtuse väljendamine emakeeles on eriti oluline Euroopa mitmekesisuse säilitamisel; märgib, et vähemuste kultuuripärandi hoidmine on ELi ja liikmesriikide ühine huvi; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada, tugevdada ja edendada vähemuste kultuurilisi õigusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et mõiste „kultuur“ sisust arusaamine on oluline, et määratleda vähemuste kultuuriliste õiguste kohaldamisala; märgib, et laiemas tähenduses on kultuur kogukonna materiaalse ja mittemateriaalse tegevuse ja saavutuste summa, mis eristab seda kogukonda teistest; rõhutab, et kultuurilised õigused peaksid hõlmama õigust osaleda kultuurielus, õigust kultuurile, õigust valida rühma, keeleõigusi ning kultuuri- ja teaduspärandi kaitset; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tunnustada rahvus- ja etniliste vähemuste panust liidu kultuuripärandisse, tugevdada dialoogi vähemusse kuuluvate inimeste ja nende esindajatega ning määrata kindlaks kooskõlastatud poliitika ja tegevused nende kultuuri säilitamise ja arendamise säästvaks haldamiseks ning neid rakendada; palub liikmesriikidel tagada kultuuriliste õiguste kaitsmiseks, et riiklikul tasandil on tegevus piisavalt institutsionaliseeritud; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kaasata ja toetada rahvus- ja etnilisi vähemusi ja neisse kuuluvaid inimesi teadmiste ja oskuste edendamisel, mis on vajalikud selleks, et kaitsta kultuuripärandit, hoolitseda selle eest kestlikult ja seda arendada, ning mis tuleks anda edasi tulevastele põlvkondadele; palub komisjonil ja liikmesriikidel luua vähemuste hulka kuuluvate isikute jaoks sisulised kultuurifondid nii horisontaalsel kui ka vertikaalsel tasandil ning neid säilitada, et tagada vähemuskogukondade kultuurielule tõhus, läbipaistev ja võrdne toetus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et meedial on kultuuriliste ja keeleliste õiguste tagamisel keskne koht; tuletab meelde, et võimalus saada ja avaldada teavet ja sisu keeles, mida mõistetakse täielikult ja mille abil suheldakse, on avalikus, majandus-, ühiskonna- ja kultuurielus võrdse ja tõhusa osalemise eeltingimus; märgib sellega seoses, et erilist tähelepanu tuleb pöörata piirialadel, maapiirkondades ja äärealadel elavate rahvus- ja etniliste vähemuste hulka kuuluvate isikute vajadustele; tunneb muret piirkondlikes või vähemuskeeltes avaldatavate või ülekantavate meediaväljaannete alarahastatuse pärast; palub komisjonil ja liikmesriikidel vähemusi esindavaid organisatsioone või meediaväljaandeid piisavalt rahastada, et toetada vähemuste säilimist ja nende kultuurilist identiteeti ning et võimaldada neil jagada oma seisukohti, keelt ja kultuuri enamusega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et meedia saaks tegutseda sõltumatult, edendada vähemuskeelte kasutamist meedias ning võtta meediateenustele lubade andmisel, sealhulgas tele- ja raadioringhäälinguorganisatsioonide määramisel arvesse rahvus- ja etnilisi vähemusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel anda vähemusi esindavatele organisatsioonidele asjakohased rahalised vahendid, et suurendada nende ühtekuuluvustunnet ja identifitseerimist nende asjaomaste vähemusrühmadega, ja juhtida enamuse tähelepanu nende identiteedile, keelele, ajaloole ja kultuurile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | tuletab meelde, et avalik-õiguslikul meedial on sellise sisu edendamisel tähtis roll, seda eriti kohalike või piirkondlike asutuste demokraatliku järelevalve raames; palub, et komisjon looks õiguslikud ja regulatiivsed tingimused, mis tagavad teenuse osutamise vabaduse, audiovisuaalse sisu edastamise ja vastuvõtmise piirkondades, kus vähemused elavad, et nad saaksid vaadata ja kuulata sisu oma emakeeles, ning palub sellist sisu edastada piiriüleselt ilma geoblokeerimiseta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil ja liikmesriikidel asjakohaste vahenditega tagada, et audiovisuaalmeedia teenustes ei õhutata vähemustesse kuuluvate isikute vastu suunatud vägivalda ega viha; rõhutab, et meedial on vähemuste õiguste rikkumiste kajastamisel oluline roll ja kui sellest ei räägita, jääb vähemuste igapäevane tegelik olukord märkamata; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palub liikmesriikidel hoiduda poliitilistest ja õigustoimingutest ning poliitikast, mille eesmärk on näha ette piiravad meetmed, nagu subtiitrite ja/või tõlkimise kohustus ning kohustuslikud kvoodid ametlikes keeltes programmidele; palub komisjonil ja liikmesriikidel võimaldada ja soodustada regionaal- või vähemuskeelse meedia, samuti elektrooniliste suhtluskanalite olemasolu; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada asjakohased rahastamisvahendid või toetused rahvus- ja etnilisi vähemusi esindavatele organisatsioonidele ja meediale, pidades silmas nende piirkondlikke eripärasid ja vajadusi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub seoses Euroopa kultuuripärandiaastaga, et liikmesriigid toetaksid ja edendaksid oma vähemuskultuure, soodustades nende ajaloo ja traditsioonide tutvustamist ning tagades, et asjaomased kogukonnad ei jää isoleerituks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et kultuuripärandi poliitika väljatöötamine peaks alati olema kaasav, kogukonna- ja osaluspõhine ning hõlmama konsulteerimist ja dialoogi asjaomaste vähemuskogukondadega; |
| --- | --- |

49.

Õigus haridusele

| 50. | märgib, et haridusel on sotsialiseerumisel ja identiteedi arendamisel keskne roll ning see on jätkuvalt peamine vahend ohustatud vähemuskeelte taaselustamiseks ja säilitamiseks; märgib, et kõigil rahvusvähemusse kuuluvatel isikutel on õigus saada haridust vähemuskeeles; rõhutab, et emakeelse hariduse järjepidevus on nende kultuurilise ja keelelise identiteedi säilitamise jaoks elutähtis; märgib, et vähemuskeeles pakutava hariduse puhul puudub ühtne parimate tavade mudel, mis sobib kõikidele rahvus- ja etnilistele vähemustele; märgib, et erilist tähelepanu tuleks pöörata viipekeele kasutajatele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, et Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni artiklis 14 soovitatakse liikmesriikidel püüda oma võimaluste ja haridussüsteemi piires tagada rahvusvähemuste liikmetele piisavad võimalused saada vähemuskeele õpet või õpetust selles keeles, ilma et see piiraks ametliku keele õppimist või selles keeles õpetamist; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikidel oma edasistes meetmetes luua sobivad vahendid, et edendada ja toetada rahvus- ja etniliste vähemuste räägitavate keelte ametlikku kasutamist territooriumidel, kus nad elavad, kohalikul või piirkondlikul tasandil, kooskõlas FCNMi ja keelteharta põhimõtetega, tagades samal ajal, et regionaal- ja vähemuskeelte kasutamise kaitse ja julgustamine ei too kahju ametlikele keeltele ja nende õppimise kohustusele; |
| --- | --- |

52.

| 53. | peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid ei ole veel keeltehartat ratifitseerinud ja et mõned harta ratifitseerinud riigid ei rakenda seda tõhusalt; on pettunud, et mõnes liikmesriigis ei rakendata olemasolevaid õiguseid või neid lausa eiratakse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et rahvus- ja etniliste vähemuste hulka kuuluvate isikute õigused on rahvusvaheliste normide kohaselt tagatud ja neil on piisavad võimalused saada vähemuskeelset haridust ning õpetust nende emakeeles nii avalikes kui ka eraharidusasutustes; julgustab liikmesriike kujundama asjakohast hariduspoliitikat ja rakendama sellist poliitikat, mis sobib kõige paremini rahvus- ja etniliste vähemuste vajadustega, sealhulgas konkreetsete haridusprogrammide või spetsiaalsete õppekavade ja õpikute abil; palub liikmesriikidel rahastada õpetajakoolitust, et tagada tõhus õpe vähemuskeeltes, ning lisada võõrkeelte õpetamise parimad tavad riigikeelte õpetamise metoodikasse, kui tegemist on vähemuskeeles haridust pakkuvate koolide õppekavadega; rõhutab, et liikmesriigid peaksid tagama, et nii piirkondlikku või vähemuskeelt kui ka ametlikku keelt õpetatakse asjakohaseid meetodeid kasutades; |
| --- | --- |

54.

| 55. | julgustab liikmesriike tagama, et neil, kes räägivad piirkondlikku või vähemuskeelt oma emakeelena, on võimalus õppida ametlikku keelt piisavalt, ning hõlmama võõrkeelte ja teiste keelte õpetamise head tavad metoodilisse lähenemisviisi, mida on rakendatud riigi ametliku keele õpetamiseks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et vähemuste hulka kuuluvad isikud peaksid õppima ka enamusrahvuse keelt, ajalugu ja kultuuri ning et enamusrahvusesse kuuluvad õpilased ja üldsus peaksid olema tuttavad vähemuste ajaloo ja kultuuriga ning neile tuleks anda võimalus vähemuskeeli õppida; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ergutab liikmesriike edendama selliste õpikute koostamist, mis vastavad piirkondlike või vähemuskeelte kõnelejate vajadustele, või – kui see osutub võimatuks – lihtsustama koostöös haridust reguleerivate asutustega selliste õpikute kasutamist, mis on avaldatud riikides, kus neid asjaomaseid keeli kasutatakse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab emakeelse kõrghariduse ning oskussõnavara teadmistega spetsialistide koolitamise tähtsust, eelkõige piirkondades, kus on palju asjaomase keele kõnelejaid; rõhutab tungivat vajadust koolitada arste vähemuskeeltes; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ergutab liikmesriikide valitsusi kaasama vähemuste esindajaid aruteludesse haridussüsteemi ülesehituse üle; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub liikmesriikidel määratleda piirkondliku või vähemuskeele õppimise eelistatavad lävendid, et tagada hariduses võrdsus; ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama selliste rahvus- või etniliste vähemuste hulka kuuluvate inimeste, kes elavad piirkondades, kus elab palju selliseid vähemusi, sealhulgas maapiirkondades või väga hajutatud asulates, õigust saada haridust vähemuskeeles, eelkõige oma emakeeles, kui on olemas piisav nõudlus; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et haridusreformid ja -poliitika ei piiraks õigust saada vähemuskeelset haridust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada haridussüsteemides vähemus- ja piirkondlike keelte jaoks vertikaaltasandil integreeritud toe kättesaadavust, luues eelkõige liikmesriikide haridusministeeriumides ja komisjonis üksused, kes vastutavad vähemus- ja piirkondlikes keeltes hariduse koolide õppekavasse lisamise eest; ergutab liikmesriike edendama vähemuskeelte pidevat õpet alates koolieelsest haridusest kuni kolmanda taseme hariduseni; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et õpetajate koolitamine ja kvaliteetsete õpikute ja õppematerjali kättesaadavus on olulised eeltingimused, et tagada õpilastele kvaliteetne haridus; on seisukohal, et õppekavad, õppematerjalid ja ajalooõpikud peaksid kajastama vähemusrühmade ühiskonda ja kultuuri ausalt, täpselt ja informatiivselt; märgib, et vähemuskeelte õpetamisega seotud üldtuntud probleem, millega tuleb tegeleda, on kvaliteetsete õppematerjalide ja kvalifitseeritud keeleõpetajate nappus; märgib, et ajaloo mitmemõõtmelise õpetamise nõue peaks kehtima nii vähemuste kui ka enamuste kogukondade koolides; märgib, kui oluline on arendada õpetajakoolitust, et sobitada see eri haridustasemetel ja eri koolitüüpides õpetamisega seotud vajadustega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, et vähemuskeele õpetamine aitab kaasa vastastikusele mõistmisele enamuse ja vähemuse vahel ning toob kogukonnad üksteisele lähemale; kutsub liikmesriike üles võtma positiivseid meetmeid, et tagada vähemuste nõuetekohane esindatus hariduses, samuti avalikus halduses ja rakendusametites riiklikul, piirkondlikul ja omavalitsuse tasandil; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni üles edendama rohkem programme, kus keskendutakse kogemuste ja parimate tavade vahetamisele Euroopa piirkondlikes ja vähemuskeeltes antava hariduse valdkonnas; kutsub ELi ja komisjoni üles uues mitmeaastases finantsraamistikus programmide „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja „Kodanike Euroopa“ raames piirkondlikele ja vähemuskeeltele rohkem rõhku panema; |
| --- | --- |

64.

| 65. | peab väga kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis ei integreerita vähemusse kuuluvaid õpilasi tavaharidusasutustesse, vaid pannakse erikooli põhjendusega, et nad ei valda piisavalt õppekeelt; tuletab meelde, et haridust vähemuskeeles või mis tahes konkreetse vähemuse hulka kuulumist ei saa kasutada ettekäändena eraldada lapsed identiteedi alusel; palub liikmesriikidel sellisest eraldamisest hoiduda ja võtta asjakohased meetmed, et võimaldada neil õpilastel tavakoolis käia; kutsub liikmesriike üles kaaluma põhilisi inimõigusi ja vähemuste õigusi käsitlevate teemade sisseviimist eelkõige kooli õppekavadesse kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse kaudu sallivuse edendamise vahendina; |
| --- | --- |

65.

Keelelised õigused

| 66. | märgib, et keel on vähemuste kultuurilise identiteedi ja inimõiguste oluline aspekt; rõhutab vajadust edendada vähemuskeele kasutamise õigust nii eraviisiliselt kui ka avalikult ja ilma diskrimineerimiseta piirkondades, kus on palju vähemusrühmadesse kuuluvaid isikuid, tagamaks, et keeli oleks võimalik ühest põlvkonnast teise edasi anda, ning kaitsta keelelist mitmekesisust liidus; palub komisjonil tugevdada oma kava, mille eesmärk on edendada piirkondlike keelte õpetamist ja kasutamist kui võimalikku vahendit, millega võidelda ELis keelelise diskrimineerimise vastu, ning edendada keelelist mitmekesisust; tuletab meelde, et vähemuskeelte tundmise edendamine inimeste seas, kes ei ole asjaomase vähemuse liikmed, on viis, kuidas toetada vastastikust mõistmist ja tunnustamist; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et oma 11. septembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa ohustatud keelte ja keelelise mitmekesisuse kohta Euroopa Liidus (11) tuletas parlament meelde, et komisjon peaks pöörama tähelepanu asjaolule, et mõned liikmesriigid ja piirkonnad ohustavad oma poliitikaga keelte püsimist oma riigis, isegi kui need keeled ei ole ohus Euroopa mastaabis; kutsub komisjoni üles uurima asjaomaste keelte kasutamise haldus- ja õiguslikke takistusi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et lisaks oma 24 ametlikule keelele on EL koduks 60 muule keelele, mis kuuluvad samuti tema kultuuri- ja keelepärandisse ning mida kõnelevad 40 miljonit inimest konkreetsetes piirkondades või rühmades; märgib, et Euroopa Liidu mitmekeelsus on rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil ainulaadne; märgib, et mitmekeelsuse põhimõte on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, mis kohustab ELi austama keelelist mitmekesisust ning toetama Euroopa rikkalikku keele- ja kultuuripärandit keeleõppe ja keelelise mitmekesisuse edendamise kaudu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lubama ja edendama, pidades silmas haldusasutusi ja avalik-õiguslikke teenindusorganisatsioone, piirkondlike ja vähemuskeelte kasutamist praktikas, kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, näiteks ühelt poolt eraisikute ja organisatsioonide ning teiselt poolt avalik-õiguslike asutuste vahelistes suhetes; palub liikmesriikidel muuta teave ja avalikud teenused neis keeltes kättesaadavaks, sealhulgas internetis ja piirkondades, kus elab suur hulk rahvus- ja etniliste vähemuste hulka kuuluvaid isikuid; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub liikmesriike üles toetama juurdepääsu vähemus- ja piirkondlikele keeltele rahastamise abil ning tõlkimisel, dubleerimisel ja subtitreerimisel abi pakkudes, samuti asjakohase ja mittediskrimineeriva haldus-, äri-, majandus-, sotsiaal-, tehnika- ja õigusvaldkonna terminoloogia kodifitseerimisega; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ergutab kohalikke omavalitsusi tagama neis piirkondades piirkondlike ja vähemuskeelte kasutamist; julgustab liikmesriike kasutama suunistena riiklikul tasandil juba olemas olevaid häid tavasid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ergutab komisjoni ja liikmesriike edendama piirkondlike ja vähemuskeelte kasutamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; seda eesmärki silmas pidades julgustab aktiivselt kohalikke omavalitsusi tagama asjaomaste keelte kasutamist praktikas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | palub komisjonil ja liikmesriikidel piirkondades, kus elab märkimisväärne hulk rahvusvähemuste hulka kuuluvaid elanikke, tagada, et ohutuse ja julgeolekuga seotud tähistused ja märgistused, olulised kohustuslikud juhised ja kodanike jaoks olulised avalikud teadaanded, mille on esitanud kas ametiasutused või erasektor, samuti kohanimed ja topograafilised tähised, on kirjutatud korrektselt ja on kättesaadavad asjaomases piirkonnas tavaliselt kasutatavates keeltes, sealhulgas viitadel, millel on teave linnapiirkondadesse sisenemise või sealt väljumise kohta, ning kõigil muudel teavet andvatel liiklusmärkidel; |
| --- | --- |

73.

| 74. | märgib, et piirkondlike ja vähemuskeelte visuaalne kujutamine – liiklusmärgid, tänavanimed, haldus-, avalik-õiguslike ja kommertsasutuste nimed jne – on oluline selleks, et edendada ja kaitsta rahvus- ja etniliste vähemuste õigusi, kuna see kajastab regionaal- ja vähemuskeelte elulist kasutamist ja aitab sellele kaasa, julgustades rahvus- ja etniliste vähemuste hulka kuuluvaid isikuid kasutama, hoidma ja arendama oma keelelist identiteeti ja keelelisi õigusi, väljendama oma paljurahvuselist kohalikku identiteeti ning tugevdama omanditunnet kohalikus või piirkondlikus kogukonnas elavatesse rühmadesse kuuluvate inimestena; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kutsub liikmesriike üles hoiduma õiguslikest tavadest, mis takistavad vähemuste juurdepääsu kõikidele kutsealadele, millel asjaomases riigis töötatakse, ning need tavad kaotama; kutsub liikmesriike üles tagama piisav juurdepääs õigus- ja kohtuteenustele; rõhutab, et vähemuste esindajaid tuleks samuti sõnaselgelt teavitada menetlustest nende riigi õiguse kohaselt, kui nende kui vähemuse hulka kuuluvate isikute õigusi on rikutud; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ergutab komisjoni ja liikmesriike tunnistama, et igal rahvusvähemuse hulka kuuluval isikul on õigus kasutada oma perekonnanime (patronüümi) ja eesnimesid vähemuskeeles ning õigus nende ametlikule tunnustamisele, sealhulgas ELis kehtiva liikumisvabaduse raames; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid, et kaotada haldus- ja finantstõkked, mis võiksid pärssida keelelist mitmekesisust Euroopa ja riiklikul tasandil ning takistada rahvus- ja etniliste vähemuste hulka kuuluvate isikute keeleliste õiguste kasutamist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles lõpetama keeleliselt diskrimineerivad tavad; |
| --- | --- |

77.

Kokkuvõte

| 78. | palub komisjonil koostada vähemuste kaitse ELi miinimumstandardite ühise raamistiku; soovitab, et see raamistik hõlmaks mõõdetavaid vahe-eesmärke korrapärase aruandlusega ja peaks koosnema vähemalt






  — | liikmesriikide häid tavasid kajastavate suuniste koostamisest, tehes seda koostöös vähemuste õiguste kaitsega seotud erinevate sidusrühmadega, |
| --- | --- | --- |

78.

—

liikmesriikide häid tavasid kajastavate suuniste koostamisest, tehes seda koostöös vähemuste õiguste kaitsega seotud erinevate sidusrühmadega,

| — | komisjoni soovitusest, võttes arvesse olemasolevaid riiklikke meetmeid, subsidiaarsust ja proportsionaalsust, |
| --- | --- |

—

komisjoni soovitusest, võttes arvesse olemasolevaid riiklikke meetmeid, subsidiaarsust ja proportsionaalsust,

| — | seadusandlikust ettepanekust võtta vastu direktiiv vähemuste miinimumstandardite kohta ELis, mis koostatakse pärast nõuetekohast mõju hindamist kooskõlas liikmesriikides kohaldatava subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning eespool nimetatud punktide alusel ning mis sisaldab selgeid võrdlusaluseid ja karistusi; |
| --- | --- |

—

seadusandlikust ettepanekust võtta vastu direktiiv vähemuste miinimumstandardite kohta ELis, mis koostatakse pärast nõuetekohast mõju hindamist kooskõlas liikmesriikides kohaldatava subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning eespool nimetatud punktide alusel ning mis sisaldab selgeid võrdlusaluseid ja karistusi;

| 79. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et raamistik hõlmaks andmete kogumist ning kohapealsel tööl põhinevaid, finantsalaseid ja kvaliteedile suunatud seire- ja aruandlusmeetodeid, sest need tugevdavad tõhusat tõenditel põhinevat poliitikat ning võivad aidata parandada strateegiate, toimingute ja võetud meetmete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, OSCE-le, OECD-le, Euroopa Nõukogule ja ÜRO-le. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0032.

(3)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 171.

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(5)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 2.

(6)  ELT C 328, 6.9.2016, lk 4.

(7)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 52.

(8)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 405.

(9)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 11.

(10)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 162.

(11)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 52.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/27

---

P8_TA(2018)0448

Arengut soodustav digitaliseerimine: vaesuse vähendamine tehnoloogia abil

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon arengut soodustava digitaliseerimise kohta: vaesuse vähendamine tehnoloogia abil (2018/2083(INI))

(2020/C 363/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 208, 209, 210, 211 ja 214, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 208, 209, 210, 211 ja 214,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning 17 kestliku arengu eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015. aastal vastu võetud lõppdokumenti „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““ ning 17 kestliku arengu eesmärki,

| — | võttes arvesse 2017. aasta mais vastu võetud Euroopa arengukonsensust „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta mais vastu võetud Euroopa arengukonsensust „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2. mai 2017. aasta töödokumenti „Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy“ (Digitaalsus arengu heaks: digitehnoloogia ja -teenuste integreerimine ELi arengupoliitikasse) (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2. mai 2017. aasta töödokumenti „Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy“ (Digitaalsus arengu heaks: digitehnoloogia ja -teenuste integreerimine ELi arengupoliitikasse) (SWD(2017)0157),

| — | võttes arvesse 2015. aasta mais vastu võetud Euroopa digitaalse ühtse turu strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta mais vastu võetud Euroopa digitaalse ühtse turu strateegiat,

| — | võttes arvesse Euroopa välisinvesteeringute kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisinvesteeringute kava,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta: „Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta: „Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ülemaailmseks humanitaarabiteemaliseks tippkohtumiseks valmistumise, humanitaarabiga seonduvate probleemide ja võimaluste kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. mai 2014. aasta teatist „Erasektori rolli tugevdamine kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisel arenguriikides“ (COM(2014)0263),

| — | võttes arvesse nõukogu 2017. aasta novembri järeldusi, mis käsitlevad digitaalsust arengu heaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2017. aasta novembri järeldusi, mis käsitlevad digitaalsust arengu heaks,

| — | võttes arvesse 10.–13. detsembril 2017. aastal Argentiinas Buenos Aireses toimunud 11. WTO ministrite konverentsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10.–13. detsembril 2017. aastal Argentiinas Buenos Aireses toimunud 11. WTO ministrite konverentsi,

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu algatusi arenguriikide toetuseks (ITU-D), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu algatusi arenguriikide toetuseks (ITU-D),

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni infotehnoloogia lepingut (ITA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni infotehnoloogia lepingut (ITA),

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2016. aastal Cancúnis esitatud ministrite avaldust digitaalmajanduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 2016. aastal Cancúnis esitatud ministrite avaldust digitaalmajanduse kohta,

| — | võttes arvesse 29. ja 30. aprillil 2016. aastal Jaapanis Takamatsus toimunud G7 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna ministrite kohtumisel tehtud ministrite ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. ja 30. aprillil 2016. aastal Jaapanis Takamatsus toimunud G7 info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna ministrite kohtumisel tehtud ministrite ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) algatust „E-kaubandus kõigile“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) algatust „E-kaubandus kõigile“,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli (A/RES/61/106),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0338/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit (A8-0338/2018),

| A. | arvestades, et 2017. aasta Euroopa arengukonsensuses juhitakse tähelepanu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja -teenuste tähtsusele kaasavat majanduskasvu ja kestlikku arengut võimaldavate teguritena; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aasta Euroopa arengukonsensuses juhitakse tähelepanu info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja -teenuste tähtsusele kaasavat majanduskasvu ja kestlikku arengut võimaldavate teguritena;

| B. | arvestades, et komisjoni strateegia arengut soodustava digitaliseerimise kohta (D4D) hõlmab majanduskasvu ja inimõigusi, tervishoidu, haridust, põllumajandust ja toiduga kindlustatust, põhitaristut, vett ja kanalisatsiooni, valitsemist ja sotsiaalkaitset ning soo ja keskkonnaga seotud valdkondadeüleseid eesmärke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni strateegia arengut soodustava digitaliseerimise kohta (D4D) hõlmab majanduskasvu ja inimõigusi, tervishoidu, haridust, põllumajandust ja toiduga kindlustatust, põhitaristut, vett ja kanalisatsiooni, valitsemist ja sotsiaalkaitset ning soo ja keskkonnaga seotud valdkondadeüleseid eesmärke;

| C. | arvestades, et digitehnoloogia võib tagada kestlikkuse ja keskkonnakaitse; arvestades, et digiseadmete tootmisel kasutatakse siiski teatavaid vähese ringlussevõetavuse ja piiratud varudega haruldasi metalle ning elektri- ja elektroonikaseadmete romud kujutavad endast keskkonna- ja terviseprobleemi; arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Interpoli ühisuuringu (4) kohaselt on elektri- ja elektroonikaseadmete romud prioriteetne keskkonnakuritegevuse valdkond; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et digitehnoloogia võib tagada kestlikkuse ja keskkonnakaitse; arvestades, et digiseadmete tootmisel kasutatakse siiski teatavaid vähese ringlussevõetavuse ja piiratud varudega haruldasi metalle ning elektri- ja elektroonikaseadmete romud kujutavad endast keskkonna- ja terviseprobleemi; arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Interpoli ühisuuringu (4) kohaselt on elektri- ja elektroonikaseadmete romud prioriteetne keskkonnakuritegevuse valdkond;

| D. | arvestades, et ülemaailmse andmekogu Development Global Dataset (ID4D) 2017. aasta ajakohastatud versiooni kohaselt ei saa hinnanguliselt 1,1 miljardit inimest üle maailma ametlikult tõendada oma isikut, sealhulgas oma sünni registreerimist, ning 78 % neist elab Sahara-taguses Aafrikas ja Aasias; arvestades, et see on kestliku arengu eesmärgi 16.9 saavutamise peamine takistus, kuid ei võimalda ka kasutada digitaalkeskkonda ja sellest kasu saada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemaailmse andmekogu Development Global Dataset (ID4D) 2017. aasta ajakohastatud versiooni kohaselt ei saa hinnanguliselt 1,1 miljardit inimest üle maailma ametlikult tõendada oma isikut, sealhulgas oma sünni registreerimist, ning 78 % neist elab Sahara-taguses Aafrikas ja Aasias; arvestades, et see on kestliku arengu eesmärgi 16.9 saavutamise peamine takistus, kuid ei võimalda ka kasutada digitaalkeskkonda ja sellest kasu saada;

| E. | arvestades, et digitehnoloogiat nimetatakse selgesõnaliselt viies kestliku arengu eesmärgis (kestliku arengu eesmärk nr 4, mis käsitleb haridust; kestliku arengu eesmärk nr 5, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust; kestliku arengu eesmärk nr 8, mis käsitleb inimväärset tööd ja majanduskasvu; kestliku arengu eesmärk nr 9, mis käsitleb taristut, industrialiseerimist ja innovatsiooni; kestliku arengu eesmärk nr 17, mis käsitleb partnerlusi); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et digitehnoloogiat nimetatakse selgesõnaliselt viies kestliku arengu eesmärgis (kestliku arengu eesmärk nr 4, mis käsitleb haridust; kestliku arengu eesmärk nr 5, mis käsitleb soolist võrdõiguslikkust; kestliku arengu eesmärk nr 8, mis käsitleb inimväärset tööd ja majanduskasvu; kestliku arengu eesmärk nr 9, mis käsitleb taristut, industrialiseerimist ja innovatsiooni; kestliku arengu eesmärk nr 17, mis käsitleb partnerlusi);

| F. | arvestades, et kestliku arengu eesmärkides rõhutatakse, et interneti üldise kättesaadavuse ja taskukohase hinna tagamine vähim arenenud riikides elavatele inimestele 2020. aastaks on arengu soodustamise seisukohast määrava tähtsusega, kuna digitaalmajanduse areng võib soodustada inimväärsete töökohtade loomist ja kaasavat majanduskasvu, suurendada ekspordimahtu ja eksporti mitmekesistada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kestliku arengu eesmärkides rõhutatakse, et interneti üldise kättesaadavuse ja taskukohase hinna tagamine vähim arenenud riikides elavatele inimestele 2020. aastaks on arengu soodustamise seisukohast määrava tähtsusega, kuna digitaalmajanduse areng võib soodustada inimväärsete töökohtade loomist ja kaasavat majanduskasvu, suurendada ekspordimahtu ja eksporti mitmekesistada;

| G. | arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi andmetel kaasneb digiteerimisega üha enam monopole ning see tekitab uusi probleeme nii arengu- kui ka arenenud riikide monopolivastases võitluses ja konkurentsipoliitikas (5); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi andmetel kaasneb digiteerimisega üha enam monopole ning see tekitab uusi probleeme nii arengu- kui ka arenenud riikide monopolivastases võitluses ja konkurentsipoliitikas (5);

| H. | arvestades, et oma üldises ülevaates infoühiskonna maailma tippkohtumise tulemuste rakendamise kohta (6) võttis ÜRO Peaassamblee endale kohustuse kasutada ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimalusi kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide ja teiste rahvusvaheliselt kokku lepitud arengueesmärkide saavutamiseks, märkides, et IKT võib kiirendada edusammude tegemist kõigis 17 kestliku arengu eesmärgis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma üldises ülevaates infoühiskonna maailma tippkohtumise tulemuste rakendamise kohta (6) võttis ÜRO Peaassamblee endale kohustuse kasutada ära info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) võimalusi kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide ja teiste rahvusvaheliselt kokku lepitud arengueesmärkide saavutamiseks, märkides, et IKT võib kiirendada edusammude tegemist kõigis 17 kestliku arengu eesmärgis;

| I. | arvestades, et ühendatus on endiselt keerukas küsimus ja probleem, mis põhjustab erinevaid digilõhesid nii IKT kättesaadavuses kui ka selle kasutamises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühendatus on endiselt keerukas küsimus ja probleem, mis põhjustab erinevaid digilõhesid nii IKT kättesaadavuses kui ka selle kasutamises;

| J. | arvestades, et digitaalmajanduse arenemise kiirus ja arenguriikide märkimisväärsed lüngad digimajanduse valmisolekus tagada turvalise riikliku poliitika, eeskirjade ja tarbijakaitse areng viitavad tungivale vajadusele laiendada arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele antavat suutlikkuse suurendamise alast ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et digitaalmajanduse arenemise kiirus ja arenguriikide märkimisväärsed lüngad digimajanduse valmisolekus tagada turvalise riikliku poliitika, eeskirjade ja tarbijakaitse areng viitavad tungivale vajadusele laiendada arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele antavat suutlikkuse suurendamise alast ja tehnilist abi;

| K. | arvestades, et digitaalkirjaoskus ja -pädevused on sotsiaalset ja isiklikku arengut, ettevõtluse edendamist ja tugeva digitaalse majanduse ülesehitamist ja edasiminekut võimaldavad olulised vahendid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et digitaalkirjaoskus ja -pädevused on sotsiaalset ja isiklikku arengut, ettevõtluse edendamist ja tugeva digitaalse majanduse ülesehitamist ja edasiminekut võimaldavad olulised vahendid;

| L. | arvestades, et digiteerimine peaks aitama parandada ka humanitaarabi osutamist ja vastupanuvõimet, katastroofiohu ennetamist ja üleminekuabi andmist, ühendades ebakindlates ja konfliktiolukordades humanitaar- ja arenguabi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et digiteerimine peaks aitama parandada ka humanitaarabi osutamist ja vastupanuvõimet, katastroofiohu ennetamist ja üleminekuabi andmist, ühendades ebakindlates ja konfliktiolukordades humanitaar- ja arenguabi;

| M. | arvestades, et enam kui pool maailma rahvastikust on internetiühenduseta ning edasiminek 9. kestliku arengu eesmärgi saavutamisel (parandada oluliselt info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust ning püüda selle poole, et tagada 2020. aastaks vähim arenenud riikide elanikele üldine ja taskukohane juurdepääs internetile) on olnud aeglane; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enam kui pool maailma rahvastikust on internetiühenduseta ning edasiminek 9. kestliku arengu eesmärgi saavutamisel (parandada oluliselt info- ja sidetehnoloogia kättesaadavust ning püüda selle poole, et tagada 2020. aastaks vähim arenenud riikide elanikele üldine ja taskukohane juurdepääs internetile) on olnud aeglane;

| N. | arvestades, et maailmas kasvab oluliselt mobiilsideteenuste levik ja mobiiltelefonide kasutajate hulk on nüüd suurem nende inimeste hulgast, kellel on juurdepääs elektrile, kanalisatsioonile ja puhtale veele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et maailmas kasvab oluliselt mobiilsideteenuste levik ja mobiiltelefonide kasutajate hulk on nüüd suurem nende inimeste hulgast, kellel on juurdepääs elektrile, kanalisatsioonile ja puhtale veele;

| O. | arvestades, et humanitaarinnovatsioon peab vastama humanitaarpõhimõtetele (inimlikkus, erapooletus, neutraalsus ja sõltumatus) ning väärikuse põhimõttele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et humanitaarinnovatsioon peab vastama humanitaarpõhimõtetele (inimlikkus, erapooletus, neutraalsus ja sõltumatus) ning väärikuse põhimõttele;

| P. | arvestades, et: humanitaarinnovatsiooni tuleb ellu viia selleks, et edendada abisaava elanikkonna õigusi, väärikust ja suutlikkust ning et kriisist mõjutatud kogukonna kõigil liikmetel oleks võimalik innovatsioonist kasu saada, ilma et tehtaks diskrimineerivaid takistusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et: humanitaarinnovatsiooni tuleb ellu viia selleks, et edendada abisaava elanikkonna õigusi, väärikust ja suutlikkust ning et kriisist mõjutatud kogukonna kõigil liikmetel oleks võimalik innovatsioonist kasu saada, ilma et tehtaks diskrimineerivaid takistusi;

| Q. | arvestades, et tahtmatu kahju vältimiseks, sealhulgas eraelu puutumatust, andmete turvalisust ja kohalikku majandust mõjutava kahju vältimiseks tuleb kasutada riskianalüüsi ja riski vähendamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tahtmatu kahju vältimiseks, sealhulgas eraelu puutumatust, andmete turvalisust ja kohalikku majandust mõjutava kahju vältimiseks tuleb kasutada riskianalüüsi ja riski vähendamist;

| R. | arvestades, et eksperimenteerimine, katseprojektid ja katsed peavad toimuma kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud eetiliste standarditega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eksperimenteerimine, katseprojektid ja katsed peavad toimuma kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud eetiliste standarditega;

Vajadus toetada arenguriikide digitaliseerimist

| 1. | väljendab heameelt komisjoni D4D strateegia üle niivõrd, kui see integreerib digitehnoloogiad ELi arengupoliitikasse, mis peaks aitama kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; rõhutab, et oluline on edendada kestliku arengu eesmärkide keskset digiteerimist; tuletab meelde, et digirevolutsioon toob ühiskonnale kaasa palju uusi väljakutseid, mis on seotud nii ohtude kui ka võimalustega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab digitehnoloogia ja -teenuste suurt potentsiaali kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, tingimusel et võetakse meetmeid tehnoloogiate häirivate mõjude kõrvaldamiseks, nagu töökohtade automatiseerimine, mis mõjutab tööalast konkurentsivõimet, digitaalne tõrjutus ja ebavõrdsus, küberturvalisus, andmete puutumatus ja regulatiivsed küsimused; tuletab meelde, et kõik digistrateegiad peavad olema täielikult kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga aastani 2030 ja aitama kaasa selle täitmisele eelkõige seoses kestliku arengu eesmärgiga nr 4, mis käsitleb kvaliteetset haridust, kestliku arengu eesmärgiga nr 5, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse saavutamist ja kõigi naiste ja tütarlaste mõjuvõimu suurendamist, kestliku arengu eesmärgiga nr 8, mis käsitleb inimväärset tööd ja majanduskasvu, ning kestliku arengu eesmärgiga nr 9, mis käsitleb tööstust, innovatsiooni ja taristut; tuletab meelde, et 2030. aastaks kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks on vaja tugevamat üleilmset, riikide, piirkondlikku ja kohalikku partnerlust valitsussektori, teadusringkondade, majandussektori ja kodanikuühiskonna osalejate vahel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et vaatamata internetiühenduse leviku kasvule on paljud arenguriigid ja tärkava turumajandusega riigid jäänud digiteerimisest kasu saamisel maha, paljudel inimestel puudub endiselt juurdepääs info- ja sidetehnoloogiale ning riikide vahel ja linna- ja maapiirkondade vahel on suured erinevused; tuletab meelde, et digitehnoloogia on endiselt vahend ja mitte eesmärk, ning on seisukohal, et rahaliste piirangute tõttu tuleks kestliku arengu eesmärkide saavutamisel esikohale seada kõige tulemuslikumad vahendid, ning et mõnes riigis, kuigi digiteerimine on kasulik, on ikka veel vaja tagada põhiliste inimvajaduste täitmine, eelkõige seoses juurdepääsuga toidule, energiale, veele ja sanitaartingimustele, haridusele ja tervishoiule, nagu on rõhutatud ÜRO 2017. aasta aruandes kestliku arengu eesmärkide kohta; on siiski seisukohal, et digiarengu tingimused tuleb tagada taristu kavandamise etapis, isegi kui rakendamine toimub hilisemas etapis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et kõik e-kaubanduse strateegiad peavad olema täielikult kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, mis on kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks ülioluline; rõhutab, et internetiühendus ja digitaalsed makseviisid, mis on usaldusväärsed ja vastavad rahvusvahelistele standarditele, ning kaupade ja teenuste tarbijaid ja intellektuaalomandiõigusi kaitsvad õigusaktid ning isikuandmete kaitset ja elektroonilist kaubandust käsitlevad eeskirjad on digikaubanduse, kestliku arengu ja kaasava majanduskasvu võimaldamisel äärmiselt olulised; märgib sellega seoses kaubanduse lihtsustamise lepingu potentsiaali arengumaade digialgatuste toetamisel, et hõlbustada piiriülest kaubandust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab humanitaarabi tehnilise uuendamise tegevuskava väljatöötamist, et tagada vastavus õigus- ja eetikapõhimõtetele sellistes dokumentides nagu uus Euroopa arengukonsensus „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik“ ja kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et kõiki humanitaarabi valdkonna innovatsiooniaspekte tuleks hinnata ja jälgida ning hinnang tuleks anda ka innovatsiooniprotsessi esma- ja lisamõjule; rõhutab, et eetiline hindamine ja riskianalüüs tuleks läbi viia enne humanitaarinnovatsiooni ja digiprojektide elluviimist ning see peaks vajaduse korral hõlmama ka välis- või kolmandate poolte eksperte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et rakendataks ELi digitaalse ühtse turu strateegias sisalduvaid ELi välistegevuse põhimõtteid, toetades ELi partnerite õiguslikku raamistikku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid selleks, et võimaldada digitehnoloogia integreerimist kõikidesse arengupoliitika aspektidesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et digitehnoloogia kasutuselevõtt arengumaades on sageli ületanud riigiasutuste, õigusaktide ja muude mehhanismide loomist, mis võiksid aidata lahendada uusi, eelkõige küberjulgeolekuga seotud probleeme; rõhutab, kui oluline on teadlaste ja novaatorite vahelise koostöö süvendamine piirkondadevahelisel tasandil, soodustades teadus- ja arendustegevust, millega edendatakse teaduse arengut ning tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmist; nõuab, et digiteerimine kui kaasav ja kestlikku arengut võimaldav tegur oleks tulevases Cotonou lepingu järgses kokkuleppes vastavalt läbirääkimissuunistele olulisel kohal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab edasisi ühismeetmeid digitaristu alase koostöö valdkonnas, kuna see peaks kujunema ELi ja piirkondlike organisatsioonide partnerluste üheks põhitegevuseks, eelkõige Aafrika Liiduga; osutab sellele, kui oluline on tehniline abi ja oskusteabe edastamine institutsioonidele, kes töötavad välja riikliku, piirkondliku ja kogu mandri tasandi digipoliitikat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et digiteerimine lülitataks liikmesriikide riiklikesse arengustrateegiatesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et rahvusvaheline kogukond, sealhulgas valitsusvälised osalejad, nagu kodanikuühiskonna esindajad, kolmas sektor, eraettevõtted ja akadeemilised ringkonnad, teeksid omavahel kooskõlastatumaid ja terviklikumaid pingutusi tagamaks, et üleminekul digimajandusele ei jäeta kedagi maha ning et see aitab kaasa ÜRO kestliku arengu tegevuskavale, tagades kõigile majandustegevuses osalejatele ja kodanikele juurdepääsu digitehnoloogiale ja -teenustele ning vältides liiga paljusid eri käsitusi, mis põhjustaksid mittevastavusi, kattuvusi või lünki õigusaktides; nõuab ELi, liikmesriikide ja muude asjaomaste osaliste vahelise poliitiliste seoste parandamist, et edendada koordineerimist, vastastikust täiendavust ja koostoime loomist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et tehnoloogia, tehisintellekt ja automatiseerimine juba asendavadki mõnda madala ja keskmise kvalifikatsiooniga töökohta; kutsub komisjoni üles edendama kestliku arengu eesmärkidele keskenduvat digiteerimist ja rõhutab, et riigi rahastatava sotsiaalkaitse põhialused on uute tehnoloogiate teatava häiriva mõju käsitlemisel väga olulised, et tulla toime muutustega ülemaailmsetel tööturgudel ja rahvusvahelises tööjaotuses, mis mõjutavad eelkõige arengumaade madala kvalifikatsiooniga töötajaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub erasektorit üles aitama tehnoloogia ja innovatsiooni, oskusteabe, investeeringute, riskijuhtimise, kestlike ettevõtlusmudelite ja majanduskasvu abil, mis peaksid hõlmama toormaterjalide kasutamise ennetamist ja vähendamist ning nende taastamist, ringlussevõttu ja korduskasutamist, vastutustundlikult kaasa arengut soodustavale digitaliseerimisele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et andmekaitsealased õigusaktid on olemas vähem kui pooltes arenguriikides, ning julgustab ELi andma asjaomastele asutustele selliste õigusaktide koostamisel tehnilist abi, tuginedes eelkõige oma kogemustele ja oma õigusaktidele, mis on mudelina rahvusvaheliselt tunnustatud; rõhutab vajadust võtta arvesse selliste õigusaktide ühtlustamise kulusid, eriti VKEde puhul; märgib, et digitehnoloogia piiriülese olemuse tõttu ei tohiks andmekaitsealased õigusaktid liiga palju erineda, kuna see tooks kaasa vastuolud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub kõikidel sidusrühmadel koguda, töödelda, analüüsida ja levitada andmeid ja statistikat kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja üleilmsel tasandil, et tagada andmete kõrgetasemeline kaitse kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standardite ja õigusaktidega ning järgida 2030. aasta kestliku arengu tegevuskava eesmärke; märgib, et andmete täpne ja õigeaegne kogumine tagab poliitika rakendamise nõuetekohase järelevalve ja kohandamise ning vajaduse korral sekkumise, aga ka saavutatud tulemuste ja nende mõju hindamise; tuletab siiski meelde, et kuigi andmerevolutsioon muudab eri allikatest pärinevate andmete kogumise ja analüüsimise lihtsamaks, kiiremaks ja odavamaks, tekitab see ka suuri julgeoleku- ja eraelu puutumatuse probleeme; rõhutab seetõttu, et uuendused arenguriikide andmekogumises ei tohiks asendada ametlikku statistikat, vaid peaksid neid täiendama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab lisaks muule diskrimineerimisele hukka igas riigis püsivalt eksisteeriva digitaalse ebavõrdsuse soo, geograafia, vanuse, sissetuleku, etnilise päritolu ning tervisliku seisundi või puude alusel; nõuab seetõttu, et rahvusvaheline arengukoostöö soodustaks ebasoodsas või kaitsetus olukorras olevate isikute suuremat edasijõudmist ja kaasamist, edendades samal ajal digivahendite vastutustundlikku kasutamist ja piisavat teadlikkust võimalikest riskidest; nõuab kohalikele vajadustele ja teadmistepõhisele majandusele üleminekule kohandatud innovatsiooni toetamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab seetõttu suuremaid jõupingutusi digitaalse tõrjutusega seotud probleemide lahendamisel oluliste digioskuste õpetamise kaudu, samuti algatusi, mille eesmärk on hõlbustada info- ja sidetehnoloogia asjakohast kasutamist ning digivahendite kasutamist osalusmetoodika rakendamisel vastavalt vanusele, isiklikule olukorrale ja taustale, sealhulgas eakatele ja puuetega inimestele; märgib, et rahvusvaheline arengukoostöö võiks tugineda digitehnoloogiatele, mis on suunatud ebasoodsas olukorras olevate rühmade paremale integreerimisele, tingimusel et neil on digitehnoloogiale juurdepääs; tunneb heameelt selliste algatuste üle nagu Aafrika programmeerimisnädal, mis aitab kaasa Aafrika noore põlvkonna mõjuvõimu suurendamisele digitaalse kirjaoskuse edendamise kaudu; rõhutab e-õppe ja kaugõppe tähtsust kõrvalistes piirkondades ja igas vanuses inimestele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et digikirjaoskus lisataks arenguriikides kõikide haridustasandite õppekavadesse, et omandataks oskused, mis on vajalikud paremaks juurdepääsuks teabele; usub siiski, et IKT-vahendid ja uued tehnoloogiad ei tohiks asendada päris õpetajaid ja koole, vaid neid tuleks kasutada kui vahendeid, mis parandavad juurdepääsu haridusele ja selle kvaliteeti; rõhutab, et uued tehnoloogiad on peamine teadmiste levitamise, õpetajate koolitamise ja ettevõtete haldamise vahend; rõhutab ka paremate kohalike koolituskeskuste (k.a programmeerimiskoolide) vajadust, et koolitada arendajaid ning ergutada kohalikele vajadustele ja tegelikule olukorrale vastavate digilahenduste ja -rakenduste loomist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et digilõhe ületamiseks on vaja eelkõige maapiirkondades ja äärealadel kasutusele võtta ja muuta kättesaadavaks selline taristu, mis on kvaliteetse levialaga ning taskukohane, usaldusväärne ja turvaline; märgib, et peamised ühendatust takistavad tegurid on vaesus ja põhiteenuste puudumine, millele lisanduvad maasidevõrkude ebapiisav areng, progressi võimaldava riikliku poliitika ja õigusraamistike puudumine, digitoodete ja -teenuste kõrge maksumäär, vähene konkurents turul ja energiavõrgu puudumine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab muret seoses tehnoloogilise sõltuvuse pärast vähesest arvust ettevõtjatest, eelkõige GAFAst (Google, Apple, Facebook ja Amazon), ning nõuab alternatiivide väljatöötamist, et edendada konkurentsi; märgib, et ELi ja Aafrika partnerluses võiks selle eesmärgi endale sihiks seada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et arenguriigid ei ole küberrünnakute suhtes kaugeltki immuunsed, ning rõhutab, et kui digitaalne turvalisus ei ole tagatud, võib see kahjustada majanduslikku, poliitilist ja demokraatia stabiilsust; kutsub kõiki digitaalselt ühendatud maailma sidusrühmi üles võtma endale aktiivset vastutust küberturvalisusalase teadlikkuse ja oskusteabe suurendamisel, võttes selleks praktilisi meetmeid; juhib seetõttu tähelepanu sellele, kui oluline on inimkapitali arendamine kõikidel tasanditel, et vähendada ohtu küberjulgeolekule koolituse, hariduse ja suurenenud teadlikkuse kaudu, ning asjakohaste kriminaalõiguslike ja riikidevaheliste raamistike kehtestamine küberkuritegevusega võitlemiseks, aga ka aktiivne osalemine rahvusvahelistel foorumitel, näiteks OECD ülemaailmne digitaaljulgeolekufoorum; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde digiteerimise potentsiaali ebavõrdsuse vähendamisel sotsiaalses kaasatuses, teabele juurdepääsus ja majandusliku tõrjutuse vähendamises äärealadel; |
| --- | --- |

23.

Digiteerimine kui kestliku arengu saavutamise vahend

| 24. | väljendab heameelt ELi välisinvesteeringute kava üle, millega toetatakse investeeringuid kohalikele vajadustele vastavatesse innovaatilistesse digilahendustesse, rahalist kaasatust ja inimväärsete töökohtade loomist; juhib tähelepanu sellele, et digiteerimine on oluline investeerimisvõimalus ning Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutuste ja erasektori koostööle tuginedes oleks segarahastamine seepärast oluline vahend rahaliste vahendite võimendamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles käivitama uusi algatusi, milles pööratakse erilist tähelepanu digitaristu arendamisele, e-valitsuse ja digioskuste edendamisele, digitaalmajanduse tugevdamisele ja kestliku arengu eesmärkide kesksete idufirmade ökosüsteemide edendamisele, sealhulgas mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete rahastamisvõimaluste edendamisele, et neil oleks võimalik hargmaiste ettevõtetega digitaalselt suhelda ja et neil oleks juurdepääs ülemaailmsetele väärtusahelatele; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni üles digitehnoloogiaid ja -teenuseid veelgi enam ELi arengupoliitikasse integreerima, nagu on märgitud muu hulgas D4D tegevuskavas; rõhutab vajadust edendada digitehnoloogiate kasutamist konkreetsetes poliitikavaldkondades, sealhulgas e-halduse, põllumajanduse, hariduse, veemajanduse, tervishoiu ja energeetika valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles suurendama investeeringuid arenguriikide digitaristusse, et kõrvaldada märkimisväärne digilõhe arengut soodustaval ja põhimõtetel rajaneval viisil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et arenguriikides on enamik ettevõtjaid mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ja neis pakutakse tööd suuremale osale tootmis- ja teenustesektori töötajatest; kordab, et piiriülese hästi reguleeritud e-kaubanduse hõlbustamisel võib olla otsene mõju elatise suurendamisele, parema elatustaseme soodustamisele ning tööhõive ja majandusarengu ergutamisele; kinnitab taas selliste püüdluste potentsiaalset panust soolisse võrdõiguslikkusesse, kuna suur hulk nendest ettevõtetest kuuluvad naistele või neid juhivad naised; rõhutab vajadust vähendada ettevõtlust takistavaid õiguslikke, halduslikke ja sotsiaalseid tõkkeid, eriti mis puudutab naisi; nõuab, et digiteerimist kasutataks arenguriikides ka ettevõtlust puudutava hariduse ja suutlikkuse edendamiseks, luues ühtlasi soodsa keskkonna idufirmadele ja innovaatilistele ettevõtetele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust tõkestada maavaradega kauplemist, mille kasutamine rahastab relvastatud konflikte või millega kaasneb sunniviisiline töö; tuletab meelde, et kolumbiit-tantaliit on paljude elektrooniliste seadmete (nt nutitelefonid) peamine tooraine ning et kodusõjas, mis on haaranud Ida-Aafrika järvede piirkonna, eelkõige Kongo Demokraatliku Vabariigi ja on seotud kolumbiit-tantaliidi kasutamise ja kaevandamise ning sellega kaubitsemisega, on nõudnud rohkem kui kaheksa miljoni inimese elu; nõuab, et lõpetataks laste ekspluateerimine kolumbiit-tantaliidi kaevandustes ja sellega kaubitsemine, et luua olukord, kus seda kaevandatakse ja turustatakse vastuvõetaval viisil, mis toob kasu ka kohalikule elanikkonnale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu sellele, et põllumajandus kui Aafrika suurim majandussektor võib saada digitehnoloogiast suurt kasu; rõhutab, et arenguriikides on võimalik kasutada digiplatvorme selleks, et teavitada põllumajandustootjaid turuhindadest ja viia nad kokku võimalike ostjatega ning et pakkuda praktilist teavet viljelusmeetodite ja turusuundumuste kohta, teavet ilma kohta ning hoiatusi ja nõuandeid taime- ja loomahaiguste kohta; rõhutab siiski, et olukorras, kus põllumajandus muutub üha enam teadmistemahukamaks ning kõrgtehnoloogilisemaks, võib digipõllumajandus arenguriikide sotsiaalsele olukorrale ja keskkonnale väga kahjulikult mõjuda, sest juurdepääs uusimale tehnoloogiale võib piirduda üksnes suurte ja tööstuslike põllumajandusettevõtjatega, kes tegutsevad eksporditurul ja kasvatavad tulutoovaid kultuure, samas kui arengumaade väikesemahulist põllumajandustootmist pärsivad piiratud teadmised ja oskused; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et arengumaade põllumajandusele antav ELi rahaline toetus peab olema kooskõlas kestliku arengu tegevuskava 2030 üleminekut toetava laadiga ja Pariisi kliimakokkuleppega ning sellest tulenevalt ka rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) järeldustega ja õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri soovitustega; rõhutab, et see eeldab põllumajanduse mitmetahulisuse tunnistamist ja kiiret üleminekut keemiliste sisendite intensiivsel kasutamisel põhinevatelt monokultuuridelt mitmekesisele ja kestlikule põllumajandusele, mis rajaneb agroökoloogilistel põllumajandustavadel ning tugevdab kohalikke toidusüsteeme ja väikesemahulist põllumajandustootmist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | juhib tähelepanu sellele, et info- ja sidetehnoloogia vahendeid võib kasutada teabe levitamiseks, mis võib olla otsustava tähtsusega nii loodusõnnetuste kui ka tehnoloogiliste katastroofide ja hädaolukordade puhul, samuti ebakindlates ja konfliktidest mõjutatud piirkondades; rõhutab, et digitehnoloogia võib muuta kvaliteetsed põhiteenused (nt tervishoid, haridus, vesi, kanalisatsioon ja elekter) ning humanitaarabi ja muud avaliku ja erasektori teenused madala sissetulekuga ja teiste kaitsetute kogukondade jaoks kättesaadavaks; rõhutab, kui oluline on võidelda väärteabe internetis levitamise (libauudised) vastu, ja toonitab vajadust eriprogrammide järele, mis keskenduvad meediapädevusele kui vahendile, mis aitaks neid probleeme lahendada; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et tehnoloogiline innovatsioon humanitaarabi valdkonnas on esmatähtis ja võib edendada humanitaarabi ja arengu vahelist seost, eelkõige mis puudutab sunniviisilise ümberasustamise probleemiga tegelemist ning inimeste eludesse stabiilsust ja väärikust toovate kestlike lahenduste leidmist; tunnustab ülemaailmseid algatusi humanitaarinnovatsiooni soodustamiseks, näiteks humanitaarinnovatsiooni ülemaailmne liit (Global Alliance for Humanitarian Innovation – GAHI), humanitaarinnovatsiooni fond (Global Alliance for Humanitarian Innovation – HIF) ja ÜRO algatus „Global Pulse“, ning kutsub ELi üles edendama avatud andmeid ja toetama jõuliselt tarkvaraarendajate ja -kavandajate ülemaailmseid kogukondi, mille liikmed töötavad välja praktilist avatud tehnoloogiat rahvusvaheliste arengu- ja humanitaarprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et digitehnoloogad, näiteks SMSi ja mobiiltelefonirakendused, võivad olla taskukohased uued vahendid olulise teabe edastamiseks, mida saaksid kasutada vaesed või tõrjutud inimesed ja puuetega inimesed; juhib tähelepanu mobiiltelefonitehnoloogia potentsiaalile, mille eeliste hulka võivad kuuluda võrkude suurenenud levialast tingitud madalamad juurdepääsukulud, kasutusmugavus ning kõnede ja tekstisõnumite langevad hinnad; tuletab samas meelde, et mobiiltelefonid tekitavad tervise- ja keskkonnaohte, mis on tingitud eelkõige maavarade kaevandamisest ning elektri- ja elektroonikaromude üha suurenevast hulgast; rõhutab, et digiteerimine võib demokraatiat nii hoogustada kui ka õõnestada, ning kutsub Euroopa Liitu üles võtma kõnealuseid ohte nõuetekohaselt arvesse, et hoida digitehnoloogiate väärkasutus tehnoloogiauuenduste edendamisel arenguabis kontrolli all, ning edendada ka interneti haldamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, kui tähtis on luua digitaalmajanduse jaoks kestlik ökosüsteem, et vähendada digiteerimisega seotud ökoloogilist mõju, arendades selleks ressursside tõhusat kasutamist nii digi- kui ka energeetikasektoris ning seades eelkõige esikohale ringmajanduse; nõuab, et välisinvesteeringute kavaga toetataks tootjate vastutust, toetades eelkõige VKEsid, kes arendavad korduskasutus-, parandamis- ja renoveerimistoiminguid ning võtavad oma äritegevuses kasutusele tagasivõtuskeemid, et kõrvaldada elektri- ja elektroonikaseadmetes kasutatud ohtlikud osad; nõuab tarbijate teadlikkuse parandamist e-seadmete keskkonnamõjust ning elektri- ja elektroonikaseadmete tootmisega tegelevate ettevõtete vastutuse tõhusat käsitlemist; rõhutab ka seda, et arenguriikides tuleb toetada elektri- ja elektroonikaromude statistikat ning riiklikku e-jäätmete poliitikat, et vähendada e-jäätmete teket, vältida ebaseaduslikku dumpingut ja e-jäätmete ebaseaduslikku käitlemist, edendada ringlussevõttu ning luua töökohti renoveerimis- ja ringlussevõtusektoris; |
| --- | --- |

35.

| 36. | võtab teadmiseks, et digitehnoloogia pakub energeetikasektorile ressursside kasutamise optimeerimiseks uuenduslikke vahendeid; tuletab siiski meelde, et digitehnoloogiatel on energiaressursside (digitaalne CO2-heide on hinnanguliselt 2,5 % koguheitest) ja metallide (nt hõbe, koobalt, vask ja tantaal) tarbijana märkimisväärne ökoloogiline jalajälg, mis seab kahtluse alla nende pikaajalise kestlikkuse; rõhutab vajadust muuta tootmise ja tarbimise mudeleid, et võidelda kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tunnistab digitehnoloogia võimalikku rolli demokraatia ja kodanike otsustusprotsessis osalemise edendamisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui tähtis on luua ja rakendada riiklikke digitaalteabeplatvorme, mis avardavad üldsuse võimalusi end oma õigustega ning riigi poolt kodanikele pakutavate teenustega kurssi viia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et e-valitsuse rakendused aitavad kaasa avalikele teenustele juurdepääsu kiiremaks ja taskukohasemaks muutmisele, parandavad järjepidevust ja kodanike rahulolu, soodustavad kodanikuühiskonna seotust ja tegevust ning suurendavad läbipaistvust, aidates seega olulisel määral kaasa demokratiseerumisele ja korruptsioonivastasele võitlusele; rõhutab, kui suur on tehnoloogia ja digiteerimise osatähtsus tõhusas fiskaalpoliitikas ja halduses, tehes võimalikuks riiklike ressursside kasutuselevõtu tulemusliku suurendamise ning aidates võidelda maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; toonitab, et tuleb luua turvalised digitaalsed identiteedid, kuna see võib aidata teha kindlaks konkreetseid põhiteenuseid vajavate inimeste hulka; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et digitehnoloogia pakutavaid võimalusi kasutataks sündide, surmade ja abielude registreerimise parandamiseks; rõhutab, et UNICEFi hinnangul jääb ainuüksi Sahara-taguses Aafrikas 95 miljoni lapse sünd registreerimata (7) ja seetõttu puudub neil sünnitunnistus, mistõttu neid lapsi seaduslikult ei tunnistata ja nad eksisteerivad ühiskonnas alates sünnist kogu oma elu dokumenteerimata, mis moonutab riikide demograafilisi andmeid, millel omakorda on oluline mõju elanikkonna vajaduste hindamisele, eelkõige mis puudutab juurdepääsu haridusele või tervishoiule; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunnistab digitehnoloogia keskset rolli tervishoiuteenuste haldamisel, epideemiatega seotud hädaolukordadele reageerimise korraldamisel, avalike tervisekampaaniate levitamisel, avalikkuse tervishoiuteenustele juurdepääsul, samuti tervishoiutöötajate koolitamisel, alusuuringute toetamisel ja edendamisel ning tervishoiu ja e-tervise alaste teabeteenuste arendamisel; kutsub seepärast poliitikakujundajaid üles kehtestama asjakohaseid poliitikameetmeid ja õigusraamistikke e-tervise projektide laiendamiseks; palub komisjonil sellega seoses eraldada vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi veebiprogrammi üle, mis võimaldab koolitada ELi partnerriikide kodanikke veebi kaudu; nõuab koolitusprogrammide edasist arendamist kohalike juhtide tarbeks ja ELi toetuste taotlemise korra loomist, et nimetatud partnerid saaksid selgema ettekujutuse ootustest, eesmärkidest ja tingimustest ning nende projektide heakskiitmise väljavaated suureneksid; rõhutab, et sellised algatused, juhul kui nad on hõlpsasti kättesaadavad, tõhusad ja asjakohased, mõjutaksid abi kasutamist ja ELi mainet partnerite hulgas positiivselt; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  ELT C 210, 30.6.2017, lk 1.

(2)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(3)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 106.

(4)  UNEP-Interpoli uuring „The Rise of Environmental Crime: a growing Threat to Natural Resources, Peace, Development and Security“ (Keskkonnakuritegude arvu kasv: suurenev oht loodusvaradele, rahule, arengule ja julgeolekule), 2016.

(5)  ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents „South-South Digital Cooperation for Industrialisation: A Regional Integration Agenda“ (Lõuna-lõuna suunaline digitaalne tööstuskoostöö: piirkondliku integratsiooni kava), 2017.

(6)  ÜRO Peaassamblee, GA/RES/70/125.

(7)  https://www.unicef.org/reports/state-worlds-children-2016

---

Kolmapäev, 14. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/36

---

P8_TA(2018)0451

Relvaeksport: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon relvaekspordi kohta: ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (2018/2157(INI))

(2020/C 363/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtteid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklis 21 sätestatud põhimõtteid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja õigusriigi edendamine, rahu säilitamine, konfliktide ennetamine ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamine,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1) (edaspidi „ühine seisukoht“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembril 2008 vastu võetud ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (1) (edaspidi „ühine seisukoht“),

| — | võttes arvesse 19. aastaaruannet (2), mis koostati vastavalt ühise seisukoha artikli 8 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aastaaruannet (2), mis koostati vastavalt ühise seisukoha artikli 8 lõikele 2,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/101 tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta (3) ja nõukogu 29. mai 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/101 tulemusliku relvaekspordi kontrolli edendamise kohta (3) ja nõukogu 29. mai 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/915 relvakaubanduslepingu rakendamist toetava liidu teavitustegevuse kohta (4),

| — | võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 26. veebruaril 2018 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõjaliste kaupade ajakohastatud ühist Euroopa Liidu nimekirja, mille nõukogu võttis vastu 26. veebruaril 2018 (5),

| — | võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ühise seisukoha (millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad) kasutusjuhendit,

| — | võttes arvesse 12. mail 1996 sõlmitud Wassenaari kokkulepet tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta koos nende kaupade, tehnoloogia ja laskemoona nimekirjadega, mida ajakohastati 2017. aasta detsembris (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mail 1996 sõlmitud Wassenaari kokkulepet tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta koos nende kaupade, tehnoloogia ja laskemoona nimekirjadega, mida ajakohastati 2017. aasta detsembris (6),

| — | võttes arvesse ELi 25. juuni 2012. aasta inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, eelkõige tegevuskava 11. tulemuse punkti e, ning ELi 20. juuli 2015. aasta inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), eelkõige selle 21. eesmärgi punkti d, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 25. juuni 2012. aasta inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava, eelkõige tegevuskava 11. tulemuse punkti e, ning ELi 20. juuli 2015. aasta inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), eelkõige selle 21. eesmärgi punkti d,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblees 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingut (7), mis jõustus 24. detsembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblees 2. aprillil 2013. aastal vastu võetud relvakaubanduslepingut (7), mis jõustus 24. detsembril 2014,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiivi 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (9), mida on muudetud 16. aprilli 2014. aasta määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. mai 2009. aasta määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (9), mida on muudetud 16. aprilli 2014. aasta määrusega (EL) nr 599/2014, ning selle I lisas esitatud kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia loetelu (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eeskätt eesmärki nr 16 toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, et saavutada kestlik areng, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, eeskätt eesmärki nr 16 toetada rahumeelseid ja kaasavaid ühiskondi, et saavutada kestlik areng,

| — | võttes arvesse ÜRO desarmeerimise tegevuskava „Assurer notre avenir commun“ (Meie ühise tuleviku kindlustamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO desarmeerimise tegevuskava „Assurer notre avenir commun“ (Meie ühise tuleviku kindlustamine),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2134, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2134, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (10),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti aruannet Inimõiguste Nõukogule relvatarnete mõju kohta inimõiguste kasutamisele (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti aruannet Inimõiguste Nõukogule relvatarnete mõju kohta inimõiguste kasutamisele (11),

| — | võttes arvesse oma varasemaid selleteemalisi resolutsioone, eriti ühise seisukoha rakendamist käsitlevaid 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni (12) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid selleteemalisi resolutsioone, eriti ühise seisukoha rakendamist käsitlevaid 13. septembri 2017. aasta resolutsiooni (12) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (13),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (COM(2017)0294), ning ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (COM(2017)0294), ning ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (COM(2018)0476),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta (14), 15. juuni 2017. aasta (15) ja 30. novembri 2017. aasta resolutsioone (16) humanitaarolukorra kohta Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2016. aasta (14), 15. juuni 2017. aasta (15) ja 30. novembri 2017. aasta resolutsioone (16) humanitaarolukorra kohta Jeemenis,

| — | võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kasutamise kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kasutamise kohta (17),

| — | võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu 17. augusti 2018. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Jeemenis, sealhulgas rikkumiste ja riivete kohta alates septembrist 2014 (A/HRC/39/43), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Inimõiguste Nõukogu 17. augusti 2018. aasta aruannet inimõiguste olukorra kohta Jeemenis, sealhulgas rikkumiste ja riivete kohta alates septembrist 2014 (A/HRC/39/43),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0335/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0335/2018),

| A. | arvestades, et ÜRO põhikirja artiklis 51 on sätestatud võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO põhikirja artiklis 51 on sätestatud võõrandamatu õigus individuaalsele või kollektiivsele enesekaitsele;

| B. | arvestades, et relvaekspordil ja relvatarnetel on vaieldamatu mõju inimõigustele, inimeste turvalisusele, sotsiaal-majanduslikule arengule ja demokraatiale; arvestades, et relvaeksport aitab kaasa ka selliste tingimuste kujunemisele, mis sunnib inimesi oma riigist põgenema; arvestades, et seetõttu on põhjendatud range, läbipaistva, tõhusa, üldkehtiva ja ühiselt kehtestatud relvastuskontrollisüsteemi loomine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et relvaekspordil ja relvatarnetel on vaieldamatu mõju inimõigustele, inimeste turvalisusele, sotsiaal-majanduslikule arengule ja demokraatiale; arvestades, et relvaeksport aitab kaasa ka selliste tingimuste kujunemisele, mis sunnib inimesi oma riigist põgenema; arvestades, et seetõttu on põhjendatud range, läbipaistva, tõhusa, üldkehtiva ja ühiselt kehtestatud relvastuskontrollisüsteemi loomine;

| C. | arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on õiguslikult siduv raamistik, milles on kindlaks määratud kaheksa kriteeriumi; arvestades, et rikkumise korral keeldutakse ekspordilitsentsi andmisest (kriteeriumid 1–4) või keeldumist vähemalt kaalutakse (kriteeriumid 5–8); arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artikli 4 lõikele 2 tehakse sõjatehnoloogia ja varustuse üleandmise lubamise või keelamise otsus iga liikmesriigi puhul siseriikliku diskretsiooni alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP on õiguslikult siduv raamistik, milles on kindlaks määratud kaheksa kriteeriumi; arvestades, et rikkumise korral keeldutakse ekspordilitsentsi andmisest (kriteeriumid 1–4) või keeldumist vähemalt kaalutakse (kriteeriumid 5–8); arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artikli 4 lõikele 2 tehakse sõjatehnoloogia ja varustuse üleandmise lubamise või keelamise otsus iga liikmesriigi puhul siseriikliku diskretsiooni alusel;

| D. | arvestades, et viimased andmed (18) näitavad, et ELi 28 liikmesriigi relvaeksport moodustas aastatel 2013–2017 27 % maailma koguekspordist, mis muudab ELi tervikuna USA (34 %) järel ja Venemaa (22 %) ees suuruselt teiseks relvatarnijaks maailmas; arvestades, et ELi andmete kogumise alustamisest kuni tänaseni on kõige suuremas väärtuses relvaekspordilitsentse välja antud 2015. ja 2016. aastal, kusjuures 2015. aastal oli litsentside koguväärtus 195,95 miljardit eurot ja 2016. aastal tavarelvastuse ekspordi (COARM) töörühma viimase aruande kohaselt 191,45 miljardit eurot (19); arvestades, et kahjuks on 2015. ja 2016. aasta andmed eksitavad ja ebatäpsed, sest litsentside hulk väljendab osaliselt pigem kavatsust kui täpseid andmeid lähimas tulevikus realiseeruda võiva tegeliku ekspordi kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viimased andmed (18) näitavad, et ELi 28 liikmesriigi relvaeksport moodustas aastatel 2013–2017 27 % maailma koguekspordist, mis muudab ELi tervikuna USA (34 %) järel ja Venemaa (22 %) ees suuruselt teiseks relvatarnijaks maailmas; arvestades, et ELi andmete kogumise alustamisest kuni tänaseni on kõige suuremas väärtuses relvaekspordilitsentse välja antud 2015. ja 2016. aastal, kusjuures 2015. aastal oli litsentside koguväärtus 195,95 miljardit eurot ja 2016. aastal tavarelvastuse ekspordi (COARM) töörühma viimase aruande kohaselt 191,45 miljardit eurot (19); arvestades, et kahjuks on 2015. ja 2016. aasta andmed eksitavad ja ebatäpsed, sest litsentside hulk väljendab osaliselt pigem kavatsust kui täpseid andmeid lähimas tulevikus realiseeruda võiva tegeliku ekspordi kohta;

| E. | arvestades, et COARMi töörühma aastaaruanded on seni ainus vahend, mille eesmärk on käsitleda ühise seisukoha rakendamist; arvestades, et need aruanded on aidanud muuta liikmesriikide relvaeksporti läbipaistvamaks ning kasutusjuhendi suuniste ja selgituste maht on märgatavalt kasvanud; arvestades, et ühise seisukoha tõttu on kasvanud relvaekspordi litsentside andmist puudutava teabe maht; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et COARMi töörühma aastaaruanded on seni ainus vahend, mille eesmärk on käsitleda ühise seisukoha rakendamist; arvestades, et need aruanded on aidanud muuta liikmesriikide relvaeksporti läbipaistvamaks ning kasutusjuhendi suuniste ja selgituste maht on märgatavalt kasvanud; arvestades, et ühise seisukoha tõttu on kasvanud relvaekspordi litsentside andmist puudutava teabe maht;

| F. | arvestades, et nii ülemaailmne kui ka piirkondlik julgeolekukeskkond on väga palju muutunud, eriti ELi lõuna- ja idanaabruse puhul, ning et see rõhutab tungivat vajadust parandada meetodeid seoses andmete esitamisega ekspordilitsentside riskihindamiste jaoks ja muuta need kindlamaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nii ülemaailmne kui ka piirkondlik julgeolekukeskkond on väga palju muutunud, eriti ELi lõuna- ja idanaabruse puhul, ning et see rõhutab tungivat vajadust parandada meetodeid seoses andmete esitamisega ekspordilitsentside riskihindamiste jaoks ja muuta need kindlamaks;

| G. | arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artiklile 3 on kaheksa kriteeriumiga kindlaks määratud üksnes miinimumnõuded ning need ei piira liikmesriikidel kehtestamast rangemaid relvastuskontrollimeetmeid; arvestades, et otsustamine relvaekspordi litsentsi lubamise või sellest keeldumise üle kuulub üksnes liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vastavalt ühise seisukoha artiklile 3 on kaheksa kriteeriumiga kindlaks määratud üksnes miinimumnõuded ning need ei piira liikmesriikidel kehtestamast rangemaid relvastuskontrollimeetmeid; arvestades, et otsustamine relvaekspordi litsentsi lubamise või sellest keeldumise üle kuulub üksnes liikmesriikide pädevusse;

| H. | arvestades, et kõik liikmesriigid ei edasta COARMi töörühmale täielikke andmeid; arvestades, et andmed ei ole täielikud ega samaliigilised ja relvaeksporditavad on väga erinevad, sest liikmesriikides kehtib erinev andmete kogumise ja esitamise kord ning liikmesriigid tõlgendavad kaheksat kriteeriumi erinevalt; tuletab meelde, et teabevahetusel tuleb austada iga riigi õigusakte ja haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõik liikmesriigid ei edasta COARMi töörühmale täielikke andmeid; arvestades, et andmed ei ole täielikud ega samaliigilised ja relvaeksporditavad on väga erinevad, sest liikmesriikides kehtib erinev andmete kogumise ja esitamise kord ning liikmesriigid tõlgendavad kaheksat kriteeriumi erinevalt; tuletab meelde, et teabevahetusel tuleb austada iga riigi õigusakte ja haldusmenetlusi;

| I. | arvestades, et praegu puudub standardne, sõltumatu mehhanism nende kaheksa ühise seisukoha kriteeriumi täitmise kontrollimiseks ja sellealaseks aruandluseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegu puudub standardne, sõltumatu mehhanism nende kaheksa ühise seisukoha kriteeriumi täitmise kontrollimiseks ja sellealaseks aruandluseks;

| J. | arvestades, et viimaste aastate jooksul on võetud väike- ja kergrelvadega kauplemist käsitlevaid meetmeid ning ajakohastatud Wassenaari kokkuleppesse kuuluvat kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia nimekirja; arvestades, et kuigi sellised küsimused nagu relvavahenduse kontroll, litsentseeritud tootmine väljaspool ELi ja lõppkasutaja kontrollimine on võetud päevakorda ning teatud määral lõimitud isegi ühisesse seisukohta, on veel palju tooteid, eelkõige kahesuguse kasutusega kauba, kübertehnoloogia ja seire valdkonnas, mida kontrollisüsteem ei hõlma; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et viimaste aastate jooksul on võetud väike- ja kergrelvadega kauplemist käsitlevaid meetmeid ning ajakohastatud Wassenaari kokkuleppesse kuuluvat kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia nimekirja; arvestades, et kuigi sellised küsimused nagu relvavahenduse kontroll, litsentseeritud tootmine väljaspool ELi ja lõppkasutaja kontrollimine on võetud päevakorda ning teatud määral lõimitud isegi ühisesse seisukohta, on veel palju tooteid, eelkõige kahesuguse kasutusega kauba, kübertehnoloogia ja seire valdkonnas, mida kontrollisüsteem ei hõlma;

| K. | arvestades, et 19. aastaaruandest selgub, et 40,5 % relvaekspordi litsentsidest väärtusega 77,5 miljardit eurot anti Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riikidele ning suurem osa sellest, väärtusega 57,9 miljardit eurot, eksporditi Saudi Araabiasse, Egiptusesse ja Araabia Ühendemiraatidesse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 19. aastaaruandest selgub, et 40,5 % relvaekspordi litsentsidest väärtusega 77,5 miljardit eurot anti Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riikidele ning suurem osa sellest, väärtusega 57,9 miljardit eurot, eksporditi Saudi Araabiasse, Egiptusesse ja Araabia Ühendemiraatidesse;

| L. | arvestades, et mõnel juhul on teatavatesse riikidesse, näiteks Saudi Araabiasse, Araabia Ühendemiraatidesse ja Saudi Araabia juhitud koalitsiooni liikmesriikidesse, eksporditud relvi kasutatud konfliktides, näiteks Jeemeni konfliktis; arvestades, et selline eksport rikub selgelt ühist seisukohta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mõnel juhul on teatavatesse riikidesse, näiteks Saudi Araabiasse, Araabia Ühendemiraatidesse ja Saudi Araabia juhitud koalitsiooni liikmesriikidesse, eksporditud relvi kasutatud konfliktides, näiteks Jeemeni konfliktis; arvestades, et selline eksport rikub selgelt ühist seisukohta;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsioonis humanitaarolukorra kohta Jeemenis, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja käivitaks algatuse, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlament palus oma 25. veebruari 2016. aasta resolutsioonis humanitaarolukorra kohta Jeemenis, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja käivitaks algatuse, mille eesmärgiks on kehtestada ELi relvaembargo Saudi Araabia suhtes;

| N. | arvestades, et relvadel, mida ELi liikmesriigid on lubanud üle anda ja mida seejärel on kasutatud praeguses Jeemeni konfliktis, on olnud Jeemeni kestlikule arengule katastroofiline mõju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et relvadel, mida ELi liikmesriigid on lubanud üle anda ja mida seejärel on kasutatud praeguses Jeemeni konfliktis, on olnud Jeemeni kestlikule arengule katastroofiline mõju;

| O. | arvestades, et kaitsesektor on tõusnud ELi poliitikas kesksele kohale, sest Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias sätestatakse, et „jätkusuutlik, uuenduslik ja konkurentsivõimeline Euroopa kaitsetööstus on hädavajalik Euroopa strateegilise autonoomia ja tõsiselt võetava ÜJKP tagamiseks“ (20); arvestades, et relvaeksport on oluline Euroopa kaitse tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tõhustamiseks ning et kaitsetööstus aitab esmajärgus tagada liidu liikmesriikide kaitset ja julgeolekut, aidates seejuures kaasa ÜJKP elluviimisele; arvestades, et Euroopa Kaitsefondi – ja sellele eelneva hiljuti kasutusele võetud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi – põhiülesanne on toetada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet (21); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kaitsesektor on tõusnud ELi poliitikas kesksele kohale, sest Euroopa Liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias sätestatakse, et „jätkusuutlik, uuenduslik ja konkurentsivõimeline Euroopa kaitsetööstus on hädavajalik Euroopa strateegilise autonoomia ja tõsiselt võetava ÜJKP tagamiseks“ (20); arvestades, et relvaeksport on oluline Euroopa kaitse tööstusliku ja tehnoloogilise baasi tõhustamiseks ning et kaitsetööstus aitab esmajärgus tagada liidu liikmesriikide kaitset ja julgeolekut, aidates seejuures kaasa ÜJKP elluviimisele; arvestades, et Euroopa Kaitsefondi – ja sellele eelneva hiljuti kasutusele võetud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi – põhiülesanne on toetada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet (21);

| P. | arvestades, et läbipaistvusmeetmed, näiteks relvaekspordi kontroll, aitavad kaasa liikmesriikidevahelise usalduse suurendamisele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et läbipaistvusmeetmed, näiteks relvaekspordi kontroll, aitavad kaasa liikmesriikidevahelise usalduse suurendamisele;

| Q. | arvestades, et ühise seisukoha artiklis 10 on selgelt öeldud, et kaheksa kriteeriumi järgimine on tähtsam kui liikmesriikide võimalikud majanduslikud, sotsiaalsed, kaubanduslikud või tööstuslikud huvid; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühise seisukoha artiklis 10 on selgelt öeldud, et kaheksa kriteeriumi järgimine on tähtsam kui liikmesriikide võimalikud majanduslikud, sotsiaalsed, kaubanduslikud või tööstuslikud huvid;

Ühise seisukoha tugevdamine ja selle parem rakendamine

| 1. | rõhutab, et riikidel on seaduslik õigus omandada enesekaitseks sõjatehnoloogiat; rõhutab, et kaitsetööstuse säilitamine moodustab osa liikmesriikide enesekaitsest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Euroopa kaitseturg on liikmesriikide ja liidu kodanike julgeoleku ja kaitse tagamise vahend, andes oma panuse ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), eriti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamisse; kutsub liikmesriike üles likvideerima kaitsekulutuste praegust mittetõhusust, mis tuleneb dubleerimisest, killustatusest ja koostalitlusvõime puudumisest, ning võtma endale eesmärgiks ELi muutmise julgeoleku tagajaks, muu hulgas parema relvaekspordi kontrollimise abil; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõdeb, et EL on ainus riikide liit, millel on õiguslikult siduv raamistik relvaekspordi kontrolli parandamiseks, sealhulgas kriisipiirkondades ja kaheldavate inimõigusalaste tulemustega riikides; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Euroopa ja muude maailmajagude kolmandad riigid on ühinenud relvaekspordi kontrollisüsteemiga ühise seisukoha alusel; julgustab ka ülejäänud kandidaatriike, riike, kes tegelevad kandidaatriigi staatuse saamisega, või riike, kes soovivad muul viisil asuda ELiga ühinemise teele, kohaldama ühise seisukoha sätteid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab kiireloomulist vajadust tugevdada ELi delegatsioonide rolli liikmesriikide ja Euroopa välisteenistuse abistamisel seoses ekspordilitsentsidega seotud riskihindamiste läbiviimisega ja nende rakendamisega lõppkasutajate kontrollide, saatmisjärgsete kontrollide ja kohapealsete kontrollide suhtes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et neid kaheksat kriteeriumi rakendatakse ja tõlgendatakse ELi liikmesriikides erinevalt; nõuab kaheksa kriteeriumi ühtset, järjepidevat ja kooskõlastatud kohaldamist ning ühise seisukoha ja kõigi sellest lähtuvate kohustuste täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | usub, et ekspordilitsentsi andmise korral läbi viidava riskihindamise metoodika peaks hõlmama ettevaatuspõhimõtet ning et liikmesriigid peaksid lisaks selle hindamisele, kas konkreetset sõjatehnoloogiat võidakse kasutada siserepressioonideks või muul soovimatul eesmärgil, hindama ka riske, lähtudes sihtriigis valitsevast üldisest olukorrast, võttes arvesse selliseid tegureid nagu sealse demokraatia, õigusriigi ja sotsiaal-majandusliku arengu seis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kooskõlas oma 13. septembri 2017. aasta soovitustega liikmesriike ja Euroopa välisteenistust kasutama praegust läbivaatamisprotsessi teabevahetusmehhanismide tugevdamiseks, tehes kättesaadavaks kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt paremat teavet ekspordilitsentside riskihindamiste jaoks järgmiselt:






  a) | esitatakse rohkem teavet ekspordilitsentside ja tegeliku ekspordi kohta, jagades seda teavet süstemaatiliselt ja õigeaegselt, muu hulgas probleemsete lõppkasutajate, kõrvalesuunamise juhtumite, võltsitud või muul viisil probleemsete lõppkasutaja sertifikaatide ning kahtlusaluste vahendajate ja transpordiettevõtjate kohta, kooskõlas siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

esitatakse rohkem teavet ekspordilitsentside ja tegeliku ekspordi kohta, jagades seda teavet süstemaatiliselt ja õigeaegselt, muu hulgas probleemsete lõppkasutajate, kõrvalesuunamise juhtumite, võltsitud või muul viisil probleemsete lõppkasutaja sertifikaatide ning kahtlusaluste vahendajate ja transpordiettevõtjate kohta, kooskõlas siseriiklike õigusaktidega;

| b) | luuakse loetelu relvade ekspordiga seotud õigusnormide rikkumise või tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumite eest süüdi mõistetud isikute ja üksuste kohta ning selliste isikute kohta, kes teadaolevalt või kahtluse kohaselt tegelevad ebaseadusliku relvakaubanduse või tegevusega, mis ohustab rahvusvahelist ja riiklikku julgeolekut; |
| --- | --- |

b)

luuakse loetelu relvade ekspordiga seotud õigusnormide rikkumise või tuvastatud kõrvalesuunamise juhtumite eest süüdi mõistetud isikute ja üksuste kohta ning selliste isikute kohta, kes teadaolevalt või kahtluse kohaselt tegelevad ebaseadusliku relvakaubanduse või tegevusega, mis ohustab rahvusvahelist ja riiklikku julgeolekut;

| c) | vahetatakse kaheksa kriteeriumi rakendamiseks vastu võetud parimaid tavasid; |
| --- | --- |

c)

vahetatakse kaheksa kriteeriumi rakendamiseks vastu võetud parimaid tavasid;

| d) | muudetakse praegune kasutusjuhend interaktiivseks internetiressursiks; |
| --- | --- |

d)

muudetakse praegune kasutusjuhend interaktiivseks internetiressursiks;

| e) | muudetakse 2019. aasta lõpuks ELi aastaaruanne otsingut võimaldavaks andmebaasiks, rakendades 2017. aasta andmete puhul uut vormingut; |
| --- | --- |

e)

muudetakse 2019. aasta lõpuks ELi aastaaruanne otsingut võimaldavaks andmebaasiks, rakendades 2017. aasta andmete puhul uut vormingut;

| f) | edendatakse selgeid ja väljakujunenud ning teabevahetusel põhinevaid koostöömenetlusi õiguskaitseasutuste ja piirivalveasutuste vahel, et tugevdada julgeolekualast koostööd ja kaotada ebaseaduslik relvakaubandus, mis ohustab ELi ja selle kodanike julgeolekut; |
| --- | --- |

f)

edendatakse selgeid ja väljakujunenud ning teabevahetusel põhinevaid koostöömenetlusi õiguskaitseasutuste ja piirivalveasutuste vahel, et tugevdada julgeolekualast koostööd ja kaotada ebaseaduslik relvakaubandus, mis ohustab ELi ja selle kodanike julgeolekut;

| 8. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles suurendama nende töötajate arvu, kes tegelevad nii riiklikul kui ka ELi tasandil toimuva ekspordiga seotud küsimustega; innustab kasutama ELi vahendeid liikmesriikides litsentsimisega tegelevate ja õiguskaitseametnike suutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et üks põhjuseid kehtestada ühine seisukoht oli vältida Euroopa relvade kasutamist liikmesriikide relvajõudude vastu ja hoida ära inimõiguste rikkumisi ja relvakonfliktide pikenemist; kordab, et ühises seisukohas on sätestatud miinimumnõuded, mida liikmesriigid peavad relvaekspordi kontrolli valdkonnas kohaldama, ning et selles on sätestatud kohustus hinnata ekspordilitsentsi taotlust seisukohas loetletud kõigi kaheksa kriteeriumi alusel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiseerib liikmesriike kaheksa kriteeriumi süstemaatilise kohaldamata jätmise pärast ja asjaolu, et sõjatehnoloogia jõuab paikadesse ja lõppkasutajateni, kes ei vasta ühises seisukohas sätestatud kriteeriumidele; kordab oma üleskutset sõltumatuks hindamiseks, kas liikmesriigid täidavad kaheksat ühise seisukoha kriteeriumi; peab vajalikuks edendada kaheksa kriteeriumi kohaldamisel suuremat lähenemist; peab kahetsusväärseks asjaolu, et ei ole sätestatud sanktsioone, mida kohaldada liikmesriikide suhtes, kes ei kontrollinud litsentside andmisel eelnevalt kaheksa kriteeriumi täitmist; kutsub liikmesriike üles parandama ühise seisukoha rakendamise järjepidevust ja soovitab liikmesriikidel näha ette sõltumatute kontrollide tegemise kord; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on veendunud, et eksport Saudi Araabiasse, Araabia Ühendemiraatidesse ja teistesse Saudi Araabia juhitud koalitsiooni liikmetesse Jeemenis on vastuolus vähemalt teise kriteeriumiga, sest ÜRO pädevad asutused on tuvastanud nende riikide osalemise rahvusvahelise humanitaarõiguse raskes rikkumises; kordab oma 13. septembri 2017. aasta üleskutset kiireloomulise vajaduse kohta kehtestada Saudi Araabiale relvaembargo ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat ning nõukogu laiendama sellist embargot kõigile teistele Saudi Araabia juhitud koalitsiooni liikmetele Jeemenis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | usub, et on vaja algatada protsess mehhanismi loomiseks, mille abil saab kehtestada sanktsioone nendele liikmesriikidele, kes ei järgi ühist seisukohta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et mõned liikmesriigid on Saudi Araabia ja Saudi Araabia juhitud koalitsiooni liikmete tegevuse tõttu Jeemenis lõpetanud nende varustamise relvadega, samal ajal kui teised jätkavad sõjalise tehnoloogia tarnimist; tervitab liikmesriike, nagu Saksamaa ja Madalmaad, kes on muutnud oma käitumist seoses Jeemeni konfliktiga; peab aga äärmiselt kahetsusväärseks seda, et teised liikmesriigid ei tundu sihtriigi käitumist ega eksporditud relvade ja laskemoona lõppkasutust arvesse võtvat; rõhutab, et selline erinev lähenemine võib ohustada kogu Euroopa relvastuskontrollikorda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on häiritud asjaolust, et väljastati peaaegu kõik konkreetsetesse riikidesse nagu Saudi Araabiasse eksportimiseks taotletud litsentsidest, kuigi neisse riikidesse eksportimisega rikutakse vähemalt ühise seisukoha kriteeriume 1–6, ja arvestades, et kriteeriumide 1–4 täitmata jätmise korral tuleb keelduda litsentsi andmisest; peab kahetsusväärseks, et väljastati peaaegu kõik Saudi Araabiasse eksportimiseks taotletud litsentsidest (95 %) kategoorias ML9 (22) (sõjalaevad, mida kasutatakse Jeemeni vastu kehtestatud mereblokaadi jõustamiseks), ning kategooriates ML10 (õhusõidukid) ja ML4 (pommid jne), mis on olnud õhurünnakutes olulised, halvendades veelgi humanitaarolukorda, kahjustades kogu riigi kestlikku arengut ja suurendades Jeemeni elanikkonna jätkuvaid kannatusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on šokeeritud, millises koguses ELis valmistatud relvi ja lahingumoona on leitud Süürias ja Iraagis Daeshi valdusest; märgib, et Bulgaaria ja Rumeenia ei ole tõhusalt kohaldanud ühist seisukohta relvaekspordi kohta seoses lõppkasutaja sertifikaatidega vastuolus olevate edasiandmistega; kutsub kõiki liikmesriike üles keelduma tulevikus sarnastest tarnetest, eelkõige USAsse ja Saudi Araabiasse, ning palub Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel, eelkõige Bulgaarial ja Rumeenial, selgitada COARMi töörühma, kuid ka avalikult parlamendi julgeoleku ja kaitse allkomisjoni (SEDE) ees, milliseid samme on selles küsimuses astutud; palub Euroopa välisteenistusel käsitleda ettevõtte Conflict Armament Research hiljutisest aruandest ilmnenud paljusid juhtumeid ning uurida COARMi töörühmas ja teistel asjaomastel foorumitel tõhusamaid meetodeid kõrvalesuunamise ohu hindamiseks, sealhulgas muutes nimetatud dokumendi eelseisva läbivaatamise käigus liikmesriikidele kohustuslikuks keeldumise ekspordilitsentsi andmisest, kui on selge oht, et eksporditavat sõjatehnoloogiat või varustust võidakse kõrvale suunata; otsustab algatada selle küsimuse kohta uurimise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab muret seoses asjaoluga, et relvasüsteemide tarnimine sõja ajal ja väga pingelises poliitilises olukorras võib ebaproportsionaalselt mõjutada tsiviilelanikke; rõhutab, et konflikte tuleks lahendada eelkõige diplomaatilisel teel; nõuab seetõttu, et ELi liikmesriigid võtaksid meetmeid tõeliselt ühise välis- ja julgeolekupoliitika saavutamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunnistab, et kaheksanda kriteeriumi parem rakendamine oleks otsustava tähtsusega panus ELi poliitikavaldkondade arengusidususe eesmärkide ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide, eelkõige kestliku arengu eesmärgi 16.4 saavutamisse; palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel ühise seisukoha käimasolevat läbivaatamist selles suhtes ära kasutada; soovitab kasutusjuhendit selles osas ajakohastada ja keskenduda mitte ainult relvaostu mõjule vastuvõtjariigi arengule, vaid ka relvade kasutamisest tulenevale võimalikule arengukahjule, sealhulgas muudes kui vastuvõtjariikides; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab uurida liidu võimalusi toetada liikmesriike ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi täitmisel, eeskätt andes teavet riskide hindamise etapi ajal, kontrollides lõppkasutajaid ja viies ellu saadetiste eelkontrolli ning tagades korrapäraselt ajakohastatava nimekirja kolmandatest riikidest, kes täidavad ühise seisukoha kriteeriume; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et nõukogu hindab ühise seisukoha rakendamist ja selle eesmärkide täitmist 2018. aastal uuesti; nõuab, et ühise seisukoha läbivaatamise käigus määrataks kindlaks, kuidas ühist seisukohta rakendatakse riikide tasandil, ja et selle raames hinnataks selle eri rakendusviise riikide õigusnormides, litsentsitaotluste hindamiseks kasutatavaid meetodeid ning asjaomaseid valitsusasutusi ja ministeeriume; rõhutab sellega seoses, et äsja kasutusele võetud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist ja tulevasest kaitsefondist rahastatavad projektid peavad kuuluma riiklike ja ELi kontrolli- ja aruandlusmehhanismide või -korra alla ning Euroopa Parlament peab neid projekte põhjalikult kontrollima; usub, et ka kavandatava rahutagamisrahastu suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi kontrolli; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles likvideerima kaitsekulutuste praegust mittetõhusust, mis tuleneb dubleerimisest, killustatusest ja koostalitlusvõime puudumisest, ning võtma endale eesmärgiks ELi muutmise julgeoleku tagajaks, muu hulgas parema relvaekspordi kontrollimise abil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on seisukohal, et tulevase määruse kontekstis, millega asutatakse Euroopa Kaitsefond (EDF) (COM(2018)0476), tuleks liidu rahastamisest välja jätta väike- ja kergrelvadega seotud tegevus, kui neid töötatakse välja peamiselt ekspordiks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab Brexiti kontekstis oluliseks, et Ühendkuningriik jääks jätkuvalt seotuks ühise seisukohaga ja kohaldaks selle rakendussätteid, nagu seda teevad muud kolmandad Euroopa riigid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et soov suurendada Euroopa kaitsesektori konkurentsivõimet ei tohi mõjutada ühise seisukoha kaheksa kriteeriumi kohaldamist, sest kriteeriumid on tähtsamad kui liikmesriikide võimalikud majanduslikud, kaubanduslikud, sotsiaalsed või tööstuslikud huvid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et direktiivi 2009/43/EÜ (kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta) rakendamine peaks toimuma kooskõlas ühise seisukohaga, sealhulgas varuosade ja komponentide puhul; märgib, et ühise seisukoha kohaldamisala ei ole piiratud ja seega kohaldatakse kaheksat kriteeriumi ka ELi-sisese tarne puhul; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab oma seisukohta, et ELi ettevõtjad võivad küberseiretehnoloogia ebapiisavalt kontrollitud ekspordiga avaldada kahjulikku mõju ELi digitaristu turvalisusele ja inimõiguste austamisele; rõhutab sellega seoses ELi kahesuguse kasutusega kaupade määruse kiire, tõhusa ja põhjaliku ajakohastamise tähtsust, tuletab meelde komisjoni ettepanekut puudutavat seisukohta Euroopa Parlamendis, kus ettepanek kiideti 2018. aasta jaanuaris heaks ülekaaluka häälteenamusega, ning teeb nõukogule ettepaneku välja töötada ambitsioonikas seisukoht, et kaasseadusandjad jõuaksid kokkuleppele enne praeguse ametiaja lõppu; kutsub liikmesriike üles pöörama ekspordikontrolli ja kaheksa kriteeriumi kohaldamise valdkonnas suuremat tähelepanu sellistele nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel kasutatavatele kaupadele nagu seiretehnoloogia, samuti nende koostisosad, mida saab kasutada kübersõjas või mittesurmava inimõiguste riive eesmärgil; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles investeerima piisavalt rahalisi vahendeid tehnoloogiasse ja inimressurssidesse, et koolitada isikuid konkreetsete küberjulgeolekuprogrammide raames; kutsub liikmesriike üles edendama rahvusvahelisel tasandil selliste kaupade lisamist kontrollinimekirjadesse (eeskätt Wassenaari kokkuleppesse); |
| --- | --- |

25.

| 26. | julgustab liikmesriike põhjalikumalt uurima kolmandates riikides toimuvat litsentseeritud tootmist ja tagama tugevamad kaitsemeetmed soovimatu kasutamise vältimiseks; nõuab ühise seisukoha ranget kohaldamist kolmandates riikides toimuva litsentseeritud tootmise suhtes; nõuab litsentseeritud tootmiskorra piiramist riikidega, kes on relvakaubanduslepingu osalis- või allakirjutanud riigid, ning et need kolmandad riigid oleksid kohustatud eksportima vaid litsentsi alusel toodetud varustust, millele algne eksportiv liikmesriik on andnud sõnaselge loa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab vajadust töötada välja lähenemisviis olukordade lahendamiseks, kus liikmesriigid tõlgendavad erinevalt ühise seisukoha kaheksat kriteeriumi (oma olemuselt sarnaste toodete eksport sarnastesse sihtkohtadesse ja lõppkasutajatele), et säilitada kõigile võrdsed tingimused ja ELi usaldusväärsus väljaspool liitu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub liikmesriikidel ja Euroopa välisteenistusel töötada välja sihtotstarbelise strateegia, et pakkuda ametlikku kaitset rikkumisest teatajatele, kes juhivad tähelepanu relvatööstusvaldkonna organisatsioonide ja ettevõtete tegevusele, mis on vastuolus ühises seisukohas sisalduvate kriteeriumide ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab lisaks kaheksa kriteeriumi laiendamist või kohaldamist sõjaväe, julgeoleku- ja politseitöötajate üleviimisele, relvaekspordiga seotud teenustele, oskusteabele ja väljaõppele ning erasektori militaar- ja turvateenistustele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles tegema tihedat koostööd, et hoida ära relvade kõrvalesuunamisest ja varumisest tulenevaid ohte, nagu ebaseaduslik relvakaubandus ja üle piiri toimetamine; rõhutab, et kolmandatesse riikidesse eksporditud relvade puhul on olemas oht, et need võivad salakaubaveo ja ebaseadusliku relvakaubanduse kaudu Euroopa Liitu tagasi jõuda; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust üles lisama ühisesse seisukohta uue kriteeriumi, millega tagataks, et litsentside väljaandmisel võetakse nõuetekohaselt arvesse ekspordi puhul esinevat korruptsiooniohtu; |
| --- | --- |

31.

COARMi aastaaruanne

| 32. | tunnustab COARMi pingutusi, mis on suunatud koostööle, kooskõlastamisele ja lähenemisele (eelkõige kasutades ühise seisukoha kasutusjuhendit) ning ühise seisukoha tugevdamisele ja rakendamisele, eelkõige mis puudutab teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja lähendamist või ühtlustamist nii ELi siseselt kui ka suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab kahetsusväärseks, et 2015. aastat puudutav 18. aastaaruanne avaldati alles 2017. aasta märtsis ja 2016. aastat puudutav 19. aastaaruanne 2018. aasta veebruaris; nõuab ühtlustatuma ja õigeaegse aruandluse ning andmete esitamise menetluse tagamist, kehtestades andmete esitamise tähtajaks selle aasta jaanuari, mis järgneb aastale, millal eksport toimus, ning kehtestades kindla avaldamise kuupäeva, mis ei oleks hiljem kui ekspordile järgneva aasta märtsis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et ühise seisukoha artikli 8 lõike 2 kohaselt peavad kõik liikmesriigid andma oma relvaekspordi kohta aru, ja nõuab, et kõik liikmesriigid täidaksid kõik neile ühises seisukohas kehtestatud kohustused; rõhutab, et kvaliteetsed ja eristatud andmed tegelike tarnete kohta on olulised, et mõista, kuidas rakendatakse kaheksat kriteeriumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kritiseerib asjaolu, et mitu liikmesriiki ei esitanud kõiki andmeid, et 19. aastaaruannet oleks võimalik koostada üksikasjalike ja riigipõhiste andmete põhjal; on mures, et sellest tulenevalt on COARMi töörühma aastaaruandest välja jäänud olulist teavet, mistõttu ei ole aruanne ajakohane ega anna täit pilti liikmesriikide eksporditegevusest; leiab, et üksikasjalikuma ja ammendava teabe saamiseks tuleks luua standardne kontrolli- ja aruandlussüsteem; kordab oma nõuet, et kõik liikmesriigid, kes ei ole esitanud kõiki andmeid, esitaksid järgmise aastaaruande jaoks vajalikud täiendavad andmed toimunud eksporditegevuse kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et 19. aastaaruande kohaselt kasutati keeldumise põhjendamisel kriteeriume erinevalt: 1. kriteeriumi nimetati 82 korda; 2. kriteeriumi 119 korda; 3. kriteeriumi 103 korda, 4. kriteeriumi 85 korda, 5. kriteeriumi 8 korda; 6. kriteeriumi 12 korda; 7. kriteeriumi 139 korda ja 8. kriteeriumi ühe korra; märgib murega, et langes nii rahuldamata litsentsitaotluste suhteline kui ka koguarv (2016. aastal oli rahuldamata litsentsitaotlusi ainult 0,76 % võrreldes 2015. aastaga, kui neid oli peaaegu 1 %); märgib pettumusega, et aruanne ei sisalda endiselt andmeid keeldumisest teatamist käsitlevate konsultatsioonide tulemuse kohta, ning kutsub liikmesriike üles lisama neid andmeid tulevastesse aastaaruannetesse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | teeb ettepaneku koguda liikmesriikidelt lisateavet ja avaldada see nii riigi tasandil kui ka COARMi töörühma aastaaruandes; teeb ettepaneku täiendada COARMi aastaaruannet kokkuvõttega, mis sisaldaks suundumusi võrreldes eelnevate aastatega ning koondarve; |
| --- | --- |

37.

Parlament ja kodanikuühiskond

| 38. | märgib, et kõigi ELi liikmesriikide parlamendid ei kontrolli riiklike litsentside andmise otsuseid; juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi kodukorrale, milles nähakse ette võimalus korrapäraselt reageerida ELi relvaekspordi aastaaruannetele, ning nõuab sellega seoses praeguse olukorra parandamist ning tagamist, et Euroopa Parlament vastab COARMi töörühma aastaaruandele oma aastaaruandega, mis peaks olema kvoodiväline; kutsub liikmesriikide parlamente üles vahetama võimaluse korral häid tavasid relvaekspordi aruandluse ja järelevalve kohta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab riikide parlamentide, Euroopa Parlamendi, kodanikuühiskonna, relvaekspordi kontrolli asutuste ja tööstusliitude olulist rolli ühise seisukoha kokkulepitud standardite toetamisel ja edendamisel riiklikul ja ELi tasandil ning läbipaistva ja vastutustundliku kontrollisüsteemi loomisel; nõuab seepärast läbipaistvat ja töökindlat kontrollimehhanismi, mis kindlustaks parlamentide ja kodanikuühiskonna rolli; ergutab riikide parlamente, kodanikuühiskonda ja akadeemilisi ringkondi viima läbi sõltumatuid relvakaubanduse uuringuid ning kutsub liikmesriike ja Euroopa välisteenistust seda tegevust toetama, muu hulgas rahaliste vahenditega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab relvaekspordi kontrolliga ja selle kontrolli läbiviimisega seotud andmete parlamentaarse järelevalve tähtsust ja legitiimsust; nõuab sellega seoses, et nähtaks ette avaliku järelevalve funktsiooni täielikuks täitmiseks vajalikud meetmed, toetus ja teave; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teeb ettepaneku loetleda COARMi töörühmale esitatavates andmetes Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist (EDIDP) ja/või Euroopa Kaitsefondist rahastatavate toodete eksport eraldi, et tagada Euroopa eelarve vahenditest rahastatud toodete hoolikas seire; kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles kokku leppima üksikasjalikus tõlgendus- ja rakenduskorras, sealhulgas järelevalveorganis, karistusorganis ja eetikakomitees, et tagada ühise seisukoha kriteeriumide kohaldamine vähemalt Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist ja/või Euroopa Kaitsefondist rahastatavate toodete suhtes ning et tagada asjaomastele riikidele võrdne ekspordiraamistik; on seisukohal, et perspektiivis tuleks ühtset tõlgendamist ja rakendamist kohaldada kogu liikmesriikide relvaekspordi suhtes; |
| --- | --- |

41.

Rahvusvaheline relvastuskontroll ja desarmeerimine

| 42. | tuletab meelde liidu eesmärki tegutseda maailmas rahu edendajana; on seisukohal, et EL peaks kandma oma üha suurenevat vastutust rahu ja julgeoleku tagamisel Euroopas ja maailmas, kasutades selleks veelgi täiustatud ekspordikontrolli mehhanisme ja desarmeerimisalgatusi, ühtlasi peaks EL vastutustundliku ülemaailmse partnerina olema eestvedajate seas ja näitama üles aktiivsust sellistes valdkondades nagu relvade leviku tõkestamine, ülemaailmne desarmeerimine ja relvatarnete kontroll, samuti sõjalisest tsiviilkasutusse ülemineku tehnoloogia ja tootmisprotsesside teadus- ja arendustegevuse edendamine, nt ekspordisoodustuste andmisega nendele kaupadele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et kõik ELi liikmesriigid on kirjutanud alla ÜRO relvakaubanduslepingule; nõuab relvakaubanduslepingu üldkehtivaks muutmist ja rohkem tähelepanu juhtimist riikidele, kes ei ole lepingule alla kirjutanud; ühtlasi tunnustab relvakaubanduslepingut puudutavat teavitustegevust ning toetab selle tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub liikmesriike üles toetama kolmandaid riike relvastuskontrolli süsteemi väljatöötamisel, ajakohastamisel, parandamisel ja kohaldamisel kooskõlas ühise seisukohaga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab oma autonoomseid surmavaid relvasüsteeme käsitlevat seisukohta; nõuab autonoomsete surmavate relvasüsteemide arendamisel ja tootmisel kasutatavate toodete ekspordi keelustamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu asjaolule, et tõhus rahvusvaheline relvaekspordikontrolli leping peaks hõlmama kõiki, sealhulgas riikidevahelisi tarneid, tarneid riikide ja erasektori lõppkasutajate vahel, liisimist ja laenamist, kinkimist või üleandmist abi korras või muid teenuseid; |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, NATO peasekretärile ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  ELT C 56, 14.2.2018, lk 1.

(3)  ELT L 17, 23.1.2018, lk 40.

(4)  ELT L 139, 30.5.2017, lk 38.

(5)  ELT C 98, 15.3.2018, lk 1.

(6)  http://www.wassenaar.org/control-lists/, nimekiri „List of Dual-Use Goods and Technologies and Munitions List“ (kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia nimekiri ning lahingumoona nimekiri) kokkuleppes „Wassenaar Arrangement on Export Controls for Conventional Arms and Dual-Use Goods and Technologies“ (Wassenaari kokkulepe tavarelvade ning kahesuguse kasutusega kaupade ja tehnoloogia ekspordi kontrolli kohta).

(7)  Relvakaubandusleping, ÜRO, 13-27217.

(8)  ELT L 146, 10.6.2009, lk 1.

(9)  ELT L 134, 29.5.2009, lk 1.

(10)  ELT L 338, 13.12.2016, lk 1.

(11)  A/HRC/35/8.

(12)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 63.

(13)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 178.

(14)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 142.

(15)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 146.

(16)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 104.

(17)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 110.

(18)  Trends in International Arms Transfers (rahvusvaheliste relvatarnete suundumused), 2017 (SIPRI teabeleht, märts 2018).

(19)  http://enaat.org/eu-export-browser/licence.de.html

(20)  „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, Brüssel, juuni 2016.

(21)  Euroopa Kaitsefondi käivitamine, COM(2017)0295, 7.6.2017.

(22)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XG0406(01)&from=ET.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/45

---

P8_TA(2018)0456

Tervikliku demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanismi vajalikkus

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon vajaduse kohta luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism (2018/2886(RSP))

(2020/C 363/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikat ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, ministrite komitee, inimõiguste voliniku ja Veneetsia komisjoni konventsioone, soovitusi, resolutsioone ja aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 17. juuli 2018. aasta arvamust nr 1/2018, mis käsitleb 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 17. juuli 2018. aasta arvamust nr 1/2018, mis käsitleb 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2018. aasta aruannet põhiõiguste olukorra kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2018. aasta aruannet põhiõiguste olukorra kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta, millega kutsutakse nõukogu üles järeldama Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 alusel ilmset ohtu, et Ungari rikub oluliselt liidu aluseks olevaid väärtusi (2),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni komisjoni otsuse kohta kohaldada Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõiget 1 seoses olukorraga Poolas (3),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (4),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (5),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta täiskogu arutelu õigusriigi kohta Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta täiskogu arutelu õigusriigi kohta Rumeenias,

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta ELis 2016. aastal (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta ELis 2016. aastal (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322),

| — | võttes arvesse 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine, ning arvestades, et need on liikmesriikide ühised väärtused;

| B. | arvestades, et õigusriik, demokraatia ja põhiõigused on kolmepoolses suhtes ning et need tugevdavad üksteist ja kaitsevad üheskoos ELi ja selle liikmesriikide põhiseaduslikku tuuma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigusriik, demokraatia ja põhiõigused on kolmepoolses suhtes ning et need tugevdavad üksteist ja kaitsevad üheskoos ELi ja selle liikmesriikide põhiseaduslikku tuuma;

| C. | arvestades, et 2014. aastal kehtestas komisjon õigusriigi raamistiku; arvestades, et seda raamistikku on kasutatud vaid üks kord, ning arvestades, et see vahend on osutunud ebapiisavaks, et ennetada või heastada õigusriiki ähvardavaid ohte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2014. aastal kehtestas komisjon õigusriigi raamistiku; arvestades, et seda raamistikku on kasutatud vaid üks kord, ning arvestades, et see vahend on osutunud ebapiisavaks, et ennetada või heastada õigusriiki ähvardavaid ohte;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidul puudub objektiivne ja alaline mehhanism, mille abil jälgida kõikides liikmesriikides demokraatia, põhiõiguste ja õigusriigi olukorda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidul puudub objektiivne ja alaline mehhanism, mille abil jälgida kõikides liikmesriikides demokraatia, põhiõiguste ja õigusriigi olukorda;

| E. | arvestades, et 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel näitab, et liikmesriikide kohtusüsteemide toimimises ning liikmesriikides ellu viidud teatavate reformide mõju osas esineb endiselt probleeme; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabel näitab, et liikmesriikide kohtusüsteemide toimimises ning liikmesriikides ellu viidud teatavate reformide mõju osas esineb endiselt probleeme;

| F. | arvestades, et õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse valdkonnas on pooleli palju rikkumismenetlusi (7); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigusküsimuste, põhiõiguste ja kodakondsuse valdkonnas on pooleli palju rikkumismenetlusi (7);

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet on avaldanud mitu aruannet, milles pööratakse tähelepanu eri liikmesriikides demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi ohustavatele probleemidele ning milles käsitletakse selliseid küsimusi nagu kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusruumi ahenemine Euroopas (8); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet on avaldanud mitu aruannet, milles pööratakse tähelepanu eri liikmesriikides demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi ohustavatele probleemidele ning milles käsitletakse selliseid küsimusi nagu kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusruumi ahenemine Euroopas (8);

| H. | arvestades, et demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi ähvardavatele ohtudele on seni reageeritud ajutiste meetmetega, mis on viinud eri liikmesriikides väga erinevate lähenemisviisideni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi ähvardavatele ohtudele on seni reageeritud ajutiste meetmetega, mis on viinud eri liikmesriikides väga erinevate lähenemisviisideni;

| I. | arvestades, et komisjon algatas ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse seoses Poolas valitseva olukorraga ning Euroopa Parlament algatas sama menetluse seoses Ungaris valitseva olukorraga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjon algatas ELi lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse seoses Poolas valitseva olukorraga ning Euroopa Parlament algatas sama menetluse seoses Ungaris valitseva olukorraga;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon moodustas õigusriigi järelevalverühma, kes alustas oma tööd seoses uurivate ajakirjanike mõrvade ja õigusriigiga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon moodustas õigusriigi järelevalverühma, kes alustas oma tööd seoses uurivate ajakirjanike mõrvade ja õigusriigiga;

| K. | arvestades, et kõnealused ELi meetmed on peamiselt reageerivad, mitte ennetavad ning nende võtmist takistab asjaolu, et demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste probleemidele pööratav tähelepanu on eri liikmesriikides ebaühtlane ja politiseeritud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnealused ELi meetmed on peamiselt reageerivad, mitte ennetavad ning nende võtmist takistab asjaolu, et demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste probleemidele pööratav tähelepanu on eri liikmesriikides ebaühtlane ja politiseeritud;

| L. | arvestades, et komisjon avaldas 2. mail 2018. aastal ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjon avaldas 2. mail 2018. aastal ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324);

| M. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoja arvamuses nr 1/2018 kõnealuse määruse ettepaneku kohta rõhutati vajadust täpsustada veelgi suuniste allikaid ja menetlusi, mille alusel saab teha kindlaks, et liikmesriikides esinevad üldistunud puudused õigusriigi toimimises; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoja arvamuses nr 1/2018 kõnealuse määruse ettepaneku kohta rõhutati vajadust täpsustada veelgi suuniste allikaid ja menetlusi, mille alusel saab teha kindlaks, et liikmesriikides esinevad üldistunud puudused õigusriigi toimimises;

| N. | arvestades, et varasemates ELi korruptsioonivastase võitluse aruannetes ja 2018. aasta Euroopa poolaasta riigiaruannetes osutatakse tõsistele mureküsimustele, mis on seotud korruptsiooniga mitmes liikmesriigis, ning arvestades, et see vähendab kodanike usaldust institutsioonide ja õigusriigi vastu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et varasemates ELi korruptsioonivastase võitluse aruannetes ja 2018. aasta Euroopa poolaasta riigiaruannetes osutatakse tõsistele mureküsimustele, mis on seotud korruptsiooniga mitmes liikmesriigis, ning arvestades, et see vähendab kodanike usaldust institutsioonide ja õigusriigi vastu;

| O. | arvestades, et liikmesriikides esinevad õigusriigi ja demokraatiaga seotud probleemid seavad ohtu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, mis põhineb vastastikuse usalduse vaidlustataval eeldusel (presumptio juris tantum); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikmesriikides esinevad õigusriigi ja demokraatiaga seotud probleemid seavad ohtu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala, mis põhineb vastastikuse usalduse vaidlustataval eeldusel (presumptio juris tantum);

| P. | arvestades, et liikmesriikides esinevad õigusriigi ja demokraatiaga seotud probleemid seavad ohtu liidu välistegevuse legitiimsuse, eelkõige selle ühinemis- ja naabruspoliitika osas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liikmesriikides esinevad õigusriigi ja demokraatiaga seotud probleemid seavad ohtu liidu välistegevuse legitiimsuse, eelkõige selle ühinemis- ja naabruspoliitika osas;

| Q. | arvestades, et kõik liidu institutsioonid, organid ja asutused on kohustatud austama, kaitsma ja edendama demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kõik liidu institutsioonid, organid ja asutused on kohustatud austama, kaitsma ja edendama demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi;

| R. | arvestades, et liit ei ole ikka veel ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuigi ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt on ta selleks kohustatud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liit ei ole ikka veel ühinenud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, kuigi ELi lepingu artikli 6 lõike 2 kohaselt on ta selleks kohustatud;

| S. | arvestades, et komisjon ja nõukogu ei ole võtnud meetmeid resolutsiooni põhjal, mille Euroopa Parlament esitas ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi kohta, ning on siiani keeldunud võtmast vastu demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti alast institutsioonidevahelist kokkulepet; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon ja nõukogu ei ole võtnud meetmeid resolutsiooni põhjal, mille Euroopa Parlament esitas ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi kohta, ning on siiani keeldunud võtmast vastu demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti alast institutsioonidevahelist kokkulepet;

| 1. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjon ei ole veel esitanud ettepanekut, mille eesmärk on luua ELi terviklik demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste mehhanism, ning palub komisjonil seda teha, eelkõige demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti alase institutsioonidevahelise kokkuleppe vastuvõtmise ettepaneku tegemisega muus kui seadusandlikus algatuses, mille komisjon esitab peagi Euroopa Liidus õigusriigi kindlamaks tagamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab taas, et loodaks ELi terviklik, alaline ja objektiivne demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanism, ning rõhutab, et niisugust mehhanismi on hädasti vaja rohkem kui kunagi varem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab Euroopa Parlamendi ettepaneku kohaselt demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva institutsioonidevahelise paktina esitatava mehhanismi peamisi elemente, milleks on iga-aastane tõenditel põhinev ja mittediskrimineeriv läbivaatamine, mille käigus hinnatakse võrdsetel alustel, kas kõik ELi liikmesriigid järgivad ELi lepingu artiklis 2 sätestatud väärtusi, koos riigipõhiste soovitustega (Euroopa aruanne demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kohta), sellele järgnev parlamentidevaheline arutelu ning alaline demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste poliitikatsükkel liidu institutsioonides; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, et Euroopa aruanne demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kohta peab hõlmama olemasolevaid vahendeid, eelkõige õigusemõistmise tulemustabelit, meedia mitmekesisuse vaatlusvahendit, korruptsioonivastase võitluse aruannet ja ELi toimimise lepingu artikli 70 kohaseid vastastikuse hindamise menetlusi, ja peab neid täiendama ning ühtlasi asendama Bulgaaria ja Rumeenia koostöö- ja jälgimiskorra; peab kahetsusväärseks komisjoni otsust ELi korruptsioonivastase võitluse aruannet 2017. aastal mitte avaldada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil kaaluda, kas tema esildatud määrust liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, saaks siduda ELi tervikliku, alalise ja objektiivse demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse mehhanismiga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub nõukogul nõustuda järgima demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva pakti alast institutsioonidevahelist kokkulepet ning toetada ettepanekuid, mida komisjon esitab edaspidi demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste tugevdamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et kui komisjon ja nõukogu keelduvad jätkuvalt demokraatiat, õigusriiki ja põhiõigusi käsitleva ELi pakti kehtestamisest, võib Euroopa Parlament teha algatuse katsearuande koostamiseks demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kohta ning parlamentidevahelise arutelu käivitamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub nõukogul asuda nõuetekohaselt täitma oma institutsioonilist rolli ELi lepingu artikli 7 lõike 1 alusel algatatud menetlustes, teavitada Euroopa Parlamenti viivitamata ja täielikult kõigil menetluse etappidel ning paluda Euroopa Parlamendil esitada nõukogule oma põhjendatud ettepanek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Regioonide Komiteele riigi tasandist madalama tasandi parlamentidele ja volikogudele levitamiseks. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 162.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0340.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0055.

(4)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 29.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0183.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0056.

(7)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/index.cfm?lang_code=ET&typeOfSearch=true&active_only=1&noncom=0&r_dossier=&decision_date_from=&decision_date_to=&PressRelease=true&DG=JUST&title=&submit=Search

(8)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, aruanne „Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU“ (ELis inimõiguste alal töötavate kodanikuühiskonna organisatsioonide probleemid), Viin, 18. jaanuar 2018.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/49

---

P8_TA(2018)0457

ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamine

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, mis jõustus täielikult 1. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut, mis jõustus täielikult 1. juulil 2016,

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (1), ja 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (2), samuti oma 15. novembri 2017. aasta soovitust idapartnerluse kohta (3), 14. märtsi 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (4) ning 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelise assotsieerimislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (1), ja 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (2), samuti oma 15. novembri 2017. aasta soovitust idapartnerluse kohta (3), 14. märtsi 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus täiendava makromajandusliku finantsabi andmise kohta Gruusiale (4) ning 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise iga-aastaseid riiklikke tegevuskavasid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise iga-aastaseid riiklikke tegevuskavasid,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. novembri 2017. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Gruusia kohta (SWD(2017)0371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. novembri 2017. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Gruusia kohta (SWD(2017)0371),

| — | võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi, eriti viimast, 24. novembril 2017. aastal Brüsselis kokku lepitud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi, eriti viimast, 24. novembril 2017. aastal Brüsselis kokku lepitud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 2015. aasta Riia tippkohtumisel loodud koostöövõrgustikku „20 tulemust 2020. aastaks“, mis aitab saavutada tugevamat majandust, tugevamat valitsust, tugevamat ühenduvust ja tugevamat ühiskonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta Riia tippkohtumisel loodud koostöövõrgustikku „20 tulemust 2020. aastaks“, mis aitab saavutada tugevamat majandust, tugevamat valitsust, tugevamat ühenduvust ja tugevamat ühiskonda,

| — | võttes arvesse ELi Gruusia toetamise ühtset toetusraamistikku aastateks 2017–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi Gruusia toetamise ühtset toetusraamistikku aastateks 2017–2020,

| — | võttes arvesse 5. veebruaril 2018 toimunud ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu neljanda kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 5. veebruaril 2018 toimunud ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu neljanda kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse Euronesti assamblee koosolekute tulemusi, sealhulgas viimase, 25.–27. juunil 2018 toimunud koosoleku tulemusi – seitset resolutsiooni ja üleskutset ELile suurendada külmutatud konfliktide vahendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti assamblee koosolekute tulemusi, sealhulgas viimase, 25.–27. juunil 2018 toimunud koosoleku tulemusi – seitset resolutsiooni ja üleskutset ELile suurendada külmutatud konfliktide vahendamist,

| — | võttes arvesse 26. aprillil 2018 toimunud ELi ja Gruusia parlamentaarse assotsieerimiskomitee kuuenda kohtumise lõppavaldust ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. aprillil 2018 toimunud ELi ja Gruusia parlamentaarse assotsieerimiskomitee kuuenda kohtumise lõppavaldust ja soovitusi,

| — | võttes arvesse ELi ja Gruusia kodanikuühiskonna platvormi 22. märtsi 2018. aasta kolmanda koosoleku ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Gruusia kodanikuühiskonna platvormi 22. märtsi 2018. aasta kolmanda koosoleku ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni esimest viisavabaduse peatamise korra kohast aruannet, mis avaldati 20. detsembril 2017 (COM(2017)0815), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni esimest viisavabaduse peatamise korra kohast aruannet, mis avaldati 20. detsembril 2017 (COM(2017)0815),

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 19. märtsi 2018. aasta lõplikku arvamust Gruusia põhiseaduse reformi kohta (CDL-AD(2018)005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 19. märtsi 2018. aasta lõplikku arvamust Gruusia põhiseaduse reformi kohta (CDL-AD(2018)005),

| — | võttes arvesse 21. septembri 2015. aasta talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. septembri 2015. aasta talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182),

| — | võttes arvesse Transparency Internationali 2. juuli 2015. aasta aruannet korruptsiooni kohta Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Transparency Internationali 2. juuli 2015. aasta aruannet korruptsiooni kohta Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni jaoks koostatud ekspertuuringuid, sh 26. oktoobril 2017. aastal avaldatud uuringut teemal „Idanaabruse kolme assotsieerunud riigi – Ukraina, Gruusia ja Moldova – valimisreformid ja valimisreformide mõju nende riikide poliitilistele arengutele“ (6), 28. juunil 2018 avaldatud uuringut „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“ (7) ning 2018. aasta septembris avaldatud võrdlevat uuringut teemal „Institutsioonilise raamistiku arendamine assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas“ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni jaoks koostatud ekspertuuringuid, sh 26. oktoobril 2017. aastal avaldatud uuringut teemal „Idanaabruse kolme assotsieerunud riigi – Ukraina, Gruusia ja Moldova – valimisreformid ja valimisreformide mõju nende riikide poliitilistele arengutele“ (6), 28. juunil 2018 avaldatud uuringut „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“ (7) ning 2018. aasta septembris avaldatud võrdlevat uuringut teemal „Institutsioonilise raamistiku arendamine assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas“ (8),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0320/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0320/2018),

| A. | arvestades, et ELi ja Gruusia suhted süvenevad jätkuvalt tänu suurtele saavutustele, nagu ELi–Gruusia assotsieerimisleping, põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond ning assotsieerimiskava, mille hulka kuulub viisavaba režiimi jõustamine ja Gruusia liitumine energiaühendusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi ja Gruusia suhted süvenevad jätkuvalt tänu suurtele saavutustele, nagu ELi–Gruusia assotsieerimisleping, põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond ning assotsieerimiskava, mille hulka kuulub viisavaba režiimi jõustamine ja Gruusia liitumine energiaühendusega;

| B. | arvestades, et edasise Euroopa integratsiooni aluseks on täielikult järgida põhiväärtusi, sh demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, head valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, sh vähemuse õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et edasise Euroopa integratsiooni aluseks on täielikult järgida põhiväärtusi, sh demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, head valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, sh vähemuse õigusi;

| C. | arvestades, et Lõuna-Osseetia ja Abhaasia okupeeritud piirkondade humanitaarolukord ja isolatsioon on jätkuvalt Gruusia üks peamisi probleeme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lõuna-Osseetia ja Abhaasia okupeeritud piirkondade humanitaarolukord ja isolatsioon on jätkuvalt Gruusia üks peamisi probleeme;

| D. | arvestades, et Transparency Internationali 2017. aasta korruptsiooni tajumise indeks näitab Gruusia kohta püsivalt häid tulemusi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Transparency Internationali 2017. aasta korruptsiooni tajumise indeks näitab Gruusia kohta püsivalt häid tulemusi korruptsioonivastase võitluse valdkonnas;

| E. | arvestades, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise uues riiklikus strateegias aastateks 2017–2020 ja selle 2017. aastal vastu võetud tegevuskavas on kesksel kohal „seaduslike varaste“, narkootiliste ainete transiidi ja küberkuritegevuse vastane võitlus ning analüüsipõhine ja ühiskondlik korravalve; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise uues riiklikus strateegias aastateks 2017–2020 ja selle 2017. aastal vastu võetud tegevuskavas on kesksel kohal „seaduslike varaste“, narkootiliste ainete transiidi ja küberkuritegevuse vastane võitlus ning analüüsipõhine ja ühiskondlik korravalve;

| F. | arvestades, et 1. septembril 2017 jõustus Istanbuli konventsioon naistevastase vägivalla ja koduvägivalla ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks ning Gruusias lood asutustevaheline soolise võrdõiguslikkuse, naistevastase vägivalla ja koduvägivalla vastase võitluse komisjon; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 1. septembril 2017 jõustus Istanbuli konventsioon naistevastase vägivalla ja koduvägivalla ärahoidmiseks ja selle vastu võitlemiseks ning Gruusias lood asutustevaheline soolise võrdõiguslikkuse, naistevastase vägivalla ja koduvägivalla vastase võitluse komisjon;

| G. | arvestades, et organisatsiooni Piirideta Reporterid maailma ajakirjandusvabaduse indeks näitab Gruusia puhul olukorra mõningat paranemist: 2017. aastal oli Gruusia 64., 2018. aastal 61. kohal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et organisatsiooni Piirideta Reporterid maailma ajakirjandusvabaduse indeks näitab Gruusia puhul olukorra mõningat paranemist: 2017. aastal oli Gruusia 64., 2018. aastal 61. kohal;

| 1. | tunnustab Gruusia kestvaid reforme ja edusamme assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamisel, millega Gruusia on tõusnud ELi peamiseks strateegiliseks partneriks antud piirkonnas; kutsub Gruusia ametiasutusi üles jätkama stabiilsuse kindlustamist, demokraatlike reformide teostamist ning vaesusest, töötusest ja majanduslikust väljarändest ohustatud grusiinide majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamist, mis on ülimalt tähtis tegur inimeste toetuse võitmiseks teel Gruusia rahvusvaheliselt tunnustatud piirides suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse saavutamise ning ELi ja Gruusia koostöö tugevdamise suunas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib rahulaolevalt, et Gruusia Euroopa tegevuskava toetavad jätkuvalt kõik erakonnad ja Gruusia kodanike enamus; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi lepingu artikli 49 kohaselt ja kooskõlas 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooniga võib iga Euroopa riik taotleda ELi liikmeks vastuvõtmist, tingimusel et ta järgib Kopenhaageni kriteeriume; tuletab samal ajal meelde ettepanekut „Idapartnerlus Pluss“ (EaP+) , mida Euroopa Parlament toetab, kuna see avab uusi perspektiive; tervitab Gruusia valitsuse algatust koostada ELi integratsiooni tegevuskava, mille eesmärk on praegusi suhteid Euroopa Liiduga tugevdada; tunnustab Gruusia aktiivset osalust idapartnerluse mitmepoolsetes platvormides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab tunnustust Gruusia ametiasutustele, kes on korduvalt korraldanud teabekampaaniaid assotsieerimislepingust ning põhjalikust ja laiaulatuslikust vabakaubanduspiirkonnast tulenevate hüvede ja majanduslike võimaluste tutvustamiseks ning toetanud vajalike kohanduste tegemist; |
| --- | --- |

3.

Assotsieerimislepingu rakendamiseks loodud institutsiooniline raamistik

| 4. | märgib, et aastatel 2017–2020 on ELi toetus Gruusiale 371–453 miljonit eurot, millele lisaks on ELi ja Gruusia assotsieerimiskavas sisalduvat põhimõtet „rohkema eest rohkem“ arvesse võttes võimalik kasutada ka lisavahendeid; soovitab komisjonil seda abi anda vastavalt Gruusia kasutussuutlikkusele ja reformimeetmetele; võtab teadmiseks Gruusia otsuse vähendada ministeeriumide koguarvu tegevuse optimeerimise ja kulude vähendamise eesmärgil 14-lt 11-le ning tervitab Gruusia valitsuse otsust suunata sellega säästetavad vahendid haridusse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab Gruusia peaministri ja välisministri tihedamat kaasamist assotsieerimislepingu rakendamise kõrgetasemelisse poliitilisse järelevalvesse, mis peaks toimuma eelkõige asjaomaste valitsusstruktuuride tõhustamise, asjaomaste ministeeriumide plaanide kooskõlastamise ja sünkroniseerimise ning nende täieliku ja efektiivse rakendamise kaudu; tunnustab Gruusia eurointegratsiooni riigiministri kabineti paigutamist välisministeeriumi; peab aga soovitatavaks, et eurointegratsiooni ülesanded oleksid jagatud kõigi ministeeriumide vahel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab rahulolu assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamiskava kolmeaastase versiooni vastuvõtmise üle ning kutsub ametiasutusi üles koostama seda kava täiendava reformistrateegia, mille keskmes oleksid tulemused väljaspool seadusandlust ja personalikoolitust, mis põhineks ekspertide mõjuhinnangul ning hõlmaks ka parlamendi, valitsuse ja presidendi administratsiooni vahelist institutsioonilist koostööd; soovitab Gruusia parlamendil sellega seoses tõhustada riigi reformieelnõude vastavuskontrolli; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Gruusial tuleb assotsieerimiskava rakendamiseks ametisse võtta kõrge kvalifikatsiooniga töötajad; palub Gruusia ametivõimudel sellega seoses tagada, et kõikide ministeeriumide Euroopa integratsiooniprobleemidega tegelevates struktuuriüksustes töötaks piisaval hulgal nõuetekohaselt kvalifitseeritud ametnikke; palub Euroopa välisteenistusel ja/või Euroopa Komisjonil toetada assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamisega tegelevate Gruusia ametnike suutlikkuse suurendamist ja koolitamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tervitab Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentidevahelise assamblee loomist ning soovitab sel assambleel teha ka assotsieerimislepingute järelevalvet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Euroopa välisteenistus ja/või Euroopa Komisjon suurendaksid sisemist suutlikkust assotsieerimislepingu rakendamise jälgimise tõhustamiseks eelkõige Gruusia haldus- ja õigussüsteemi asjatundjate hulga suurendamise kaudu ning alustaksid edusammude kvalitatiivset hindamist eelkõige sõelumisprotsesside rakendamise abil, mis võimaldavad hinnata, kui suures ulatuses on tegelikult saavutatud assotsieerimislepingus nõutud vastavus ELi õigustikule; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et kodanikuühiskond, sealhulgas sotsiaalpartnerid etendavad reformide järelevalvajatena assotsieerimislepingu täitmisel ülimalt tähtsat osa, ning tunnustab nende pingutusi lepingu rakendamise jälgimisel; kutsub Gruusia ametivõime üles tagama, et assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna kohased reformid euroopaliku sotsiaalmudeli saavutamiseks tehtaks teoks kohalike omavalitsuste ja kodanikuühiskonna ning sotsiaalpartnerite täielikul osalusel, ning palub ametivõimudel ja ELil tagada neile toimijatele ja ääremaade elanikele assotsieerimislepingu rakendamist käsitleva teabe kättesaadavus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab idapartnerluse konkreetsete eeliste ja eesmärkide teemalise proaktiivse suhtluse tähtust Gruusia kodanikega, samuti vajadust võidelda väärinfoga, kasutades kõikides partnerriigi keeltes faktidel põhinevat, kättesaadavat ja kvaliteetset teavet; kutsub Gruusiat üles tugevdama ELi ja selle liikmesriikide toel oma kommunikatsioonistrateegiat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab rahulolu selle üle, et 4. septembril 2018 avati Tbilisis idapartnerluse Euroopa kool, mille rahvusvaheline bakalaureuseõppe programm on avatud kõigi idapartnerluse riikide üliõpilastele; soovitab Gruusia ametivõimudel suurendada Euroopa õpingute osa tavaliste koolide ja ülikoolide õppekavades; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab rahvusvahelise valimisvaatlusmissiooni ja selles osalenud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitatud esialgseid tähelepanekuid ja järeldusi Gruusia 2018. aasta presidendivalimiste esimese vooru kohta; märgib tunnustavalt, et valimised olid võistluslikud ja vägivallajuhtumeid ei olnud; mõistab hukka Venemaa okupatsiooni Lõuna-Osseetias ja Abhaasias, samuti Lõuna-Osseetia de facto võimuorganite otsuse sulgeda halduspiir Gruusiaga, millega takistati paljusid Gruusia kodanikke hääletamast; kutsub ametivõime ja erakondi üles tegelema enne teist vooru probleemidega, milleks on eelkõige riigi vahendite väärkasutamine ja kampaania rahastamise liiga kõrged ülempiirid ning kõrgemate ametnike intensiivsed verbaalsed rünnakud sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu; |
| --- | --- |

13.

Poliitiline dialoog

| 14. | kordab, et ELi seisukoht Gruusia põhiseadusliku reformi küsimuses langeb kokku Veneetsia komisjoni üldiselt positiivse hinnanguga; peab kahetsusväärseks, et täielikult proportsionaalse valimissüsteemi rakendamine on Gruusias 2024. aastani edasi lükatud; kordab, et on valmis Gruusia tulevasi valimisi vaatlema ning abistama Gruusia ametiasutusi valimistega seotud järelmeetmete võtmisel ja rakendamisel; kordab, et keskvalimiskomisjoni koosseis ei tohiks olla poliitiliselt mõjutatud ja haldusressursside väärkasutamine valimiseelsel perioodil peaks olema välistatud; kutsub Gruusia ametivõime üles korraldama 2016. aasta parlamendivalimiste ajal aset leidnud poliitiliselt motiveeritud vägivallajuhtumite põhjaliku uurimise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab Gruusia poliitiliste institutsioonide demokraatlikku tugevdamist ja on igati valmis selles valdkonnas abi andma; märgib, et Gruusia on üks vähestest riikidest, kus kõik võimuharud on kaasatud avatud valitsemise partnerlusse; rõhutab, et oluline on jätkata ambitsioonikat reformikava, mille eesmärk on saavutada riigi institutsioonide ja nende töötajate poliitiline erapooletus; rõhutab, et opositsioonil on parlamentaarses süsteemis tähtis roll ja tingimata on vaja rakendada rangemaid täitevvõimu kontrollimise mehhanisme, kaasa arvatud parlamendiliikmete õigus esitada ministritele ja peaministrile regulaarselt küsimusi, et nood oma tegevuse eest vastutaksid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab rahulolu selle üle, et alates 27. märtsist 2017 rakendatakse Gruusia kodanike suhtes viisavabadust; märgib, et Gruusia täidab viisanõude kaotamise kriteeriume, ja soovitab nende järgimist regulaarselt kontrollida, et see oleks jätkuvalt tagatud; märgib, et viisavabaduse kehtestamine mõjub hästi inimestevaheliste kontaktide edendamisele; avaldab Gruusiale tunnustust kiirete meetmete rakendamise eest viisavabaduse nõuete rikkumise korral ning kutsub ELi liikmesriike üles tunnustama Gruusiat turvalise päritoluriigina; rõhutab Gruusia ja ELi liikmesriikide kohtuasutuste ja täitevasutuste koostöö tõhustamise tähtsust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hindab positiivselt Gruusia rändestrateegia ja tegevuskava jätkuvat rakendamist ning Türgi ja Aserbaidžaaniga piirnevate alade tugevamat ennistamist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab Gruusiat rahumeelsete konfliktide lahendamise, lepituse ja kaasamise poliitika rakendamisel ning konstruktiivsel osalemisel Genfi rahvusvahelistel kõnelustel; tunnustab Gruusia püüdeid jätkata dialoogi Venemaaga; tunnustab 4. aprillil 2018 esitatud algatust „Samm parema tuleviku suunas“, mille eesmärk on parandada okupeeritud piirkondade elanike humanitaar- ja sotsiaal-majanduslikke tingimusi ning edendada inimestevahelisi kontakte ja suurendada lõhestatud kogukondade vahelist usaldust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab kahetsusega meelde, et Venemaa okupeerib juba kümme aastat ebaseaduslikult Gruusia alasid, ning kinnitab, et toetab kindlalt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; võtab teadmiseks Gruusia kohtuasja Venemaa vastu Euroopa Inimõiguste Kohtus seoses Abhaasia ja Lõuna-Osseetias elanike suhtes sunnimeetmete kasutamisega ning Gruusia parlamendi resolutsiooni, millega luuakse must nimekiri Gruusiasse sisenemiskeelu saavatest inimestest, kes on süüdi mõistetud või keda süüdistatakse mõrvades, inimröövides, piinamises või ebainimlikus kohtlemises (Otkhozoria-Tatunashvili nimekiri); rõhutab, et rahvusvaheline üldsus peab Venemaa okupatsiooni- ja anneksioonipoliitika suhtes võtma järjepideva, kooskõlastatud, ühise ja kindla seisukoha; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et Gruusia ametivõimud teeksid rohkem pingutusi olemasolevate takistuste ületamiseks ja püüaksid laiendada assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna eeliseid Abhaasia ja Lõuna-Osseetia/Tshinvali piirkonna elanikele, informeerides neid paremini lepingust tulenevatest uutest võimalustest ning arendades kaubandus- ja majanduskoostöö ad hoc projekte kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnustab Gruusia jätkuvat osalemist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames toimuvatel tsiviil- ja sõjalistel kriisiohjeoperatsioonidel; rõhutab vajadust süvendada ELi ja Gruusia kõrgetasemelist dialoogi julgeolekuküsimustes, eelkõige radikaliseerumise, vägivaldse äärmusluse, propaganda ja hübriidohtude vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

21.

Õigusriik, hea valitsemistava ja meediavabadus

| 22. | hindab Gruusia saavutusi madalama ja kesktasandi korruptsiooni vastases võitluses, mida näitavad ka Gruusia piirkondlikus võrdluses head tulemused korruptsiooni tajumise indeksites; rõhutab aga, et kõrgema tasandi ehk eliidi korruptsioon on siiani tõsine probleem; tunnustab Gruusia korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava rakendamist; palub Gruusial tagada, et korruptsioonivastase võitluse amet oleks sõltumatu, igasugusest poliitilisest sekkumisest vaba ja riiklikust julgeolekuteenistusest eraldatud; kordab, kui tähtis on tegelik võimude lahusus ning poliitika ja majandushuvide selge lahushoidmine, ning rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus nõuab sõltumatut kohtusüsteemi ja usaldusväärseid tulemusi kõrgema tasandi korruptsiooni käsitlevate juurdluste puhul, mida praegu veel ei ole; peab Gruusiat ELi oluliseks partneriks mitmes koostöövaldkonnas, sealhulgas võitluses terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et Gruusia ametivõimud võtaksid kasutusele täieõigusliku, sõltumatu ja tõhusa mehhanismi, mis oleks peaprokuratuuri volitustest lahutatud ja mille abil saaks uurida õiguskaitseametnike kuritarvitusi ja neid vastutusele võtta, et võidelda püsiva vastutamatuse probleemiga; hindab sellega seoses positiivselt eraldi riikliku inspektori teenistuse loomist õiguskaitseametnike poolt toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb suurt muret Türgi avaldatava surve pärast Gruusias asuvatele Türgi elanikele ja haridusasutustele nende väidetava seotuse tõttu Güleni liikumisega; nõuab, et Gruusia ametivõimud jälgiksid seda asja hoolikalt ning tagaksid, et kohtumenetlused ja võetud meetmed on täielikult kooskõlas Euroopa põhimõtete ja normidega; nõuab, et EL toetaks ja aitaks idapartnerluse riike, et need suudaksid viimastel kuudel eelkõige Türgi poolt avaldatud survele vastu pidada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | võtab teadmiseks käimasoleva kohtureformi ning kohtute suurema erapooletuse ja läbipaistvuse märgid, kuid tuletab meelde Veneetsia komisjoni muret õigusaktide muudatusettepanekute üle, kuna need ei taga Gruusia prokuröride nõukogu poliitilist erapooletust; nõuab, et rakendataks kõiki vajalikke meetmeid kohtusüsteemi tugevdamiseks – sealhulgas haldussuutlikkuse suurendamise kaudu – ning tagataks kohtunike ja prokuratuuri täielik sõltumatus, ning nõuab demokraatlikku kontrolli siseministeeriumi, sealhulgas politsei ja julgeolekuteenistuste üle, kuna need vajavad põhjalikku uuendamist ja reformimist, kusjuures silmas tuleb pidada ka läbipaistvuse tagamist, eelkõige kohtunike valimise, ametisse nimetamise ja edutamise ning nendega seotud distsiplinaarmenetluste puhul; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab käimasolevate avaliku halduse reformide tähtsust; väljendab rahulolu hiljuti vastu võetud avaliku teenistuse seaduse üle ja ootab selle kiiret rakendamist, kuna see aitaks püsivalt kindlustada ja suurendada üldsuse usaldust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib murega, et Gruusia valitsus ei ole vastu võtnud uusi õigusakte, mis aitaksid parandada teabe kättesaadavust üldsuse jaoks; taunib asjaolu, et kavandatav reform piirab selles valdkonnas kättesaadavust veelgi; kutsub Gruusia valitsust üles tagama avaliku teabe tegelik kättesaadavus; tuletab meelde, et see on assotsieerimislepingu raames võetud oluline kohustus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et Gruusia valitsus jätkaks riigi rahanduse juhtimise reformi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab rahulolu organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise riikliku strateegia vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub Gruusia parlamenti üles kaaluma muudatuste paketti, mille eesmärk on reformida uimastipoliitika õigusakte kooskõlas konstitutsioonikohtu 30. novembri 2017. aasta otsusega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab rahulolu selle üle, et Gruusia parlament on vastu võtnud seaduste paketi, mis aitab parandada kinnipeetavate olukorda; |
| --- | --- |

31.

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine

| 32. | kutsub Gruusia ametiasutusi üles paremini rakendama inimõiguste koordineerimise mehhanismi ning tugevdama oma koostööd mitmepoolsetel foorumitel; peab murettekitavaks, et Aserbaidžaani ajakirjaniku Afgan Mukhtarli Tbilisis toimunud röövi uurimises ei ole edu saavutatud, kusjuures on ilmnenud rohked puudujäägid turvateenistuste toimimises, muu hulgas seoses parteipoliitilise sekkumisega; palub Gruusia valitsusel hoolt kanda uurimise kiire ja usaldusväärse lõpuleviimise eest ning rõhutab, et Gruusia peab oma territooriumil elavatele inimõiguste kaitsjatele tagama turvalise keskkonna ning tagama, et sellised juhtumid enam ei korduks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib ära Euroopa Inimõiguste Kohtu suurkoja 28. novembri 2017. aasta otsuse endise peaministri Vano Merabishvili kohta, milles leitakse, et Gruusia ametiasutused on rikkunud Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 18, järgides Vano Merabishvili vahistamisel nn varjatud tegevuskava ja varjatud motiive; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab selge, läbipaistva ja inimõigustel põhineva poliitika ja vastavate mehhanismide olulisust varasemate valitsuste ajal toime pandud inimõiguste rikkumiste uurimiseks, nende eest vastutusele võtmiseks ja nende hüvitamiseks, ning rõhutab, et selles protsessis tuleb täielikult järgida õigusriigi põhimõtet ja nõuetekohast menetlust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub Gruusia ametiasutusi üles võtma täiendavaid meetmeid, et toetada põhivabadusi ja inimõigusi, eelkõige kaitsetute rühmade puhul, nagu LGBTQI-inimesed, romad, HIVi/AIDSi nakatunud inimesed, puuetega inimesed ja muud vähemused, võitlema vihakõne ja diskrimineerimise vastu, sealhulgas muudetud tööseadustiku alusel ka tööturul; palub Gruusial esmajoones ühtlustama puuetega inimeste õigusi käsitlevad õigusaktid – viima need kooskõlla ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille Gruusia ratifitseeris 2014. aastal; märgib tunnustavalt, et Gruusia on ratifitseerinud Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) ning vastu võtnud keeleseaduse ja kodanike võrdõiguslikkuse ja integratsiooni riikliku strateegia, ning nõuab nende kiiret rakendamist ja tõhusa kontrollimehhanismi loomist; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub Gruusia ametiasutustel võtta täiendavaid meetmeid naiste kaitsmiseks mis tahes vägivalla, tööl ja avalikes kohtades seksuaalse ärakasutamise ja ahistamise eest ning suurendada naiste osalust tööturul ja poliitikas, kus nad on ikka veel alaesindatud; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab laste õiguste kaitse tugevdamist, sealhulgas lastevastase vägivalla ennetamist ning haridusvõimalusi kõigile lastele, sealhulgas puuetega lastele; kordab, et Gruusia valitsus on kohustatud hoolikalt jälgima laste olukorda lastekodudes ja usulistes hoolekandeasutustes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, kui tähtis on vaba ja sõltumatu massimeedia ning toimetuslik sõltumatus, samuti meediakeskkonna pluralism ja vastutuse läbipaistvus kui ülimalt olulised demokraatlikud põhimõtted; märgib rahuloluga, et Gruusias on olukord paranenud, mis kajastub organisatsiooni Piirideta Reporterid koostatud 2018. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis; juhib tähelepanu meediasisu politiseerimisele; tuletab meelde telekanali Rustavi 2 juhtumit; |
| --- | --- |

38.

Kaubandus ja majanduskoostöö

| 39. | tunnustab rõhuasetust töökohtade loomisele ja töötajate õigustele, eelkõige tööohutust käsitleva seaduse vastuvõtmise kaudu, et tugevalt vähendada surmaga lõppevate tööõnnetuste suurt hulka; nõuab, et Gruusia parlament laiendaks seaduse kohaldamisala, et vältida erandeid; tuletab Gruusia ametivõimudele meelde kohustust järgida rahvusvahelise tööõiguse norme ja rõhutab, et tööohutuse parandamiseks ja deklareerimata töö vähendamiseks on vaja kooskõlas ILO konventsiooniga nr 81 luua täieõiguslik ja sõltumatu tööinspektsioonisüsteem; nõuab, et tööandjad lõpetaksid nende töötajate diskrimineerimise, kes kasutavad oma ametiühinguõigusi; tunneb muret lapstööjõu kasutamise ja ametiühingute ebapiisava ühinemisvabaduse pärast; tuletab meelde, et vastavalt assotsiatsioonilepingu nõuetele on tööohutus äärmiselt oluline; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et EL on Gruusia suurim kaubanduspartner, kellega toimub peaaegu kolmandik kogu kaubavahetusest, ning kõige olulisem abiandja ja suurim välismaiste otseinvesteeringute allikas; tunnustab oluliste struktuurireformide tegemist, mille eesmärk on parandada majandus- ja ettevõtluskeskkonda ning suurendada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna pakutavaid hüvesid; tunnustab Gruusia edusamme kaubandusega seotud valdkondade õigusaktide lähendamisel, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, kuid nõuab rohkem tulemusi toiduohutuse osas; rõhutab, kui olulised on struktuurireformid, mida praegu tehakse Gruusia investeerimiskliima parandamiseks; rõhutab, et Gruusia ametivõimud peavad kindlustama Gruusia majanduskasvu tulemuste õiglase jaotumise elanike hulgas ning assotsieerimislepingu rakendamise VKEde huvides; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib rahuloluga, et Gruusia on hakanud ELi eksportima mõningaid uusi tooteid, kuigi endiselt eksporditakse valdavalt põllumajandustooteid ja tooraineid; soovitab komisjonil toetada Gruusiat nende valdkondade kindlaksmääramisel, mis saaksid majanduse mitmekesistamisele veelgi kaasa aidata, ning suurendada nende osatähtsust põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamises; soovitab Gruusial kaaluda ELi turgudele eksporditavate toodete puhul mitmekesistamise strateegiat; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunnustab Gruusia edusamme riigihangete valdkonnas, kus õigusaktid kavatsetakse vastavusse viia 2022. aastaks; rõhutab erapooletu ja sõltumatu hindamisasutuse tähtsust; nõuab, et Gruusia valitsus parandaks riigihangete süsteemi läbipaistvust, vähendades eelkõige riigihankeid käsitlevates õigusaktides sätestatud avatud pakkumisest vabastamist, et vähendada konkurentsiväliste lepingute sõlmimise üldist mahtu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunnustab Gruusia ühinemist Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite konventsiooniga, mis võimaldab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna raames päritolu kumulatsiooni; kutsub Gruusiat üles ühinema ka ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga; |
| --- | --- |

43.

Energia ja muud koostöövaldkonnad

| 44. | tunnustab Gruusia ühinemist energiaühendusega ja edusamme energiaturu lõimimisel ELi turuga õigusnormide lähendamise teel, kooskõlas assotsieerimislepingu ja energiaühenduse lepinguga; on veendunud, et see läheb kaugemale üleeuroopaliste energialiikide tingimuste täitmisest kooskõlas Pariisi kokkuleppega, mis käsitleb meetmeid kliimamuutustega võitlemiseks ja ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgiga nr 10, mis käsitleb meetmeid kütteostuvõimetuse vastu võitlemiseks; kutsub Gruusia ametiasutusi üles tegema kõiki vajalikke pingutusi, et tõhustada ELi tasandi energiaalase õigustiku ülevõtmist, samuti teaduslikku koostööd ning arendada innovatsiooni energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas; märgib, et otsused sellisete kavade kohta, nagu on energeetikaministeeriumi ühendamine majandus- ja kestliku arengu ministeeriumiga, tuleks teha tihendas koostöös Gruusia parlamendiga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovitab Gruusia ametiasutustel välja töötada tugeva riikliku energiastrateegia, vähendada energiasubsiidiumide mahtu ning suurendada energiavarustuskindlust ja energiasõltumatust; soovitab edendada taastuvenergiat ja energiatõhusust ning vastu võtta selleks vajalikud seadused ja kohandada institutsioonilist raamistikku; soovitab tugevdada energiatransiidi funktsioone; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust teha pingutusi transpordi ja keskkonna valdkonnas; nõuab, et Gruusia valitsus võtaks vastu õhusaaste vastu võitlemise strateegia; kutsub Gruusia ametivõime üles suurendama üldsuse osalust keskkonnaalaste otsuste tegemisel ja keskkonnateabe andmise ulatust avalike huvide toetamiseks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab meelde, et keskkonnaalane juhtimine on assotsieerimislepingu nõuete oluline koostisosa; tunnustab uue keskkonnamõju hindamise koodeksi jõustumist, mis on kooskõlas ELi õigusaktidega, ning kliimameetmete tegevuskava ajakava vastuvõtmist; nõuab kooskõlas 2015. aasta Pariisi kokkuleppega riikliku keskkonnapoliitika edasist kooskõlastamist ELi kliimamuutuste vastase võitluse eesmärkidega ja eelkõige vähese CO2-heitega arengu strateegia koostamise lõpuleviimist ja vastuvõtmist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et Gruusia on võtnud kohustuse tegelikult rakendada kaubanduse ja kestliku arengu peatüki kohaseid mitmepoolseid keskkonnakokkuleppeid, mida on vaja veel parandada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | võtab teadmiseks Gruusia valitsuse plaani arendada edasi hüdroenergiat; kutsub sellega seoses Gruusia ametivõime üles kõikides projektides omaks võtma ja järgima ELi norme ning eelkõige kohaldama avatud ja läbipaistvat keskkonnamõju hindamise menetlust, mille otsustusprotsessi põhietappidesse tuleks kaasata kõik asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

49.

Institutsioonilised sätted

| 50. | on seisukohal, et Gruusia ametiasutuste kaasamine alates asjakohaste õigusaktide koostamise etapist tuleb kasuks protsessi kaasavamaks muutmisele ja aitab vähendada Gruusia üleminekukulusid, ning kutsub komisjoni üles täiel määral kasutama eelteabe jagamise mehhanisme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kinnitab, et on otsustanud tugevdada ELi idapartneritega sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete täitmise järelevalvet; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust veel kord üles edastama parlamendile ja nõukogule sagedamini üksikasjalikke kirjalikke aruandeid nende lepingute rakendamise kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise hindamisel pööratakse palju tähelepanu kaubandusvoogudele ja -tõketele; palub, et komisjon jälgiks ja hindaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamist asjakohaselt, pöörates erilist tähelepanu õigustiku ülevõtmisele ja rakendamisele ning Gruusia ühiskonnale avaldatavale mõjule, ning palub lisaks, et komisjon esitaks igal aastal avalikud ja põhjalikud aruanded, muu hulgas ELi tehnilise ja rahalise abi kohta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles jätkama kõigi mõjutamisvõimaluste kasutamist, et ergutada ja abistada Gruusiat selle jõupingutustes põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tõhusaks rakendamiseks, ning tuletab meelde, et selle jätkusuutlik täitmine ei saa tugineda ainult ELi abile, vaid nõuab iseseisvat juhtimist ka Gruusia poolelt, et edendada kaubavoogude suurenemist, bürokraatliku koormuse vähendamist ning haldusmenetluste lihtsustamist; palub mõlemal poolel rohkem toetada mikroettevõtteid ja VKEsid ning osutada neile tehnilist abi. kutsub komisjoni üles kaaluma Gruusia toetusrühma loomist sarnaselt Ukraina toetusrühmale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil avaldada kõik iga-aastased assotsieerimislepingu rakendamisaruanded üheaegselt ning avaldada samal ajal iga kaasatud partneri konkreetsetel võrdlusalustel tehtud võrdlusanalüüs assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | otsustab, et koostab igal aastal raportid assotsieerimislepingute rakendamise kohta; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gruusia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  ELT C 294, 12.8.2016, lk 31.

(2)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 82.

(3)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 130.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0073.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0266.

(6)  „The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova“, Euroopa Parlament, 26. oktoober 2017.

(7)  „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“, Euroopa Parlament, 28. juuni 2018.

(8)  „Gruusia, Moldova ja Ukraina assotsiatsioonilepingute rakendamise institutsioonilise raamistiku väljatöötamine“,Euroopa Parlament, september 2018.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/58

---

P8_TA(2018)0458

ELi ja Moldova assotsieerimislepingu rakendamine

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Moldova assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2281(INI))

(2020/C 363/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ning V jaotist, eriti selle artikleid 21, 22, 36 ja 37, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ning V jaotist, eriti selle artikleid 21, 22, 36 ja 37, samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, mis jõustus täielikult 1. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut, mis jõustus täielikult 1. juulil 2016,

| — | võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone, eriti 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Moldovas pärast Chișinău linnapea valimiste kehtetuks tunnistamist (1), 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel (2), 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Moldova Vabariigile makromajandusliku finantsabi andmist (3), ning 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone, eriti 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni poliitilise kriisi kohta Moldovas pärast Chișinău linnapea valimiste kehtetuks tunnistamist (1), 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb idapartnerlust 2017. aasta novembri tippkohtumise eel (2), 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Moldova Vabariigile makromajandusliku finantsabi andmist (3), ning 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute / põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (4),

| — | võttes arvesse 2017. aasta novembris allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, laenukorralduse lepingut ja 100 miljoni euro suuruse mikromajandusliku finantsabi toetuslepingut aastateks 2017–2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta novembris allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumit, laenukorralduse lepingut ja 100 miljoni euro suuruse mikromajandusliku finantsabi toetuslepingut aastateks 2017–2018,

| — | võttes arvesse Moldova riiklikku tegevuskava Moldova ja Euroopa Liidu vahelise assotsieerimislepingu rakendamise kohta aastatel 2017–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Moldova riiklikku tegevuskava Moldova ja Euroopa Liidu vahelise assotsieerimislepingu rakendamise kohta aastatel 2017–2019,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 3. aprilli 2018. aasta talituste ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Moldova kohta (SWD(2018)0094), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 3. aprilli 2018. aasta talituste ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Moldova kohta (SWD(2018)0094),

| — | võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi – viimati 24. novembril 2017. aastal Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse tippkohtumiste ühisavaldusi – viimati 24. novembril 2017. aastal Brüsselis,

| — | võttes arvesse välisasjade nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi Moldova Vabariigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välisasjade nõukogu 26. veebruari 2018. aasta järeldusi Moldova Vabariigi kohta,

| — | võttes arvesse Transparency Internationali 2. juuli 2015. aasta aruannet korruptsiooni kohta Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Transparency Internationali 2. juuli 2015. aasta aruannet korruptsiooni kohta Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ning Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi ja soovitusi, eriti 15. märtsi 2018. aasta arvamust Moldova valimisreformi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) ning Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni arvamusi ja soovitusi, eriti 15. märtsi 2018. aasta arvamust Moldova valimisreformi kohta,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee, idapartnerluse kodanikeühenduste foorumi ja muude Moldova kodanikuühiskonna esindajate soovitusi ja tegevusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee, idapartnerluse kodanikeühenduste foorumi ja muude Moldova kodanikuühiskonna esindajate soovitusi ja tegevusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni 3.–4. aprilli 2018. aasta Moldova-visiidi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni 3.–4. aprilli 2018. aasta Moldova-visiidi tulemusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni jaoks koostatud ekspertuuringuid, sh 26. oktoobril 2017. aastal avaldatud uuringut teemal „Idanaabruse kolme assotsieerunud riigi – Ukraina, Gruusia ja Moldova – valimisreformid ja valimisreformide mõju nende riikide poliitilistele arengutele“ (5), 28. juunil 2018. aastal avaldatud Euroopa rakendamishinnangut teemal „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“ (6) ning 2018. aasta juulis avaldatud võrdlevat uuringut teemal „Institutsioonilise raamistiku arendamine assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni jaoks koostatud ekspertuuringuid, sh 26. oktoobril 2017. aastal avaldatud uuringut teemal „Idanaabruse kolme assotsieerunud riigi – Ukraina, Gruusia ja Moldova – valimisreformid ja valimisreformide mõju nende riikide poliitilistele arengutele“ (5), 28. juunil 2018. aastal avaldatud Euroopa rakendamishinnangut teemal „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“ (6) ning 2018. aasta juulis avaldatud võrdlevat uuringut teemal „Institutsioonilise raamistiku arendamine assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas“ (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0322/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0322/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi poliitilised ja majandussuhted on süvenenud idapartnerluse raamistikus ning eelkõige ELi ja Moldova assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna, allkirjastamisega 27. juunil 2014 ning selle jõustumisega 1. juulil 2016; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi poliitilised ja majandussuhted on süvenenud idapartnerluse raamistikus ning eelkõige ELi ja Moldova assotsieerimislepingu, sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna, allkirjastamisega 27. juunil 2014 ning selle jõustumisega 1. juulil 2016;

| B. | arvestades, et assotsieerimisleping põhineb ühistel väärtustel, muu hulgas „demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamisel, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja nagu on määratletud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Konverentsi 1975. aasta lõppaktis (Helsingi lõppakt) ning 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et assotsieerimisleping põhineb ühistel väärtustel, muu hulgas „demokraatlike põhimõtete, inimõiguste ja põhivabaduste austamisel, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja nagu on määratletud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, Euroopa Julgeoleku- ja Koostöö Konverentsi 1975. aasta lõppaktis (Helsingi lõppakt) ning 1990. aasta Pariisi uue Euroopa hartas“;

| C. | arvestades, et kõnealuse lepinguga võttis Moldova kohustuse viia riigis ELi õigusaktidele ja tavale tuginedes paljudes valdkondades läbi suuri reforme, mis soodustavad head valitsemistava, majanduse arengut ja tõhustatud koostööd ELiga; arvestades, et EL võttis nende jõupingutuste toetamiseks kohustuse pakkuda Moldovale olulist finants- ja eelarveabi, mida on alates 2007. aastast eraldatud 1,14 miljardit eurot, lisaks piirkondlike programmide rahastamine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõnealuse lepinguga võttis Moldova kohustuse viia riigis ELi õigusaktidele ja tavale tuginedes paljudes valdkondades läbi suuri reforme, mis soodustavad head valitsemistava, majanduse arengut ja tõhustatud koostööd ELiga; arvestades, et EL võttis nende jõupingutuste toetamiseks kohustuse pakkuda Moldovale olulist finants- ja eelarveabi, mida on alates 2007. aastast eraldatud 1,14 miljardit eurot, lisaks piirkondlike programmide rahastamine;

| D. | arvestades, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond annab Moldova kaupadele ja teenustele eelisjuurdepääsu ELi turule; arvestades, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tulemusena kasvas ELi ja Moldova kaubavahetus 2017. aastal 20 % ehk 4 miljardi euroni; arvestades, et EL on praegu Moldova suurim kaubanduspartner, kelle arvele jääb üle 55 % kaubavahetuse kogumahust; arvestades, et EL on ka suurim Moldovasse investeerija; arvestades, et 2018. aasta esialgsed andmed kinnitavad positiivset suundumust; arvestades, et Moldova soodustuste kasutamise määr 90 % näitab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping on toonud kasu Moldova ettevõtetele, töötajatele ja kodanikele; arvestades, et on tehtud edusamme sellistes olulistes valdkondades nagu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, tehnilised kaubandustõkked, tollimaksud ja riigihanked; arvestades, et loodi kaubanduse ja kestliku arengu peatüki sätetele vastavad sisenõuanderühmad, mis on praeguseks kolm korda kokku tulnud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubanduspiirkond annab Moldova kaupadele ja teenustele eelisjuurdepääsu ELi turule; arvestades, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tulemusena kasvas ELi ja Moldova kaubavahetus 2017. aastal 20 % ehk 4 miljardi euroni; arvestades, et EL on praegu Moldova suurim kaubanduspartner, kelle arvele jääb üle 55 % kaubavahetuse kogumahust; arvestades, et EL on ka suurim Moldovasse investeerija; arvestades, et 2018. aasta esialgsed andmed kinnitavad positiivset suundumust; arvestades, et Moldova soodustuste kasutamise määr 90 % näitab, et põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping on toonud kasu Moldova ettevõtetele, töötajatele ja kodanikele; arvestades, et on tehtud edusamme sellistes olulistes valdkondades nagu sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed, tehnilised kaubandustõkked, tollimaksud ja riigihanked; arvestades, et loodi kaubanduse ja kestliku arengu peatüki sätetele vastavad sisenõuanderühmad, mis on praeguseks kolm korda kokku tulnud;

| E. | arvestades, et vastutasuks Moldovas õiguse ja turvalisuse, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse valdkonnas tehtud reformide eest andis EL 2014. aastal ka nõusoleku Moldova biomeetrilist passi omavate kodanike viisavabaks reisimiseks Schengeni alale; arvestades, et viisavaba reisimise korra rakendamise esimese nelja aasta jooksul on seda kasutanud rohkem kui 1,5 miljonit Moldova kodanikku; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastutasuks Moldovas õiguse ja turvalisuse, sealhulgas korruptsioonivastase võitluse valdkonnas tehtud reformide eest andis EL 2014. aastal ka nõusoleku Moldova biomeetrilist passi omavate kodanike viisavabaks reisimiseks Schengeni alale; arvestades, et viisavaba reisimise korra rakendamise esimese nelja aasta jooksul on seda kasutanud rohkem kui 1,5 miljonit Moldova kodanikku;

| F. | arvestades, et EL on korduvalt väljendanud muret demokraatlike normide nõrgenemise pärast Moldova ametivõimude hiljutiste otsuste tagajärjel, sealhulgas Chișinău kohalike valimiste küsitavatel põhjustel ja läbipaistmatul viisil tühistamine 2018. aasta juunis, 2017. aasta juuli valimisreform, mis võeti vastu hoolimata ODIHRi ja Veneetsia komisjoni negatiivsetest soovitustest, edusammude puudumine 2014. aastal avalikuks tulnud 1 miljardi USA dollari suuruse pangapettuse eest vastutajatele süüdistuse esitamisel ning inimõiguste rikkumiste sagenemine, eelkõige sõltumatute kohtunike, ajakirjanike ja poliitiliste oponentide vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on korduvalt väljendanud muret demokraatlike normide nõrgenemise pärast Moldova ametivõimude hiljutiste otsuste tagajärjel, sealhulgas Chișinău kohalike valimiste küsitavatel põhjustel ja läbipaistmatul viisil tühistamine 2018. aasta juunis, 2017. aasta juuli valimisreform, mis võeti vastu hoolimata ODIHRi ja Veneetsia komisjoni negatiivsetest soovitustest, edusammude puudumine 2014. aastal avalikuks tulnud 1 miljardi USA dollari suuruse pangapettuse eest vastutajatele süüdistuse esitamisel ning inimõiguste rikkumiste sagenemine, eelkõige sõltumatute kohtunike, ajakirjanike ja poliitiliste oponentide vastu;

| G. | arvestades, et nende sündmuste tõttu ei maksnud EL 2017. aastal välja õigusvaldkonna reformide eelarvetoetuse programmi kaht viimast osamakset, sest Moldova ametiasutused näitasid üles ebapiisavat pühendumust selle sektori reformimisele, ning 2018. aastal peatas EL makromajandusliku finantsabi esimese osamakse väljamaksmise, sest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsusele, milles märgitakse, et „makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et abi saav riik järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise“, lisatud poliitilised tingimused ei olnud täidetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nende sündmuste tõttu ei maksnud EL 2017. aastal välja õigusvaldkonna reformide eelarvetoetuse programmi kaht viimast osamakset, sest Moldova ametiasutused näitasid üles ebapiisavat pühendumust selle sektori reformimisele, ning 2018. aastal peatas EL makromajandusliku finantsabi esimese osamakse väljamaksmise, sest Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsusele, milles märgitakse, et „makromajandusliku finantsabi andmise eeltingimus on see, et abi saav riik järgib mõjusaid demokraatlikke mehhanisme (nagu parlamentaarne mitmeparteisüsteem) ja õigusriigi põhimõtet ning tagab inimõiguste austamise“, lisatud poliitilised tingimused ei olnud täidetud;

| H. | arvestades, et pärast neid otsuseid toimunud hiljutised sündmused on kartusi veelgi suurendanud, eelkõige seoses 2018. aasta juulis vastu võetud niinimetatud fiskaalreformi paketiga, sest selles sisalduv maksuamnestia kava suurendab rahapesu riski, samuti seoses suurema survega opositsioonile, selle rahumeelsetele meeleavaldustele ning väikestele sõltumatutele meediaväljaannetele, kellel on suuri raskusi oma tegevuse jätkamisel hoolimata uue audiovisuaalmeedia teenuste seadustiku vastuvõtmisest 2018. aasta juulis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pärast neid otsuseid toimunud hiljutised sündmused on kartusi veelgi suurendanud, eelkõige seoses 2018. aasta juulis vastu võetud niinimetatud fiskaalreformi paketiga, sest selles sisalduv maksuamnestia kava suurendab rahapesu riski, samuti seoses suurema survega opositsioonile, selle rahumeelsetele meeleavaldustele ning väikestele sõltumatutele meediaväljaannetele, kellel on suuri raskusi oma tegevuse jätkamisel hoolimata uue audiovisuaalmeedia teenuste seadustiku vastuvõtmisest 2018. aasta juulis;

| I. | arvestades, et Transparency Internationali 2017. aasta korruptsiooni tajumise indeksi järgi on Moldova 180 riigi hulgas koos Aserbaidžaani ja Maliga 122. kohal; arvestades, et Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksi arvestuses on Moldova langenud 180 riigi hulgas 56. kohalt 2014. aastal 81. kohale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Transparency Internationali 2017. aasta korruptsiooni tajumise indeksi järgi on Moldova 180 riigi hulgas koos Aserbaidžaani ja Maliga 122. kohal; arvestades, et Piirideta Reporterite maailma ajakirjandusvabaduse indeksi arvestuses on Moldova langenud 180 riigi hulgas 56. kohalt 2014. aastal 81. kohale;

Üldpõhimõtted ja ühised väärtused

| 1. | rõhutab assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna olulisust ning võtab teadmiseks Moldovas seni saavutatud edu; rõhutab samas, et assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna täielik rakendamine, eelkõige poliitiliste reformide valdkonnas, peab olema esimene prioriteet, mis võimaldab Moldova kodanike hüvanguks tagada riigi ja ELi suhete edasise süvenemise ning loob Euroopa Parlamendi pooldatava laiendatud idapartnerluse poliitikaga kooskõlas olevaid lisaperspektiive; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Moldovas positiivset muutust toovaid julgeid tegutsejaid, eriti neid, kes juhivad jõupingutusi, mida tuleks kooskõlas ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) üleskutsetega jätkata, et reformida pangandussektorit pärast 2014. aasta 1 miljardi USA dollari suurust pangapettust (mis võrdub 12 %-ga SKPst); avaldab heameelt eduka hindamise üle, mille IMF tegi 2018. aasta juulis IMFist toetust saanud programmi rakendamise kohta; kutsub Moldova poliitikuid ja kohtuid üles ühinema nende jõupingutustega riigi reformimiseks ja korruptsiooniga võitlemiseks kooskõlas assotsieerimislepingust tulenevate kohustustega, sest poliitilise tahte puudumine on üks peamisi kitsaskohti, mis takistab usaldusväärseid reforme; kutsub kõiki poliitilisi jõude üles osalema asjalikus dialoogis riigi huvides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab sügavat muret Moldova demokraatlike standardite tagasilanguse pärast, kusjuures assotsieerimislepingu järgi endale võetud põhiväärtusi, nagu demokraatia (sh kodanike tahet austavad õiglased ja läbipaistvad valimised ning mitmeparteiline demokraatlik süsteem) ja õigusriigi põhimõte (sh kohtute sõltumatus ja erapooletus), õõnestatakse valitsevate poliitiliste liidrite poolt, keda mõjutavad ärihuvid ja kellele suur osa poliitikutest ega kohtunikest ei esita mingeid vastuväiteid, mille tagajärjel muutub Moldova Vabariik oligarhiliste huvide haardes olevaks riigiks, kus majanduslik ja poliitiline võim on koondunud väikese inimrühma kätte, kes mõjutavad parlamenti, valitsust, erakondi, riigihaldust, politseid, kohtusüsteemi ja meediat, mille tulemuseks on äärmiselt mitterahuldav seaduste rakendamine ja millest on kodanikele väga vähe kasu; rõhutab veel kord oma pühendumust keskenduda ebaveenvate nn geopoliitiliste argumentide asemel pigem ühistest väärtustest kinnipidamise kohustuste täitmisele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks demokraatlike standarditega seotud poliitiliste tingimuste tahtlikku rikkumist Moldovas, eelkõige hiljutisi muudatusi riiklikus valimisseaduses, milles ei arvestatud mõningaid ODIHRi ja Veneetsia komisjoni ühisarvamuse põhisoovitusi, samuti Dorin Chirtoacă eemaldamist Chișinău linnapea ametist ning Andrei Năstase valimise kehtetuks tunnistamist, mis on viinud selleni, et EL on peatanud makromajandusliku finantsabi ja eelarvetoetuse väljamaksed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma seisukohta, et tulevasi makromajandusliku finantsabi väljamakseid puudutavaid otsuseid tuleks vastu võtta alles pärast 2019. aasta veebruariks kavandatavaid parlamendivalimisi ja tingimusel, et need viiakse läbi kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega ja neid hindavad spetsialiseeritud rahvusvahelised asutused, ning et kõigi eelarvetoetuse programmide väljamaksed peavad ootele jääma, kuni on saavutatud sisulist edu demokraatlike standardite vallas, sh kohtute reform ja kohtumenetlus pangapettuste eest vastutavate isikute vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi 5. juuli 2018. aasta resolutsiooniga; kutsub seniks komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama rahastuse ümberjaotamist Moldova kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia, samuti erasektori ja kohalike omavalitsuste toetamiseks muu hulgas uute partnerlus- ja arendusprojektide kaudu, mida koordineeritakse eelistatavalt teiste ELi liikmesriikide abil, ning kooskõlastama jõupingutusi teiste organisatsioonidega, nagu IMF, et tagada suurem sidusus finantsabi tingimuste osas; ootab pinevalt Moldova parlamendi ametisse nimetamist ja immuniteeti käsitlevas komisjonis läbiviidava valimisseaduse läbivaatamise tulemusi; kutsub komisjoni üles töötama välja mehhanismi reformide jälgimiseks, sh selged võrdlusalused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde assotsieerimislepingu artiklite 2 ja 455 sisu, mille kohaselt demokraatlike põhimõtete austamine moodustab assotsieerimislepingu olulise elemendi, mille rikkumine võib viia ka lepinguga seotud õiguste peatamiseni; tuletab meelde, et korruptsioonivastaste ja rahapesuvastaste sihtmärkide jätkuv täitmine nõuab suuri jõupingutusi; nõuab, et mis tahes tulevane leping sõltuks ka kohtusüsteemi reformimisest, ning 1 miljardi USA dollari suuruse pettuse eest vastutavate isikute põhjalikku uurimist ja vastutusele võtmist; tuletab meelde ka viisanõude kaotamisega seotud korruptsiooni- ja rahapesuvastaseid sihtmärke; |
| --- | --- |

6.

Lepingu rakendamise institutsiooniline raamistik

| 7. | avaldab heameelt paljude õigusaktide vastuvõtmise üle, mis vastavad assotsieerimislepingu raames võetud kohustustele; rõhutab siiski nende õigusaktide kiire ja täieliku rakendamise tähtsust, et saavutada assotsieerimislepingu lõppeesmärk parandada tuntavalt ja jätkusuutlikult Moldova tavakodanike elutingimusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab Moldova parlamendi, peaministri ning välis- ja Euroopa integratsiooni ministri suuremat kaasatust kõrgetasemelise poliitilise järelevalve ja kontrolli läbiviimisse assotsieerimislepingu rakendamise üle, eelkõige asjaomaste parlamentaarsete ja valitsusstruktuuride jätkuva ühtlustamise ning nende haldussuutlikkuse suurendamise kaudu, ning valdkondlike ministeeriumide kavade kooskõlastamist ja sünkroniseerimist ning nende täielikku ja tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | avaldab heameelt Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentidevahelise assamblee loomise ja selle esimese kohtumise üle, mis toimus 8.–9. juunil 2018 Kiievis; ergutab kõnealust assambleed tegema järelevalvet ka assotsieerimislepingute rakendamise üle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Moldova ametivõimud teeksid assotsieerimislepingu rakendamiseks rohkem jõupingutusi ja korraldaksid oma tegevust – eelkõige assotsieerimislepingu rakendamise riikliku tegevuskava (NAPIAA) kaudu – vastavalt konkreetsetele sektoritele ja loodavatele konkreetsetele tulemustele, mitte vastavalt assotsieerimislepingu artiklitele, selleks et töötada välja üksikasjalik prioriteetide seadmine ja meetmete järjestamine, mis on ajendatud mõjuhinnangust ja koostatud spetsiaalsete eksperdiüksuste poolt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles sõltuvalt demokraatlike standardite vallas saavutatud edusammudest looma Moldova jaoks ELi toetustega tegeleva erirühma, et suurendada eksperditeadmiste pakkumist, eelkõige Moldova õigusaktide ühtlustamiseks ELi õigusaktidega, ning koordineerida, kui tingimused on täidetud, finantsabi andmist Moldovale assotsieerimislepingu rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja komisjon suurendaksid sisemist suutlikkust assotsieerimislepingu rakendamise järelevalve tugevdamiseks, eelkõige vastavate ülesannetega töötajate arvu märkimisväärse suurendamise abil, ning läheksid üle edusammude kvalitatiivsele hindamisele, eelkõige läbivaatamisprotsesside kasutuselevõtu kaudu, mis võimaldab hinnata tegelikult saavutatud ELi õigustikule vastavuse taset, nagu nõutakse assotsieerimislepingus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | avaldab heameelt tõhustatud ministeeriumidevahelise dialoogi üle Moldovaga ja teiste assotsieerunud partneritega assotsieerumisega seotud kaubandusvaldkonna reformide teemal ning toetab, tingimusel et demokraatlike standardite osas saavutatakse edu, selliste dialoogide algatamist teistes assotsieerimislepinguga hõlmatud valdkondades, sh poliitiline dialoog, õigus, vabadus ja turvalisus ning valdkondlik koostöö; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde ja toetab Veneetsia komisjoni arvamust valimisreformi kohta Moldovas, mille kohaselt puudus parlamendivalimistel segavalimissüsteemile üleminekuks konsensus (v.a demokraatlike ja sotsialistlike erakondade poolt) ning et see võib põhjustada kandidaatide põhjendamatut mõjutamist ärihuvide poolt; kordab seetõttu oma üleskutset Moldova ametiasutustele parandada valimissüsteemi, tagamaks et tulevased valimised peegeldaksid Moldova kodanike ja mitte üksnes väheste valitute tahet; palub ka, et Moldova ametiasutused täidaksid täielikult ODIHRi soovitusi, eelkõige neid, mis puudutavad erakondade rahastamist ning meediavabadust ja mitmekesisust; kinnitab veel kord Euroopa Parlamendi valmisolekut vaadelda Moldova järgmisi parlamendivalimisi; |
| --- | --- |

14.

Poliitiline dialoog ja reform, koostöö ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas

| 15. | väljendab muret juulis 2018 vastu võetud audiovisuaalmeedia teenuste seadustikku viimasel minutil tehtud muudatuste pärast, mille üle ei peetud kodanikuühiskonnaga nõu; nõuab tungivalt, et Moldova ametiasutused rakendaksid uut seadustikku täielikult kooskõlas Euroopa meediavabaduse ja mitmekesisuse standarditega, nagu on soovitanud Euroopa Komisjon ja Veneetsia komisjon; rõhutab vajadust selle protsessi ja uue reklaamiseaduse vastuvõtmise protsessi käigus kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia esindajatega tõeliselt konsulteerida; rõhutab vajadust hoida ära kõik katsed meedia mitmekesisust õõnestada, eelkõige need, mis meediaturu ja sellega seotud reklaamituru kartellistumist veelgi ergutaksid; nõuab tungivalt, et Moldova ametiasutused võtaksid uue reklaamiseaduse vastu pärast tõelist konsulteerimist kodanikuühiskonnaga; märgib murega, et meedia on praegu väga monopoliseeritud ja allutatud riigi poliitilistele ja ärirühmitustele; nõuab meediaomandi läbipaistvust ja sihipärast abi sõltumatule meediale, eriti kohalikele väljaannetele, seadustikus sisalduvate kohustusliku kohaliku sisu nõuete täitmiseks; rõhutab, kui tähtis on tagada meediaküsimuste reguleeriva asutuse tõeline sõltumatus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | avaldab heameelt avaliku halduse ja avaliku finantsjuhtimise valdkonnas tehtud reformialaste jõupingutuste üle ning ergutab võtma edasisi meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiidab heaks hea koostöö ÜVJP küsimustes, eelkõige ÜVJP deklaratsioonidele vastavuse kõrge määra, ning osalemise ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidel ja operatsioonidel, samuti Moldova koostöö NATOga; võtab teadmiseks uue riikliku kaitsestrateegia ja selle rakendamise 2017.–2021. aasta tegevuskava vastuvõtmiseks tehtud edusammud pärast seda, kui Moldova president tühistas riikliku julgeolekustrateegia; avaldab heameelt ELi ja Moldova vahel sõlmitud salastatud teabe vahetamise lepingu jõustumise üle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnustab Moldova ametiasutuste järkjärgulisi jõupingutusi suhete parandamisel Tiraspoliga, eelkõige usalduse suurendamise meetmete rakendamisel muu hulgas Gura Bîcului-Bîcioci silla avamise ja kuue lisaprotokolli allkirjastamise kaudu, parandades nii Dnestri jõe mõlema kalda kodanike elu; kinnitab veel kord ELi kindlat pühendumust ja toetust Moldova suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele ning Transnistria probleemi rahumeelse lahenduse leidmise jõupingutustele; toetab tingimusteta OSCE, ELi ja teiste sidusrühmade jõupingutusi ning julgustab ametiasutusi tegema koostööd eelkõige Transnistria VKEdega, et selle tasandi kaasatust veelgi suurendada, teha täiendavaid jõupingutusi inimõiguste edendamiseks ja täita Euroopa Inimõiguste Kohtu kõiki otsuseid; kutsub Moldova ametiasutusi üles võtma lisameetmeid Gagauusia erilise õigusliku staatuse muudetud seaduse rakendamiseks; |
| --- | --- |

18.

Õigusriigi põhimõte ja hea valitsemistava

| 19. | soovitab ametiasutustel tungivalt tagada kohtuasutuste ja eriotstarbeliste korruptsioonivastaste institutsioonide (sh prokuröride kõrgem kogu, riiklik korruptsioonivastase võitluse keskus ja korruptsioonivastane prokuratuur, riiklik ametialase aususe amet ja kriminaaltulude jälitamisega tegelev amet) sõltumatus, erapooletus ja tõhusus, eelkõige, läbipaistvate valimisprotsesside tagamiseks piisavate vahendite eraldamisega sõltumatute ekspertvärbajate osalusel ning põhiseaduse muudatuste vastuvõtmise abil kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, mille eesmärk on eelkõige kohtunike ametisse nimetamise esialgse viieaastase tähtaja kaotamine, kohtunike ülemkogu koosseisu muutmine ja selle rolli tugevdamine ning Moldova parlamendilt riigikohtu kohtunike ametisse nimetamise volituste äravõtmine; on sügavalt mures valikulise õigusemõistmise pärast Moldova kohtuasutustes ja juhib tähelepanu sellele, et Transparency Internationali viimaste aruannete kohaselt on kohtusüsteemi sõltumatus täitevvõimust piiratud ning seda kasutatakse poliitiliste vastaste vastu ja ärihuvide kaitseks; märgib korruptsioonijuhtumite, sealhulgas kõrgema tasandi profiiliga korruptsiooni uurimistes usaldusväärsete uurimistulemuste saavutamise tähtsust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | avaldab heameelt 2018. aasta juulis vastu võetud seadusandlike muudatusettepanekute üle, mille eesmärk oli tugevdada kohtunike tulemuspõhist valimist ja edutamist ning nende vastutust; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde oma Krolli esimese ja teise aruande järeldustel ja soovitustel (mis tuleks tervikuna avaldada) põhinevaid üleskutseid viivitamatult ja läbipaistvalt karistada isikuid, kes vastutavad 2014. aastal avastatud 1 miljardi USA dollarili suuruse pangapettuse eest, ning varastatud varad tagasi nõuda; võtab teadmiseks Moldova ametiasutuste vastu võetud vara sissenõudmise strateegia, kuid märgib murega, et seda juhtumit on uuritud küllaltki vähetulemuslikult; rõhutab, et kohtud peavad lõpetama kindlate tõendite eiramise ning hakkama viivitamatult ja avatud istungitel uurima ootele jäetud või menetluses olevaid juhtumeid, eelkõige Ilan Șori juhtumit; rõhutab, et poliitiline valik päästa pangad riigi rahadega suurendas veelgi tõsist usalduse kaotust Moldova poliitika suhtes; palub nõukogul kaaluda sanktsioone konkreetsete isikute suhtes ja asjaomastel ELi liikmesriikidel osutada uurimisele toetust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab muret seoses suurenenud rahapesu riskiga tulenevalt 2018. aasta juulis vastu võetud nn fiskaalreformi paketist, milles sisaldub maksuamnestia kava, mis võib ebaseaduslikult omandatud vara legaliseerida; nõuab selle paketi muutmist, et kaotada sellised seaduselüngad, ja kavatseb vahepeal väga tähelepanelikult jälgida selle rakendamist, kooskõlastades oma tegevuse komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab vajadust käsitleda ja hoida ära ka muid organiseeritud kuritegevuse juhtumeid, sealhulgas relvade salakaubavedu, inimkaubandust ja laiaulatuslikku rahapesu, eelkõige Venemaalt; rõhutab kohtunike vastutust õigusriigi põhimõtte kaitsmisel ning rõhutab, et süüdimõistetud kohtunikud peaksid oma karistust kandma; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et võimaldataks otseselt tutvuda kõrgema taseme poliitika- ja haldustöötajate varade elektrooniliste deklaratsioonidega veebis, järgides Ukraina eeskuju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Moldova ametivõime üles järgima rahvusvahelisi põhimõtteid ja parimaid tavasid, mis tagavad soodsa keskkonna kodanikuühiskonnale; rõhutab kodanikuühiskonna olulist rolli reformide elluviimise järelevalves ning avalik-õiguslike institutsioonide läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel; eeldab eelkõige, et tulevaste õigusaktidega ei kärbita valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide riiklikku ega välisrahastamist Moldovas ega suurendata põhjendamatult nende haldus- ja aruandluskoormust; avaldab kahetsust, et mitmel juhul on kodanike osalemist piiratud, näiteks kui keskvalimiskomisjon lükkas 2018. aasta märtsis tagasi taotluse korraldada referendum valimissüsteemi muudatuste üle; |
| --- | --- |

25.

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine

| 26. | väljendab muret riigi kodanikuühiskonna jaoks mõeldud ruumi vähenemise pärast ja kutsub ametiasutusi üles viivitamatult peatama põhjendamatud või ebaproportsionaalsed kriminaalmenetlused, millest mõned on algatatud fabritseeritud süüdistuste põhjal, ja valikulise õigusemõistmise poliitiliste oponentide, nende advokaatide ja/või nende perede vastu; kritiseerib asjaolu, et avalikkuse kõrvalejätmine kohtuistungitelt takistab üha enam ELi liikmesriikide või Euroopa välisteenistuse delegatsiooni poolset kohtuprotsesside järelevalvet; väljendab erilist muret menetluste pärast, mis puudutavad inimõiguste kaitsjaid, sõltumatuid kohtunikke (nagu Domnica Manole ja Gheorghe Bălan), ajakirjanikke ning valitsuse või Moldova demokraatliku partei presidendi Vladimir Plahotniuci kriitikuid; nõuab tungivalt, et ametiasutused tagaksid õiguse õiglasele kohtumõistmisele ja inimõiguste austamise kinnipidamiskohtades; rõhutab, et süüdistusi piinamise kohta kinnipidamisasutustes ja psühhiaatriaasutustes tuleb tulemuslikult uurida; kutsub ametiasutusi üles tagama ka sõna- ja kogunemisvabaduse, eelkõige rahumeelsete meeleavalduste korraldamise vabaduse, ning selle põhiõiguse range järgimise kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiidab heaks 2017. aastal vastuvõetud uue riikliku soolise võrdõiguslikkuse strateegia ja kutsub ametiasutusi üles seda täielikult rakendama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub ametiasutusi üles oluliselt suurendama jõupingutusi inimõiguste ja põhivabaduste järgimiseks eelkõige kaitsetumate rühmade puhul, võideldes LGBTQI-inimeste, puuetega inimeste ja vähemuste (nt romad) vastase vihakõne, vägivalla, sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimisega, mis tekitab endiselt tõsist muret, samuti soopõhise või poliitilistel kuuluvusel põhineva vihakõne ja diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mõistab teravalt hukka Türgi kodanike hiljutise väljaandmise Türgile / vägivaldse viimise Türki nende väidetavate sidemete tõttu Güleni liikumisega, millega rikuti õigusriigi põhimõtet ja põhilisi inimõigusi; nõuab tungivalt, et Moldova ametiasutused tagaksid kolmandate riikide väljaandmistaotluste läbipaistva menetlemise, täites samas õiguslikke menetlusi täielikus kooskõlas Euroopa põhimõtete ja standarditega; |
| --- | --- |

29.

Kaubandus- ja majanduskoostöö

| 30. | väljendab heameelt asjaolu üle, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu jõustumise tulemusel on import Moldovast ELi märgatavalt suurenenud ja et EL on suurim Moldovasse investeerija, kuid taunib asjaolu, et see ei ole toonud kaasa kodanike sotsiaalse ja majandusliku olukorra paranemist riigis; hoiatab, et suutmatus saavutada edu elanikkonna elatustaseme tõstmisel seab ohtu kodanike heakskiidu riigi Euroopa-meelsele orientatsioonile; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde sõltumatu kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse tähtsust, samuti haldus- ja bürokraatliku koormuse vähendamise tähtsust, et parandada investeerimist ja ettevõtluskeskkonda; |
| --- | --- |

31.

| 32. | julgustab tegema edasisi edusamme sanitaar- ja fütosanitaarnormide ning geograafiliste tähiste kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab kaubanduse ja kestliku arengu klauslite ning rahvusvaheliste kohustuste tõhusat täitmist ning eelkõige ILO põhikonventsioonide nõuetekohast rakendamist. |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et õigusaktide ühtlustamine ELi õigustikuga on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu peamine mõõde, sest tegelik pääs ELi turule ja reformid sõltuvad suurel määral asjaomaste õigusaktide nõuetekohasest rakendamisest ja jõustamisest; on teadlik asjaolust, et see põhjustab Moldovas valitsemise, institutsioonide ja avaliku halduse seisukohast suuri probleeme, ning kutsub komisjoni üles pakkuma piisavat tehnilist ja rahalist tuge; |
| --- | --- |

34.

Energeetika ja muud koostöövaldkonnad

| 35. | kiidab heaks 2017. aastal energiaseaduse väljakuulutamise, mis on järgmine samm kolmanda energiapaketi ülevõtmise poole, ja julgustab astuma konkreetseid samme energiaturgu reguleeriva asutuse ANRE sõltumatuse tagamiseks; tunnustab Moldova jõupingutusi taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe edendamiseks ning peab väga oluliseks agro-ökoloogiliste tootmismeetodite arendamist säästva maaelu kestliku arengu raamistikus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub üles rakendama sihikindlamaid meetmeid keskkonnakaitse, eriti Dnestri jõe veeressursside majandamise, jäätmekäitluse ja kliimamuutuste valdkonnas, eelkõige õigusaktide rakendamise ja kooskõlastamise teel; |
| --- | --- |

36.

Institutsioonilised sätted

| 37. | nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja Moldova suurendaksid jõupingutusi kodanike teavitamisel assotsieerimislepingu rakendamisest ning sellega seotud reformide ja Euroopa Liiduga tihedama lõimumise oodatavatest eelistest Moldova kodanike jaoks; toonitab vajadust võidelda Venemaa väärinfo vastu faktilise ja kättesaadava kvaliteetteabe abil kõigis peamistes Moldovas kõneldavates keeltes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab oma otsust tugevdada ELi idapartnerite rahvusvaheliste kokkulepete rakendamise järelevalvet; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust veel kord üles edastama parlamendile ja nõukogule sagedamini ja korrapärasemalt kirjalikke aruandeid lepingute rakendamise kohta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et Moldova ametiasutuste kaasamine alates asjaomaste õigusaktide koostamise etapist aitab muuta protsessi kaasavamaks ja vähendada Moldova jaoks üleminekukulusid, ning palub, et komisjon kasutaks eelneva konsulteerimise protsesse täiel määral; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise hindamisel pööratakse väga palju tähelepanu kaubandusvoogudele ja -tõketele; palub, et komisjon jälgiks ja hindaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamist asjakohaselt, pöörates erilist tähelepanu õigustiku ülevõtmisele ja rakendamisele ning Moldova ühiskonnale avaldatavale mõjule, ning tagaks avaliku ja põhjaliku iga-aastase aruandluse, muu hulgas ELi pakutava tehnilise ja rahalise toe kohta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub Euroopa välisteenistusel ja komisjonil avaldada kõik iga-aastased assotsieerimislepingu rakendusaruanded samal ajal ning avaldada samaaegselt iga kaasatud partneri konkreetsetel võrdlusalustel tehtud võrdlusanalüüs assotsieerimislepingu/põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | otsustab koostada iga-aastased aruanded assotsieerimislepingute rakendamise kohta; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Moldova Vabariigi presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0303.

(2)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 130.

(3)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 199.

(4)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 82.

(5)  Uuring teemal „Idanaabruse kolme assotsieerunud riigi – Ukraina, Gruusia ja Moldova – valimisreformid“, Euroopa Parlament, 26. oktoober 2017.

(6)  Euroopa rakendamishinnang teemal „ELi ning Moldova, Gruusia ja Ukraina vahelised assotsieerimislepingud“, Euroopa Parlament, 28. juuni 2018.

(7)  Uuring teemal „Institutsioonilise raamistiku arendamine assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas“, Euroopa Parlament, juuli 2018.

---

Neljapäev, 15. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/66

---

P8_TA(2018)0459

Vietnam, eelkõige poliitvangide olukord

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Vietnami ja eelkõige poliitvangide olukorra kohta (2018/2925(RSP))

(2020/C 363/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni väljendusvabaduse kohta Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtumi kohta (1), ja 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Vietnami kohta (2), eriti seoses sõnavabadusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 14. detsembri 2017. aasta resolutsiooni väljendusvabaduse kohta Vietnamis, eelkõige Nguyen Van Hoa juhtumi kohta (1), ja 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Vietnami kohta (2), eriti seoses sõnavabadusega,

| — | võttes arvesse 27. juunil 2012 sõlmitud ELi ja Vietnami vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juunil 2012 sõlmitud ELi ja Vietnami vahelist partnerlus- ja koostöölepingut,

| — | võttes arvesse ELi ja Vietnami seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. detsembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Vietnami seitsmendat inimõigustealast dialoogi, mis toimus 1. detsembril 2017,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 9. veebruari 2018. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta Vietnamis ning 5. aprilli 2018. aasta avaldust inimõiguslaste süüdimõistmise kohta Vietnamis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 9. veebruari 2018. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate süüdimõistmise kohta Vietnamis ning 5. aprilli 2018. aasta avaldust inimõiguslaste süüdimõistmise kohta Vietnamis,

| — | võttes arvesse ELi 20. augusti 2018. aasta kohapealset avaldust Le Dinh Luongi hiljutise süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 20. augusti 2018. aasta kohapealset avaldust Le Dinh Luongi hiljutise süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid,

| — | võttes arvesse ÜRO ekspertide 23. veebruari 2018. aasta avaldust, milles nõutakse mürgireostuse vastu protestinud aktivistide vabastamist, ning 12. aprilli 2018. aasta avaldust, milles nõutakse muutusi pärast õiguste kaitsjate vangistamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ekspertide 23. veebruari 2018. aasta avaldust, milles nõutakse mürgireostuse vastu protestinud aktivistide vabastamist, ning 12. aprilli 2018. aasta avaldust, milles nõutakse muutusi pärast õiguste kaitsjate vangistamist,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Vietnam ühines 1982. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 26. veebruari 2016. aasta otsust juhtumis 1409/2014/MHZ, mis puudutab asjaolu, et Euroopa Komisjon ei hinnanud eelnevalt ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu mõju inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 26. veebruari 2016. aasta otsust juhtumis 1409/2014/MHZ, mis puudutab asjaolu, et Euroopa Komisjon ei hinnanud eelnevalt ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu mõju inimõigustele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et organisatsiooni Projekt 88 koostatud Vietnami poliitvangide andmebaasi andmetel kannab Vietnamis vanglakaristust hinnanguliselt 160 aktivisti ning umbes 16 aktivisti viibib eelvangistuses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et organisatsiooni Projekt 88 koostatud Vietnami poliitvangide andmebaasi andmetel kannab Vietnamis vanglakaristust hinnanguliselt 160 aktivisti ning umbes 16 aktivisti viibib eelvangistuses;

| B. | arvestades, et Vietnami ametivõimud jätkavad inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, blogipidajate, inimõiguste advokaatide ja kodanikuühiskonna aktivistide vangistamist, kinnipidamist, ahistamist ja ähvardamist; arvestades, et inimõiguste kaitsjatele on mõistetud pikki vanglakaristusi inimõigustealase tegevuse eest ja selle eest, et nad on kasutanud nii internetis kui ka väljaspool seda oma õigust sõnavabadusele, millega Vietnam rikub oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Vietnami ametivõimud jätkavad inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, blogipidajate, inimõiguste advokaatide ja kodanikuühiskonna aktivistide vangistamist, kinnipidamist, ahistamist ja ähvardamist; arvestades, et inimõiguste kaitsjatele on mõistetud pikki vanglakaristusi inimõigustealase tegevuse eest ja selle eest, et nad on kasutanud nii internetis kui ka väljaspool seda oma õigust sõnavabadusele, millega Vietnam rikub oma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi;

| C. | arvestades, et poliitilistele aktivistidele ja inimõiguslastele kohaldatakse kinnipidamisel karme tingimusi, mh ei võimaldata arstiabi, õigusnõustamist ja kontakte perekonnaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitilistele aktivistidele ja inimõiguslastele kohaldatakse kinnipidamisel karme tingimusi, mh ei võimaldata arstiabi, õigusnõustamist ja kontakte perekonnaga;

| D. | arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on Vietnamis maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, mitu protestantlikku kirikut ja teised, sealhulgas montagnardide (degarite) rahvusvähemus, kannatavad jätkuvalt ränga usulise tagakiusamise all; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et usu- ja veendumusvabadus on Vietnamis maha surutud ning katoliku kirik ja tunnustamata religioonid, nagu Vietnami ühendatud budistlik kirik, mitu protestantlikku kirikut ja teised, sealhulgas montagnardide (degarite) rahvusvähemus, kannatavad jätkuvalt ränga usulise tagakiusamise all;

| E. | arvestades, et Hoang Duc Binh mõisteti 14 aastaks vangi, sest ta kirjutas oma blogis Formosa katastroofiga seotud meeleavaldustest; arvestades, et Nguyen Nam Phong mõisteti kaheks aastaks vangi, sest meeleavaldusele sõites keeldus ta väidetavalt täitmast ametiisikute korraldusi; arvestades, et nende kahe pingutused on olnud äärmiselt olulised teadlikkuse tõstmisel ja vastutuskohustuse tagamisel seoses reostusega Formosa terasetehases; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Hoang Duc Binh mõisteti 14 aastaks vangi, sest ta kirjutas oma blogis Formosa katastroofiga seotud meeleavaldustest; arvestades, et Nguyen Nam Phong mõisteti kaheks aastaks vangi, sest meeleavaldusele sõites keeldus ta väidetavalt täitmast ametiisikute korraldusi; arvestades, et nende kahe pingutused on olnud äärmiselt olulised teadlikkuse tõstmisel ja vastutuskohustuse tagamisel seoses reostusega Formosa terasetehases;

| F. | arvestades, et aprillis 2018 mõisteti organisatsiooni Demokraatia Vennaskond liikmetele kriminaalkoodeksi riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete ulatusliku jõustamise raames 7- kuni 15-aastased vanglakaristused; arvestades, et septembris 2018 mõisteti veel üks selle organisatsiooni liige, Nguyen Trung Truc, 12 aastaks vangi süüdistatuna katses riiki kukutada; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aprillis 2018 mõisteti organisatsiooni Demokraatia Vennaskond liikmetele kriminaalkoodeksi riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete ulatusliku jõustamise raames 7- kuni 15-aastased vanglakaristused; arvestades, et septembris 2018 mõisteti veel üks selle organisatsiooni liige, Nguyen Trung Truc, 12 aastaks vangi süüdistatuna katses riiki kukutada;

| G. | arvestades, et inimõiguste kaitsja Le Dinh Luong, kes on rahumeelselt propageerinud inimõiguste edendamist ja kaitset, mõisteti 16. augustil 2018. aastal kriminaalkoodeksi riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete alusel 20 aastaks vanglasse ja 5 aastaks koduaresti; arvestades, et ELi delegatsiooni ja ELi liikmesriikide saatkondade esindajail ei lubatud tema kohtuistungit jälgida; arvestades, et on veel teisigi juhtumeid, kus inimõiguste kaitsjad ja teised meelsusvangid kannatavad sarnase saatuse all; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et inimõiguste kaitsja Le Dinh Luong, kes on rahumeelselt propageerinud inimõiguste edendamist ja kaitset, mõisteti 16. augustil 2018. aastal kriminaalkoodeksi riiklikku julgeolekut käsitlevate sätete alusel 20 aastaks vanglasse ja 5 aastaks koduaresti; arvestades, et ELi delegatsiooni ja ELi liikmesriikide saatkondade esindajail ei lubatud tema kohtuistungit jälgida; arvestades, et on veel teisigi juhtumeid, kus inimõiguste kaitsjad ja teised meelsusvangid kannatavad sarnase saatuse all;

| H. | arvestades, et 12. aprillil 2018 kutsusid rühm ÜRO eksperte, inimõiguste kaitsjate olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör, meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma pearaportöör ning arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsmisega tegelev ÜRO eriraportöör Vietnami üles mitte maha suruma kodanikuühiskonda ega lämmatama teisitimõtlemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 12. aprillil 2018 kutsusid rühm ÜRO eksperte, inimõiguste kaitsjate olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör, meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma pearaportöör ning arvamus- ja väljendusvabaduse edendamise ja kaitsmisega tegelev ÜRO eriraportöör Vietnami üles mitte maha suruma kodanikuühiskonda ega lämmatama teisitimõtlemist;

| I. | arvestades, et Vietnami kriminaalseadustik sisaldab repressiivseid sätteid, mida kuritarvitatakse eelkõige Vietnami valitsuse suhtes kriitilisi seisukohti väljendavate inimõiguste aktivistide, teisitimõtlejate, advokaatide, ametiühingute, usurühmade ja valitsusväliste organisatsioonide vaigistamiseks, kinnipidamiseks, vangistamiseks, karistamiseks või nende tegevuse piiramiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Vietnami kriminaalseadustik sisaldab repressiivseid sätteid, mida kuritarvitatakse eelkõige Vietnami valitsuse suhtes kriitilisi seisukohti väljendavate inimõiguste aktivistide, teisitimõtlejate, advokaatide, ametiühingute, usurühmade ja valitsusväliste organisatsioonide vaigistamiseks, kinnipidamiseks, vangistamiseks, karistamiseks või nende tegevuse piiramiseks;

| J. | arvestades, et Vietnami valitsus keelab jätkuvalt sõltumatutel või eraõiguslikel meediaväljaannetel tegutseda ning teostab ranget kontrolli raadio- ja telejaamade ning trükiste üle; arvestades, et Rahvuskogu võttis aprillis 2016 vastu meediaseaduse, mis piirab oluliselt ajakirjandusvabadust Vietnamis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Vietnami valitsus keelab jätkuvalt sõltumatutel või eraõiguslikel meediaväljaannetel tegutseda ning teostab ranget kontrolli raadio- ja telejaamade ning trükiste üle; arvestades, et Rahvuskogu võttis aprillis 2016 vastu meediaseaduse, mis piirab oluliselt ajakirjandusvabadust Vietnamis;

| K. | arvestades, et 12. juunil 2018 võttis Vietnami rahvuskogu vastu küberjulgeoleku seaduse, mille eesmärk on karmistada veebikontrolle ja mille kohaselt peavad teenuseosutajad kustutama postitused, mida peetakse ohuks riiklikule julgeolekule; arvestades, et see seadus seab sõnavabadusele internetis karmid piirangud ja ohustab oluliselt eraelu puutumatust; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 12. juunil 2018 võttis Vietnami rahvuskogu vastu küberjulgeoleku seaduse, mille eesmärk on karmistada veebikontrolle ja mille kohaselt peavad teenuseosutajad kustutama postitused, mida peetakse ohuks riiklikule julgeolekule; arvestades, et see seadus seab sõnavabadusele internetis karmid piirangud ja ohustab oluliselt eraelu puutumatust;

| L. | arvestades, et 1. jaanuaril 2018 jõustus Vietnami ajaloo esimene usu- ja religiooniseadus, mis kohustab kõiki riigi usurühmitusi end ametiasutustes registreerima ja neid oma tegevusest teavitama; arvestades, et ametiasutused võivad neid registreerimistaotlusi tagasi lükata või takistada ning keelustada usulise tegevuse, mis nende hinnangul on vastuolus „riikliku huvi“, „avaliku korra“ või „riigi ühtsusega“; arvestades, et selle seadusega on valitsus institutsionaliseerinud oma sekkumise usuküsimustesse ja riikliku järelevalve usurühmituste suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1. jaanuaril 2018 jõustus Vietnami ajaloo esimene usu- ja religiooniseadus, mis kohustab kõiki riigi usurühmitusi end ametiasutustes registreerima ja neid oma tegevusest teavitama; arvestades, et ametiasutused võivad neid registreerimistaotlusi tagasi lükata või takistada ning keelustada usulise tegevuse, mis nende hinnangul on vastuolus „riikliku huvi“, „avaliku korra“ või „riigi ühtsusega“; arvestades, et selle seadusega on valitsus institutsionaliseerinud oma sekkumise usuküsimustesse ja riikliku järelevalve usurühmituste suhtes;

| M. | arvestades, et Vietnam on organisatsiooni Piirideta Reporterid ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 175. kohal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Vietnam on organisatsiooni Piirideta Reporterid ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 175. kohal;

| N. | arvestades, et Vietnamis kohaldatakse endiselt surmanuhtlust, kuid hukkamiste arv ei ole teada, kuna Vietnami ametivõimud liigitavad surmanuhtlust puudutava statistika riigisaladuseks; arvestades, et jaanuaris 2018 vähendati Vietnamis surmanuhtlusega karistatavate kuriteoliikide arvu 22-lt 18-le; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Vietnamis kohaldatakse endiselt surmanuhtlust, kuid hukkamiste arv ei ole teada, kuna Vietnami ametivõimud liigitavad surmanuhtlust puudutava statistika riigisaladuseks; arvestades, et jaanuaris 2018 vähendati Vietnamis surmanuhtlusega karistatavate kuriteoliikide arvu 22-lt 18-le;

| O. | arvestades, et Vietnam ei ole veel ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi konventsioone, nimelt konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste kohta, konventsiooni nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta ning konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Vietnam ei ole veel ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) peamisi konventsioone, nimelt konventsiooni nr 98 organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste kohta, konventsiooni nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta ning konventsiooni nr 87 ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta;

| P. | arvestades, et ELi ja Vietnami inimõigustealane dialoog on oluline võimalus põhjalikult arutada ELile muret tekitavaid küsimusi, sh sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse täielikku austamist; arvestades, et Euroopa Liidu ja Vietnami suhted peavad põhimõtteliselt rajanema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi austamisele ning seoses sellega rahvusvaheliste standardite järgimisele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi ja Vietnami inimõigustealane dialoog on oluline võimalus põhjalikult arutada ELile muret tekitavaid küsimusi, sh sõnavabaduse, ühinemisvabaduse ja rahumeelse kogunemise vabaduse täielikku austamist; arvestades, et Euroopa Liidu ja Vietnami suhted peavad põhimõtteliselt rajanema inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi austamisele ning seoses sellega rahvusvaheliste standardite järgimisele;

| Q. | arvestades, et eksisteerib selgepiiriline seos partnerlus- ja koostöölepingu ning ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu vahel, milles mõlemad pooled on võtnud kohustuse täita oma inimõigustealaseid kohustusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et eksisteerib selgepiiriline seos partnerlus- ja koostöölepingu ning ELi ja Vietnami vahelise vabakaubanduslepingu vahel, milles mõlemad pooled on võtnud kohustuse täita oma inimõigustealaseid kohustusi;

| 1. | mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised Vietnamis, sealhulgas nii veebikeskkonnas kui sellest väljaspool oma sõnavabadust kasutavate poliitiliste aktivistide, ajakirjanike, blogipidajate, teisitimõtlejate ja inimõiguste kaitsjate süüdimõistmised, poliitilised ähvardused, järelevalve, ahistamise, rünnakud ja ebaõiglase kohtupidamise, millega Vietnam rikub selgelt oma inimõiguste valdkonnas võetud rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Vietnami ametivõime üles viivitamata ja tingimusteta vabastama kõik inimõiguste kaitsjad ja meelsusvangid, kes on kinni peetud või süüdi mõistetud pelgalt sõnavabaduse kasutamise eest, sealhulgas Hoang Duc Binh, Nguyen Nam Phong, Nguyen Trung Truc ja Le Dinh Luong, ning loobuma kõigist nende vastu esitatud süüdistustest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma üleskutset Vietnami ametivõimudele lõpetada inimõiguste kaitsjate tegevuse piiramine ja nende ahistamine ning tagada igas olukorras, et nad saaksid arendada õiguspärast inimõigustealast tegevust igasuguste piiranguteta, sealhulgas kohtuliku ahistamiseta, ja repressioone kartmata; kutsub Vietnami valitsust üles kaotama kõik piirangud usuvabadusele ning lõpetama usukogukondade tagakiusamise; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et Vietnami valitsus tagaks kõigi kinnipeetavate kohtlemise kooskõlas rahvusvaheliste normidega; rõhutab asjaolu, et õigus kohtuda advokaatide, meditsiinitöötajate ja pereliikmetega on oluline tagatis piinamise ja väärkohtlemise vastu ning otsustava tähtsusega õiglase kohtuliku arutamise õiguse seisukohast; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab hukka põhiõigusi ja -vabadusi piiravate repressiivsete õigusnormide kuritarvitamise; kutsub Vietnami ametivõime üles tunnistama kõik oma repressiivsed seadused, eelkõige kriminaalseadustiku, küberjulgeoleku seaduse ning usu- ja religiooniseaduse kehtetuks, need läbi vaatama või neid muutma ning tagama, et kõik õigusaktid oleksid kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste standardite ja kohustustega, sealhulgas kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, millega Vietnam on ühinenud; kutsub valitsust üles viima avalikke kogunemisi ja meeleavaldusi reguleerivad õigusaktid vastavusse kogunemis- ja ühinemisvabaduse õigustega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub Vietnami üles allkirjastama ja ratifitseerima kõik ÜRO asjakohased inimõigusi käsitlevad lepingud ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ning ILO konventsioonid nr 87, 98 ja 105; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Vietnam esitaks alalise kutse ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetlustele, eelkõige arvamus- ja sõnavabaduse eriraportöörile ja inimõiguste kaitsjate eriraportöörile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Vietnami ametivõime üles tunnustama sõltumatuid ametiühinguid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et EL jälgiks ja teeks koostööd ametiasutuste ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et parandada inimõiguste olukorda Vietnamis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kinnitab veel kord oma vastuseisu surmanuhtlusele mis tahes asjaoludel; kutsub Vietnami ametivõime üles kehtestama viivitamatult moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele, mis oleks esimene samm surmanuhtluse kaotamise suunas; nõuab kõikide surmanuhtluse määramise otsuste läbivaatamist, tagamaks et nendel kohtuprotsessidel on järgitud rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles aktiivselt toetama Vietnamis inimõigusi kaitsvaid kodanikuühiskonna rühmi ja isikuid, sh nõudes kõigis oma kontaktides Vietnami ametivõimudega inimõiguste kaitsjate ja meelsusvangide vabastamist; nõuab tungivalt, et ELi delegatsioon Hanois annaks vangistatud inimõiguste kaitsjatele ja meelsusvangidele igakülgset toetust, sh korraldades vanglakülastusi, jälgides kohtuistungeid ning osutades õigusabi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi liikmesriike üles suurendama pingutusi inimõiguste olukorra konkreetseks parandamiseks Vietnamis, sh eelseisva Vietnami inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise ajal ÜRO Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab veel kord, et kogu ELis keelataks müüa ja eksportida murettekitava inimõiguste olukorraga riikidele mis tahes julgeolekuvarustust, mida saab kasutada või mida kasutatakse siseriiklikeks repressioonideks (sh interneti jälgimise tehnoloogia), samuti sellist varustust ajakohastada või hooldada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt ELi ja Vietnami tugevdatud partnerluse ning inimõigustealase dialoogi üle ning tuletab meelde, kui oluline on kasutada dialoogi kui põhivahendit tõhusalt, et toetada ja julgustada Vietnami vajalike reformide tegemisel; soovitab komisjonil tungivalt jälgida dialoogi raames tehtavaid edusamme võrdlusnäitajate ja kontrollimehhanismide kasutuselevõtmise kaudu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub Vietnami valitsust ja ELi kui olulisi partnereid üles pühenduma inimõiguste ja põhivabaduste austamise parandamisele riigis, kuna see on Vietnami ja liidu kahepoolsete suhete nurgakivi, pidades eelkõige silmas ELi ja Vietnami vabakaubanduslepingu ratifitseerimist ning ELi ja Vietnami partnerlus- ja koostöölepingut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) peasekretärile, Vietnami valitsusele ja rahvuskogule, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 73.

(2)  ELT C 86, 6.3.2018, lk 122.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/70

---

P8_TA(2018)0460

Inimõiguste olukord Kuubas

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Kuubas (2018/2926(RSP))

(2020/C 363/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kuuba kohta, eriti 17. novembri 2004. aasta resolutsiooni Kuuba kohta (1), 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni ELi seisukoha kohta Kuuba valitsuse suhtes (2), 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni Kuuba kohta (3), 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni meelsusvangide kohta Kuubal (4) ja 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (5), ja selle osas Euroopa Parlamendi poolt antud nõusolekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kuuba kohta, eriti 17. novembri 2004. aasta resolutsiooni Kuuba kohta (1), 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni ELi seisukoha kohta Kuuba valitsuse suhtes (2), 21. juuni 2007. aasta resolutsiooni Kuuba kohta (3), 11. märtsi 2010. aasta resolutsiooni meelsusvangide kohta Kuubal (4) ja 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kuuba Vabariigi vahelise poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (5), ja selle osas Euroopa Parlamendi poolt antud nõusolekut,

| — | võttes arvesse, et 19. aprillil 2018 valiti Kuuba rahvusassamblee uueks presidendiks Miguel Díaz-Canel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 19. aprillil 2018 valiti Kuuba rahvusassamblee uueks presidendiks Miguel Díaz-Canel,

| — | võttes arvesse järeldusi, mille kadunuks jääma sundimist käsitleva ÜRO komisjon avaldas Kuuba kohta 17. märtsil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järeldusi, mille kadunuks jääma sundimist käsitleva ÜRO komisjon avaldas Kuuba kohta 17. märtsil 2017,

| — | võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma poolt 20.–24. augustil 2018 toimunud 82. istungjärgul vastu võetud arvamust 59/2018 Ariel Ruiz Urquiola kohta, keda organisatsioon Amnesty International peab meelsusvangiks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma poolt 20.–24. augustil 2018 toimunud 82. istungjärgul vastu võetud arvamust 59/2018 Ariel Ruiz Urquiola kohta, keda organisatsioon Amnesty International peab meelsusvangiks,

| — | võttes arvesse Kuuba inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 2013. aasta mais ja 2018. aasta mais ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kuuba inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist 2013. aasta mais ja 2018. aasta mais ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolt,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2017. aruannet Kuuba kohta ja avaldust, mille Amnesty Internationali Ameerika haru direktor Erika Guevara-Rosas tegi 27. juulil 2018 uue Kuuba valitsuse esimese 100 päeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Human Rights Watch 2017. aruannet Kuuba kohta ja avaldust, mille Amnesty Internationali Ameerika haru direktor Erika Guevara-Rosas tegi 27. juulil 2018 uue Kuuba valitsuse esimese 100 päeva kohta,

| — | võttes arvesse Kuuba inimõiguste ja riikliku leppimise komisjoni (CCHRNC) igakuiseid avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kuuba inimõiguste ja riikliku leppimise komisjoni (CCHRNC) igakuiseid avaldusi,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning muid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid lepinguid ja vahendeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning muid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid lepinguid ja vahendeid,

| — | võttes arvesse Kuuba põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kuuba põhiseadust,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, millele Kuuba on alla kirjutanud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, millele Kuuba on alla kirjutanud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõigusi käsitletakse nii ELi poliitilistes dialoogides kui ka koostöö- ja kaubanduslepingutes; arvestades, et inimõiguste, sh kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste jagamatus peaks olema peamisi eesmärke, mida Euroopa Liit suhetes Kuubaga taotleb; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõigusi käsitletakse nii ELi poliitilistes dialoogides kui ka koostöö- ja kaubanduslepingutes; arvestades, et inimõiguste, sh kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste jagamatus peaks olema peamisi eesmärke, mida Euroopa Liit suhetes Kuubaga taotleb;

| B. | arvestades, et 5. juulil 2017 andis Euroopa Parlament ELi ja Kuuba vahelisele poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule nõusoleku; arvestades, et lepingus on Kuubas valitseva inimõiguste olukorraga seotud suur muret arvesse võetud ning sätestatud, et inimõigussätete rikkumisel võib lepingu täitmise peatada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 5. juulil 2017 andis Euroopa Parlament ELi ja Kuuba vahelisele poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule nõusoleku; arvestades, et lepingus on Kuubas valitseva inimõiguste olukorraga seotud suur muret arvesse võetud ning sätestatud, et inimõigussätete rikkumisel võib lepingu täitmise peatada;

| C. | arvestades, et 2015. aastal algas ELi ja Kuuba inimõigustealane dialoog, mida juhib ELi inimõiguste eriesindaja; arvestades, et 9. oktoobril 2018 toimunud neljandal ELi-Kuuba inimiõigustealasel dialoogil arutasid pooled muude teemade hulgas kodanike osalemist avalikes asjades, sh hiljuti toimunud valimiste kontekstis, ühinemis- ja väljendusvabadust ning inimõiguste kaitsjate ja teiste kodanikuühiskonna rühmade võimalust vabalt ühineda, arvamust avaldada ja osaleda avalikus elus; arvestades, et Euroopa Parlamendile ei ole selge, kas sel kohtumisel oli ka mingi tulemus; arvestades, et hoolimata inimõigustealase dialoogi alustamisest ja sellest, et Kuuba valiti 2017.–2019. aastaks uuesti ÜRO Inimõiguste Nõukogusse, ei ole inimõiguste olukord Kuubas märgatavalt paranenud; arvestades, et poliitilise dialoogi puhul tuleb otse, tõhusalt ja piirangutega aru pidada ka kodanikuühiskonna ja opositsiooniga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2015. aastal algas ELi ja Kuuba inimõigustealane dialoog, mida juhib ELi inimõiguste eriesindaja; arvestades, et 9. oktoobril 2018 toimunud neljandal ELi-Kuuba inimiõigustealasel dialoogil arutasid pooled muude teemade hulgas kodanike osalemist avalikes asjades, sh hiljuti toimunud valimiste kontekstis, ühinemis- ja väljendusvabadust ning inimõiguste kaitsjate ja teiste kodanikuühiskonna rühmade võimalust vabalt ühineda, arvamust avaldada ja osaleda avalikus elus; arvestades, et Euroopa Parlamendile ei ole selge, kas sel kohtumisel oli ka mingi tulemus; arvestades, et hoolimata inimõigustealase dialoogi alustamisest ja sellest, et Kuuba valiti 2017.–2019. aastaks uuesti ÜRO Inimõiguste Nõukogusse, ei ole inimõiguste olukord Kuubas märgatavalt paranenud; arvestades, et poliitilise dialoogi puhul tuleb otse, tõhusalt ja piirangutega aru pidada ka kodanikuühiskonna ja opositsiooniga;

| D. | arvestades, et Kuuba valitsus ei ole endiselt nõus tunnistama inimõiguste järelevalvet seadusjärgse tegevusena ning keeldub andmast kohalikele inimõiguslaste rühmadele õiguslikku staatust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Kuuba valitsus ei ole endiselt nõus tunnistama inimõiguste järelevalvet seadusjärgse tegevusena ning keeldub andmast kohalikele inimõiguslaste rühmadele õiguslikku staatust;

| E. | arvestades, et 24. veebruaril 2019 toimub põhiseaduse rahvahääletus; arvestades, et uue põhiseaduse sõnastamisel ei ole kõigi kodanikerühmadega korralikult nõu peetud, millega tagatakse, et ühiskonnas jääb suur võim endiselt kommunistlikule parteile ning puuduvad mitmeparteisüsteem, põhivabadused ning poliitilised ja kodanikuõigused, ning mille tagajärjel suureneb tsentraliseeritud riigiomand ja riigi kontroll majanduse üle; arvestades, et artikli 3 kohaselt on ühe parteiga poliitiline süsteem muutmatu ja artiklis 224 on sätestatud, et nii praegustel kui ka tulevastel põlvkondadel on keelatud sotsialismi pöördumatut staatust ning kehtivat poliitilist ja sotsiaalsüsteemi muuta; arvestades, et põhiseaduse eelnõus paistab olevat ka teisi suurt muret tekitavaid sätteid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 24. veebruaril 2019 toimub põhiseaduse rahvahääletus; arvestades, et uue põhiseaduse sõnastamisel ei ole kõigi kodanikerühmadega korralikult nõu peetud, millega tagatakse, et ühiskonnas jääb suur võim endiselt kommunistlikule parteile ning puuduvad mitmeparteisüsteem, põhivabadused ning poliitilised ja kodanikuõigused, ning mille tagajärjel suureneb tsentraliseeritud riigiomand ja riigi kontroll majanduse üle; arvestades, et artikli 3 kohaselt on ühe parteiga poliitiline süsteem muutmatu ja artiklis 224 on sätestatud, et nii praegustel kui ka tulevastel põlvkondadel on keelatud sotsialismi pöördumatut staatust ning kehtivat poliitilist ja sotsiaalsüsteemi muuta; arvestades, et põhiseaduse eelnõus paistab olevat ka teisi suurt muret tekitavaid sätteid;

| F. | arvestades, et sõltumatuid ajakirjanikke, rahumeelseid teisitimõtlejaid ja inimõiguste rikkumist dokumenteerivaid inimõiguste kaitsjaid, kellest enamik on demokraatliku opositsiooni liikmed, kiusatakse Kuubas taga ning hoitakse meelevaldselt vahi all või vangis; arvestades, et CCHRNC andmetel võeti oktoobris 2018 selgelt poliitilistel põhjustel meelevaldselt lühiajaliselt vahi alla vähemalt 202 rahumeelset opositsiooniliiget ja sõltumatut kodanikuühiskonna aktivisti, kes teostasid oma põhiõigust avaldada arvamust, koguneda ja poliitiliselt ühineda; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatuid ajakirjanikke, rahumeelseid teisitimõtlejaid ja inimõiguste rikkumist dokumenteerivaid inimõiguste kaitsjaid, kellest enamik on demokraatliku opositsiooni liikmed, kiusatakse Kuubas taga ning hoitakse meelevaldselt vahi all või vangis; arvestades, et CCHRNC andmetel võeti oktoobris 2018 selgelt poliitilistel põhjustel meelevaldselt lühiajaliselt vahi alla vähemalt 202 rahumeelset opositsiooniliiget ja sõltumatut kodanikuühiskonna aktivisti, kes teostasid oma põhiõigust avaldada arvamust, koguneda ja poliitiliselt ühineda;

| G. | arvestades, et üks nendest inimestest on Kristliku Vabastusliikumise (MCL) riigi tasandi koordinaator dr Eduardo Cardet, kes mõisteti kolmeks aastaks vangi selle eest, et ta teostas rahumeelselt õigust väljendada arvamust; arvestades, et ta vahistati novembris 2016, kui ta oli Miami-reisilt koju naasmas; arvestades, et meelsusvangiks peetavat dr Cardetit hoitakse praegu Holguínis asuvas Cuba Si vanglas, kus ta on isoleeritud ning tal ei lubada kohtuda perega ega helistada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üks nendest inimestest on Kristliku Vabastusliikumise (MCL) riigi tasandi koordinaator dr Eduardo Cardet, kes mõisteti kolmeks aastaks vangi selle eest, et ta teostas rahumeelselt õigust väljendada arvamust; arvestades, et ta vahistati novembris 2016, kui ta oli Miami-reisilt koju naasmas; arvestades, et meelsusvangiks peetavat dr Cardetit hoitakse praegu Holguínis asuvas Cuba Si vanglas, kus ta on isoleeritud ning tal ei lubada kohtuda perega ega helistada;

| H. | arvestades, et mitteametliku poliitilise opositsiooni rühma „Kuuba Isamaaline Liit“ (Unión Patriótica de Cuba, UNPACU) liige Tomás Núñez Magdariaga pidas protesti märgiks 62-päevast näljastreiki ja vabastati 15. oktoobril 2018 rahvusvahelise surve tulemusel; arvestades, et Magdariaga mõisteti süüdi, sest ta oli väidetavalt ähvardanud riigiametnikku, kes lõpuks tunnistas üles, et süüdistus oli välja mõeldud; arvestades, et see juhtum on veel üks selge näide, kuidas kõik eriarvamused püütakse maha suruda; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitteametliku poliitilise opositsiooni rühma „Kuuba Isamaaline Liit“ (Unión Patriótica de Cuba, UNPACU) liige Tomás Núñez Magdariaga pidas protesti märgiks 62-päevast näljastreiki ja vabastati 15. oktoobril 2018 rahvusvahelise surve tulemusel; arvestades, et Magdariaga mõisteti süüdi, sest ta oli väidetavalt ähvardanud riigiametnikku, kes lõpuks tunnistas üles, et süüdistus oli välja mõeldud; arvestades, et see juhtum on veel üks selge näide, kuidas kõik eriarvamused püütakse maha suruda;

| I. | arvestades, et 2018. aasta oktoobri poliitilise repressiooni peamised ohvrid olid jälle opositsiooniliikumise Daamid Valges liikmed ning mitmes riigi provintsis represseeriti paljusid Ühinenud Totalitarismivastase Foorumi (FANTU) liikmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2018. aasta oktoobri poliitilise repressiooni peamised ohvrid olid jälle opositsiooniliikumise Daamid Valges liikmed ning mitmes riigi provintsis represseeriti paljusid Ühinenud Totalitarismivastase Foorumi (FANTU) liikmeid;

| J. | arvestades, et kõikidele Kuuba vangidele tuleb tagada inimväärne kohtlemine; arvestades, et Kuuba valitsus ei luba sõltumatutel inimõigusrühmadel vanglatesse siseneda; arvestades, et Kuuba kodanikel puuduvad nõuetekohased menetlustagatised, nagu õigus saada pädevas ja erapooletus kohtus õiglaselt ja avalikult ära kuulatud; arvestades, et tingimisi vabastatud vangid peavad sageli taluma ametivõimude jätkuvat ahistamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõikidele Kuuba vangidele tuleb tagada inimväärne kohtlemine; arvestades, et Kuuba valitsus ei luba sõltumatutel inimõigusrühmadel vanglatesse siseneda; arvestades, et Kuuba kodanikel puuduvad nõuetekohased menetlustagatised, nagu õigus saada pädevas ja erapooletus kohtus õiglaselt ja avalikult ära kuulatud; arvestades, et tingimisi vabastatud vangid peavad sageli taluma ametivõimude jätkuvat ahistamist;

| K. | arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm on selgelt välja öelnud, et Kuuba meelevaldse kinnipidamise ohvritel on õigus nõuda valitsuselt kahju heastamist, mis hõlmab vara tagastamist, hüvitist, rehabiliteerimist, nõuete rahuldamist ja tagatist, et kinnipidamine ei kordu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm on selgelt välja öelnud, et Kuuba meelevaldse kinnipidamise ohvritel on õigus nõuda valitsuselt kahju heastamist, mis hõlmab vara tagastamist, hüvitist, rehabiliteerimist, nõuete rahuldamist ja tagatist, et kinnipidamine ei kordu;

| L. | arvestades, et on märke, mille kohaselt on Kuubas usuvabadust rohkem austama hakatud; arvestades, et samal ajal seavad Kuuba ametivõimud kristlike kirikute ehitamiseks või taastamiseks endiselt väga suuri piiranguid; arvestades, et kirikust on Kuubas aegamööda kujunenud suurim kodanikuühiskonna osaleja ja peamine valitsusväline sotsiaalteenuste osutaja, kuid ametivõimud kontrollivad selle tegevust endiselt rangelt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on märke, mille kohaselt on Kuubas usuvabadust rohkem austama hakatud; arvestades, et samal ajal seavad Kuuba ametivõimud kristlike kirikute ehitamiseks või taastamiseks endiselt väga suuri piiranguid; arvestades, et kirikust on Kuubas aegamööda kujunenud suurim kodanikuühiskonna osaleja ja peamine valitsusväline sotsiaalteenuste osutaja, kuid ametivõimud kontrollivad selle tegevust endiselt rangelt;

| M. | arvestades, et tihedamate poliitiliste ja majanduslike suhetega soovib EL aidata Kuubal edendada riigis poliitilisi reforme, mida kõik kodanikud ootavad; arvestades, et majanduse ja kaubanduse liberaliseerimise kaudu peaks riik liikuma järk-järgult vaba ühiskondliku ruumi, kooseksisteerimise, tehnoloogia ja teabevahetuse poole, mida Kuuba elanikud hindavad ja vajavad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tihedamate poliitiliste ja majanduslike suhetega soovib EL aidata Kuubal edendada riigis poliitilisi reforme, mida kõik kodanikud ootavad; arvestades, et majanduse ja kaubanduse liberaliseerimise kaudu peaks riik liikuma järk-järgult vaba ühiskondliku ruumi, kooseksisteerimise, tehnoloogia ja teabevahetuse poole, mida Kuuba elanikud hindavad ja vajavad;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament on kolmel korral andnud Sahharovi auhinna mõttevabaduse eest Kuuba aktivistidele: 2002. aastal Oswaldo Payále, 2005. aastal opositsiooniliikumisele Daamid Valges ja 2010. aastal Guillermo Fariñasele; arvestades, et endiselt juhtub sageli, et Sahharovi auhinna laureaate takistatakse riigist lahkumast ja rahvusvahelistel üritustel osalemast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament on kolmel korral andnud Sahharovi auhinna mõttevabaduse eest Kuuba aktivistidele: 2002. aastal Oswaldo Payále, 2005. aastal opositsiooniliikumisele Daamid Valges ja 2010. aastal Guillermo Fariñasele; arvestades, et endiselt juhtub sageli, et Sahharovi auhinna laureaate takistatakse riigist lahkumast ja rahvusvahelistel üritustel osalemast;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlament on mitu korda küsinud, kas ta võib lähetada Kuubasse ametlikke delegatsioone; arvestades, et Kuuba ametivõimud on riiki pääsu iga kord keelanud, isegi pärast poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu sõlmimist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlament on mitu korda küsinud, kas ta võib lähetada Kuubasse ametlikke delegatsioone; arvestades, et Kuuba ametivõimud on riiki pääsu iga kord keelanud, isegi pärast poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu sõlmimist;

| 1. | mõistab rahumeelsete teisitimõtlejate, sõltumatute ajakirjanike, inimõiguste kaitsjate ja poliitilise opositsiooni esindajate meelevaldse kinnipidamise, tagakiusamise, ahistamise ja ründamise Kuubas teravalt hukka; nõuab, et selline tegevus kohe lõpetataks ja viivitamatult vabastataks kõik poliitvangid, teiste hulgas Eduardo Cardet, ning need, keda peetakse meelevaldselt kinni ainuüksi väljendus- ja kogunemisvabaduse kasutamise eest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid, Euroopa välisteenistus ja selle delegatsioon Kuubas austaksid kindlalt oma põhimõtteid ja poliitikat Kuuba suhtes ning võtaksid kõik vajalikud meetmed, et taotleda eespool nimetatud isikute vabastamist, tagada poliitiliste vastaste ja inimõiguste kaitsjate ahistamise viivitamatu lõpp ning neid abistada ja kaitsta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Kuuba ametivõime üles parandama vanglatingimusi ja vangide kohtlemist ning võimaldama rahvusvahelistele inimõiguslaste rühmadele ja sõltumatutele Kuuba organisatsioonidele pääs riigi vanglatesse; rõhutab, et Kuuba dissidentide vangistamine nende ideaalide ja rahumeelse poliitilise tegevuse tõttu on inimõiguste ülddeklaratsiooniga vastuolus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et vastu võetud poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule vaatamata ei ole inimõiguste ja demokraatia olukord paranenud; nõuab ELi ja Kuuba vahelises poliitilise dialoogi ja koostöö lepingus sätestatud siduvate kohustuste täitmist, eelkõige seoses inimõiguste ja põhivabaduste austamisega; rõhutab, et lepingu edu sõltub selle rakendamisest ja järgimisest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et poliitilise dialoogi ja koostöö leping sisaldab lepingu peatamise sätet, mida tuleks kohaldada inimõigusi käsitlevate sätete rikkumise korral; nõuab seetõttu kindlalt, et Euroopa Liit jälgiks poliitilise dialoogi ja koostöö lepingu rakendamisel tähelepanelikult inimõiguste ja põhivabaduste austamist Kuubas ning esitaks selle kohta korrapäraseid aruandeid Euroopa Parlamendile; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal Federica Mogherinil teavitada Euroopa Parlamenti täiskogul üksikasjalikult konkreetsetest meetmetest, mida nimetatud nõudmise täitmiseks võetakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et Kuuba valitsus määratleks uuesti oma inimõiguspoliitika, viies selle kooskõlla rahvusvahelise inimõigustealase õigusega, ning võimaldaks piiranguid seadmata kõigil kodanikuühiskonna ja poliitilise opositsiooni liikmetel poliitilises ja ühiskonnaelus aktiivselt osaleda; palub Kuubal kinnitada kavatsust täita inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel kõige kõrgemaid standardeid, ratifitseerides kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti ning nende fakultatiivprotokollid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab Kuuba ametivõimudele meelde, et liikumis- ja kogunemisvabadus on tagatud rahvusvahelise inimõigustealase õigusega ning see vabadus laieneb ka aktivistidele ja demokraatliku opositsiooni liikmetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et võeti vastu dekreet nr 349, mis kahjustab õigust kunstilisele vabadusele Kuubas; kutsub Kuuba ametivõime üles võtma asjakohaseid seadusandlikke meetmeid, et dekreet nr 349 enne selle jõustumist detsembris 2018 tühistada; rõhutab, et kunstiline eneseväljendus on otsustava tähtsusega elujõulise ja elava kultuurisektori jaoks, mis võib luua töökohti, arendada kultuurimajandust ja elavdada kultuuripärandit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Kuuba valitsust üles lõpetama internetitsensuuri ja internetisaitide blokeerimist, mille ainus eesmärk on piirata poliitilist kriitikat ja teabe kättesaadavust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab täielikult kadunuks jääma sundimist käsitleva ÜRO komisjoni Kuubat puudutavaid 17. märtsi 2017. aasta järeldusi, milles nõutakse, et Kuuba võtaks vajalikud meetmed, et kindlustada oma õigussüsteemi täielik sõltumatus ja luua Pariisi deklaratsiooni põhimõtete kohaselt sõltumatu riiklik inimõiguste asutus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab suurt muret uue põhiseaduse eelnõu ja 2019. aasta veebruariks kavandatud rahvahääletuse pärast; rõhutab, et kogu protsessis on puudu kaasatusest, sallivusest ning põhiliste kodaniku- ja poliitiliste õiguste austamisest, millega saaks tagada demokraatliku põhiseadusliku protsessi; kordab sellega seoses oma otsusekindlust ergutada üleminekut pluraalsele demokraatiale ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist, kaasates eranditult kõik osalejad, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning püsivat majanduslikku taastumist, mille eesmärk on parandada Kuuba elanike elatustaset vastavalt Kuuba rahva pürgimustele; palub Kuuba asjaomastel ametivõimudel sätestada uues põhiseaduses vabad ja pluraalsed valimised; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid toetaksid Kuuba majanduslikku ja poliitilist üleminekut täielikult demokraatlikule riigikorraldusele, mille kohaselt austatakse kõigi oma kodanike põhiõigusi; toetab mitmesuguste ELi välispoliitika vahendite, eelkõige demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kasutamist, et tugevdada ELi dialoogi Kuuba kodanikuühiskonna ja nendega, kes toetavad Kuubas rahumeelset üleminekut; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Kuuba ametivõime üles kaotama surmanuhtlust kõigi kuritegude puhul; nõuab selle õigusliku muudatuse ametliku vastuvõtmiseni surmanuhtluse moratooriumi; nõuab kõigi surmamõistvate otsuste läbivaatamist tagamaks, et vastavatel kohtuprotsessidel järgiti rahvusvahelisi standardeid ja tulevikus ei toimuks ühtegi hukkamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub Kuuba valitsusel lubada kirikutel viia Kuuba ühiskonnas vabalt läbi sotsiaalhoolekandealast tegevust; nõuab, et usu- ja südametunnistusevabadus oleks täielikult tagatud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Federica Mogherinit üles tunnistama Kuuba valitsuse poliitilise opositsiooni olemasolu ning toetama selle kaasamist ELi ja Kuuba poliitilisse dialoogi; tuletab Euroopa Liidu institutsioonidele meelde, et kodanikuühiskond ja Sahharovi auhinna laureaadid on Kuuba demokratiseerimises tähtsad osalejad ning nende häält tuleb kahepoolsete suhete raames võtta kuulda ja arvesse; kutsub sellega seoses kõiki ELi liikmesriikide esindajaid üles tõstatama Kuuba ametiasutusi külastades inimõigustega seotud muresid ja kohtuma Kuubat külastades Sahharovi auhinna laureaatidega, et tagada ELi inimõiguste poliitika sisemine ja väline sidusus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Kuuba ametivõimud ei ole lubanud Euroopa Parlamendi komisjonidel, delegatsioonidel ja mõnel fraktsioonil Kuubat külastada, vaatamata sellele, et parlament andis poliitilise dialoogi ja koostöö lepingule nõusoleku; kutsub ametivõime üles viivitamata lubama siseneda riiki, sealhulgas külastada saart ka 24. veebruaril 2019, kui peaks toimuma põhiseaduse rahvahääletus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Kuuba valitsusele ja rahvusassambleele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT C 201 E, 18.8.2005, lk 83.

(2)  ELT C 288 E, 24.11.2006, lk 81.

(3)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 377.

(4)  ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 82.

(5)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 99.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/75

---

P8_TA(2018)0461

Inimõiguste olukord Bangladeshis

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bangladeshis (2018/2927(RSP))

(2020/C 363/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid, 6. aprilli 2017. aasta (1) ja 26. novembri 2015. aasta (2) resolutsioone Bangladeshi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid, 6. aprilli 2017. aasta (1) ja 26. novembri 2015. aasta (2) resolutsioone Bangladeshi kohta,

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe rakendamise hetkeseisu kohta (3) ja komisjoni 28. septembri 2018. aasta tehnilist aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni Bangladeshi jätkusuutlikkuse kokkuleppe rakendamise hetkeseisu kohta (3) ja komisjoni 28. septembri 2018. aasta tehnilist aruannet,

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel 2001. aastal sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingut (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Bangladeshi Rahvavabariigi vahel 2001. aastal sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingut (5),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta,

| — | võttes arvesse jätkusuutlikkuse kokkulepet tööõiguste ja vabrikute ohutuse pidevaks parandamiseks valmis- ja silmkoerõivaste tööstuses Bangladeshis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse jätkusuutlikkuse kokkulepet tööõiguste ja vabrikute ohutuse pidevaks parandamiseks valmis- ja silmkoerõivaste tööstuses Bangladeshis,

| — | võttes arvesse 2013. aasta Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet ja selle uuendamist 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aasta Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepet ja selle uuendamist 2018. aastal,

| — | võttes arvesse ELi liikmesriikide esinduste juhtide, Euroopa Liidu delegatsiooni ning Norra ja Šveitsi esinduste juhtide 27. septembri 2018. aasta kohapealset ühisavaldust Bangladeshi digijulgeoleku seaduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi liikmesriikide esinduste juhtide, Euroopa Liidu delegatsiooni ning Norra ja Šveitsi esinduste juhtide 27. septembri 2018. aasta kohapealset ühisavaldust Bangladeshi digijulgeoleku seaduse kohta,

| — | võttes arvesse Bangladeshi valitsuse 26. veebruari 2018. aasta riiklikku aruannet, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolse Bangladeshi inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi valitsuse 26. veebruari 2018. aasta riiklikku aruannet, mis esitati ÜRO Inimõiguste Nõukogu poolse Bangladeshi inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise kohta,

| — | võttes arvesse kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitlevat rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 2006. aastal ja mis jõustus 23. detsembril 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitlevat rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 20. detsembril 2006. aastal ja mis jõustus 23. detsembril 2010,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kinnitas 16. juunil 2011, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kinnitas 16. juunil 2011,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Bangladeshi riiklikku tegevuskava lapsabielude likvideerimiseks (2015–2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi riiklikku tegevuskava lapsabielude likvideerimiseks (2015–2021),

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste alalise foorumi (UNPFII) 17. istungjärgu soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste alalise foorumi (UNPFII) 17. istungjärgu soovitusi,

| — | võttes arvesse 2018. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit,

| — | võttes arvesse Bangladeshi 2018. aasta digijulgeoleku seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi 2018. aasta digijulgeoleku seadust,

| — | võttes arvesse Bangladeshi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadust, eriti selle 57. jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bangladeshi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadust, eriti selle 57. jaotist,

| — | võttes arvesse 12. mai 2014. aasta ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mai 2014. aasta ELi inimõiguste alaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELil on Bangladeshiga pikaajalised suhted, muu hulgas partnerlust ja arengut käsitleva koostöölepingu kaudu; arvestades, et lepinguosaliste sise- ja välispoliitika rajaneb inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel ja edendamisel ning see peab olema ELi välistegevuses oluline osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on Bangladeshiga pikaajalised suhted, muu hulgas partnerlust ja arengut käsitleva koostöölepingu kaudu; arvestades, et lepinguosaliste sise- ja välispoliitika rajaneb inimõiguste ja demokraatia põhimõtete austamisel ja edendamisel ning see peab olema ELi välistegevuses oluline osa;

| B. | arvestades, et Bangladeshis on viimastel aastatel sagenenud kodanikuühiskonna liikmete, sealhulgas poliitiliste aktivistide, ametiühingutegelaste, ajakirjanike, üliõpilaste, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste represseerimine; arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on andnud teada Bangladeshis äratuntava malli järgi toimunud kohtuvälistest hukkamistest, massilistest meelevaldsetest vahistamistest ja sunniviisilistest kadumistest, nagu Maroof Zamani ja Mir Ahmad Bin Quasemi juhtumid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bangladeshis on viimastel aastatel sagenenud kodanikuühiskonna liikmete, sealhulgas poliitiliste aktivistide, ametiühingutegelaste, ajakirjanike, üliõpilaste, inimõiguste kaitsjate ja vähemuste represseerimine; arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid ja rahvusvahelised inimõigusorganisatsioonid on andnud teada Bangladeshis äratuntava malli järgi toimunud kohtuvälistest hukkamistest, massilistest meelevaldsetest vahistamistest ja sunniviisilistest kadumistest, nagu Maroof Zamani ja Mir Ahmad Bin Quasemi juhtumid;

| C. | arvestades, et Bangladesh on maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 146. kohal; arvestades, et põhivabaduste ja inimõiguste rikkumine – sh ajakirjanike ja blogipidajate vastu suunatud vägivald, tagakiusamine, ähvardamine ja tsenseerimine – on Bangladeshis jätkuvalt laialt levinud; arvestades, et viimastel aastatel on kasutatud Bangladeshi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadust, eelkõige selle 57. jaotist, et vahistada ja vastutusele võtta valitsust kritiseerinud aktiviste ja ajakirjanikke; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Bangladesh on maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi hulgas 146. kohal; arvestades, et põhivabaduste ja inimõiguste rikkumine – sh ajakirjanike ja blogipidajate vastu suunatud vägivald, tagakiusamine, ähvardamine ja tsenseerimine – on Bangladeshis jätkuvalt laialt levinud; arvestades, et viimastel aastatel on kasutatud Bangladeshi info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadust, eelkõige selle 57. jaotist, et vahistada ja vastutusele võtta valitsust kritiseerinud aktiviste ja ajakirjanikke;

| D. | arvestades, et 19. septembril 2018. aastal Bangladeshi parlamendi poolt vastu võetud digijulgeoleku seadus ei muuda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse 57. jaotist, vaatamata Bangladeshi ajakirjanike, kodanikuõiguste aktivistide ja rahvusvahelise üldsuse arvukatele kriitilistele märkustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 19. septembril 2018. aastal Bangladeshi parlamendi poolt vastu võetud digijulgeoleku seadus ei muuda info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse 57. jaotist, vaatamata Bangladeshi ajakirjanike, kodanikuõiguste aktivistide ja rahvusvahelise üldsuse arvukatele kriitilistele märkustele;

| E. | arvestades, et rahvusvaheliselt tunnustatud ja auhinnatud Bangladeshi fotoajakirjanik, õpetaja ja aktivist Shahidul Alam rööviti 5. augustil 2018 oma kodust ja vangistati info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse alusel pärast seda, kui ta oli avaldanud arvamust hiljutiste üliõpilasmeeleavalduste kohta Bangladeshis ja kritiseerinud vägivalla kasutamist ametivõimude poolt; arvestades, et teda peetakse endiselt kinni ja mitmel korral on keeldutud teda kautsjoni vastu vabastamast; arvestades, et väidetavalt ei ole talle antud piisavat arstiabi ja teda on piinatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvaheliselt tunnustatud ja auhinnatud Bangladeshi fotoajakirjanik, õpetaja ja aktivist Shahidul Alam rööviti 5. augustil 2018 oma kodust ja vangistati info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse alusel pärast seda, kui ta oli avaldanud arvamust hiljutiste üliõpilasmeeleavalduste kohta Bangladeshis ja kritiseerinud vägivalla kasutamist ametivõimude poolt; arvestades, et teda peetakse endiselt kinni ja mitmel korral on keeldutud teda kautsjoni vastu vabastamast; arvestades, et väidetavalt ei ole talle antud piisavat arstiabi ja teda on piinatud;

| F. | arvestades, et terrorirünnakud on näidanud, et valitsus järgib ranget nulltolerantsi põhimõtet; arvestades, et Bangladeshi mobiilsidevõrgud on suletud ning Bangladeshi julgeolekujõud on teadaolevalt püüdnud osta rahvusvahelisel turul elektroonilisi jälgimisseadmeid; arvestades, et Bangladeshi valitsus on alustanud sotsiaalmeedia intensiivset ja sekkuvat järelevalvet ja seiret; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et terrorirünnakud on näidanud, et valitsus järgib ranget nulltolerantsi põhimõtet; arvestades, et Bangladeshi mobiilsidevõrgud on suletud ning Bangladeshi julgeolekujõud on teadaolevalt püüdnud osta rahvusvahelisel turul elektroonilisi jälgimisseadmeid; arvestades, et Bangladeshi valitsus on alustanud sotsiaalmeedia intensiivset ja sekkuvat järelevalvet ja seiret;

| G. | arvestades, et 30. detsembril 2018 toimuvad Bangladeshis valimised; arvestades, et opositsioonijuht ja endine peaminister Khaleda Zia kannab praegu korruptsiooni eest 10-aastast vanglakaristust ning tal ei ole võimalik valimistel osaleda; arvestades, et ta eitab süüdistusi, mis tema toetajate väitel olid poliitiliselt motiveeritud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 30. detsembril 2018 toimuvad Bangladeshis valimised; arvestades, et opositsioonijuht ja endine peaminister Khaleda Zia kannab praegu korruptsiooni eest 10-aastast vanglakaristust ning tal ei ole võimalik valimistel osaleda; arvestades, et ta eitab süüdistusi, mis tema toetajate väitel olid poliitiliselt motiveeritud;

| H. | arvestades, et Bangladeshis on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla tase kõrge; arvestades, et Bangladeshis on lapsega sõlmitud abielude osakaal kõige suurem Aasias ja üks maailma suurimaid; arvestades, et Bangladeshi valitsus võttis 2017. aastal vastu lastega abiellumist tõkestava seaduse, milles sätestatakse erandid „erijuhtudeks“, kuid jättes sellised kriteeriumid määratlemata või kehtestamata selliste abielude puhul miinimumvanust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Bangladeshis on naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla tase kõrge; arvestades, et Bangladeshis on lapsega sõlmitud abielude osakaal kõige suurem Aasias ja üks maailma suurimaid; arvestades, et Bangladeshi valitsus võttis 2017. aastal vastu lastega abiellumist tõkestava seaduse, milles sätestatakse erandid „erijuhtudeks“, kuid jättes sellised kriteeriumid määratlemata või kehtestamata selliste abielude puhul miinimumvanust;

| I. | arvestades, et Bangladeshis võib korduvate kuritegude korral kohaldada surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aastal hukati kuus inimest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Bangladeshis võib korduvate kuritegude korral kohaldada surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aastal hukati kuus inimest;

| J. | arvestades, et sel aastal on teatatud vägivalla sagenemisest, eelkõige põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste vastu, samuti põlisrahvaste õiguste aktivistide tagakiusamisest ja vahistamisest Chittagong Hill Tractsi piirkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sel aastal on teatatud vägivalla sagenemisest, eelkõige põlisrahvaste hulka kuuluvate naiste vastu, samuti põlisrahvaste õiguste aktivistide tagakiusamisest ja vahistamisest Chittagong Hill Tractsi piirkonnas;

| K. | arvestades, et EL on Bangladeshi peamine kaubanduspartner ning vähim arenenud riigina on Bangladesh saanud kasu kõige soodsamast režiimist, mis on kättesaadav ELi üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP), nimelt „Kõik peale relvade“ (EBA) korra alusel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL on Bangladeshi peamine kaubanduspartner ning vähim arenenud riigina on Bangladesh saanud kasu kõige soodsamast režiimist, mis on kättesaadav ELi üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP), nimelt „Kõik peale relvade“ (EBA) korra alusel;

| L. | arvestades, et Bangladesh peaks 2024. aastal vabanema vähim arenenud riigi staatusest; arvestades, et vahepealsetel aastatel on vaja kiirendada reforme inimõiguste ja töötajate õiguste valdkonnas, sealhulgas lapstööjõu kasutamise kaotamiseks; arvestades, et Bangladeshi tööseaduse ja eksportkauba tootmise eritsoonide seaduse eelnõu sätted valmistavad endiselt muret; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Bangladesh peaks 2024. aastal vabanema vähim arenenud riigi staatusest; arvestades, et vahepealsetel aastatel on vaja kiirendada reforme inimõiguste ja töötajate õiguste valdkonnas, sealhulgas lapstööjõu kasutamise kaotamiseks; arvestades, et Bangladeshi tööseaduse ja eksportkauba tootmise eritsoonide seaduse eelnõu sätted valmistavad endiselt muret;

| M. | arvestades, et jätkusuutlikkuse kokkuleppe raames allkirjastati ülemaailmsete rõivakaubamärkide, jaemüüjate ja ametiühingute vahel Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe; arvestades, et praeguseks on lepinguga hõlmatud tehastest vähem kui pooled täielikult kasutusele võtnud piisavad ohutusmeetmed; arvestades, et kokkulepe kaotas kehtivuse oktoobris 2018, hoolimata sellest, et palju tööd on veel tegemata; arvestades, et kokkuleppele järgnes üleminekukokkulepe, mida kohaldatakse kolm aastat; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et jätkusuutlikkuse kokkuleppe raames allkirjastati ülemaailmsete rõivakaubamärkide, jaemüüjate ja ametiühingute vahel Bangladeshi tule- ja ehitusohutuse kokkulepe; arvestades, et praeguseks on lepinguga hõlmatud tehastest vähem kui pooled täielikult kasutusele võtnud piisavad ohutusmeetmed; arvestades, et kokkulepe kaotas kehtivuse oktoobris 2018, hoolimata sellest, et palju tööd on veel tegemata; arvestades, et kokkuleppele järgnes üleminekukokkulepe, mida kohaldatakse kolm aastat;

| N. | arvestades, et seda kokkulepet tuleb toetada ja kõigil osalistel tuleb võimaldada oma tööd sujuvalt jätkata, sealhulgas pärast novembrit 2018; arvestades, et Bangladeshi valitsus ja selle parandusmeetmete koordineerimisüksus (RCC) on sõnades ja tegudes kinnitanud vaid ühel korral, et nad on täitnud valmisoleku tingimused ja et sellised vastutustundliku ettevõtluse algatused ei pruugi enam vajalikud olla; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et seda kokkulepet tuleb toetada ja kõigil osalistel tuleb võimaldada oma tööd sujuvalt jätkata, sealhulgas pärast novembrit 2018; arvestades, et Bangladeshi valitsus ja selle parandusmeetmete koordineerimisüksus (RCC) on sõnades ja tegudes kinnitanud vaid ühel korral, et nad on täitnud valmisoleku tingimused ja et sellised vastutustundliku ettevõtluse algatused ei pruugi enam vajalikud olla;

| O. | arvestades, et 2018. aastal tulvas Bangladeshi üle 700 000 rohingja pagulase, kes põgenesid Birma sõjaväe etnilise puhastamise kampaania eest ja kes vajavad endiselt hädasti humanitaarabi; arvestades, et Bangladesh ja Myanmar jõudsid 30. oktoobril 2018 kokkuleppele rohingjade Myanmari repatrieerimisega alustamise kohta alates novembri keskpaigast, ilma et seejuures oleks konsulteeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga (UNHCR) või seda ametit kaasatud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2018. aastal tulvas Bangladeshi üle 700 000 rohingja pagulase, kes põgenesid Birma sõjaväe etnilise puhastamise kampaania eest ja kes vajavad endiselt hädasti humanitaarabi; arvestades, et Bangladesh ja Myanmar jõudsid 30. oktoobril 2018 kokkuleppele rohingjade Myanmari repatrieerimisega alustamise kohta alates novembri keskpaigast, ilma et seejuures oleks konsulteeritud ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga (UNHCR) või seda ametit kaasatud;

| 1. | on sügavalt mures Bangladeshis täheldatava inimõiguste olukorra halvenemise ning eelkõige väljendus- ja kogunemisvabaduse jätkuva mahasurumise pärast, mis on suunatud meedia, üliõpilaste, aktivistide ja opositsiooni vastu; peab taunitavaks, et inimesi vahistatakse ja nende vastu kasutatakse vägivalda selle eest, et nad kasutavad sõnavabadust valitsuse kritiseerimiseks; peab äärmiselt murettekitavaks teateid selle kohta, et piinamised on muutumas igapäevaseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et 2018. aasta mais toimunud inimõiguste olukorra üldisel korrapärasel läbivaatamisel avaldas ÜRO Bangladeshile tunnustust viimastel aastatel inimõiguste edendamisel saavutatud „märkimisväärse edu“ eest; nõuab, et Bangladeshi valitsus rakendaks üldise korrapärase läbivaatamise soovitusi, eelkõige sellistes valdkondades nagu kohtusüsteemi sõltumatus, kodaniku- ja poliitilised õigused, meediavabadus, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused ning naiste ja tütarlaste õigused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Bangladeshi ametivõime üles korraldama sõltumatud uurimised väidetavate kohtuvälise tapmise, kaduma sundimise ja ülemäärase jõu kasutamise juhtumite, sealhulgas Maroof Zamani ja Mir Ahmad Bin Quasemi juhtumite selgitamiseks, ning andma nende eest vastutavad isikud rahvusvahelisi norme järgides kohtu alla; palub Bangladeshil lisaks ratifitseerida kõigi isikute kaitsmist kadunuks jääma sundimise eest käsitleva rahvusvahelise konventsiooni ja võtta selle sätted oma õigusesse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et Bangladeshi ametivõimud vabastaksid viivitamata ja tingimusteta Shahidul Alami, loobuksid kõigist tema vastu esitatud süüdistustest ning lubaksid tal jätkata seaduslikku tegevust inimõiguste kaitseks; nõuab, et Bangladeshi ametivõimud rakendaksid kõiki vajalikke meetmeid, et tagada Shahidul Alami ning tema perekonna füüsiline ja vaimne puutumatus ja turvalisus, ning tagaksid Shahidul Alamile kinnipidamise ajal rahvusvaheliste põhimõtete ja normide kohase kohtlemise; kutsub Bangladeshi ametivõime üles viivitamata alustama avalikku uurimist Shahidul Alami väidetava piinamise asjas ning andma kuriteo toimepanijad kohtu alla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab sügavat muret info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse pärast, kuna sellel on juba olnud ränk mõju ajakirjanike, blogipidajate ja kommentaatorite tegevusele ning selle alusel karistatakse ka inimesi, kes kasutavad õigust väljendusvabadusele, sealhulgas sotsiaalmeedias; on seisukohal, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse jaotis 57 on vastuolus põhiõigustega, nimelt väljendusvabadusega ja õigusega õiglasele kohtumenetlusele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab äärmiselt kahetsusväärseks Bangladeshi valitsuse otsust jõustada digijulgeoleku seadus, millega laiendatakse ja tugevdatakse politsei volitusi, et enne 2018. aasta üleriigilisi valimisi sõnavabadust alla suruda – ka sotsiaalmeedias; nõuab, et Bangladeshi ametivõimud vaataksid digijulgeoleku seaduse ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seaduse kiiresti läbi ja viiksid need kooskõlla inimõigusi käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonidega, mille osaline Bangladesh on; |
| --- | --- |

6.

| 7. | loodab, et järgmised üldvalimised on rahumeelsed, läbipaistvad ja kaasavad, et kodanikel oleks võimalik teha tõeline poliitiline valik; kutsub poliitilisi jõude üles hoiduma valimiste ajal igasugusest vägivallast või vägivalla õhutamisest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab Bangladeshi konstruktiivset tegevust rasketes oludes rohingja pagulaste vastuvõtmisel; nõuab, et ametivõimud eraldaksid rohkem maad, et vähendada pagulaslaagrite ülerahvastatust ja parandada nendes valitsevaid viletsaid tingimusi; nõuab, et ametivõimud lõdvendaksid humanitaarorganisatsioonidele seatud bürokraatlikke piiranguid; nõuab, et Bangladeshi ja Myanmari valitsused kaaluksid viivitamata rohingja pagulaste repatrieerimise alustamise otsuse peatamist, kuna tingimused rohingjade turvaliseks, väärikaks ja vabatahtlikuks tagasipöördumiseks ei ole veel täidetud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et EL ja teised rahvusvahelised annetajad suurendaksid pingutusi Bangladeshi rohingja pagulaslaagritele vajaliku rahalise ja materiaalse abi andmiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et Bangladesh täidaks EBA-korra (kaubandussoodustuste kord „kõik peale relvade“) kohased kohustused demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi vallas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab oma üleskutset, et Bangladeshis kaotataks surmanuhtlus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab äärmiselt murettekitavaks, et tühistatakse üleminekukokkulepe, mis peaks jõustuma 30. novembril 2018; märgib, et parandusmeetmete koordineerimisüksus ei ole veel suuteline jälgima ja tagama tervishoiu- ja ohutusnõuete täitmist ning sellel on rasked tagajärjed tööstustööliste turvalisusele ja õigustel; nõuab, et Bangladeshi valitsus tunnistaks ja rakendaks viivitamata üleminekukokkulepet ning näitaks üles suuremat valmidust võtta üle kõik kokkuleppes nimetatud ülesanded; kutsub rahastajaid üles toetama Bangladeshi valitsust, et see võimalikuks teha; palub lisaks komisjonil ja Euroopa välisteenistusel jätkata parandusmeetmete koordineerimisüksusega suutlikkuse suurendamiseks koostööd; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Bangladeshi valitsust üles võtma vastu tööseaduse ja selle rakenduseeskirja, et viia need kooskõlla Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste tööstandarditega ning võimaldada täielikku ühinemisvabadust; kutsub Bangladeshi valitsust üles astuma vajalikke samme, et tulemuslikult uurida kõiki ametiühinguvastase diskrimineerimise juhtumeid, sealhulgas vägivallaakte ja hirmutamist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on mures selle pärast, et 2017. aastal vastu võetud seadus lastega abiellumise tõkestamiseks sisaldab küll sätteid, millega tugevdatakse tõkestavaid meetmeid, ja sätteid õigusrikkujate vastutusele võtmise kohta, kuid selles on ka klausel, mis lubab erilistel asjaoludel ning vanemate nõusolekul ja kohtu loal abielluda ka alla 18 aasta vanustel; nõuab, et see lünk tuleb laste kaitse huvides kiiremas korras sulgeda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et Bangladeshi ametivõimud jätkaksid inimõiguste probleemidega tegelemist; märgib, et inimõiguste küsimuste arutamist jätkatakse 2019. aasta esimesel poolel Dhakas toimuval ELi ja Bangladeshi ühiskomisjoni kohtumisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale ning Bangladeshi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2017. aasta resolutsioon Bangladeshi ja lapsabielude kohta (ELT C 298, 23.8.2018, lk 65).

(2)  Euroopa Parlamendi 26. novembri 2015. aasta resolutsioon sõnavabaduse kohta Bangladeshis (ELT C 366, 27.10.2017, lk 135).

(3)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 100.

(4)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 100.

(5)  ELT L 118, 27.4.2001, lk 48.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/80

---

P8_TA(2018)0464

Hooldusteenused ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon hooldusteenuste kohta ELis soolise võrdõiguslikkuse parandamiseks (2018/2077(INI))

(2020/C 363/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (COM(2017)0253),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu New Yorgis 18. detsembril 1979, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, mis võeti vastu New Yorgis 18. detsembril 1979,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on ratifitseerinud Euroopa Liit ja kõik selle liikmesriigid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on ratifitseerinud Euroopa Liit ja kõik selle liikmesriigid,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu 5. eesmärki: saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu, eriti kestliku arengu eesmärki 5.4: tunnustada ja väärtustada tasustamata hooldamist ja kodutöid, osutades avalikke teenuseid, tagades taristu ja sotsiaalkaitse ning edendades riigis sobival viisil kohustuste jagamist leibkonnas ja perekonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu 5. eesmärki: saavutada sooline võrdõiguslikkus ning suurendada naiste ja tütarlaste mõjuvõimu, eriti kestliku arengu eesmärki 5.4: tunnustada ja väärtustada tasustamata hooldamist ja kodutöid, osutades avalikke teenuseid, tagades taristu ja sotsiaalkaitse ning edendades riigis sobival viisil kohustuste jagamist leibkonnas ja perekonnas,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. mai 2018. aasta aruannet kestliku arengu eesmärkide saavutamise edusammude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 10. mai 2018. aasta aruannet kestliku arengu eesmärkide saavutamise edusammude kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2017. aasta järeldusi kogukondliku toetuse ja hoolduse edendamise kohta iseseisva toimetuleku heaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2017. aasta järeldusi kogukondliku toetuse ja hoolduse edendamise kohta iseseisva toimetuleku heaks,

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi alushariduse ja lapsehoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi alushariduse ja lapsehoiu kohta: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada (2),

| — | võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2017. aasta teatist „ELi tegevuskava aastateks 2017–2019. Soolise palgalõhe vähendamine“ (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2017. aasta teatist „ELi tegevuskava aastateks 2017–2019. Soolise palgalõhe vähendamine“ (COM(2017)0678),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ ja eelkõige selle peatükki 3.1, mis käsitleb naiste osalemise suurendamist tööturul ning naiste ja meeste võrdväärse majandusliku iseseisvuse tagamist (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ ja eelkõige selle peatükki 3.1, mis käsitleb naiste osalemise suurendamist tööturul ning naiste ja meeste võrdväärse majandusliku iseseisvuse tagamist (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2018. aasta aruannet, milles käsitletakse väikelaste hoiuteenuste arendamist eesmärgiga edendada naiste tööjõus osalemist, töötavate lapsevanemate töö- ja eraelu tasakaalu ning säästvat ja kaasavat majanduskasvu Euroopas (Barcelona eesmärgid) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2018. aasta aruannet, milles käsitletakse väikelaste hoiuteenuste arendamist eesmärgiga edendada naiste tööjõus osalemist, töötavate lapsevanemate töö- ja eraelu tasakaalu ning säästvat ja kaasavat majanduskasvu Euroopas (Barcelona eesmärgid) (COM(2018)0273),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. mai 2013. aasta aruannet „Barcelona eesmärgid. Väikelaste hoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. mai 2013. aasta aruannet „Barcelona eesmärgid. Väikelaste hoiuteenuste arendamine Euroopas jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks“ (COM(2013)0322),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 2011. aasta teatist „Väikelaste haridus ja hoid: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada“ (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. veebruari 2011. aasta teatist „Väikelaste haridus ja hoid: lapsed tuleb eluks tulevikuühiskonnas hästi ette valmistada“ (COM(2011)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni tegevuskava kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu kohta (Ares(2018)1505951), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tegevuskava kvaliteetse alushariduse ja lapsehoiu kohta (Ares(2018)1505951),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ning 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ning 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2014. aasta teatist ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2014. aasta teatist ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta aastateks 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (4),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni vajaduse kohta koostada ELi strateegia soolise pensionilõhe kaotamiseks ja ärahoidmiseks (5),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (6),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni naissoost koduabiliste ja hooldajate kohta ELis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni naissoost koduabiliste ja hooldajate kohta ELis (8),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2016. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendi töös (9),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni naiste rolli kohta vananevas ühiskonnas (10),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta (11),

| — | võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (COM(2018)0271) ning sellele lisatud sama kuupäevaga komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2018)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (COM(2018)0271) ning sellele lisatud sama kuupäevaga komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2018)0173),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja instituudi 2015. aasta aruannet „Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review“ (Töö-, pere- ja eraelu ühitamine Euroopa Liidus: poliitika läbivaatamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2015. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit ja instituudi 2015. aasta aruannet „Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review“ (Töö-, pere- ja eraelu ühitamine Euroopa Liidus: poliitika läbivaatamine),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 7. detsembri 2011. aasta aruannet „Ettevõtete algatused töötajate jaoks, kellel on puudega laste või täiskasvanute hooldamise kohustus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 7. detsembri 2011. aasta aruannet „Ettevõtete algatused töötajate jaoks, kellel on puudega laste või täiskasvanute hooldamise kohustus“,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 14. juuli 2013. aasta taustadokumenti „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers“ (Laste ja ülalpeetavate hooldamine: mõju noorte töötajate karjäärile), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 14. juuli 2013. aasta taustadokumenti „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers“ (Laste ja ülalpeetavate hooldamine: mõju noorte töötajate karjäärile),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 17. juuni 2014. aasta aruannet „Hooldusasutuste sektor: töötingimused ja töö kvaliteet“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 17. juuni 2014. aasta aruannet „Hooldusasutuste sektor: töötingimused ja töö kvaliteet“,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 22. oktoobri 2015. aasta aruannet „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change“ (Töö ja hooldus: töö- ja pereelu ühitamise meetmed demograafiliste muutuste ajal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 22. oktoobri 2015. aasta aruannet „Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change“ (Töö ja hooldus: töö- ja pereelu ühitamise meetmed demograafiliste muutuste ajal),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 17. novembri 2016. aasta ülevaatlikku aruannet kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 17. novembri 2016. aasta ülevaatlikku aruannet kuuenda Euroopa töötingimuste uuringu kohta,

| — | võttes arvesse Eurofoundi 28. novembri 2017. aasta uuringut „Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers“ (Eakatele eurooplastele mõeldud hooldusasutused: avaliku sektori, tulunduslikud ja mittetulunduslikud teenuseosutajad), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 28. novembri 2017. aasta uuringut „Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers“ (Eakatele eurooplastele mõeldud hooldusasutused: avaliku sektori, tulunduslikud ja mittetulunduslikud teenuseosutajad),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 23. jaanuari 2018. aasta uuringut „Euroopa elukvaliteedi uuring 2016: elukvaliteet, avalike teenuste kvaliteet ja ühiskonna kvaliteet“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 23. jaanuari 2018. aasta uuringut „Euroopa elukvaliteedi uuring 2016: elukvaliteet, avalike teenuste kvaliteet ja ühiskonna kvaliteet“,

| — | võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee ja komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta ühist aruannet „Piisav pikaajalise hoolduse vajadust arvestav sotsiaalkaitse vananevas ühiskonnas“,

| — | võttes arvesse majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjoni 7. oktoobri 2016. aasta ühist aruannet tervishoiu ja pikaajalise hoolduse süsteemide ning rahanduse jätkusuutlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduspoliitika komitee ja Euroopa Komisjoni 7. oktoobri 2016. aasta ühist aruannet tervishoiu ja pikaajalise hoolduse süsteemide ning rahanduse jätkusuutlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust „Peredes elavate hooldustöötajate õigused“ (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust „Peredes elavate hooldustöötajate õigused“ (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2014. aasta arvamust peredele suunatud teenuste arendamise kohta tööhõivemäära suurendamiseks ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. oktoobri 2014. aasta arvamust peredele suunatud teenuste arendamise kohta tööhõivemäära suurendamiseks ja soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks töökohal (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2010. aasta arvamust „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine“ (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2010. aasta arvamust „Majapidamistööde professionaalsemaks muutmine“ (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse mõõtmine Euroopa Liidus aastatel 2005–2015“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet „Soolise võrdõiguslikkuse mõõtmine Euroopa Liidus aastatel 2005–2015“,

| — | võttes arvesse sisepoliitika peadirektoraadi 2016. aasta märtsi uuringut „Differences in men’s and women’s work, care and leisure time“ (Meeste ja naiste töö-, hooldus- ja vaba aja erinevused) ja 2016. aasta novembri uuringut „The use of funds for gender equality in selected Member States“ (Vahendite kasutamine soolise võrdõiguslikkuse jaoks valitud liikmesriikides), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sisepoliitika peadirektoraadi 2016. aasta märtsi uuringut „Differences in men’s and women’s work, care and leisure time“ (Meeste ja naiste töö-, hooldus- ja vaba aja erinevused) ja 2016. aasta novembri uuringut „The use of funds for gender equality in selected Member States“ (Vahendite kasutamine soolise võrdõiguslikkuse jaoks valitud liikmesriikides),

| — | võttes arvesse WeDo projekti väljaannet „European Quality Framework for long-term care services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance“ (Pikaajaliste hooldusteenuste Euroopa kvaliteediraamistik. Hooldust ja abi vajavate eakate heaolu ja väärikuse saavutamise põhimõtted ja suunised), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WeDo projekti väljaannet „European Quality Framework for long-term care services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance“ (Pikaajaliste hooldusteenuste Euroopa kvaliteediraamistik. Hooldust ja abi vajavate eakate heaolu ja väärikuse saavutamise põhimõtted ja suunised),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0352/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A8-0352/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõike 3 ning põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt on naiste ja meeste võrdsus üks põhiväärtustest, millele EL on rajatud; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk „kõigi oma asjaomaste meetmete puhul [...] meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine“; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine on olnud sellest hoolimata aeglane; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 2 ja artikli 3 lõike 3 ning põhiõiguste harta artikli 21 kohaselt on naiste ja meeste võrdsus üks põhiväärtustest, millele EL on rajatud; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 8 kohaselt on liidu eesmärk „kõigi oma asjaomaste meetmete puhul [...] meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine“; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine on olnud sellest hoolimata aeglane;

| B. | arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas, mille on 17. novembril 2017. aastal ühiselt välja kuulutanud Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, kehtestab olulised põhimõtted ja eesmärgid liidu kodanikele uute õiguste tagamiseks, sh sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused, laste toetamine ning puuetega inimeste kaasamine; neid õigusi toetavad üksmeelselt ka ELi institutsioonid ja liikmesriigid; arvestades, et samba 9. põhimõte töö- ja eraelu tasakaalu kohta kehtestab, et vanematel ja hoolduskohustusega inimestel on õigus piisavale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning õigus saada juurdepääs hooldusteenustele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa sotsiaalõiguste sammas, mille on 17. novembril 2017. aastal ühiselt välja kuulutanud Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, kehtestab olulised põhimõtted ja eesmärgid liidu kodanikele uute õiguste tagamiseks, sh sooline võrdõiguslikkus, võrdsed võimalused, laste toetamine ning puuetega inimeste kaasamine; neid õigusi toetavad üksmeelselt ka ELi institutsioonid ja liikmesriigid; arvestades, et samba 9. põhimõte töö- ja eraelu tasakaalu kohta kehtestab, et vanematel ja hoolduskohustusega inimestel on õigus piisavale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning õigus saada juurdepääs hooldusteenustele;

| C. | arvestades, et kogu Euroopa Liidus on naiste üldine tööhõive määr peaaegu 12 % madalam kui meestel ning töötavatest naistest töötavad osalise tööajaga 31,5 %, samas kui meeste puhul on sama näitaja 8,2 %; arvestades, et ELi tööhõive sooline lõhe on ikka veel 12 %; arvestades tõendeid, mis näitavad, et selle üks peamisi põhjuseid on naiste ebaproportsionaalne hoolduskohustus; arvestades, et hoolduskohustuse tõttu naisi mõjutav tööstaaži mitmekordse katkemise kumulatiivne mõju aitab kaasa märkimisväärselt madalama palga, lühema karjääri ning soolise palga- ja pensionilõhe (vastavalt 16 % ja 37 %) tekkimisele; arvestades, et see toob naiste jaoks kaasa suurema vaesuse ja sotsiaalse eraldatuse ohu, millel on negatiivne mõju ka nende lastele ja peredele; arvestades, et kuna sooline tööhõive lõhe põhjustab aastas 370 miljardit eurot majanduslikku kahju, on oluline kaotada sooline tööhõive lõhe ning sooline palga- ja pensionilõhe; arvestades, et hooldusteenuste pakkumine võib olla tööjõupuuduse tõhusal lahendamisel olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogu Euroopa Liidus on naiste üldine tööhõive määr peaaegu 12 % madalam kui meestel ning töötavatest naistest töötavad osalise tööajaga 31,5 %, samas kui meeste puhul on sama näitaja 8,2 %; arvestades, et ELi tööhõive sooline lõhe on ikka veel 12 %; arvestades tõendeid, mis näitavad, et selle üks peamisi põhjuseid on naiste ebaproportsionaalne hoolduskohustus; arvestades, et hoolduskohustuse tõttu naisi mõjutav tööstaaži mitmekordse katkemise kumulatiivne mõju aitab kaasa märkimisväärselt madalama palga, lühema karjääri ning soolise palga- ja pensionilõhe (vastavalt 16 % ja 37 %) tekkimisele; arvestades, et see toob naiste jaoks kaasa suurema vaesuse ja sotsiaalse eraldatuse ohu, millel on negatiivne mõju ka nende lastele ja peredele; arvestades, et kuna sooline tööhõive lõhe põhjustab aastas 370 miljardit eurot majanduslikku kahju, on oluline kaotada sooline tööhõive lõhe ning sooline palga- ja pensionilõhe; arvestades, et hooldusteenuste pakkumine võib olla tööjõupuuduse tõhusal lahendamisel olulise tähtsusega;

| D. | arvestades, et hooldus tähendab töötamist füüsilise isikuna avaliku või erasektori institutsioonis või eramajapidamis(t)es laste, eakate, haigete või puuetega inimeste heaks; arvestades, et hooldustööd peaks ideaalis tegema kutselised hooldajad, ükskõik kas nad töötavad avaliku või erasektori asutustes või on füüsilisest isikust ettevõtjad, ometi teevad seda tööd mitteametlikult ja ilma töötasuta mittekutselised hooldajad, kelleks on tavaliselt pereliikmed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hooldus tähendab töötamist füüsilise isikuna avaliku või erasektori institutsioonis või eramajapidamis(t)es laste, eakate, haigete või puuetega inimeste heaks; arvestades, et hooldustööd peaks ideaalis tegema kutselised hooldajad, ükskõik kas nad töötavad avaliku või erasektori asutustes või on füüsilisest isikust ettevõtjad, ometi teevad seda tööd mitteametlikult ja ilma töötasuta mittekutselised hooldajad, kelleks on tavaliselt pereliikmed;

| E. | arvestades, et tasustamata majapidamis- ja hooldustööde peale keskmiselt kulutatud aeg on naistel enam kui kolm korda suurem kui meestel, seda eriti paaride puhul, kelle noorim laps on alla seitsme aasta vanune, kuna naised teevad nädalas keskmiselt 32 tundi tasustatud tööd, kuid 39 tundi tasustamata tööd, samas kui mehed teevad nädalas 41 tundi tasustatud ja 19 tundi tasustamata tööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tasustamata majapidamis- ja hooldustööde peale keskmiselt kulutatud aeg on naistel enam kui kolm korda suurem kui meestel, seda eriti paaride puhul, kelle noorim laps on alla seitsme aasta vanune, kuna naised teevad nädalas keskmiselt 32 tundi tasustatud tööd, kuid 39 tundi tasustamata tööd, samas kui mehed teevad nädalas 41 tundi tasustatud ja 19 tundi tasustamata tööd;

| F. | arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmete põhjal tegid 2010. aastal majapidamistöid ja hooldussektori töid 52 miljonit inimest üle maailma ning alla 15aastaseid majapidamistöötajaid oli veel 7,4 miljonit, mis moodustab 5–9 % tööstusriikide kõigist töötajatest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni andmete põhjal tegid 2010. aastal majapidamistöid ja hooldussektori töid 52 miljonit inimest üle maailma ning alla 15aastaseid majapidamistöötajaid oli veel 7,4 miljonit, mis moodustab 5–9 % tööstusriikide kõigist töötajatest;

| G. | arvestades, et paljud hooldussektori töökohad on mitmes liikmesriigis madalalt tasustatud ning sageli ei pakuta ametlikke lepinguid ega muid peamisi tööõigusi, samuti iseloomustab neid suure füüsilise ja emotsionaalse stressi ohu, läbipõlemisohu ja määratletud karjääri puudumise tõttu vähene ligitõmbavus; arvestades, et sektoris pakutakse vähe täiendõppe võimalusi ning nimetatud valdkonna töötajad on peamiselt eakad, naised ja võõrtöötajad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud hooldussektori töökohad on mitmes liikmesriigis madalalt tasustatud ning sageli ei pakuta ametlikke lepinguid ega muid peamisi tööõigusi, samuti iseloomustab neid suure füüsilise ja emotsionaalse stressi ohu, läbipõlemisohu ja määratletud karjääri puudumise tõttu vähene ligitõmbavus; arvestades, et sektoris pakutakse vähe täiendõppe võimalusi ning nimetatud valdkonna töötajad on peamiselt eakad, naised ja võõrtöötajad;

| H. | arvestades, et toetavad meetmed, nt Rootsis maksusoodustuste süsteem majapidamisteenustelt, Prantsusmaal teenustöötaja vautšer või Belgias teenusevautšer, on aidanud deklareerimata tööd vähendada, parandada töötingimusi ja tagada koduabilistele ja hooldajatele tavalisi tööõigusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et toetavad meetmed, nt Rootsis maksusoodustuste süsteem majapidamisteenustelt, Prantsusmaal teenustöötaja vautšer või Belgias teenusevautšer, on aidanud deklareerimata tööd vähendada, parandada töötingimusi ja tagada koduabilistele ja hooldajatele tavalisi tööõigusi;

| I. | arvestades, et tõendite kohaselt osutavad 80 % ELis pakutavatest hooldusteenustest mitteametlikud tasustamata hooldajad, kellest 75 % on naised; arvestades, et 27,4 % naistest töötavad osalise tööajaga, et nad saaksid aidata hooldust vajavaid lapsi või täiskasvanuid, samas kui meeste puhul on see näitaja 4,6 % (15); arvestades, et hooldusteenuste pakkumine ei tohiks sundida mitteametlikke hooldajaid tegema kompromisse oma kohustuste ja vaba aja vahel, kuna need, kes tööturule jäävad, peavad niigi eri kohustuste ja vaba aja kasutuse vahel tasakaalu leidma; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tõendite kohaselt osutavad 80 % ELis pakutavatest hooldusteenustest mitteametlikud tasustamata hooldajad, kellest 75 % on naised; arvestades, et 27,4 % naistest töötavad osalise tööajaga, et nad saaksid aidata hooldust vajavaid lapsi või täiskasvanuid, samas kui meeste puhul on see näitaja 4,6 % (15); arvestades, et hooldusteenuste pakkumine ei tohiks sundida mitteametlikke hooldajaid tegema kompromisse oma kohustuste ja vaba aja vahel, kuna need, kes tööturule jäävad, peavad niigi eri kohustuste ja vaba aja kasutuse vahel tasakaalu leidma;

| J. | arvestades, et teatavad riiklikud statistilised andmed näitavad, et umbes 6–7 % liikmesriikide hooldajatest on alla 17aastased ning 15–24aastastest noortest tegeleb hooldusega viis korda rohkem naisi kui mehi; arvestades, et noortel hooldajatel on suur täiskasvanulik vastutus hooldada vanemat, õde-venda, vanavanemat või muud sugulast, kellel on puue, krooniline haigus või vaimne probleem; arvestades, et noored hooldajad seisavad silmitsi eriliste takistustega haridusele ja väljaõppele juurdepääsul ning neil on raske leida tasakaalu hoolduskohustuse ja hariduse vahel, mis mõjutab ka nende tervist ja toimetulekut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teatavad riiklikud statistilised andmed näitavad, et umbes 6–7 % liikmesriikide hooldajatest on alla 17aastased ning 15–24aastastest noortest tegeleb hooldusega viis korda rohkem naisi kui mehi; arvestades, et noortel hooldajatel on suur täiskasvanulik vastutus hooldada vanemat, õde-venda, vanavanemat või muud sugulast, kellel on puue, krooniline haigus või vaimne probleem; arvestades, et noored hooldajad seisavad silmitsi eriliste takistustega haridusele ja väljaõppele juurdepääsul ning neil on raske leida tasakaalu hoolduskohustuse ja hariduse vahel, mis mõjutab ka nende tervist ja toimetulekut;

| K. | arvestades, et paljudes liikmesriikides on puudus kvaliteetsetest professionaalse hoolduse teenustest, mis oleksid kättesaadavad kõigile olenemata sissetuleku suurusest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes liikmesriikides on puudus kvaliteetsetest professionaalse hoolduse teenustest, mis oleksid kättesaadavad kõigile olenemata sissetuleku suurusest;

| L. | arvestades, et paljud hooldust vajavad ülalpeetavad pereliikmed elavad piirkondades, kus on pidevalt teenuste puudus, samas kui isolatsioon või muud tingimused muudavad nende jaoks keerukaks juurdepääsu professionaalsetele hooldusteenustele; arvestades, et paljudel juhtudel hooldavad neid vaid mittekutselised hooldajad, kes on väga sageli naissoost pereliikmed; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et paljud hooldust vajavad ülalpeetavad pereliikmed elavad piirkondades, kus on pidevalt teenuste puudus, samas kui isolatsioon või muud tingimused muudavad nende jaoks keerukaks juurdepääsu professionaalsetele hooldusteenustele; arvestades, et paljudel juhtudel hooldavad neid vaid mittekutselised hooldajad, kes on väga sageli naissoost pereliikmed;

| M. | arvestades, et Euroopa võitleb demograafiliste muutustega, mille tulemusel kasvab vanusega seotud haiguste esinemissagedus ja vananev elanikkond, seega ka nõudlus hoolduse järele; arvestades, et ajal, mil nõudlus hoolduse järele kasvab, jaotub hoolduskohustus sugude vahel ebaproportsionaalselt, kuna naised kannavad koorma põhiraskust stereotüüpsete soorollide tõttu, mis Euroopa ühiskonnas ikka veel valitsevad; arvestades, et üha arvukamad eakad, kahanev tööealiste inimeste arv ning riigi eelarve kokkuhoiu piirangud mõjutavad oluliselt sotsiaalteenuseid, mis mõjutab samuti inimesi, kes peavad ühitama tööd ja hoolduskohustust sageli keerukates olukordades; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa võitleb demograafiliste muutustega, mille tulemusel kasvab vanusega seotud haiguste esinemissagedus ja vananev elanikkond, seega ka nõudlus hoolduse järele; arvestades, et ajal, mil nõudlus hoolduse järele kasvab, jaotub hoolduskohustus sugude vahel ebaproportsionaalselt, kuna naised kannavad koorma põhiraskust stereotüüpsete soorollide tõttu, mis Euroopa ühiskonnas ikka veel valitsevad; arvestades, et üha arvukamad eakad, kahanev tööealiste inimeste arv ning riigi eelarve kokkuhoiu piirangud mõjutavad oluliselt sotsiaalteenuseid, mis mõjutab samuti inimesi, kes peavad ühitama tööd ja hoolduskohustust sageli keerukates olukordades;

| N. | arvestades, et ELi elanikkond jääb prognooside kohaselt üha vanemaks, kusjuures üle 65aastaste osakaal, mis moodustas 2008. aastal 17,1 %, jõuab 2060. aastal 30 %ni ning samas ajavahemikus kasvab üle 80aastaste osakaal 4,4 %-lt 12,1 %-le; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi elanikkond jääb prognooside kohaselt üha vanemaks, kusjuures üle 65aastaste osakaal, mis moodustas 2008. aastal 17,1 %, jõuab 2060. aastal 30 %ni ning samas ajavahemikus kasvab üle 80aastaste osakaal 4,4 %-lt 12,1 %-le;

| O. | arvestades, et eakad on üldise elanikkonnaga võrreldes suuremas vaesumise ohus – 2008. aastal oli 65 aastaste ja vanemate inimeste suhteline vaesuse määr 19 %, 2000. aastal oli see 17 %; arvestades, et see määr on naistel viis protsendipunkti suurem kui meestel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eakad on üldise elanikkonnaga võrreldes suuremas vaesumise ohus – 2008. aastal oli 65 aastaste ja vanemate inimeste suhteline vaesuse määr 19 %, 2000. aastal oli see 17 %; arvestades, et see määr on naistel viis protsendipunkti suurem kui meestel;

| P. | arvestades, et eakad kannatavad vahel vanuselise ja soolise diskrimineerimise all ning paljudes hooldusasutustes esinev eakate väärkohtlemine on sotsiaalne probleem kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eakad kannatavad vahel vanuselise ja soolise diskrimineerimise all ning paljudes hooldusasutustes esinev eakate väärkohtlemine on sotsiaalne probleem kõigis liikmesriikides;

| Q. | arvestades, et enamik hooldusteenuste praegustest riiklikest poliitikamudelitest ei sobi liidu vananeva ühiskonna vajadustele vastamiseks, ning arvestades, et enamik liikmesriike ei ole oma vastavates poliitika- ja sotsiaalhoolekande algatustes ega süsteemides siiani rahvastikuprobleeme käsitlenud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamik hooldusteenuste praegustest riiklikest poliitikamudelitest ei sobi liidu vananeva ühiskonna vajadustele vastamiseks, ning arvestades, et enamik liikmesriike ei ole oma vastavates poliitika- ja sotsiaalhoolekande algatustes ega süsteemides siiani rahvastikuprobleeme käsitlenud;

| R. | arvestades, et eakate hooldusasutuste arv on viimase kümne aasta jooksul peaaegu kõikides liikmesriikides suurenenud ning nõudlus ületab endiselt iseseisva majutuse ja hoolduse tugiteenuste kättesaadavust; arvestades kiireloomulist vajadust rohkem investeerida kogukondliku või koduhoolduse pikaajalistesse teenustesse, kuna kõigil on õigus saada osa iseseisvast elust, tugiteenustest ja kogukonda kaasatusest; arvestades, et riigi tasandil liigendatud andmete puudumise tõttu, muu hulgas rahaliste investeeringute kohta, ning kvaliteedinäitajate puudumise tõttu on seda hooldustaristu olulist osa raske jälgida ja hinnata ning teha soovitusi otsustusprotsessi kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eakate hooldusasutuste arv on viimase kümne aasta jooksul peaaegu kõikides liikmesriikides suurenenud ning nõudlus ületab endiselt iseseisva majutuse ja hoolduse tugiteenuste kättesaadavust; arvestades kiireloomulist vajadust rohkem investeerida kogukondliku või koduhoolduse pikaajalistesse teenustesse, kuna kõigil on õigus saada osa iseseisvast elust, tugiteenustest ja kogukonda kaasatusest; arvestades, et riigi tasandil liigendatud andmete puudumise tõttu, muu hulgas rahaliste investeeringute kohta, ning kvaliteedinäitajate puudumise tõttu on seda hooldustaristu olulist osa raske jälgida ja hinnata ning teha soovitusi otsustusprotsessi kohta;

| S. | arvestades, et 2002. aastast alates on Barcelona eesmärgid tagada lapsehooldus vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest (esimene eesmärk) ja vähemalt 90 %-le lastest kolmanda eluaasta ja kohustusliku kooliminemise vanuse vahel (teine eesmärk) täidetud üksnes 12 liikmesriigis ning mõnes liikmesriigis on täitmise määr murettekitavalt madal; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2002. aastast alates on Barcelona eesmärgid tagada lapsehooldus vähemalt 33 %-le alla kolmeaastastest lastest (esimene eesmärk) ja vähemalt 90 %-le lastest kolmanda eluaasta ja kohustusliku kooliminemise vanuse vahel (teine eesmärk) täidetud üksnes 12 liikmesriigis ning mõnes liikmesriigis on täitmise määr murettekitavalt madal;

| T. | arvestades, et naiste kasvav osalemine tööturul tekitab vajaduse kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste järele ning et kogu Euroopas ületab alushariduse ja lapsehoiu teenuste nõudlus pakkumist; arvestades, et kuni 3aastaste laste lapsehoiuteenust kasutatakse rohkem kui pooltes liikmesriikides peamiselt osalise tööajaga (vähem kui 30 tundi nädalas); arvestades, et naiste täiskohaga tööturul osalemine nõuab täistööajaga lapsehoiuteenuse kättesaadavust, mis täidaks nõudlust vanemate töötundide jooksul; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et naiste kasvav osalemine tööturul tekitab vajaduse kvaliteetsete ja taskukohaste lastehoiuteenuste järele ning et kogu Euroopas ületab alushariduse ja lapsehoiu teenuste nõudlus pakkumist; arvestades, et kuni 3aastaste laste lapsehoiuteenust kasutatakse rohkem kui pooltes liikmesriikides peamiselt osalise tööajaga (vähem kui 30 tundi nädalas); arvestades, et naiste täiskohaga tööturul osalemine nõuab täistööajaga lapsehoiuteenuse kättesaadavust, mis täidaks nõudlust vanemate töötundide jooksul;

| U. | arvestades, et kõigi sissetulekutasemete jaoks puudub kvaliteetset ja juurdepääsetavat lapsehoiuteenust pakkuv piisav taristu, mida näitab asjaolu, et enam kui 32 miljonist allapoole koolikohustuse iga jäävast lapsest on vaid 1,5 miljonil juurdepääs koolieelsetele teenustele (16) ning enamik liikmesriikide avaliku sektori lapsehoiukulutusi on suunatud lastele vanuses kolm aastat kuni koolimineku iga; arvestades, et kõigi sektorite investeeringuid tuleks suurendada, kuna OECD riikide tõendid näitavad, et investeeringumahu suurendamine SKPst hooldusteenustesse tooks kaasa naiste tööhõive suurenemise; arvestades, et lapsehoidu investeerimise strateegiaga võidavad kõik ja sellega loodaks vanemate tööturul osalemise suurendamisest tulenev suurem maksutulu; arvestades, et perekonna keskse rolli täiendamise kõrval pakuvad kvaliteetsed alushariduse ja lapsehoiu teenused üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna palju lühi- ja pikaajalist kasu, sh sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa tausta või hariduslike erivajadustega inimestele, ning on tõhusad võitlemisel lapsi varasest noorusest peale mõjutava ebavõrdsuse ja haridussüsteemist varakult lahkumise vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kõigi sissetulekutasemete jaoks puudub kvaliteetset ja juurdepääsetavat lapsehoiuteenust pakkuv piisav taristu, mida näitab asjaolu, et enam kui 32 miljonist allapoole koolikohustuse iga jäävast lapsest on vaid 1,5 miljonil juurdepääs koolieelsetele teenustele (16) ning enamik liikmesriikide avaliku sektori lapsehoiukulutusi on suunatud lastele vanuses kolm aastat kuni koolimineku iga; arvestades, et kõigi sektorite investeeringuid tuleks suurendada, kuna OECD riikide tõendid näitavad, et investeeringumahu suurendamine SKPst hooldusteenustesse tooks kaasa naiste tööhõive suurenemise; arvestades, et lapsehoidu investeerimise strateegiaga võidavad kõik ja sellega loodaks vanemate tööturul osalemise suurendamisest tulenev suurem maksutulu; arvestades, et perekonna keskse rolli täiendamise kõrval pakuvad kvaliteetsed alushariduse ja lapsehoiu teenused üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna palju lühi- ja pikaajalist kasu, sh sotsiaal-majanduslikult ebasoodsa tausta või hariduslike erivajadustega inimestele, ning on tõhusad võitlemisel lapsi varasest noorusest peale mõjutava ebavõrdsuse ja haridussüsteemist varakult lahkumise vastu;

| V. | arvestades, et lastele kvaliteetse alushariduse pakkumine on tõhus investeering, mis paneb aluse edukale elukestvale õppele ja tegeleb ebavõrdsuse ja probleemidega, millega ebasoodsas olukorras olevad lapsed kokku puutuvad; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et lastele kvaliteetse alushariduse pakkumine on tõhus investeering, mis paneb aluse edukale elukestvale õppele ja tegeleb ebavõrdsuse ja probleemidega, millega ebasoodsas olukorras olevad lapsed kokku puutuvad;

| W. | arvestades, et ELis on üle 80 miljoni puudega inimese, kusjuures nende arv kasvab ja ühel eurooplasel neljast on puudega pereliige; arvestades, et 2011. aastal ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga liitudes võttis EL endale kohustuse edendada ja kaitsta puuetega inimeste õigusi; arvestades, et nende õiguste ja igas vanuses puuetega inimeste vajaduste tõttu on viimasel ajal toimunud nihe puuetega inimeste asutustes hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ELis on üle 80 miljoni puudega inimese, kusjuures nende arv kasvab ja ühel eurooplasel neljast on puudega pereliige; arvestades, et 2011. aastal ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga liitudes võttis EL endale kohustuse edendada ja kaitsta puuetega inimeste õigusi; arvestades, et nende õiguste ja igas vanuses puuetega inimeste vajaduste tõttu on viimasel ajal toimunud nihe puuetega inimeste asutustes hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele;

| X. | arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 19 kohaselt on kõigil inimestel õigus elada iseseisvalt ja olla kaasatud kogukonda, mis tähendab, et lisaks iseseisvale majutusele on vaja pakkuda ka tugiteenuseid, mis vastavad puuetega inimeste vajadustele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 19 kohaselt on kõigil inimestel õigus elada iseseisvalt ja olla kaasatud kogukonda, mis tähendab, et lisaks iseseisvale majutusele on vaja pakkuda ka tugiteenuseid, mis vastavad puuetega inimeste vajadustele;

| Y. | arvestades, et madala toimetulekutasemega autismivormiga lastel ja täiskasvanutel on tõenäoliselt raske igapäevatoimetustega üksi hakkama saada ja nad vajavad üldiselt enamiku toimetuste juures abi; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et madala toimetulekutasemega autismivormiga lastel ja täiskasvanutel on tõenäoliselt raske igapäevatoimetustega üksi hakkama saada ja nad vajavad üldiselt enamiku toimetuste juures abi;

| Z. | arvestades, et pikaajalise hoolduse ja lapsehoiu teenused ei ole sageli piisavalt väärtustatud ning paljudes liikmesriikides on see elukutse pigem märkamatu ja madala staatusega, mis kajastub ka madalas palgas, töötajate hulgas naiste ja meeste osakaalu ebavõrdsuses ning halbades töötingimustes; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et pikaajalise hoolduse ja lapsehoiu teenused ei ole sageli piisavalt väärtustatud ning paljudes liikmesriikides on see elukutse pigem märkamatu ja madala staatusega, mis kajastub ka madalas palgas, töötajate hulgas naiste ja meeste osakaalu ebavõrdsuses ning halbades töötingimustes;

| AA. | arvestades, et ametliku hooldusteenuse, sh koduhoolduse töökohad vajavad kvalifitseeritud töötajaid, kellele tuleb piisavalt palka maksta (17); arvestades, et on vaja tagada piisav arv kvalifitseeritud hooldajaid, kuna lastele, eakatele ja puuetega inimestele pakutava kvaliteetse ametliku hooldusteenuse väljaarendamine on seotud kvaliteetsete töösuhete ja inimväärse palgaga ning neid teenuseid pakkuvatesse töötajatesse investeerimisega, sh investeerimisega lapsehoiutöötajate koolitamisse; arvestades, et hooldajate ametlik töösuhe mõjub positiivselt nende suutlikkusele töö- ja eraelu vahel tasakaal leida; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ametliku hooldusteenuse, sh koduhoolduse töökohad vajavad kvalifitseeritud töötajaid, kellele tuleb piisavalt palka maksta (17); arvestades, et on vaja tagada piisav arv kvalifitseeritud hooldajaid, kuna lastele, eakatele ja puuetega inimestele pakutava kvaliteetse ametliku hooldusteenuse väljaarendamine on seotud kvaliteetsete töösuhete ja inimväärse palgaga ning neid teenuseid pakkuvatesse töötajatesse investeerimisega, sh investeerimisega lapsehoiutöötajate koolitamisse; arvestades, et hooldajate ametlik töösuhe mõjub positiivselt nende suutlikkusele töö- ja eraelu vahel tasakaal leida;

| AB. | arvestades, et pikaajalise hoolduse kasutajad ei pruugi suuta endale erahooldusteenust lubada, kuna see on harilikult avaliku sektori hooldusteenusest kallim; arvestades, et soolise palga- ja pensionilõhe tõttu mõjutatakse naisi alati rohkem ja naised peavad oma sissetulekust pikaajaliseks hoolduseks rohkem kulutama; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et pikaajalise hoolduse kasutajad ei pruugi suuta endale erahooldusteenust lubada, kuna see on harilikult avaliku sektori hooldusteenusest kallim; arvestades, et soolise palga- ja pensionilõhe tõttu mõjutatakse naisi alati rohkem ja naised peavad oma sissetulekust pikaajaliseks hoolduseks rohkem kulutama;

| AC. | arvestades, et on tehtud kindlaks, et ebasoodsa taustaga inimesed, sh väikese sissetulekuga pered, maapiirkondades elavad pered ning etnilise vähemuse või sisserändaja taustaga inimesed kogevad juhtudel, kui kvaliteetse hooldusteenuse kättesaadavus on piiratud, konkreetseid probleeme; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on tehtud kindlaks, et ebasoodsa taustaga inimesed, sh väikese sissetulekuga pered, maapiirkondades elavad pered ning etnilise vähemuse või sisserändaja taustaga inimesed kogevad juhtudel, kui kvaliteetse hooldusteenuse kättesaadavus on piiratud, konkreetseid probleeme;

Töö- ja eraelu tasakaalu kontekst

| 1. | märgib, et sooline tööhõive lõhe laieneb peredes märkimisväärselt pärast laste saamist, mis näitab, et naised kogevad raskusi laste kasvatamise ja nende eest hoolitsemise ning töö vahelise tasakaalu leidmisel ning seda põhjustab piisava avaliku hooldustaristu puudumine ja tööde püsiv soopõhine eristamine, mis sunnib naisi tegema tohutult palju hooldustööd ning kulutama meestest kaks kuni kümme korda rohkem aega tasustamata hooldusele (18); |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et neljandik kõigist naistest teevad ikka veel tasustamata tööd pereettevõttes ja et esineb selge sooline segregatsioon sektorites, mida saab üldiselt iseloomustada madala palga, pikkade töötundide ja sageli ka mitteametliku töökorraldusega, mis annab naistele vähem rahalist, sotsiaalset ja struktuurset kasu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et vaesuse feminiseerumine tuleneb mitmest tegurist, sh sooline palgalõhe, pensionilõhe, hoolduskohustused ja nendega seotud tööstaaži katkestused; toonitab, et mitmekordne diskrimineerimine, mida naised kogevad muu hulgas oma sooidentiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste tõttu, põhjustab vaesuse feminiseerumist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt Euroopa sotsiaalõiguste samba institutsioonidevahelise väljakuulutamise üle ja tuletab meelde selle põhimõtteid, sealhulgas järgmist:






  — | naiste ja meeste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused eriti tööturul osalemise suhtes; |
| --- | --- | --- |

4.

—

naiste ja meeste võrdne kohtlemine ja võrdsed võimalused eriti tööturul osalemise suhtes;

| — | hoolimata soost või puudest õigus võrdsele kohtlemisele ja võrdsetele tööhõive võimalustele; |
| --- | --- |

—

hoolimata soost või puudest õigus võrdsele kohtlemisele ja võrdsetele tööhõive võimalustele;

| — | vanematel ja hoolduskohustusega inimestel on õigus piisavale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning õigus saada juurdepääs hooldusteenustele; |
| --- | --- |

—

vanematel ja hoolduskohustusega inimestel on õigus piisavale puhkusele ja paindlikule töökorraldusele ning õigus saada juurdepääs hooldusteenustele;

| — | õigus taskukohastele ja kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse teenustele; |
| --- | --- |

—

õigus taskukohastele ja kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse teenustele;

| 5. | väljendab muret ebasoodsate arengusuundumuste pärast vanemapuhkuse ja vanemlusega seotud õiguste vallas, näiteks rasedus- ja sünnituspuhkuse pikendamist käsitleva direktiivi eelnõu tagasivõtmine ning Euroopa Liidu Kohtu hiljutine otsus, mille järgi on kollektiivse koondamise osana seaduslik rasedat töötajat koondada; kutsub komisjoni üles kiiresti täitma ELi õigusaktides olevaid lünki; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamist, ning rõhutab sellega seoses, et väga oluline on individuaalne õigus puhkusele ja paindlikule töökorraldusele, et aidata töötajatel oma era- ja tööelu hallata; tuletab meelde, et töö- ja eraelu tasakaalu poliitika peaks julgustama mehi naistega võrdselt hoolduskohustust enda peale võtma; leiab, et tulevase arengu nimel peaks eesmärk olema laiendada järk-järgult vanema- ja hoolduspuhkust (19) ning tõsta selle tasustamine piisavale tasemele, tagada mitteülekantav vanemapuhkus, tagatised vallandamise, samale või võrdväärsele ametikohale naasmise ning puhkuse võtmise alusel diskrimineerimise korral ning nende füüsilisest isikust ettevõtjate õiguste laiendamine, kes peavad võtma piisavalt tasustatud puhkust, et hoolitseda ülalpeetavate eest, kes pole lapsed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kõiki liikmesriike üles julgustama isasid kasutama isapuhkust, mis on tõhus viis, kuidas ergutada isasid oma laste ja perekonna eest hoolitsemise vastutust võtma, ning kasulik vahend, mille abil saavutada naiste ja meeste vahel tõeline võrdsus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et hooldusteenuste osutamine ei tohiks hooldajate palgataset või sotsiaal- ja pensionihüvitisi negatiivselt mõjutada; nõuab sellega seoses, et edendadaks soolist võrdõiguslikkust töö- ja eraelu tasakaalu poliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu perekondade keerulisele olukorrale puudega lapse või sugulase eest hoolitsemisel, kuna nendel juhtudel on hooldus eluaegne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu puuetega laste vanemate jaoks koormust vähendavate teenuste puudumisele; märgib, et toetuse puudumise tõttu on vanematel sageli täiesti võimatu töötada; märgib seoses sellega asutuste puudumist raske autismiga inimeste jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | usub, et igal hooldust vajaval inimesel peaks olema subjektiivne õigus valida kvaliteetne hooldusteenus, mis vastab kõige paremini tema hooldusvajadustele ja on nii talle kui ka tema hooldajatele sobiv ja kättesaadav; on arvamusel, et vaatamata kasutajate ja nende vajaduste erinevustele tuleks hooldusteenuseid arendada välja inimesekeskselt, individuaalselt ja kõikehõlmavalt; märgib, et perekonnad ei ole ühesugused ning et poliitikat ja programme tuleks nendele erinevustele kohandada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | usub, et hooldusteenuste valiku arendamine peaks kajastama töö muutuvat olemust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | usub, et kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kehtestatud õigusega pikaajalisele hooldusteenusele tuleks pikaajalist hooldust lugeda sotsiaalkaitse haruks, mis peaks kehtestama igale inimesele õiguse saada kvaliteetset ja inimesekeskset hooldust; usub peale selle, et kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tuleb kiiresti investeerida veelgi taskukohastesse ja kvaliteetsetesse pikaajalise hoolduse teenustesse, eriti koduhooldusesse ja kogukondlikku hooldusesse; kutsub liikmesriike selles osas üles tagama hooldusteenustele võrdse juurdepääsu ja hooldusasutustes õiglase kohtlemise pikaajalist hooldust vajavate eakate, laste ja puuete ja/või krooniliste haigustega inimeste jaoks, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsa taustaga inimestele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et mitmekesise, kvaliteetse, juurdepääsetava ja mõistliku hinnaga avaliku ja erasektori hooldustaristu, teenuste ja toetuse kättesaadavus laste, eakate, puuetega ja krooniliselt haigete või pikaajalist hooldust vajavate inimeste jaoks kas kodus või kodule sarnanevates kogukondlikes tingimustes on osutunud oluliseks aspektiks töö- ja eraelu tasakaalu poliitikas ning oluliseks teguriks, mis edendab vanemate ja mitteametlike hooldajate puhkuse võtmist ning mis aitab naistel kiiresti tööle naasta ja tööturule jääda; kiidab kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga heaks liikumise kogukonnapõhiste teenuste poole, märkides aga, et teenuste kvaliteedi tagamiseks on vaja neid jälgida; on seisukohal, et hoolduse kvaliteet tuleneb teenuste kvaliteedist ja sellest, kui palju need austavad abisaajate inimväärikust ja inimõigusi ning kuidas need tagavad abisaajate kaasamise kogukonda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et hooldusteenuse puudumine on peamine tegur, mis põhjustab naiste vähest esindatust tööturul, kuna selles olukorras on raske leida tasakaalu töö ja perekohustuste vahel, mistõttu mõni naine jääb tööturult täiesti kõrvale, töötades vähem tunde tasustatud töökohal ja veetes rohkem aega tasustamata hoolduskohustusi täites, mis omakorda mõjub negatiivselt nende õigusele saada sotsiaalkindlustust, eelkõige pensionit, ning toob nende jaoks kaasa suurema vaesumise ohu ja sotsiaalse eraldatuse, seda eriti vanemas eas; |
| --- | --- |

15.

Hoolduse eri liigid

| 16. | märgib, et hooldusteenuseid on erinevaid, näiteks lastehoid ja alusharidus, eakate hooldus ning pikaajalist tervishoiu- ja hooldusteenust vajavate puuetega ja/või krooniliste haigustega inimeste hooldus- või tugiteenused, ning seetõttu on välja töötatud erinevad poliitilised suunad; on seisukohal, et hooldust võiks pakkuda nii ametlikud kui ka mitteametlikud hooldajad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | usub, et hooldusteenuste arendamise lähenemisviis peaks võtma arvesse teenuste kasutajate kõiki kategooriaid ja nendevahelisi erinevusi ning nende vajatavate hooldusteenuste eri tüüpe, sh ebasoodsa taustaga inimesed, näiteks etnilisse vähemusse kuuluvad või sisserändaja taustaga pered, ning kõrvalistes või maapiirkondades elavad inimesed ja madala sissetulekuga pered; tuletab meelde, et seadustes ja poliitikas kasutatud perekonna mõistet tuleks mõista laias tähenduses; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mõistab, et madal sotsiaal-majanduslik staatus ja madal haridustase on paljude inimeste jaoks takistus hooldusteenuse saamiseks, mis vaid suurendab probleeme, mida nad niigi töö- ja eraelu vahel tasakaalu leida püüdes kogevad; usub, et see vajab selget programmitööd ja poliitikat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et erasektoril on oluline osa pikaajaliste hooldusteenuste pakkumises puuetega ja eakatele inimestele ning et nende teenuste juurdepääsetavuse ja kvaliteediga seotud küsimusi on tõstatatud üle kogu ELi; kutsub komisjoni üles hindama hooldusteenuste turu olukorda ja tegema vajalikud seadusandlikud algatused selles olukorras pakutavate teenuste kontrollimiseks ja nende kvaliteedi jälgimiseks; |
| --- | --- |

19.

Hoolduse kvaliteet, taskukohasus ja kättesaadavus

| 20. | leiab, et hooldusteenused tuleks kavandada nii, et kõikidele kasutajatele, nende pereliikmetele ja hooldajatele pakutakse tegelikku valikuvõimalust, olenemata sellest, kas nad töötavad täis- või osalise tööajaga või kas nad on füüsilisest isikust ettevõtjad või töötud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | leiab, et hooldusteenuste kavandajad, korraldajad ja osutajad vastutavad nende teenuste kasutajate vajaduste arvesse võtmise eest ning eakate ja puuetega inimeste hooldusteenuseid tuleb kavandada ja arendada teenuste kasutajate aktiivse ja sisuka osalemise kaudu ning välja töötada ja rakendada õigustele tuginedes; märgib positiivset kogemust, kus vaimu- või intellektipuudega inimesed on osalenud taristu ja teenuste väljaarendamises, mis parandab nende iseseisvat elu ja elukvaliteeti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et ELis pakutava hoolduse kvaliteet erineb nii liikmeriikide vahel kui ka nende sees: era- ja avaliku sektori asutuste, linna- ja maapiirkondade ning eri vanuserühmade vahel; märgib, et lapsehoiu ja pikaajalise hoolduskohustuse suurt osa kannavad perekonnad, esimese puhul enamasti vanavanemad – see nähtus on eriti levinud Lõuna- ja Ida-Euroopas (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles tagama hooldusteenuste tiheda võrgustiku nii linna- kui ka maapiirkondades, et parandada hoolduse juurdepääsetavust ja kättesaadavust ebasoodsa taustaga inimeste jaoks, sh nende jaoks, kes elavad maa- ja kõrvalistes piirkondades; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et teenuste kättesaadavus tuleneb kulu ja paindlikkuse kombinatsioonist ning seetõttu peaks olema tagatud ulatuslik valik teenuseosutajaid nii avalikust kui ka erasektorist hoolduseks kodus ja kodule sarnanevates tingimustes; leiab samuti, et pereliikmetel peaks olema võimalik pakkuda hooldust vabatahtlikult või saada toetust hooldusteenuste ostmiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et hooldusteenuste kvaliteeti tuleks mõista väga erinevalt, sh hooldusasutuste ja -teenuste kvaliteet, laste õppekavade kvaliteet, hooldajate professionaalsus, ruumide ja keskkonna kvaliteet, hooldajate haridustase ja nende töötingimused; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et hooldusteenused tuleks välja töötada nii, et tõhustada järjepidevat hooldust, ennetavat tervishoidu ja sotsiaalhoolekannet, taastusravi ja vajaduse korral iseseisvat elu; usub, et julgustada tuleks otsest koduhooldust, nii et hooldust vajavad inimesed saaksid kvalifitseeritud kutselise hooldaja teenuseid oma kodus ja saavad võimaluse korral elada iseseisvalt; on seisukohal, et hooldusteenus tuleks võimaluse korral ühendada kõikehõlmava peretoetusega, nt aitamine majapidamistööde, õpetamise ja lapsehoiuga; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et teave olemasolevate hooldusteenuste ja teenusepakkujate kohta peaks olema kättesaadav vanematele, eakatele, pikaajalist hooldust vajavatele puuetega ja/või krooniliste haigustega inimestele ning mitteametlikele hooldajatele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab asjaolu, et teenuste kättesaamatusel ja lapsehoiuga kaasnevatel takistavatel kuludel võib olla negatiivne mõju lastele, kes on pärit madala sissetulekuga peredest, seades nad juba varasest east alates ebasoodsasse olukorda; rõhutab, et igal lapsel on õigus kvaliteetsele hoiule ja arendamisele varases lapsepõlves, sealhulgas kõikidele sotsiaalsetele stiimulitele; märgib, et hooldusteenuste ülemäärane maksumus mõjutab ka madala sissetulekutega peredest pärit ülalpeetavaid, seades nad ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on arvamusel, et kvaliteetsesse alla kolmeaastastele lastele mõeldud lapsehoidu investeerimise puudumine pikendab naiste tööstaaži katkestusi ja tekitab raskusi nende tööle naasmisel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | usub, et riiklikke programme tuleks tugevdada, et parandada eriti mäluhäireid põhjustavate haigustega eakate naiste ja nende sageli ka eakate naissoost hooldajate elukvaliteeti; teeb ettepaneku, et nende meetmete planeerimiseks ja rakendamiseks peetaks nõu Alzheimeri tõvega tegelevate ühendustega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub komisjonil koostada kooskõlas siinsete soovitustega liikmesriikidele suunised, mille eesmärk on töötada välja põhjalikud, tööhõivet soodustavad, inimestekesksed, kogukonnal põhinevad ja kättesaadavad hooldusteenused, mis hõlmaksid lapsehoidu, eakate ja puuetega ja/või krooniliste haigustega inimeste hooldusteenuseid ning tugineksid nende teenuste kasutajate osalemisele ja nendega konsulteerimisele, et tagada nende teenuste kättesaadavus ja vastavus teenuste kasutajate vajadustele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib liikmesriikide erinevaid tavasid ja rõhutab, et koostöö ja parimate tavade vahetamine Euroopa tasandil võib toetada liikmesriikide vastastikust õppimist ja kogemusnõustamist ning aidata kaasa kvaliteetsete hooldusteenuste arendamisele, toetades ja täiendades meetmeid, mida võetakse piirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning aidates liikmesriikidel ühiseid probleeme lahendada; kutsub komisjoni üles tegutsema platvormina ning toetama kogemuste ja heade tavade vahetamist hooldusteenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja taskukohasuse kohta, samuti hooldusteenuste pakkumise eri mudelite kohta, mis on kohandatud individuaalsetele olukordadele, ning hooldusteenuste probleemide lahendamise finantssuutlikkuse kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muretseb paljude hooldusteenuste töötingimuste pärast, sh pikad töötunnid, ebapiisav palk, väljaõppe puudumine ning halb töötervishoiu ja -ohutuse poliitika; muretseb selle pärast, et hooldussektor pole tööotsijatele ligitõmbav, äratades peamiselt naiste ja võõrtöötajate huvi; rõhutab, et neil tingimustel on mõju ka pakutava hoolduse kvaliteedile; kutsub seetõttu liikmesriike üles hooldustööd karjäärivalikuna taasväärtustama ja palub komisjonil koostöös sotsiaalpartneritega luua sektori töötajatele miinimumnormide õigusraamistik ja käivitada algatus pikaajalise hoolduse kvaliteedi kohta, võttes eeskuju kodanikuühiskonna juhitud vabatahtlikest vahenditest ja algatustest, sh pikaajaliste hooldusteenuste Euroopa kvaliteediraamistik ning komisjoni hiljutine ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub liikmesriike üles jälgima ja tagama, et hooldusasutused ja muud asutused oleksid töötamiseks turvalised ja motiveerivad ning et piisavalt investeeritaks hooldusteenuse pakkujate heaollu ja töötervishoidu; usub, et hoolduse saajate väärkohtlemise ärahoidmiseks on oluline tagada hooldajate heaolu; toetab seetõttu kutseliste hooldajate sertifitseerimise ja tunnustamise seadusandlikke algatusi ja kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid hooldajate töötingimuste parandamiseks, nt tagama neile õiguse ametlikule töölepingule ja tasustatud puhkusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama üldsuse teadlikkust hooldusteenuste väärtuse kohta, et parandada hooldaja elukutse staatust ja edendada meeste osalemist hooldustegevuses; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil esitada nõukogule heakskiitmiseks Euroopa hooldajate programm, et tuvastada hoolduse eri liigid Euroopas ja neid tunnustada, tagada hooldajatele rahaline toetus ning arendada järk-järgult nende töö- ja eraelu tasakaalu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 4. juuli 2013. aasta resolutsioonis kriisi mõju kohta ebasoodsas olukorras elanikerühmade tervishoiuteenuste kättesaadavusele (21) nõutakse konkreetselt hoolduspuhkust käsitleva direktiivi vastuvõtmist; märgib, et oma sugulastele hooldust pakkuvad mitteametlikud hooldajad peaks saama piisavat tasu ja neil peaks olema sotsiaalsetele õigustele teiste hooldusteenuse pakkujatega sarnane juurdepääs; kutsub seega üles kasutama mitteametlike hooldajate tööõiguse alla mittekuuluvate probleemide lahendamiseks terviklikku lähenemisviisi, nt pidev sissetulekutoetus, juurdepääs tervishoiule, õigus iga-aastasele puhkusele ja pensioniõiguste kumuleerumine nii, et need oleksid piisavad ka siis, kui hooldajate sissetuleku tase oleks ajutiselt madal mitteametliku hoolduse pakkumise tõttu – see olukord puudutab peamiselt naisi; on veendunud, et hooldusteenuste osutamine ei tohiks hooldajate mitteametliku hooldaja tervist ja heaolu negatiivselt mõjutada; kutsub liikmesriike seetõttu üles pakkuma mitteametlikele hooldajatele piisavaid koormust vähendavaid teenuseid ning nõustamist, kogemusnõustamist, psühholoogilist tuge, päevaravi jms, mis aitaks neil suurendada osalust tööhõives; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles tööseaduste ja sotsiaalkindlustusalaste õigusaktide kaudu kehtestama nn hoolduskrediiti nii naistele kui meestele pensioniõiguste kogumise võrdväärsete perioodidena, et kaitsta neid, kes võtavad tööst puhkuse ülalpeetava või pereliikme mitteametlikuks tasustamata hooldamiseks, ning tunnustama nimetatud hooldajate töö väärtust ühiskonnale tervikuna; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et mitteametlikke hooldajaid tunnustataks võrdsete hooldusteenuse pakkujatena, ja arendama elukestva õppe programmide raames mitteametlike hooldajate väljaõpet ja nende omandatud oskuste tunnustamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike koostöös vabaühenduste ja haridusasutustega üles toetama noori hooldajaid; palub komisjonil teha ettepanek võtta vastu neid ja muid meetmeid sisaldav tegevuskava hoolduse kvaliteedi ja hooldajate elukvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema uurimistööd, et teada saada noorte hooldajate arvu ja selle mõju nende heaolule ja toimetulekule, ning pakkuma selle uurimistegevuse põhjal koostöös vabaühenduste ja haridusasutustega noortele hooldajatele tuge ja rahuldama nende vajadusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles uuringute ja poliitika tegemisel hooldusteenuseid ja hooldajaid rohkem arvesse võtma, eriti seoses Euroopa Sotsiaalfondi, puuetega inimeste strateegia ja tervisevaldkonna tegevusprogrammiga; |
| --- | --- |

40.

Hooldusega seotud eesmärgid

| 41. | rõhutab asjaolu, et Barcelona eesmärkide saavutamise praegune väljakutse on suurendada lapsehoiu pakkumist lastele vanuses 3–4 eluaastat; kiidab heaks komisjoni soovituse laiendada 2020. aasta haridus- ja koolitusstrateegia eesmärke, et pakkuda lapsehoiu kohti vähemalt 95 % lastest kolmanda eluaasta ja kohustusliku koolimineku vanuse vahel; kutsub komisjoni üles koostöös asjakohaste osaliste ja liikmesriikidega Barcelona eesmärke ja alushariduse eesmärke ülespoole korrigeerima; kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et saavutada eesmärgid ja seada hooldusteenuse pakkumine oma poliitilistes eesmärkides kõrgele kohale; kutsub liikmesriike üles parandama alushariduse ja lapsehoiu teenuste riiklikke kvaliteediraamistikke, võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta, ning julgustab liikmesriike vaatama läbi soovituses viidatud alushariduse ja lapsehoiu teenuste viis peamist valdkonda: juurdepääsetavus, töötajad, õppekava, järelevalve ja hindamine ning juhtimine ja rahastamine. kutsub liikmesriike üles koolieelse lapsehoiu pakkumisel pöörama tähelepanu mitte ainult selle kättesaadavusele, vaid ka kvaliteedile, eelkõige ebasoodsatest oludest pärinevate ja puudega laste puhul; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles kehtestama Barcelona eesmärkidele sarnanevaid näitajaid ja vastavaid kvaliteedieesmärke eakate, puuetega ja/ krooniliselt haigete pikaajalist hooldust vajavate inimeste hooldusteenustele ning jälgimisvahendeid nende teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja taskukohasuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub komisjonil lisada eakate, puuetega ja/või krooniliste haigustega inimeste hooldus Euroopa poolaasta ja soolise võrdõiguslikkuse aastaaruande andmete järelevalvesse ja läbivaatamisse; palub liikmesriikidel kaaluda eakate, puuetega ja/ krooniliselt haigete inimeste hooldusteenuste hinnangute lisamist riigiaruannetele, võttes arvesse hooldajate ja hoolduse saajate tagasisidet; kutsub komisjoni üles lisama kõnealuse hoolduse kohta andmeid sotsiaalse progressi näitajate kogusse, mida tuleks jälgida Euroopa poolaasta kontekstis; kutsub komisjoni ja nõukogu üles lisama need sotsiaalsed näitajad poolaasta eeskirjade hulka; kutsub liikmesriike üles võtma vastu ja kasutama parandusmeetmeid, kui areng osutub aeglaseks, |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles parandama sooliselt segregeeritud andmete kogumist ning arendama sektoripõhist statistikat, võrreldavaid määratlusi ja näitajaid, et hinnata lastele, puuete ja krooniliste haigustega inimestele ning eakatele ELi tasandil pakutava kooldusteenuse juurdepääsetavust, kvaliteeti, kättesaadavust ja tõhusust, leides samas viise hooldustöötajate jälgimiskoormuse suurenemise takistamiseks; kutsub komisjoni üles hooldusteenuste arengut jälgima ja koostama vajaduse korral soovitusi parandusmeetmete kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike üles koguma andmeid laste, eakate ja puuetega inimeste riiklike ja erasektori hooldusteenuste kvaliteedi kohta, et jälgida üldist olukorda ja parandada hooldusteenuseid, arvestades mitte ainult kasutajate vajadusi, vaid ka paljude hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning töötingimusi; palub, et liikmesriigid võtaksid kasutusele tõhusad poliitilised vahendid ja võtaksid vajaduse korral parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

45.

Hoolduse rahastamine

| 46. | kutsub liikmesriike, muu hulgas eesmärgiga lahendada investeeringute puudujääk, üles suurendama hooldusteenustesse ja laste (sh koolieelsesse) ja teiste ülalpeetavate taristusse tehtavaid riiklikke investeeringuid, et tagada nendele teenustele üldsuse juurdepääs, parandada hoolduse kvaliteeti ja suurendada investeerimist erimeetmetesse, mis võimaldavad hooldajatel aktiivselt tööelus osaleda; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et hooldusstruktuuridesse ja -teenustesse ebapiisav investeerimine mõjutab ebaproportsionaalselt palju üksikvanemaid, kellest enamik on naised, ning vaesuses ja sotsiaalse tõrjutuse ohus elavaid perekondi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib soolise aspekti arvestamise olulisust paljude poliitikameetmete kõigis rakendamisetappides, eriti programmitöö etapis; kutsub liikmesriike üles tagama, et sooline mõõde integreeritaks täielikult riiklikesse reformikavadesse, toetades mitte ainult Euroopa Sotsiaalfondi, vaid ka teisi ELi fonde, mis pakuvad vahendeid üldise sotsiaalse taristu jaoks ja mida liikmesriigid peaks kasutama hooldusteenuste arendamiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa poolaasta toetaks Euroopa sotsiaalõiguste samba eesmärkide saavutamist, jättes liikmesriikidele võimaluse hooldusteenuseid jätkusuutlikult rahastada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toetab ideed, et soolise palgalõhe probleemi lahendamiseks kasutataks komisjoni riigipõhiseid soovitusi meetmete kohta, mis keskenduvad muu hulgas lapsehoiuasutustesse investeerimisele ja rahanduslikele asjaoludele, mis takistavad leibkonna teisel palgasaajal – kelleks on peamiselt naised – rohkem töötada või otse töötada; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palub komisjonil suurendada igat liiki hooldusteenuste (pidades võimaluse korral eriti silmas üleminekut asutuste hoolduselt kogukonnapõhisele hooldusele) rahastamist Euroopa Sotsiaalfondist+ ja muudest rahastamisvahenditest, mille eesmärk on rahastada sotsiaaltaristut; kutsub komisjoni üles tugevdama Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi heategevusfondi, et toetada lapsehoiuteenuste pakkumist maapiirkondades, ning alushariduse ja lastefondi projektide rahastamiseks veelgi enam kasutama Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi; kutsub komisjoni üles rangelt jälgima ELi ja eriti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastuse kulutamist sotsiaalhoolekande ja pikaajalise hoolduse teenuste valdkonnas ning tagama, et investeeringud oleksid kooskõlas inimõigustega seotud kohustustega ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja põhiõiguste harta kohaselt; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub liikmesriike üles kaaluma sotsiaalmaksete rakendamist piiriüleselt, nii et isiku päritoluliikmesriik rahastaks kodaniku paigutamist teise liikmesriigi sotsiaalhoolekandeasutusse (juhul kui sellist asutust ei ole päritoluliikmesriigis olemas); |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et on vaja teha parem analüüs hooldusteenuste pakkumise jaoks tehtavate era- või avaliku sektori investeeringute potentsiaali kohta seoses ettevõtete olemasolevate algatustega töötajate jaoks, kellel on puudega laste või täiskasvanute hooldamise kohustus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike üles kasutama kõigi hooldusteenuse liikide käsitlemiseks terviklikku lähenemisviisi ning tugevdama asjakohaste ELi rahastamisvahendite tõhusa ja sünergilise kasutamise õigusnorme elukestva õppe, teadustegevuse ja taristu arendamise valdkonnas; julgustab liikmesriike muutma lapsehoiu ja pikaajalise hoolduse rahastamine esmatähtsaks, kasutades järgmises mitmeaastases raamistikus saadaolevaid rahastamisvahendeid, eriti olemasolevaid Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond; julgustab liikmesriike veelgi oma ressursse tõhusalt jaotama, et suurendada hooldusteenustele juurdepääsu ja nende taskukohasust ebasoodsas olukorras ja haavatavatele rühmadele, ning koostama tõhusaid rahastamismudeleid, sh suunatud rahastust, millega leitakse kooskõlas riiklike ja kohalike tingimustega sobiv tasakaal avaliku ja erasektori investeeringute vahel; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil on piisavad vahendid hooldustaristu arengu ning töö- ja eraelu tasakaalu poliitika rakendamise jälgimiseks ning selle analüüsimiseks, kas ja kuidas see poliitika soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärke saavutab; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kiidab heaks mõne liikmesriigi otsust võtta kasutusele rahalised stiimulid ettevõtete jaoks, mis oma töötajatele lapsehoiuteenust pakuvad, et nende töö- ja eraelu tasakaalu parandada; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  ELT C 175, 15.6.2011, lk 8.

(3)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 59.

(4)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 6.

(5)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 60.

(6)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 76.

(7)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 93.

(8)  ELT C 66, 21.2.2018, lk 30.

(9)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 15.

(10)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 49.

(11)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 39.

(12)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 7.

(13)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 16.

(14)  ELT C 21, 21.1.2011, lk 39.

(15)  Euroopa Komisjon, 2018. aasta aruanne meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta.

(16)  Euroopa Komisjoni tegevuskava 2018, Euroopa Poliitilise Strateegia Keskus (2017) „10 Trends Transforming Education as We Know It“ (Kümme suundumust praeguse haridussüsteemi muutmiseks).

(17)  Eurofound, „Caring for children and dependants: Effect on careers of young workers“ (Laste ja ülalpeetavate hooldamine: mõju noorte töötajate karjäärile).

(18)  Eurostati 2010. aasta andmed; Euroopa Komisjoni 2015. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus (2016).

(19)  Nagu on nõutud Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta seadusandlikus resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 162).

(20)  Eurofound, Euroopa elukvaliteedi uuring 2016: ülevaatlik aruanne.

(21)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 130.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/94

---

P8_TA(2018)0465

Lyme'i tõbi ehk borrelioos

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta resolutsioon Lyme’i tõve ehk puukborrelioosi kohta (2018/2774(RSP))

(2020/C 363/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Lyme’i tõve ehk borrelioosi kohta (O-000088/2018 – B8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust Lyme’i tõve ehk borrelioosi kohta (O-000088/2018 – B8-0417/2018),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse aruannet, mis käsitleb Lyme’i borrelioosi seroloogiliste testide diagnostilise täpsuse kohta käiva kirjanduse süstemaatilist ülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse aruannet, mis käsitleb Lyme’i borrelioosi seroloogiliste testide diagnostilise täpsuse kohta käiva kirjanduse süstemaatilist ülevaadet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu puukborrelioosi seire teemalist ekspertide võrgustiku nõustamiskoosolekut, mis toimus 2016. aasta jaanuaris Stockholmis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu puukborrelioosi seire teemalist ekspertide võrgustiku nõustamiskoosolekut, mis toimus 2016. aasta jaanuaris Stockholmis,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsust nr 2119/98/EÜ, millega moodustatakse ühenduses epidemioloogilise seire ja nakkushaiguste tõrje võrgustik (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et õigus tervise kaitsele on põhiõigus, mis on sätestatud Euroopa Liidu aluslepingutes, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigus tervise kaitsele on põhiõigus, mis on sätestatud Euroopa Liidu aluslepingutes, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 168;

| B. | arvestades, et Lyme’i tõbi ehk puukborrelioos on bakteriaalne haigus, mida tekitab bakter nimega Borrelia burgdorferi ning mis kandub inimestele bakteriga nakatunud puugi hammustuse kaudu; arvestades, et Lyme’i tõbi on inimeste ja mitme kodu- ja metsloomaliigi nakkushaigus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lyme’i tõbi ehk puukborrelioos on bakteriaalne haigus, mida tekitab bakter nimega Borrelia burgdorferi ning mis kandub inimestele bakteriga nakatunud puugi hammustuse kaudu; arvestades, et Lyme’i tõbi on inimeste ja mitme kodu- ja metsloomaliigi nakkushaigus;

| C. | arvestades, et hinnanguliselt 650 000–850 000 üksikjuhuga on puukborrelioos Euroopas kõige levinum zoonoos, kusjuures sagedamini esineb seda Kesk-Euroopas; arvestades, et nakatutakse kevadsuvisel poolaastal (aprillist oktoobrini) ja et riikides, kus borrelioosi esineb, peetakse seda põllumajandustootjate, metsandustöötajate ja välitingimustes uurimistööd tegevate teadlaste kutsehaiguseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hinnanguliselt 650 000–850 000 üksikjuhuga on puukborrelioos Euroopas kõige levinum zoonoos, kusjuures sagedamini esineb seda Kesk-Euroopas; arvestades, et nakatutakse kevadsuvisel poolaastal (aprillist oktoobrini) ja et riikides, kus borrelioosi esineb, peetakse seda põllumajandustootjate, metsandustöötajate ja välitingimustes uurimistööd tegevate teadlaste kutsehaiguseks;

| D. | arvestades, et nakatunud puukide ja tõve levik näib geograafiliselt laienevat, sest juhtusid registreeritakse nüüd ka suurematel pikkus- ja laiuskraadidel ning linnades ja asulates; arvestades, et mõned arvatavad põhjused on muutused maakasutuses, sealhulgas madala kvaliteediga maa metsastamine ja invasiivsete taimede levik, ning kliimamuutused, globaalne soojenemine, liigniiskus ja muu inimkäitumisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et nakatunud puukide ja tõve levik näib geograafiliselt laienevat, sest juhtusid registreeritakse nüüd ka suurematel pikkus- ja laiuskraadidel ning linnades ja asulates; arvestades, et mõned arvatavad põhjused on muutused maakasutuses, sealhulgas madala kvaliteediga maa metsastamine ja invasiivsete taimede levik, ning kliimamuutused, globaalne soojenemine, liigniiskus ja muu inimkäitumisega seotud tegevus;

| E. | arvestades, et Euroopas puudub üksmeel Lyme’i tõve ravi, diagnoosimise ja sõeluuringute osas ning liikmesriikide tavad on erinevad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopas puudub üksmeel Lyme’i tõve ravi, diagnoosimise ja sõeluuringute osas ning liikmesriikide tavad on erinevad;

| F. | arvestades, et nakatunud puugi hammustust ja Lyme’i tõve sümptomeid ei pruugita märgata ja teatud juhtudel kulgeb haigus sümptomiteta, mis võib mõnikord põhjustada ränki tüsistusi ja krooniliste haiguste sarnaseid püsivaid kahjustusi, eriti juhtudel, kui patsient ei saa aegsasti diagnoosi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nakatunud puugi hammustust ja Lyme’i tõve sümptomeid ei pruugita märgata ja teatud juhtudel kulgeb haigus sümptomiteta, mis võib mõnikord põhjustada ränki tüsistusi ja krooniliste haiguste sarnaseid püsivaid kahjustusi, eriti juhtudel, kui patsient ei saa aegsasti diagnoosi;

| G. | arvestades, et Lyme’i tõve usaldusväärsem varajane diagnoosimine vähendab märkimisväärselt hilises staadiumis juhtumite arvu, parandades nii patsientide elukvaliteeti; arvestades, et see vähendab ka haiguse põhjustatavat finantskoormust, säästes ELi teadusprojekti DualDur juhtide väitel ligikaudu 330 miljoni euro väärtuses tervishoiukulusid juba esimese viie aasta jooksul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lyme’i tõve usaldusväärsem varajane diagnoosimine vähendab märkimisväärselt hilises staadiumis juhtumite arvu, parandades nii patsientide elukvaliteeti; arvestades, et see vähendab ka haiguse põhjustatavat finantskoormust, säästes ELi teadusprojekti DualDur juhtide väitel ligikaudu 330 miljoni euro väärtuses tervishoiukulusid juba esimese viie aasta jooksul;

| H. | arvestades, et paljusid patsiente ei diagnoosita õigeaegselt ega ole neile kättesaadav sobiv ravi; arvestades, et patsientidele tundub, et nad ei saa ametiasutustelt vajalikku abi ega tähelepanu, ning osal neist tekivad püsivad sümptomid, mis võivad viia kroonilise haiguse väljakujunemiseni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et paljusid patsiente ei diagnoosita õigeaegselt ega ole neile kättesaadav sobiv ravi; arvestades, et patsientidele tundub, et nad ei saa ametiasutustelt vajalikku abi ega tähelepanu, ning osal neist tekivad püsivad sümptomid, mis võivad viia kroonilise haiguse väljakujunemiseni;

| I. | arvestades, et praegu ei ole Lyme’i tõve vastu vaktsiini; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegu ei ole Lyme’i tõve vastu vaktsiini;

| J. | arvestades, et puukborrelioosi tegelik koormus ELis ei ole teada, sest haiguse kohta puudub statistika ning haigusjuhtude määratlused, laboriuuringute meetodid ja seiresüsteemid on väga erinevad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et puukborrelioosi tegelik koormus ELis ei ole teada, sest haiguse kohta puudub statistika ning haigusjuhtude määratlused, laboriuuringute meetodid ja seiresüsteemid on väga erinevad;

| K. | arvestades, et Lyme’i tõve varase ja hilise staadiumi jaoks ei ole määratud eraldi rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK) koode; arvestades, et Lyme’i tõve hilise staadiumi erinevate sümptomite jaoks ei ole määratud eraldi RHK koode; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lyme’i tõve varase ja hilise staadiumi jaoks ei ole määratud eraldi rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK) koode; arvestades, et Lyme’i tõve hilise staadiumi erinevate sümptomite jaoks ei ole määratud eraldi RHK koode;

| L. | arvestades, et Lyme’i tõve ja sellega seotud haiguste rahvusvahelise ühingu (International Lyme and Associated Diseases Society, ILADS) ravipraktika suunised erinevad Ameerika nakkushaiguste ühingu (Infectious Diseases Society of America, IDSA) omadest ja kahe lähenemise vahelised erinevused mõjutavad ka ravipraktikat ELis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lyme’i tõve ja sellega seotud haiguste rahvusvahelise ühingu (International Lyme and Associated Diseases Society, ILADS) ravipraktika suunised erinevad Ameerika nakkushaiguste ühingu (Infectious Diseases Society of America, IDSA) omadest ja kahe lähenemise vahelised erinevused mõjutavad ka ravipraktikat ELis;

| M. | arvestades, et puuduvad põhjalikud teadmised selle kohta, kuidas Lyme’i tõbi kujuneb krooniliseks haiguseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuduvad põhjalikud teadmised selle kohta, kuidas Lyme’i tõbi kujuneb krooniliseks haiguseks;

| N. | arvestades, et tervishoiutöötajad ning samuti patsientide ühendused ja rikkumistest teatajad on selle terviseprobleemi eest juba peaaegu kümme aastat hoiatanud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tervishoiutöötajad ning samuti patsientide ühendused ja rikkumistest teatajad on selle terviseprobleemi eest juba peaaegu kümme aastat hoiatanud;

| O. | arvestades, et kuigi Lyme’i tõbi on meditsiinis hästi tuntud, on see jätkuvalt aladiagnoositud, eriti kuna haiguse sümptomeid on raske märgata ja puudu on sobivatest diagnostilistest testidest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kuigi Lyme’i tõbi on meditsiinis hästi tuntud, on see jätkuvalt aladiagnoositud, eriti kuna haiguse sümptomeid on raske märgata ja puudu on sobivatest diagnostilistest testidest;

| P. | arvestades, et Lyme’i tõve puhul kasutatavad sõeluuringud – näiteks ensüümimmuunsorptsioonanalüüs, mis avastab korraga vaid ühe nakkuse – ei anna alati täpseid tulemusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Lyme’i tõve puhul kasutatavad sõeluuringud – näiteks ensüümimmuunsorptsioonanalüüs, mis avastab korraga vaid ühe nakkuse – ei anna alati täpseid tulemusi;

| Q. | arvestades, et paljud eurooplased on pidevas Lyme’i tõppe nakatumise ohus oma ametialase tegevuse tõttu (põllumajandustootjad, metsandustöötajad, väliuuringuid tegevad teadlased ja üliõpilased, näiteks bioloogid, geoloogid, mõõdistajad ja arheoloogid); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et paljud eurooplased on pidevas Lyme’i tõppe nakatumise ohus oma ametialase tegevuse tõttu (põllumajandustootjad, metsandustöötajad, väliuuringuid tegevad teadlased ja üliõpilased, näiteks bioloogid, geoloogid, mõõdistajad ja arheoloogid);

| R. | arvestades, et Lyme’i tõve puhul järgitakse meditsiinisektoris sageli aegunud soovitusi, mis ei arvesta piisavalt teadusuuringute arenguga; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Lyme’i tõve puhul järgitakse meditsiinisektoris sageli aegunud soovitusi, mis ei arvesta piisavalt teadusuuringute arenguga;

| 1. | tunneb muret Lyme’i tõve murettekitavalt ulatusliku leviku pärast Euroopa elanike seas, sest kasutatud rahvaloendusmeetodite andmete kohaselt põeb seda haigust umbes miljon inimest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et kõigis liikmesriikides on puukborrelioosi esinemissagedus erineval määral kasvanud, mistõttu on sellest kujunenud Euroopas omaette terviseprobleem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt praeguseks eraldatud liidu vahendite üle, mis on ette nähtud puukborrelioosi varajase avastamise ja tulevase ravi uurimiseks (umbes 16 miljonit eurot selliste projektide kaudu nagu ANTIDotE, ID-LYME ja LYMEDIADEX); |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab täiendavate vahendite eraldamist Lyme’i tõve diagnoosimis- ja ravimeetodite arendamiseks; ergutab sellega seoses edendama teadustööd: eraldama rohkem vahendeid ning ühtlasi vahetama epidemioloogilisi andmeid, sh andmeid patogeensete ja mittepatogeensete geneetiliselt määratud liikide jaotuse ja levimuse kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tihedamat rahvusvahelist koostööd Lyme’i tõve uurimisel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ergutab komisjoni koguma võimalikult palju teavet liikmesriikide Lyme’i tõve sõeluuringute meetodite või ravitavade kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab kohustuslikku aruandlust kõigis liikmesriikides, kus Lyme’i tõbe esineb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles hõlbustama liikmesriikide koostööd ja parimate tavade vahetamist Lyme’i tõve seire, diagnoosimise ja ravi osas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et teatavad liikmesriigid on konkreetse metoodika alusel lisanud Lyme’i tõve oma riiklikesse seiresüsteemidesse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles looma ühtseid seireprogramme ning tegema liikmesriikidega koostööd, et hõlbustada diagnostika ja ravi ühtlustamist; kutsub komisjoni üles tunnustama puukborrelioosi põllumajandus- ja metsandustöötajate ning välitingimustes uurimistööd tegevate teadlaste (näiteks bioloogid, geoloogid, mõõdistajad ja arheoloogid) kutsehaigusena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et liikmesriikides kehtestataks individuaalsed puugitõrje- ja -kontrollimeetmed, et piirata Borrelia bakterite levikut; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab tõenduspõhiste suuniste väljatöötamist Lyme’i tõve kliinilise ja laboratoorse diagnostika jaoks; nõuab Lyme’i tõve varase ja hilise staadiumi jaoks eraldi RHK koodide määramist; nõuab eraldi RHK koodide määramist ka Lyme’i tõve hilise staadiumi erinevate sümptomite jaoks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et komisjon avaldaks perearstide koolitamise ELi parimatele tavadele tuginevad suunised, et hõlbustada Lyme’i tõve diagnoosimist ja sõeluuringuid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub liikmesriikidel kasutada kliinilisi uuringuid laiemalt, et arst saaks isegi seroloogilise testi negatiivse tulemuse puhul Lyme’i tõve diagnoosida ning aidata patsiendil pääseda ummikseisust, kus teda ei ravita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub komisjoni üles hindama, kui levinud on olukord, kus patsient püüab kaua saada Lyme’i tõve õiget diagnoosi ja ravi, ning eriti ravi otsivate patsientide piiriülese liikumise ulatust ja selle rahalisi tagajärgi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab uuenduslike projektide kavandamist ja algatamist, millega tõhustada andmete kogumist ning teadlikkuse suurendamise ja koolitusmeetmeid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb heameelt komisjoni 22. juuni 2018. aasta rakendusotsuse (EL) 2018/945 üle epidemioloogilise seirega hõlmatavate nakkushaiguste ja seonduvate tervise eriküsimuste ning asjaomaste haigusjuhumääratluste kohta (2), milles lisatakse nakkushaiguste loetellu neuroborrelioos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et Lyme’i tõve lisamine Euroopa epidemioloogilise seire võrgustikku võimaldab patsientidel kasutada kindla ja struktureeritud tervishoiusüsteemi eeliseid, milleks on pidev suhtlus liikmesriikide pädevate asutuste vahel, kiire ja usaldusväärne puukborrelioosijuhtude avastamine liidus, vastastikune abi kogutud seireandmete analüüsimisel ja tõlgendamisel ning vajalikud vahendid haiguse inimeste seas levimise tõkestamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub liikmesriikidel, kes saavad taotleda komisjonilt logistilist abi, käivitada eelkõige haiguse suurima levikuga piirkondades teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaania, et hoiatada elanikkonda ja kõiki asjaomaseid isikuid Lyme’i tõve eest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil koostada Lyme’i tõve vastu võitlemise Euroopa kava, mis vastaks selle varjatud epideemia tõsidusele; ergutab looma Lyme’i tõvega tegelevat Euroopa võrgustikku, kuhu kuuluksid asjaomased sidusrühmad; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles avaldama ühised haigustõrje suunised inimeste jaoks, kellel on suur oht Lyme’i tõppe nakatuda, näiteks välitingimustes töötavad inimesed, ning ühtlustatud diagnostika- ja ravisuunised; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele ennetavaid teste ja meetodi puukborrelioosi nakkuse kiireks raviks ja jälgimiseks põllumajandus- ja metsandussektori töötajate ning välitöödel andmeid koguvate teadlaste seas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EÜT L 268, 3.10.1998, lk 1.

(2)  ELT L 170, 6.7.2018, lk 1.

---

Neljapäev, 29. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/98

---

P8_TA(2018)0474

Luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega antakse luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

(2020/C 363/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega antakse luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega antakse luba naatriumdikromaadi teatavaks kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (1) (kemikaalimäärus REACH), eriti selle artikli 64 lõiget 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (1) (kemikaalimäärus REACH), eriti selle artikli 64 lõiget 8,

| — | võttes arvesse riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi (2) vastavalt kemikaalimääruse REACH artikli 65 lõike 5 kolmandale lõigule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamusi (2) vastavalt kemikaalimääruse REACH artikli 65 lõike 5 kolmandale lõigule,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et naatriumdikromaat on lisatud kemikaalimääruse REACH XIV lisasse kolme omaduse tõttu: kantserogeensus, mutageensus ja reproduktiivtoksilisus (kategooria 1B); arvestades, et naatriumdikromaat lisati 2008. aastal kemikaalimääruse REACH kandidaatainete loetellu (4), kuna see on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja reproduktiivtoksiliseks (kategooria 1B); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naatriumdikromaat on lisatud kemikaalimääruse REACH XIV lisasse kolme omaduse tõttu: kantserogeensus, mutageensus ja reproduktiivtoksilisus (kategooria 1B); arvestades, et naatriumdikromaat lisati 2008. aastal kemikaalimääruse REACH kandidaatainete loetellu (4), kuna see on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja reproduktiivtoksiliseks (kategooria 1B);

| B. | arvestades, et naatriumdikromaadi kantserogeensust põhjustav molekulaarne üksus on kroom (VI), mis sisaldab iooni, mis vabaneb, kui naatriumdikromaat muutub lahustuvaks ja dissotsieerub; arvestades, et kroom (VI) põhjustab inimestel ja loomadel sissehingamisel kopsukasvajaid ning loomadel suu kaudu manustamisel seedetrakti kasvajaid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naatriumdikromaadi kantserogeensust põhjustav molekulaarne üksus on kroom (VI), mis sisaldab iooni, mis vabaneb, kui naatriumdikromaat muutub lahustuvaks ja dissotsieerub; arvestades, et kroom (VI) põhjustab inimestel ja loomadel sissehingamisel kopsukasvajaid ning loomadel suu kaudu manustamisel seedetrakti kasvajaid;

| C. | arvestades, et naatriumdikromaat tunnistati juba 1997. aastal nõukogu määruse (EMÜ) nr 793/93 (6) raamistikus esmatähtsaks hindamist vajavaks aineks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (7); arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon soovituse vähendada naatriumdikromaadiga kokku puutumise ohtu (8); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naatriumdikromaat tunnistati juba 1997. aastal nõukogu määruse (EMÜ) nr 793/93 (6) raamistikus esmatähtsaks hindamist vajavaks aineks vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 143/97 (7); arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon soovituse vähendada naatriumdikromaadiga kokku puutumise ohtu (8);

| D. | arvestades, et taotleja Ilario Ormezzano Sai S.R.L esitas taotluse loa saamiseks, et kasutada naatriumdikromaati villa värvimisel; arvestades, et riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes on seda taotlust kirjeldatud „eelneva etapi“ taotlusena; arvestades, et taotleja on naatriumdikromaadi tarnija 11-le tootmisahela järgmise etapi kasutajale, kes kas toodavad värvaineid või on ise värvijad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotleja Ilario Ormezzano Sai S.R.L esitas taotluse loa saamiseks, et kasutada naatriumdikromaati villa värvimisel; arvestades, et riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee arvamustes on seda taotlust kirjeldatud „eelneva etapi“ taotlusena; arvestades, et taotleja on naatriumdikromaadi tarnija 11-le tootmisahela järgmise etapi kasutajale, kes kas toodavad värvaineid või on ise värvijad;

| E. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase, kaasa arvatud ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meetodite edendamine, samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni; arvestades, et kemikaalimääruse REACH esmane eesmärk on eespool nimetatud kolmest eesmärgist esimene, võttes arvesse määruse põhjendust 16, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus (9); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase, kaasa arvatud ohtlike ainete hindamise alternatiivsete meetodite edendamine, samuti ainete vaba ringlus siseturul, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni; arvestades, et kemikaalimääruse REACH esmane eesmärk on eespool nimetatud kolmest eesmärgist esimene, võttes arvesse määruse põhjendust 16, nagu seda on tõlgendanud Euroopa Kohus (9);

| F. | arvestades, et kemikaalimäärus REACH ei näe ette eraldi lubade andmise korda nn eelneva etapi taotlustele; arvestades, et sõltumata sellest, milline on taotleja roll või positsioon tarneahelas, peab ta esitama kemikaalimääruse REACH artiklis 62 loetletud teabe; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kemikaalimäärus REACH ei näe ette eraldi lubade andmise korda nn eelneva etapi taotlustele; arvestades, et sõltumata sellest, milline on taotleja roll või positsioon tarneahelas, peab ta esitama kemikaalimääruse REACH artiklis 62 loetletud teabe;

| G. | arvestades, et riskihindamise komitee kinnitas, et naatriumdikromaadi kantserogeensete omaduste puhul ei ole tuletatud mittetoimivat taset võimalik määrata ja seepärast loetakse naatriumdikromaati kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõike 3 punkti a tähenduses aineks, „mille puhul ei ole võimalik määrata kindlaks piirväärtusi“; arvestades, et see tähendab, et selle aine teoreetiliselt „ohutut taset“ ei saa seada ja kasutada võrdlusalusena, et hinnata, kas selle kasutamise ohtlikkus on piisavalt kontrolli all; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riskihindamise komitee kinnitas, et naatriumdikromaadi kantserogeensete omaduste puhul ei ole tuletatud mittetoimivat taset võimalik määrata ja seepärast loetakse naatriumdikromaati kemikaalimääruse REACH artikli 60 lõike 3 punkti a tähenduses aineks, „mille puhul ei ole võimalik määrata kindlaks piirväärtusi“; arvestades, et see tähendab, et selle aine teoreetiliselt „ohutut taset“ ei saa seada ja kasutada võrdlusalusena, et hinnata, kas selle kasutamise ohtlikkus on piisavalt kontrolli all;

| H. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH põhjenduses 70 on öeldud, et „iga muu aine korral, millega kokkupuute ohutut taset pole võimalik kindlaks teha, tuleks alati võtta meetmeid kokkupuute ja emissiooni vähendamiseks tehniliselt ja praktiliselt võimaliku määrani, et vähendada kahjulike mõjude tõenäosust“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH põhjenduses 70 on öeldud, et „iga muu aine korral, millega kokkupuute ohutut taset pole võimalik kindlaks teha, tuleks alati võtta meetmeid kokkupuute ja emissiooni vähendamiseks tehniliselt ja praktiliselt võimaliku määrani, et vähendada kahjulike mõjude tõenäosust“;

| I. | arvestades, et riskihindamise komitee järeldas, et taotluses kirjeldatud käitlemistingimused ja riskijuhtimismeetmed ei olnud riski piiramiseks sobivad ja tõhusad (10); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et riskihindamise komitee järeldas, et taotluses kirjeldatud käitlemistingimused ja riskijuhtimismeetmed ei olnud riski piiramiseks sobivad ja tõhusad (10);

| J. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artiklis 55 sätestatakse, et autoriseeringu peatüki keskne eesmärk on tagada väga ohtlike ainete asendamine sobivate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artiklis 55 sätestatakse, et autoriseeringu peatüki keskne eesmärk on tagada väga ohtlike ainete asendamine sobivate alternatiivsete ainete või tehnoloogiatega;

| K. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 64 lõikes 4 sätestatakse, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee on volitatud hindama „taotlusele vastava aine kasutusalaga seotud alternatiivide olemasolu, sobivust ja tehnilist teostatavust [...] ning käesoleva artikli lõike 2 alusel esitatud kolmandate isikute panuseid“; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 64 lõikes 4 sätestatakse, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee on volitatud hindama „taotlusele vastava aine kasutusalaga seotud alternatiivide olemasolu, sobivust ja tehnilist teostatavust [...] ning käesoleva artikli lõike 2 alusel esitatud kolmandate isikute panuseid“;

| L. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõike 4 punktis e on nõutud, et loataotlus sisaldaks alternatiive käsitlevat analüüsi, milles kaalutakse nendega seonduvaid riske ning asendamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõike 4 punktis e on nõutud, et loataotlus sisaldaks alternatiive käsitlevat analüüsi, milles kaalutakse nendega seonduvaid riske ning asendamise tehnilist ja majanduslikku teostatavust;

| M. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõikes 4 sätestatakse, et ainetele, mille riskid ei ole piisavalt ohjatud, võib loa anda ainult juhul, kui puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 62 lõikes 4 sätestatakse, et ainetele, mille riskid ei ole piisavalt ohjatud, võib loa anda ainult juhul, kui puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad;

| N. | arvestades, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) täheldas loataotluses alternatiivide analüüsi osas palju puudusi; arvestades, et SEACi sõnul on taotleja käsitlenud keskseid küsimusi sedavõrd puudulikult, et SEACil oli raske tehnilist teostatavust hinnata, ning mõningaid väga olulisi aspekte, nagu alternatiivide majanduslik teostatavus, on taotluses puudutatud vaid möödaminnes (11); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) täheldas loataotluses alternatiivide analüüsi osas palju puudusi; arvestades, et SEACi sõnul on taotleja käsitlenud keskseid küsimusi sedavõrd puudulikult, et SEACil oli raske tehnilist teostatavust hinnata, ning mõningaid väga olulisi aspekte, nagu alternatiivide majanduslik teostatavus, on taotluses puudutatud vaid möödaminnes (11);

| O. | arvestades, et peamine argument, mille põhjal taotleja jõudis järeldusele, et sobivad alternatiivid puuduvad, oli see, et kliendid (st rõivaste tootjad/jaemüüjad) ei aktsepteeriks alternatiiviga värvitud tekstiili värvi kvaliteeti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et peamine argument, mille põhjal taotleja jõudis järeldusele, et sobivad alternatiivid puuduvad, oli see, et kliendid (st rõivaste tootjad/jaemüüjad) ei aktsepteeriks alternatiiviga värvitud tekstiili värvi kvaliteeti;

| P. | arvestades, et klientide väidetavate nõudmiste kohta ei esitatud siiski mingeid tõendeid ning ei ole selge, kas klientide eelistustele viidati täie teadmisega naatriumdikromaadi riskidest (12); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et klientide väidetavate nõudmiste kohta ei esitatud siiski mingeid tõendeid ning ei ole selge, kas klientide eelistustele viidati täie teadmisega naatriumdikromaadi riskidest (12);

| Q. | arvestades, et SEAC märkis veel, et vaatamata taotlejale esitatud täiendavatele järelepärimistele jääb siiski mõnevõrra subjektiivseks ja ebakindlaks, kas tootmisahela järgmise etapi kasutajate kliendid alternatiivse toote lõpuks heaks kiidaksid (13). SEAC väljendas oma järelduses taotleja selgituste üle heameelt, kuid lisas, et analüüsis on siiski veel palju ebakindlust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et SEAC märkis veel, et vaatamata taotlejale esitatud täiendavatele järelepärimistele jääb siiski mõnevõrra subjektiivseks ja ebakindlaks, kas tootmisahela järgmise etapi kasutajate kliendid alternatiivse toote lõpuks heaks kiidaksid (13). SEAC väljendas oma järelduses taotleja selgituste üle heameelt, kuid lisas, et analüüsis on siiski veel palju ebakindlust;

| R. | arvestades, et vaatamata taotluses sisalduvatele lünkadele ja ebakindlusele, leidis SEAC siiski, et sobivaid alternatiive ei ole saadaval ning märkis üldsõnaliselt, et ebakindlus on sellise kasutuse puhul loomulik (moesuundumuste ja tarbijate esteetiliste eelistuste subjektiivsus võib häirida toodete kvaliteedi üle peetavat arutelu) (14); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et vaatamata taotluses sisalduvatele lünkadele ja ebakindlusele, leidis SEAC siiski, et sobivaid alternatiive ei ole saadaval ning märkis üldsõnaliselt, et ebakindlus on sellise kasutuse puhul loomulik (moesuundumuste ja tarbijate esteetiliste eelistuste subjektiivsus võib häirida toodete kvaliteedi üle peetavat arutelu) (14);

| S. | arvestades, et selles suhtes näitab SEACi arvamus, et taotleja ei ole põhjalikult analüüsinud, milliseid alternatiive pakub turg taotletud kasutusaladel naatriumdikromaadi asendamiseks, kuid arvamus ei sisalda selle kohta piisavaid järeldusi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et selles suhtes näitab SEACi arvamus, et taotleja ei ole põhjalikult analüüsinud, milliseid alternatiive pakub turg taotletud kasutusaladel naatriumdikromaadi asendamiseks, kuid arvamus ei sisalda selle kohta piisavaid järeldusi;

| T. | arvestades, et selline tulemus on vastuolus asjaoluga, et alternatiivsed lahendused on teatavasti olnud saadaval juba aastaid (15), et juhtivad moeloojad teevad koostööd ohtlike kemikaalide nullemissiooni tegevuskava programmiga ZDHC (Zero Discharge of Hazardous Chemicals), mis ei luba tekstiilitööstuses kroomi (VI) kasutada (16), ning et konkreetsed tekstiiliettevõtted (nt H&M) (17), sealhulgas tippmoe turgudel tegutsevad ettevõtjad (Armani (18) ja Lanificio Ermeneglido Zegna (19)) on kehtestanud selgesõnalise poliitika, mis ei luba kroomi (VI) kasutamist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et selline tulemus on vastuolus asjaoluga, et alternatiivsed lahendused on teatavasti olnud saadaval juba aastaid (15), et juhtivad moeloojad teevad koostööd ohtlike kemikaalide nullemissiooni tegevuskava programmiga ZDHC (Zero Discharge of Hazardous Chemicals), mis ei luba tekstiilitööstuses kroomi (VI) kasutada (16), ning et konkreetsed tekstiiliettevõtted (nt H&M) (17), sealhulgas tippmoe turgudel tegutsevad ettevõtjad (Armani (18) ja Lanificio Ermeneglido Zegna (19)) on kehtestanud selgesõnalise poliitika, mis ei luba kroomi (VI) kasutamist;

| U. | arvestades, et Gruppo Colle ja Ormezzano olid ainsad taotlejad, kes soovisid kemikaalimääruse REACH kohast luba kroomvärvide kasutamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Gruppo Colle ja Ormezzano olid ainsad taotlejad, kes soovisid kemikaalimääruse REACH kohast luba kroomvärvide kasutamiseks;

| V. | arvestades, et kemikaalimäärus REACH kehtestab loa taotlejale kohustuse tõendada, et loa andmise tingimused on täidetud; arvestades, et SEAC on kohustatud andma teaduslikku nõu, mis põhineb kõrge kvaliteedi, läbipaistvuse ja sõltumatuse põhimõtetel ning mis on oluline menetlustagatis kindlustamaks meetmete teaduslik objektiivsus ja vältimaks omavoliliste meetmete võtmist (20); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kemikaalimäärus REACH kehtestab loa taotlejale kohustuse tõendada, et loa andmise tingimused on täidetud; arvestades, et SEAC on kohustatud andma teaduslikku nõu, mis põhineb kõrge kvaliteedi, läbipaistvuse ja sõltumatuse põhimõtetel ning mis on oluline menetlustagatis kindlustamaks meetmete teaduslik objektiivsus ja vältimaks omavoliliste meetmete võtmist (20);

| W. | arvestades, et ei ole selge, miks vaatamata puudustele või ebakindlusele, mis tuvastati seoses alternatiivide analüüsiga, leidis SEAC, et alternatiivide sobivuse kohta järelduse tegemiseks on piisavalt teavet; arvestades, et samuti ei ole selge, miks ei lükatud tagasi väiteid subjektiivsete eelistuste kohta, kuigi puudusid üksikasjalikud objektiivsed ja kontrollitavad tõendid, ning miks neid väiteid ei hinnatud võrreldes parimate turutavadega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ei ole selge, miks vaatamata puudustele või ebakindlusele, mis tuvastati seoses alternatiivide analüüsiga, leidis SEAC, et alternatiivide sobivuse kohta järelduse tegemiseks on piisavalt teavet; arvestades, et samuti ei ole selge, miks ei lükatud tagasi väiteid subjektiivsete eelistuste kohta, kuigi puudusid üksikasjalikud objektiivsed ja kontrollitavad tõendid, ning miks neid väiteid ei hinnatud võrreldes parimate turutavadega;

| X. | arvestades, et ei saa lubada võimalust arvukate viljatuse, vähktõve ja mutageense toime juhtumite tekkeks, kuigi alternatiivid naatriumkromaadile on olemas, lähtudes eeldusest, et rõivatootjad ei aktsepteeriks alternatiive nende subjektiivsest maitsest tulenevalt; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ei saa lubada võimalust arvukate viljatuse, vähktõve ja mutageense toime juhtumite tekkeks, kuigi alternatiivid naatriumkromaadile on olemas, lähtudes eeldusest, et rõivatootjad ei aktsepteeriks alternatiive nende subjektiivsest maitsest tulenevalt;

| Y. | arvestades, et selline alternatiivide tõlgendus ja taotlejalt nõutava tõendamise tase ei ole kooskõlas eesmärgiga asendada väga ohtlikud ained alternatiividega, ega ka kemikaalimääruse REACH peamise eesmärgiga tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgel tasemel kaitse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et selline alternatiivide tõlgendus ja taotlejalt nõutava tõendamise tase ei ole kooskõlas eesmärgiga asendada väga ohtlikud ained alternatiividega, ega ka kemikaalimääruse REACH peamise eesmärgiga tagada inimeste tervise ja keskkonna kõrgel tasemel kaitse;

| Z. | arvestades, et komisjon on teadlik sobivate alternatiivide kättesaadavusest, eelkõige tänu teabele, mis esitati Euroopa Kemikaaliameti korraldatud avaliku arutelu ja kolmepoolse kohtumise (21) käigus seoses Gruppo Colle juhtumiga (22); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon on teadlik sobivate alternatiivide kättesaadavusest, eelkõige tänu teabele, mis esitati Euroopa Kemikaaliameti korraldatud avaliku arutelu ja kolmepoolse kohtumise (21) käigus seoses Gruppo Colle juhtumiga (22);

| AA. | arvestades, et komisjonil ei ole asjakohane jätta tähelepanuta kriitiline teave, et selle paralleelse juhtumi puhul olid saadaval sobivad alternatiivid; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et komisjonil ei ole asjakohane jätta tähelepanuta kriitiline teave, et selle paralleelse juhtumi puhul olid saadaval sobivad alternatiivid;

| AB. | arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 61 lõike 2 punktis b antakse komisjonile õigus luba igal ajal läbi vaadata, kui saadakse uut teavet võimalike asendusainete kohta; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et kemikaalimääruse REACH artikli 61 lõike 2 punktis b antakse komisjonile õigus luba igal ajal läbi vaadata, kui saadakse uut teavet võimalike asendusainete kohta;

| AC. | arvestades, et loa andmine läviväärtuseta aine kasutamiseks selliste taotluste puhul, kus alternatiivide olemasolu on selgelt teada, ei vasta kemikaalimääruse REACH sätetega kehtestatud tingimustele, ning see premeeriks põhjendamatult mahajääjaid ja looks sellega kemikaalimääruse REACH kohaste tulevaste loa andmise otsuste osas ohtliku pretsedendi; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et loa andmine läviväärtuseta aine kasutamiseks selliste taotluste puhul, kus alternatiivide olemasolu on selgelt teada, ei vasta kemikaalimääruse REACH sätetega kehtestatud tingimustele, ning see premeeriks põhjendamatult mahajääjaid ja looks sellega kemikaalimääruse REACH kohaste tulevaste loa andmise otsuste osas ohtliku pretsedendi;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud rakendamisvolitusi, kuna selles määruses sätestatud tingimused loa andmiseks on jäetud täitmata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta ja esitada uus eelnõu loa taotluse tagasilükkamise kohta naatriumdikromaadi teatavate kasutusviiside puhul (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.); |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Arvamus „Use of sodium dichromate as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3); Arvamus „Repackaging of sodium dichromate to be supplied as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3).

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  Euroopa Kemikaaliamet „Tegevdirektori 28. oktoobril 2008. aasta otsus väga ohtlike ainete lisamise kohta kandidaatainete loetellu“.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(6)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).

(7)  Komisjoni 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 143/97 kemikaalide kolmanda erinimekirja kohta vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 (EÜT L 25, 28.1.1997, lk 13).

(8)  Komisjoni 30. mai 2008. aasta soovitus ohu vähendamise meetmete kohta naatriumkromaadi, naatriumdikromaadi ja 2,2′,6,6′-tetrabromo- 4,4′-isopropülideendifenooli (tetrabromobisfenool A) puhul (ELT L 158, 18.6.2008, lk 62).

(9)  Kohtuasi C-558/07, S.P.C.M. SA and Others vs. Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, ECLI:EU:C:2009:430, § 45.

(10)  Arvamus „Use of sodium dichromate as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3), lk 19, küsimus 6.

(11)  Arvamus „Use of sodium dichromate as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3), lk 24–25.

(12)  Taotleja analüüs alternatiivide kohta on kättesaadav järgmisel aadressil: https://echa.europa.eu/documents/10162/88b2f393-17cf-465e-95eb-ba07282ba400.

(13)  Arvamus „Use of sodium dichromate as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3), lk 24.

(14)  Arvamus „Use of sodium dichromate as a mordant in the dyeing of wool as sliver and/or yarn with dark colours in industrial settings“ (EC nr 234-190-3), lk 26.

(15)  Vaata: https://marketplace.chemsec.org/Alternative/LANASOL-CE-pioneering-replacement-of-chrome-dyes-since-20-years-44.

(16)  Vaata: https://www.roadmaptozero.com/mrsl_online/.

(17)  Vaata: „H&M Group Chemical Restrictions 2018 Manufacturing Restricted Substances List (MRSL)“.

(18)  Vaata: „Armani’s Restricted Substances List Version 9 – Effective as of the Season SS 18“.

(19)  Vt Huntsmani ettekannet pealkirjaga „Turning risks into opportunities – How to dye wool sustainably“ (lk 18).

(20)  Kohtuotsus, Esimese Astme Kohus (kolmas koda), 11. september 2002, Pfizer Animal Health SA vs. Euroopa Liidu Nõukogu, T-13/99, ECLI:EU:T:2002:209.

(21)  Vastavalt riskihindamise komitee (RAC) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) arvamusele Gruppo Colle juhtumi kohta: „Use of sodium dichromate as mordant in wool dyeing“ (EC nr 234-190-3) (lk 21, milles viidatakse kahele alternatiivile: Lanasol ja Realan).

(22)  ECHA poolt vastuvõetud arvamused ja eelnevad konsultatsioonid loa taotluste küsimuses – Gruppo Colle.S.r.l. – Use of Sodium dichromate as mordant in wool dyeing (EC nr 234-190-3).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/102

---

P8_TA(2018)0475

Majanduskuritegevus ja kehtiva õigusraamistiku nõrgad kohad cum-ex skandaali valguses

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon majanduskuritegevuse ja kehtiva õigusraamistiku nõrkade kohtade kohta cum-ex skandaali valguses (2018/2900(RSP))

(2020/C 363/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse meediavaldkonnas tegutseva Saksamaa mittetulundusühingu CORRECTIV juhitava uurivate ajakirjanike konsortsiumi 18. oktoobril 2018 avaldatud paljastusi cum-ex kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse meediavaldkonnas tegutseva Saksamaa mittetulundusühingu CORRECTIV juhitava uurivate ajakirjanike konsortsiumi 18. oktoobril 2018 avaldatud paljastusi cum-ex kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1) (ESMA määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberijärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1) (ESMA määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (2) (EBA määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (2) (EBA määrus),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiivi 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (DAC2) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiivi 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (DAC2) (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/822, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul (DAC6) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. mai 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/822, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul (DAC6) (4),

| — | võttes arvesse skandaali uuriva Saksamaa Liidupäeva neljanda uurimiskomisjoni tööd ja komisjoni aruannet (5), mis avaldati 2017. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse skandaali uuriva Saksamaa Liidupäeva neljanda uurimiskomisjoni tööd ja komisjoni aruannet (5), mis avaldati 2017. aasta juunis,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta (6) ja 6. juuli 2016. aasta (7) resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta (6) ja 6. juuli 2016. aasta (7) resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (8),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta soovitust nõukogule ja komisjonile rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva uurimise järel (9),

| — | võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta otsust finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3) moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. märtsi 2018. aasta otsust finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3) moodustamise, vastutusalade, liikmete arvu ja ametiaja kohta (10),

| — | võttes arvesse 23. oktoobri 2018. aasta täiskogu arutelu cum-ex skandaali teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. oktoobri 2018. aasta täiskogu arutelu cum-ex skandaali teemal,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ja TAX3 erikomisjoni 26. novembri 2018. aasta ühiskoosolekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni ja TAX3 erikomisjoni 26. novembri 2018. aasta ühiskoosolekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et cum-ex ja cum-cum – ehk dividendiarbitraaži kauplemisskeemid – tähistavad sellist aktsiatega kauplemist, mille eesmärk on varjata tegelikku omanikku ja võimaldada mõlemal poolel või kõigil pooltel taotleda kinnipeetava maksu tagastamist kapitali kasvutulu maksult, mida maksti ainult üks kord; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et cum-ex ja cum-cum – ehk dividendiarbitraaži kauplemisskeemid – tähistavad sellist aktsiatega kauplemist, mille eesmärk on varjata tegelikku omanikku ja võimaldada mõlemal poolel või kõigil pooltel taotleda kinnipeetava maksu tagastamist kapitali kasvutulu maksult, mida maksti ainult üks kord;

| B. | arvestades, et cum-ex skandaal toodi üldsuse ette ühisuurimise tulemusena, milles osales 19 Euroopa uudistekanalit 12 riigist ja 38 ajakirjanikku; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et cum-ex skandaal toodi üldsuse ette ühisuurimise tulemusena, milles osales 19 Euroopa uudistekanalit 12 riigist ja 38 ajakirjanikku;

| C. | arvestades, et teadaolevalt on cum-ex ja cum-cum maksuskeemide tõttu maksutulu kaotanud 11 liikmesriiki summas 55,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teadaolevalt on cum-ex ja cum-cum maksuskeemide tõttu maksutulu kaotanud 11 liikmesriiki summas 55,2 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et maksimaalset kahjusummat on siiski raske välja arvutada, sest osa tegevusest algas 1990. aastate lõpus ja need juhtumid aegusid juba kaua aega tagasi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et maksimaalset kahjusummat on siiski raske välja arvutada, sest osa tegevusest algas 1990. aastate lõpus ja need juhtumid aegusid juba kaua aega tagasi;

| E. | arvestades, et Euroopa ajakirjanike konsortsiumi uurimises tuvastati cum-ex kauplemisskeemide peamiste sihtturgudena Saksamaa, Taani, Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa, millele järgnesid Norra, Soome, Poola, Taani, Madalmaad, Austria ja Tšehhi, ning arvestades, et need tavad võivad hõlmata veel teadmata arvu ELi liikmesriike ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riike (nt Šveitsi); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa ajakirjanike konsortsiumi uurimises tuvastati cum-ex kauplemisskeemide peamiste sihtturgudena Saksamaa, Taani, Hispaania, Itaalia ja Prantsusmaa, millele järgnesid Norra, Soome, Poola, Taani, Madalmaad, Austria ja Tšehhi, ning arvestades, et need tavad võivad hõlmata veel teadmata arvu ELi liikmesriike ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni riike (nt Šveitsi);

| F. | arvestades, et uurimised kõige enam mõjutatud ELi liikmesriikides on pooleli; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uurimised kõige enam mõjutatud ELi liikmesriikides on pooleli;

| G. | arvestades, et cum-ex ja cum-cum skeemidel on teatavad maksupettuse tunnused ja vaja on kindlaks teha, kas riigisisest või liidu õigust on rikutud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et cum-ex ja cum-cum skeemidel on teatavad maksupettuse tunnused ja vaja on kindlaks teha, kas riigisisest või liidu õigust on rikutud;

| H. | arvestades, et väidetavalt on need kuritegelikud tavad seotud ELi liikmesriikide finantsasutustega, sealhulgas mitme suure tuntud kommertspangaga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väidetavalt on need kuritegelikud tavad seotud ELi liikmesriikide finantsasutustega, sealhulgas mitme suure tuntud kommertspangaga;

| I. | arvestades, et asjassepuutuvad riigiasutused ei ole mõnel juhul teiste liikmesriikide poolt cum-ex paljastamise kohta edastatud teavet põhjalikult uurinud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et asjassepuutuvad riigiasutused ei ole mõnel juhul teiste liikmesriikide poolt cum-ex paljastamise kohta edastatud teavet põhjalikult uurinud;

| J. | arvestades, et paljastustes on keskne roll asjaolul, et välisinvestoritel on õigus nõuda dividendidelt kinni peetud maks tagasi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljastustes on keskne roll asjaolul, et välisinvestoritel on õigus nõuda dividendidelt kinni peetud maks tagasi;

| K. | arvestades, et teises halduskoostöö direktiivis (DAC2) nõutakse, et ELi liikmesriigid saaksid alates 2017. aasta septembrist igal aastal oma finantsasutustelt teavet ja vahetaksid seda maksumaksja elukohaliikmesriigiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et teises halduskoostöö direktiivis (DAC2) nõutakse, et ELi liikmesriigid saaksid alates 2017. aasta septembrist igal aastal oma finantsasutustelt teavet ja vahetaksid seda maksumaksja elukohaliikmesriigiga;

| L. | arvestades, et kuuendas halduskoostöö direktiivis (DAC6) nõutakse, et iga isik, kes töötab välja eelnevalt kindlaks määratud tunnustega aruantava piiriülese skeemi, turustab või korraldab aruantavat piiriülest skeemi, teeb selle rakendamiseks kättesaadavaks või juhib selle rakendamist, peab teavitama sellest skeemist riiklikke pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kuuendas halduskoostöö direktiivis (DAC6) nõutakse, et iga isik, kes töötab välja eelnevalt kindlaks määratud tunnustega aruantava piiriülese skeemi, turustab või korraldab aruantavat piiriülest skeemi, teeb selle rakendamiseks kättesaadavaks või juhib selle rakendamist, peab teavitama sellest skeemist riiklikke pädevaid asutusi;

| M. | arvestades, et finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3) mandaat hõlmab otseselt küsimusi, mis tekivad tema ametiaja jooksul ja kuuluvad tema pädevusse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finantskuritegusid, maksudest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist käsitleva erikomisjoni (TAX3) mandaat hõlmab otseselt küsimusi, mis tekivad tema ametiaja jooksul ja kuuluvad tema pädevusse;

| N. | arvestades, et rikkumisest teatajate roll tundliku teabe üldsuse huvides avalikustamisel on viimase 25 aasta jooksul eriti tähtsaks osutunud, ning et see oli nii ka cum-ex paljastuste puhul (11); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rikkumisest teatajate roll tundliku teabe üldsuse huvides avalikustamisel on viimase 25 aasta jooksul eriti tähtsaks osutunud, ning et see oli nii ka cum-ex paljastuste puhul (11);

| 1. | mõistab paljastatud maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise teravalt hukka, sest selle tõttu on liikmesriikides mõne meediakanali hinnangul maksutuluna saamata jäänud 55,2 miljardit eurot, mis on suur löök Euroopa sotsiaalsele turumajandusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi rahapesuvastase direktiivi (12) kohaselt sisalduvad otseste ja kaudsete maksudega seotud maksukuriteod kuritegevuse üldises määratluses ja neid peetakse rahapesu eelkuriteoks; tuletab meelde, et krediidi- ja finantseerimisasutused, maksunõustajad, raamatupidajad ja juristid on rahapesuvastase direktiivi kohaselt kohustatud isikud ning peavad seetõttu rahapesu tõkestamise, avastamise ja sellest teatamise kohustust täitma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib murega, et cum-ex skandaal on vähendanud kodanike usaldust maksusüsteemide vastu, ning rõhutab, et on vaja taastada üldsuse usaldus ja tagada, et tekitatud kahju enam ei kordu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et maksustamise valdkonna eest vastutav volinik ei tunnista vajadust laiendada praegust süsteemi riikide maksuhaldurite vahelisele teabevahetusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) ja Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) uuriksid selliseid dividendiarbitraaži vorme nagu cum-ex ja cum-cum, et hinnata, millist ohtu võivad need kujutada finantsturgude usaldusväärsusele ja riikide eelarvele; teeksid kindlaks nendes skeemides osalejate olemuse ja suuruse; hindaksid, kas riiklikku või liidu õigust on rikutud; hindaksid meetmeid, mida on võtnud finantsjärelevalveasutused; ja teeksid vajalikke ettepanekuid reformimiseks ja pädevate asutuste võetavate meetmete kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et summad, millest on teada antud, ei mõjuta liidu finantssüsteemi stabiilsust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab, et uurimise käigus tuvastataks, mis ei toiminud finantsjärelevalveasutuste, väärtpaberibörside ja maksuhaldurite vaheline koordineerimine ja järelevalve nendes liikmesriikides, kes lubasid sellistel maksuvargusskeemidel aastate viisi jätkuda hoolimata sellest, et need olid avastatud; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et riikide ja Euroopa järelevalveasutustele antaks volitus uurida maksustamise vältimise tavasid, kuna need võivad ohustada siseturu terviklikkust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et need uued paljastused näivad viitavat võimalusele, et riigisisesed maksuseadused ning liikmesriikide ametiasutuste praegused teabevahetuse ja koostöö süsteemid on puudulikud; palub liikmesriikidel reaalselt rakendada kohustuslikku automaatset teabevahetust maksuvaldkonnas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab teabevahetuse tugevdamist maksuasutuste tasandil, et vältida mõnes liikmesriigis esinenud probleeme maksude konfidentsiaalsusega |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriikide maksuhaldurid määraksid kooskõlas OECD teabejagamise ja koostöö ühise rahvusvahelise töökonnaga ühtsed kontaktpunktid, ning kutsub komisjoni üles tagama ja hõlbustama nende koostööd, kindlustamaks, et liikmesriigid jagavad teatavaid andmeid piiriülese tähtsusega juhtumite kohta kiiresti ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub ühtlasi riigi pädevatel asutustel alustada vajaduse korral kriminaaluurimisi, kasutada õiguslikke vahendeid kahtlaste varade külmutamiseks, võtta uurimise alla juhtkonnad, mis võivad olla kõnealusesse skandaali kaasatud, ning määrata asjaomastele isikutele asjakohaseid ja hoiatavaid karistusi; on seisukohal, et nii selliste kuritegude toimepanijaid kui ka nende võimaldajaid, kelle hulka kuuluvad lisaks maksunõustajatele ka juristid, raamatupidajad ja pangad, tuleks vastutusele võtta; rõhutab tungivat vajadust teha lõpp valgekraede karistamatusele ja tagada finantsreeglite parem täitmine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub ELil ja liikmesriikide ametiasutustel uurida kindlustusfondide ja kindlustusjärelevalveasutuste rolli skandaalis |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub riikide maksuhalduritel kasutada täielikult ära kõik võimalused, mida DAC6 seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul annab, sealhulgas rühmataotlused; nõuab samuti DAC6 tugevdamist, et nõuda dividendiarbitraaži skeemide ja kogu kapitali kasvutulu puudutava teabe, sh dividendi- ja kapitalitulu maksu tagastamise kohustuslikku avalikustamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid, kes väidetavalt on dividendiarbitraažiga seotud kauplemistavade sihtturud, uuriksid põhjalikult oma jurisdiktsioonis kasutatavate dividendimaksete tavasid ja analüüsiksid neid, et tuvastada oma maksualastes õigusaktides esinevad lüngad, mis annavad maksupetturitele ja maksude vältijatele võimaluse neid ära kasutada, samuti analüüsiksid nende tavade võimalikku piiriülest mõõdet ja teeksid lõpu kõikidele kahjulikele maksutavadele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust riiklike ametiasutuste vahelise kooskõlastatud tegevuse järele, et tagada kõigi riigikassast ebaseaduslikult saadud vahendite tagastamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi kahepoolseid maksulepinguid ning et liikmesriigid vaataksid need läbi ja ajakohastaksid neid, et kõrvaldada lüngad, mis soodustavad maksude vältimisest ajendatud kauplemistavasid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil alustada viivitamata tööd ettepanekuga Europoli raamistikus toimiva Euroopa finantspolitsei kohta, kellel oleks oma uurimissuutlikkus, ja ka ettepanekuga Euroopa piiriüleste maksupettuste uurimise raamistiku kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub komisjonil muuta dividendiarbitraaži tavade vastu võitlemiseks direktiivi eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et komisjon uuriks cum-ex skandaaliga ilmsiks tulnud eriotstarbeliste vahendite ja eriotstarbeliste üksuste rolli ning teeks vajaduse korral ettepaneku nende vahendite kasutamise piiramiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub komisjonil kaaluda vajadust kapitalitulu maksustamise Euroopa raamistiku järele, et vähendada stiimuleid, mis destabiliseerivad piiriüleseid rahavooge, tekitavad liikmesriikide vahel maksukonkurentsi ja nõrgestavad Euroopa heaoluriikide kestlikkust tagavaid maksubaase; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub komisjonil kaaluda niisuguse seadusandliku ettepaneku esitamist, millega loodaks ELi rahapesu andmebüroo, mis toimiks ühiste uurimiste Euroopa keskuse ja varajase hoiatamise mehhanismina; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et 2008. aasta kriis on toonud kaasa ELi maksuhaldurite ressursside ja personali üldise vähendamise; kutsub liikmesriike üles investeerima maksuhaldurite jaoks kättesaadavatesse vahenditesse ja neid vahendeid kaasajastama ning eraldama piisavad inimressursid, et parandada järelevalvet ning vähendada ajastus- ja teabelünki; palub, et liikmesriigid suurendaksid oma finantsküsimustega tegelevate ametiasutuste suutlikkust ja võimekust, et tagada, et nad suudavad maksupettusi tõhusalt avastada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust kaitsta rikkumisest teatajaid, kes paljastavad teavet näiteks riigi või ELi tasandil toimuvate maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise kohta; palub kõigil, kellel on avalike huvide seisukohalt väärtuslikku teavet, anda sellest teada kas asutusesiseselt või -väliselt – riigi ametiasutustele või vajaduse korral üldsusele; Euroopa Parlamendi eri komisjonides vastu võetud arvamusi arvestades nõuab, et võetaks kiiresti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb heameelt komisjoni 12. septembri 2018. aasta ettepaneku üle muuta muude määruste hulgas ka määrust, millega asutatakse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), et tugevdada EBA rolli finantssektori rahapesuvastase tegevuse järelevalves (COM(2018)0646); rõhutab, et ühtse järelevalvemehhanismi kohaselt on EKP ülesanne rakendada varajase sekkumise meetmeid, nagu on sätestatud asjaomastes liidu õigusaktides; on seisukohal, et EKP-l peaks olema roll riikide pädevate asutuste hoiatamisel ja ta peaks koordineerima mis tahes meetmeid, mis on seotud rahapesuvastaste reeglite eiramise kahtlustega järelevalve alla kuuluvates pankades või kontsernides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et parlamendi eelseisva ametiaja jooksul tuleks TAXE-, TAX2-, PANA- ja TAX3-komisjoni tööd jätkata parlamendi alalises struktuuris (näiteks majandus- ja rahanduskomisjoni allkomisjon); |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub, et ka TAX3 erikomisjon annaks cum-ex paljastustele hinnangu ning lisaks tulemused ja asjakohased soovitused oma lõppraportisse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvele. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(3)  ELT L 359, 16.12.2014, lk 1.

(4)  ELT L 139, 5.6.2018, lk 1.

(5)  Deutscher Bundestag, Drucksache 18/12700, 20.6.2017.

(6)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 51.

(7)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 79.

(8)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 74.

(9)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 132.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0048.

(11)  Euroopa parlamendi ECON-komisjoni ja TAX3-erikomisjoni 26. novembri 2018. aasta kuulamine „Majanduskuritegevus ja kehtiva õigusraamistiku nõrgad kohad cum-ex skandaali valguses“.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/107

---

P8_TA(2018)0476

Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) roll piiriülestes perevaidlustes

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon Saksa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes (2018/2856(RSP))

(2020/C 363/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 227, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 227,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 81 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 24,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 8 ja 20, milles rõhutatakse valitsuste kohustust kaitsta lapse identiteeti, sh tema perekondlikke suhteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikleid 8 ja 20, milles rõhutatakse valitsuste kohustust kaitsta lapse identiteeti, sh tema perekondlikke suhteid,

| — | võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni, eriti selle artikli 37 punkti b, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni, eriti selle artikli 37 punkti b,

| — | võttes arvesse 29. mai 1993. aasta Haagi konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. mai 1993. aasta Haagi konventsiooni lastekaitse ja rahvusvahelises lapsendamises tehtava koostöö kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (Brüsseli IIa määrus) (1), eelkõige selle artikleid 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 ja 57, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000 (Brüsseli IIa määrus) (1), eelkõige selle artikleid 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 ja 57,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine“), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1393/2007 kohtu- ja kohtuväliste dokumentide liikmesriikides kättetoimetamise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades („dokumentide kättetoimetamine“), millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1348/2000 (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2011. aasta teatist „Lapse õigusi käsitlev ELi tegevuskava“ (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2011. aasta teatist „Lapse õigusi käsitlev ELi tegevuskava“ (COM(2011)0060),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, eelkõige 22. detsembri 2010. aasta otsust kohtuasjas C-497/10 PPU, Mercredi vs. Chaffe (3) ja 2. aprilli 2009. aasta otsust kohtuasjas C-523/07, mille algatas A (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, eelkõige 22. detsembri 2010. aasta otsust kohtuasjas C-497/10 PPU, Mercredi vs. Chaffe (3) ja 2. aprilli 2009. aasta otsust kohtuasjas C-523/07, mille algatas A (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti koostatud lastekaitsesüsteemide ülevaadet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti koostatud lastekaitsesüsteemide ülevaadet,

| — | võttes arvesse väga suurt arvu petitsioone, mis on esitatud Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väga suurt arvu petitsioone, mis on esitatud Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta piiriülestes perevaidlustes,

| — | võttes arvesse 23.–24. novembril 2011 Saksamaale tehtud teabekogumisvisiidi aruandes esitatud soovitusi uurida petitsioone Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23.–24. novembril 2011 Saksamaale tehtud teabekogumisvisiidi aruandes esitatud soovitusi uurida petitsioone Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) rolli kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni lapse parimate huvide kaitse kohta kogu ELis, lähtudes Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidest (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni lapse parimate huvide kaitse kohta kogu ELis, lähtudes Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidest (5),

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma 3. mai 2017. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma 3. mai 2017. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon on üle 10 aasta saanud petitsioone, milles väga paljud mittesakslastest vanemad mõistavad hukka süstemaatilise diskrimineerimise Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) poolt ja Jugendamti poolt nende vastu võetud meelevaldsed meetmed lastega seotud piiriülese mõjuga perevaidlustes, muu hulgas vanemliku vastutuse ja laste hooldusõiguse küsimustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon on üle 10 aasta saanud petitsioone, milles väga paljud mittesakslastest vanemad mõistavad hukka süstemaatilise diskrimineerimise Saksamaa noorsooameti (Jugendamt) poolt ja Jugendamti poolt nende vastu võetud meelevaldsed meetmed lastega seotud piiriülese mõjuga perevaidlustes, muu hulgas vanemliku vastutuse ja laste hooldusõiguse küsimustes;

| B. | arvestades, et petitsioonikomisjon tugineb reeglina petitsiooni esitajalt saadud subjektiivsele teabele ning nii laste, vanemate kui ka tunnistajate ütlusi sisaldavad ja olukorda põhjalikult ja objektiivselt kirjeldavad kohtuotsused ei ole talle tavaliselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et petitsioonikomisjon tugineb reeglina petitsiooni esitajalt saadud subjektiivsele teabele ning nii laste, vanemate kui ka tunnistajate ütlusi sisaldavad ja olukorda põhjalikult ja objektiivselt kirjeldavad kohtuotsused ei ole talle tavaliselt kättesaadavad;

| C. | arvestades, et Jugendamtil on Saksa perekonnaõiguse süsteemis keskne roll, kuna see amet on kõigis lastega seotud perevaidlustes üks pooltest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Jugendamtil on Saksa perekonnaõiguse süsteemis keskne roll, kuna see amet on kõigis lastega seotud perevaidlustes üks pooltest;

| D. | arvestades, et lastega seotud perevaidlustes esitab Jugendamt kohtunikele soovituse, mille olemus on praktiliselt siduv, ja võib võtta ajutisi meetmeid, näiteks „Beistandschaft“ (juriidiline nõustamine), mida ei ole võimalik vaidlustada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et lastega seotud perevaidlustes esitab Jugendamt kohtunikele soovituse, mille olemus on praktiliselt siduv, ja võib võtta ajutisi meetmeid, näiteks „Beistandschaft“ (juriidiline nõustamine), mida ei ole võimalik vaidlustada;

| E. | arvestades, et Jugendamt vastutab Saksamaa kohtute otsuste rakendamise eest; arvestades, et nende otsuste lai tõlgendus Jugendamti poolt on petitsioonide esitajate väitel mittesakslastest vanemate õiguste tulemuslikku kaitset sageli kahjustanud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jugendamt vastutab Saksamaa kohtute otsuste rakendamise eest; arvestades, et nende otsuste lai tõlgendus Jugendamti poolt on petitsioonide esitajate väitel mittesakslastest vanemate õiguste tulemuslikku kaitset sageli kahjustanud;

| F. | arvestades, et teiste ELi liikmesriikide õigusasutuste otsuste ja kohtuotsuste mittetunnustamine ja täitmata jätmine Saksamaa pädevate asutuste poolt perevaidlustes, millel on piiriülene mõju, võib rikkuda liikmesriikide vastastikuse tunnustamise ja vastastikuse usalduse põhimõtet, seades ohtu lapse huvide tulemusliku kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teiste ELi liikmesriikide õigusasutuste otsuste ja kohtuotsuste mittetunnustamine ja täitmata jätmine Saksamaa pädevate asutuste poolt perevaidlustes, millel on piiriülene mõju, võib rikkuda liikmesriikide vastastikuse tunnustamise ja vastastikuse usalduse põhimõtet, seades ohtu lapse huvide tulemusliku kaitse;

| G. | arvestades, et petitsiooni esitajad on mõistnud hukka asjaolu, et Saksamaa pädevad ametiasutused tõlgendavad lapse huvide kaitsmist piiriülese mõjuga perevaidlustes süstemaatiliselt vajadusena tagada, et laps jääb Saksamaa territooriumile, seda isegi juhul, kui on teatatud mittesakslasest lapsevanema väärkohtlemisest ja koduvägivallast tema vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et petitsiooni esitajad on mõistnud hukka asjaolu, et Saksamaa pädevad ametiasutused tõlgendavad lapse huvide kaitsmist piiriülese mõjuga perevaidlustes süstemaatiliselt vajadusena tagada, et laps jääb Saksamaa territooriumile, seda isegi juhul, kui on teatatud mittesakslasest lapsevanema väärkohtlemisest ja koduvägivallast tema vastu;

| H. | arvestades, et mittesakslastest vanemad on oma petitsioonides hukka mõistnud ebapiisava nõustamise ja õigusliku toe või nende täieliku puudumise oma päritoluriigi ametiasutuste poolt juhtudel, kui Saksamaa ametivõimud, sealhulgas Jugendamt, on algatanud nende vastu lastega seotud perevaidlustes väidetavalt diskrimineerivaid või ebasoodsaid kohtu- ja haldusmenetlusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mittesakslastest vanemad on oma petitsioonides hukka mõistnud ebapiisava nõustamise ja õigusliku toe või nende täieliku puudumise oma päritoluriigi ametiasutuste poolt juhtudel, kui Saksamaa ametivõimud, sealhulgas Jugendamt, on algatanud nende vastu lastega seotud perevaidlustes väidetavalt diskrimineerivaid või ebasoodsaid kohtu- ja haldusmenetlusi;

| I. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu andmetel on mittesakslastest hagejad esitanud kohtule Saksamaa vastu 17 hagi, mis käsitlevad vanemlikku vastutust või laste hooldusõigust piiriülese mõjuga pereasjades, ning ühtki neist hagidest ei ole tunnistatud vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu andmetel on mittesakslastest hagejad esitanud kohtule Saksamaa vastu 17 hagi, mis käsitlevad vanemlikku vastutust või laste hooldusõigust piiriülese mõjuga pereasjades, ning ühtki neist hagidest ei ole tunnistatud vastuvõetavaks;

| J. | arvestades, et kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad täielikult tagama lapse õiguste kaitse, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste hartas; arvestades, et lapse huvid, mida saab eelkõige ja kõige paremini täita tema oma peres, on põhimõte, mida tuleks järgida kõigil tasanditel kõigi lastehooldusküsimustega seotud otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõik ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad täielikult tagama lapse õiguste kaitse, nagu on sätestatud ELi põhiõiguste hartas; arvestades, et lapse huvid, mida saab eelkõige ja kõige paremini täita tema oma peres, on põhimõte, mida tuleks järgida kõigil tasanditel kõigi lastehooldusküsimustega seotud otsuste tegemisel;

| K. | arvestades, et inimeste suurem liikuvus ELis on suurendanud ka vanemlikku vastutust ja lapse hooldusõigust käsitlevate piiriüleste vaidluste arvu; arvestades, et komisjon peab suurendama jõupingutusi, et edendada kõigi ELi liikmesriikide poolt ratifitseeritud ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud põhimõtete järjekindlat ja konkreetset rakendamist kõikides liikmesriikides, sealhulgas Saksamaal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et inimeste suurem liikuvus ELis on suurendanud ka vanemlikku vastutust ja lapse hooldusõigust käsitlevate piiriüleste vaidluste arvu; arvestades, et komisjon peab suurendama jõupingutusi, et edendada kõigi ELi liikmesriikide poolt ratifitseeritud ÜRO lapse õiguste konventsioonis sätestatud põhimõtete järjekindlat ja konkreetset rakendamist kõikides liikmesriikides, sealhulgas Saksamaal;

| L. | arvestades, et Brüsseli IIa määruse kohaldamisala ja eesmärgid põhinevad põhimõttel, et liidu kodanikke ei diskrimineerita kodakondsuse alusel, ning liikmesriikide õigussüsteemide vastastikuse usalduse põhimõttel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Brüsseli IIa määruse kohaldamisala ja eesmärgid põhinevad põhimõttel, et liidu kodanikke ei diskrimineerita kodakondsuse alusel, ning liikmesriikide õigussüsteemide vastastikuse usalduse põhimõttel;

| M. | arvestades, et Brüsseli IIa määruse sätted ei tohiks mingil juhul võimaldada selle aluseks olevate eesmärkide kuritarvitamist, milleks on vastastikuse austuse ja tunnustamise tagamine, kodakondsuse alusel diskrimineerimise vältimine ning eelkõige lapse huvide objektiivne kaitsmine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Brüsseli IIa määruse sätted ei tohiks mingil juhul võimaldada selle aluseks olevate eesmärkide kuritarvitamist, milleks on vastastikuse austuse ja tunnustamise tagamine, kodakondsuse alusel diskrimineerimise vältimine ning eelkõige lapse huvide objektiivne kaitsmine;

| N. | arvestades, et täpse ja üksikasjaliku kontrolli puudumine selle üle, kas Saksamaa pädevate asutuste poolt lapsi hõlmavates piiriülese mõjuga pereasjades kehtestatud kord ja tavad on mittediskrimineerivad, võib avaldada kahjulikku mõju laste heaolule ja viia mittesakslastest vanemate õiguste suurema rikkumiseni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et täpse ja üksikasjaliku kontrolli puudumine selle üle, kas Saksamaa pädevate asutuste poolt lapsi hõlmavates piiriülese mõjuga pereasjades kehtestatud kord ja tavad on mittediskrimineerivad, võib avaldada kahjulikku mõju laste heaolule ja viia mittesakslastest vanemate õiguste suurema rikkumiseni;

| O. | arvestades, et kõigis olulistes perekonnaõiguse küsimustes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõigis olulistes perekonnaõiguse küsimustes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet;

| P. | arvestades, et Saksamaa föderaalne konstitutsioonikohus on otsustanud, et kohus võib paluda ära kuulata laps, kes ei ole otsuse tegemise ajal veel kolmeaastane; arvestades, et teistes ELi liikmesriikides peetakse selles vanuses last liiga nooreks ja mitte piisavalt küpseks, et temaga tema vanemaid puudutavate vaidluste korral konsulteerida; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Saksamaa föderaalne konstitutsioonikohus on otsustanud, et kohus võib paluda ära kuulata laps, kes ei ole otsuse tegemise ajal veel kolmeaastane; arvestades, et teistes ELi liikmesriikides peetakse selles vanuses last liiga nooreks ja mitte piisavalt küpseks, et temaga tema vanemaid puudutavate vaidluste korral konsulteerida;

| Q. | arvestades, et selliste põhiõiguste nagu liikumis- ja elukohavabaduse kasutamine ei tohiks ohustada lapse õigust pereelule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et selliste põhiõiguste nagu liikumis- ja elukohavabaduse kasutamine ei tohiks ohustada lapse õigust pereelule;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on lapse alaline elukoht ELi õiguses autonoomne mõiste ja riikide jurisdiktsioonides tuleb alalise elukoha kindlaksmääramisel kasutada palju kriteeriume; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on lapse alaline elukoht ELi õiguses autonoomne mõiste ja riikide jurisdiktsioonides tuleb alalise elukoha kindlaksmääramisel kasutada palju kriteeriume;

| S. | arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklist 24 tuleneb, et kui see ei ole vastuolus lapse huvidega, on lapsel õigus juhul, kui vanemad kasutavad oma õigust vabalt liikuda, säilitada oma vanematega isiklikud suhted ja otsene kontakt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklist 24 tuleneb, et kui see ei ole vastuolus lapse huvidega, on lapsel õigus juhul, kui vanemad kasutavad oma õigust vabalt liikuda, säilitada oma vanematega isiklikud suhted ja otsene kontakt;

| 1. | märgib suure murega, et Saksamaa perekonnaõigusega seotud probleemid, sealhulgas Jugendamti vastuoluline roll, mille mittesakslastest vanemad on oma petitsioonidega hukka mõistnud, on endiselt lahendamata; rõhutab, et petitsioonikomisjon saab pidevalt mittesakslastest vanemate esitatud petitsioone, milles kirjeldatakse tõsise diskrimineerimise juhtumeid, mis on tingitud Saksamaa pädevate asutuste poolt lapsi hõlmavate piiriüleste perevaidluste puhuks konkreetselt kehtestatud korrast ja tavadest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab murelikult teadmiseks kõik juhtumid, kus Jugendamt on väidetavalt mittesakslastest vanemaid diskrimineerinud; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni pikaajalisele tööle Jugendamti rolli puudutavate petitsioonide käsitlemisel; võtab teadmiseks Saksamaa pädeva ministeeriumi üksikasjalikud vastused Saksa perekonnaõiguse süsteemi toimimise kohta, kuid rõhutab, et petitsioonikomisjon saab pidevalt petitsioone, mis on seotud mittesakslasest lapsevanema väidetava diskrimineerimisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab Brüsseli IIa määruses sätestatud riiklike asutuste kohustust tunnustada ja täita teises liikmesriigis lastega seotud kohtuasjades tehtud kohtuotsuseid; tunneb muret asjaolu pärast, et piiriülese mõjuga perevaidlustes võivad Saksamaa ametiasutused väidetavalt süstemaatiliselt keelduda tunnustamast teistes liikmesriikides tehtud kohtuotsuseid juhul, kui lapsi, kes ei ole veel kolme aasta vanused, ei ole ära kuulatud; rõhutab, et see aspekt õõnestab vastastikuse usalduse põhimõtet teiste liikmesriikidega, kelle õigussüsteemides on lapse ärakuulamise jaoks kehtestatud teistsugused vanusepiirangud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole aastaid täpselt kontrollinud, milliseid menetlusi ja tavasid Saksa perekonnaõiguse süsteemis, sh Jugendamtis, piiriülese mõjuga perevaidluste raames kasutatakse, jättes sellega lapse huvid ja kõik muud seonduvad õigused tegelikult kaitsmata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde komisjoni vastust seoses petitsioonidega, milles käsitletakse noorsooameti tegevust piiriülese mõjuga pereasjade korral; kinnitab, et ELil puudub üldine pädevus perekonnaõigusega seotud küsimustes meetmeid võtta, et perekonnaõiguse sisulised küsimused kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse ja komisjon ei saa nende üle kontrolli teostada, et noorsooameti tegevusega seotud murede korral tuleb õiguskaitset taotleda riiklikul tasandil ning kui vanemad leiavad, et nende põhiõigusi on rikutud, võivad nad, pärast siseriiklike õiguskaitsevahendite ammendamist, esitada kaebuse Euroopa Inimõiguste Kohtule Strasbourgis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid koguksid statistilisi andmeid laste hooldusõigust ja välismaalastest lapsevanemate kaasamist käsitlevate haldus- ja kohtumenetluste kohta, eelkõige kohtuotsuste tulemuste kohta, et aja jooksul kujunenud suundumusi oleks võimalik üksikasjalikult analüüsida ja esitada võrdlusalused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt on lapse alaline elukoht ELi õiguses autonoomne mõiste ning riikide jurisdiktsioonides tuleb alalise elukoha kindlaksmääramisel kasutada paljusid kriteeriume; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil tagada, et lapse alaline elukoht oleks petitsioonikomisjoni jõudnud petitsioonides viidatud kohtuasjades Saksamaa kohtusüsteemi poolt nõuetekohaselt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kritiseerib teravalt asjaolu, et puuduvad statistilised andmed nende juhtumite arvu kohta Saksamaal, kus kohtuotsus ei olnud kooskõlas Jugendamti soovitustega, ja selliste perevaidluste tulemuste kohta, kus tegemist oli kahe riigi kodanikest paaride lastega, kuigi paljude aastate jooksul on korduvalt nõutud selliseid andmeid koguda ja avalikult kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil kõnealuste petitsioonide puhul hinnata, kas Saksamaa jurisdiktsioonid on oma pädevuse kehtestamisel Brüsseli IIa määruse sätteid nõuetekohaselt järginud ning kas nad on võtnud arvesse teiste liikmesriikide jurisdiktsioonide kohtuotsuseid või otsuseid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka asjaolu, et kui lapsevanema suhtlus lapsega toimub järelevalve all ja mittesakslasest vanem ei suuda täita Jugendamti ametnike nõuet vestelda lapsega saksa keeles, on vestlus katkestatud ning mittesakslasest vanema suhtlemine lapsega on keelatud; on veendunud, et see Jugendamti ametnike poolt kehtestatud kord kujutab endast selget diskrimineerimist, mis põhineb mittesakslasest vanema päritolul ja keelel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Jugendamt võimaldab üldiselt kasutada ühist emakeelt ja kui see on lapse heaolu ja turvalisuse seisukohast vajalik, näiteks võimalike lapseröövide puhul, püüavad nad organiseerida tõlgi, tagamaks et Jugendamti ametnikud mõistavad vestluse sisu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on kindlalt veendunud, et lapsevanema suhtlusõiguse korral, mis toimub järelevalve all, peavad Saksamaa ametiasutused lubama vanema ja tema laste vahelises vestluses kasutada kõiki keeli, mida lapsevanem räägib; palub kehtestada mehhanismid, millega tagatakse, et mittesakslastest vanemad ja nende lapsed saavad suhelda oma ühises keeles, sest selle keele kasutamine mängib olulist rolli vanemate ja laste vaheliste tugevate emotsionaalsete sidemete säilitamisel ning tagab laste kultuuripärandi ja heaolu tulemusliku kaitse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | usub kindlalt, et petitsioonikomisjoni 3. mai 2017. aasta laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma lõpparuande soovitustele, eelkõige nendele, mis on otseselt või kaudselt seotud Jugendamti ja Saksamaa perekonnaõiguse süsteemiga, tuleb järjekindlalt ja tulemuslikult järelmeetmeid võtta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab Saksamaale meelde tema rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad ÜRO lapse õiguste konventsioonist, sealhulgas selle artiklist 8; on veendunud, et kõik Saksamaa pädevad asutused peavad olukorda märkimisväärselt parandama, et piisavalt kaitsta kaherahvuseliste paaride laste seaduslikku õigust säilitada oma identiteet, sealhulgas peresuhted, ilma et nendesse ebaseaduslikult sekkutaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 81 saab ja peab komisjon etendama aktiivset rolli selle tagamisel, et laste hooldusõiguse piiriüleste juhtumite käsitlemisel kasutatakse lapsevanemate suhtes kogu liidus õiglasi ja järjepidevaid mittediskrimineerivaid tavasid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil tagada põhjaliku kontrolli selle üle, kas Saksa perekonnaõiguse süsteemis, sealhulgas Saksamaa Jugendamtis piiriülestes perevaidlustes kasutatavad menetlused ja tavad on olemuselt mittediskrimineerivad; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab veel kord, et perekonnaõiguse valdkonnas kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles korraldama sotsiaalteenistuste ametnikele rohkem koolitusi ja rahvusvahelisi vahetusi, et suurendada ametnike teadlikkust oma partnerasutuste toimimisest teistes liikmesriikides ning vahetada häid tavasid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui oluline on tihe koostöö ja tõhus teabevahetus laste hooldusõiguse menetlustes osalevate eri riiklike ja kohalike asutuste vahel alates sotsiaalteenistustest kuni kohtu- ja keskasutusteni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust parandada justiits- ja halduskoostööd Saksamaa ja teiste ELi liikmesriikide ametiasutuste vahel, et tagada vastastikune usaldus selles suhtes, et Saksamaa tunnustab ja täidab teiste ELi liikmesriikide asutuste poolt lapsi hõlmavates piiriülestes perevaidlustes tehtud otsuseid ja kohtuotsuseid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tuletab meelde, kui oluline on anda mittesakslasest vanemale lastega seotud menetluse puhul viivitamata kohe alguses ja menetluse kõikides etappides täielik ja selge teave menetluse ja selle võimalike tagajärgede kohta keeles, mida vanem täielikult mõistab, et vältida juhtumeid, kus vanem annab nõusoleku, ilma et ta mõistaks täielikult endale võetud kohustuste tagajärgi; kutsub liikmesriike üles rakendama sihipäraseid meetmeid, mille eesmärk on parandada oma kodanike õigusabi, abistamist, nõustamist ja teavet juhtudel, kui nad taunivad diskrimineerivaid või ebasoodsaid kohtu- ja haldusmenetlusi, mille on nende suhtes algatanud lastega seotud piiriüleste perevaidluste korral Saksamaa ametiasutused; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et taunitavad juhud, mille puhul mittesakslasest vanem ei tohi külaskäikude ajal suhelda oma lastega ühises emakeeles, kujutavad endast keele alusel diskrimineerimist ning on vastuolus ka eesmärgiga edendada liidus mitmekeelsust ja kultuurilise tausta mitmekesisust ning rikuvad mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse põhiõigust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Saksamaad üles nägema rohkem vaeva selle tagamiseks, et vanematel oleks järelevalve all toimuvate külastuste ajal lubatud kasutada lastega ühist emakeelt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab muret selle pärast, et petitsioonide esitajate väitel määravad Saksamaa pädevad asutused liiga lühikesi tähtaegu ega saada dokumente mittesakslasest petitsiooni esitaja keeles; rõhutab, et kodanikel on õigus keelduda dokumentide vastuvõtmisest, kui neid ei ole koostatud selles keeles või tõlgitud sellesse keelde, millest adressaat aru saab, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1393/2007 (dokumentide kättetoimetamise kohta) artikli 8 lõikes 1; kutsub komisjoni üles hindama põhjalikult käesoleva määruse sätete rakendamist Saksamaal, et käsitleda nõuetekohaselt kõiki võimalikke rikkumisi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil kontrollida, kas Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonides nimetatud juhtudel on Saksa jurisdiktsioonis toimunud menetluste käigus keelenõuet järgitud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub liikmesriike üles rakendama sihipäraseid meetmeid, mille eesmärk on parandada oma kodanike õigusabi, abistamist, nõustamist ja teavet lastega seotud piiriüleste perevaidluste korral; märgib sellega seoses, et Saksamaa föderaaltasandi pädevad ministeeriumid on loonud piiriüleste perevaidluste keskse kontaktpunkti, et pakkuda nõustamist ja teavet piiriülestes perekonnaasjades, mis on seotud vanemliku vastutusega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab üleskutset, et komisjon ja liikmesriigid üheskoos rahastaksid ja edendaksid platvormi loomist, mis abistaks ELi eri liikmesriikide kodanikke piiriüleste perevaidlustega seotud menetlustes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuletab liikmesriikidele meelde, kui tähtis on järjepidevalt rakendada 1963. aasta Viini konventsiooni sätteid ning tagada, et saatkondi või konsulaaresindusi teavitataks algusest peale kõigist lapse hooldusõigusega seotud menetlustest, mis puudutavad vastava riigi kodanikke, ja et neil oleks täielik juurdepääs kõigile asjaomastele dokumentidele; rõhutab, kui oluline on selles valdkonnas usaldusväärne konsulaarkoostöö, ning soovitab, et konsulaarasutustel tuleks lubada osaleda menetluse igas etapis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab liikmesriikidele meelde vajadust anda lapsele vajalik ja õigustatud asendushooldus vastavalt ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklite 8 ja 20 sõnastusele ning eelkõige teha võimalikuks lapse kasvatamise järjepidevus, võttes arvesse lapse etnilist, usulist, kultuurilist ja keelelist identiteeti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.

(2)  ELT L 324, 10.12.2007, lk 79.

(3)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. detsember 2010, Barbara Mercredi vs. Richard Chaffe, C-497/10 PPU, ECLI:EU:C:2010:829.

(4)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (kolmas koda), 2. aprill 2009, A, C-523/07, ECLI:EU:C:2009:225.

(5)  ELT C 66, 21.2.2018, lk 2.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/113

---

P8_TA(2018)0477

WTO edasine tegevus

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon WTO edasise tegevuse kohta (2018/2084(INI))

(2020/C 363/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingut, millega loodi Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO),

| — | võttes arvesse WTO 14. novembri 2001. aasta Doha ministrite deklaratsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO 14. novembri 2001. aasta Doha ministrite deklaratsiooni (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone WTO kohta, eelkõige 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2) ja 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone WTO kohta, eelkõige 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2) ja 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni mitmepoolsete läbirääkimiste kohta enne WTO 11. ministrite konverentsi (3),

| — | võttes arvesse Buenos Aireses 10. detsembril 2017. aastal toimunud WTO parlamentaarse konverentsi iga-aastasel istungjärgul konsensuse teel vastu võetud lõppdokumenti (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Buenos Aireses 10. detsembril 2017. aastal toimunud WTO parlamentaarse konverentsi iga-aastasel istungjärgul konsensuse teel vastu võetud lõppdokumenti (4),

| — | võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud 11. ministrite konverentsi tulemusi, sh mitmeid ministrite otsuseid, ja seda, et seal polnud võimalik vastu võtta ministrite deklaratsiooni (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud 11. ministrite konverentsi tulemusi, sh mitmeid ministrite otsuseid, ja seda, et seal polnud võimalik vastu võtta ministrite deklaratsiooni (5),

| — | võttes arvesse kaubandusabi kuuendat ülemaailmset läbivaatamist Genfis 11.–13. juulil 2017 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubandusabi kuuendat ülemaailmset läbivaatamist Genfis 11.–13. juulil 2017 (6),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke (7),

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet, mis kehtib alates 2016. aasta novembrist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) alusel vastu võetud Pariisi kokkulepet, mis kehtib alates 2016. aasta novembrist,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige viimast aruannet, mis avaldati 8. oktoobril 2018 ja millest nähtub, et üleilmse soojenemise hoidmine 1,5oC piires on ikkagi veel võimalik, kui riigid annavad kindlalt oma riiklikult kindlaksmääratud panuse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma kõige viimast aruannet, mis avaldati 8. oktoobril 2018 ja millest nähtub, et üleilmse soojenemise hoidmine 1,5oC piires on ikkagi veel võimalik, kui riigid annavad kindlalt oma riiklikult kindlaksmääratud panuse,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järelduste punkti 16 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järelduste punkti 16 (8),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Euroopa Liidu kaubandusministrite kolmepoolsel kohtumisel 31. mail 2018 vastu võetud ühisavaldust (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Euroopa Liidu kaubandusministrite kolmepoolsel kohtumisel 31. mail 2018 vastu võetud ühisavaldust (9),

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina 20. tippkohtumise ühisavaldust, millega loodi WTO reformimise ühine töörühm, mille juhtimine toimub aseministrite tasandil (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina 20. tippkohtumise ühisavaldust, millega loodi WTO reformimise ühine töörühm, mille juhtimine toimub aseministrite tasandil (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2018. aasta kontseptsioonidokumenti WTO moderniseerimise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. septembri 2018. aasta kontseptsioonidokumenti WTO moderniseerimise kohta (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A8-0379/2018),

| A. | arvestades, et WTO-l on alates selle loomisest olnud keskne roll mitmepoolsuse põhimõtte tugevdamisel, kaasava maailmamajanduse edendamisel ning avatud, eeskirjadepõhise ja mittediskrimineeriva mitmepoolse kaubandussüsteemi kindlustamisel; arvestades, et arenguriikide osa maailmakaubandusest on praeguse seisuga umbes pool, samas kui see aastal 2000 oli 33 %, ning äärmuslikus vaesuses elavate inimeste arv on võrreldes aastaga 1990 langenud poole võrra, pisut alla ühe miljardi inimeseni; arvestades, et WTO rajaneb õiguste ja kohustuste süsteemil, mis kohustab riike avama oma turgu ja mitte diskrimineerima; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WTO-l on alates selle loomisest olnud keskne roll mitmepoolsuse põhimõtte tugevdamisel, kaasava maailmamajanduse edendamisel ning avatud, eeskirjadepõhise ja mittediskrimineeriva mitmepoolse kaubandussüsteemi kindlustamisel; arvestades, et arenguriikide osa maailmakaubandusest on praeguse seisuga umbes pool, samas kui see aastal 2000 oli 33 %, ning äärmuslikus vaesuses elavate inimeste arv on võrreldes aastaga 1990 langenud poole võrra, pisut alla ühe miljardi inimeseni; arvestades, et WTO rajaneb õiguste ja kohustuste süsteemil, mis kohustab riike avama oma turgu ja mitte diskrimineerima;

| B. | arvestades, et WTO peaks jääma eeskirjade kehtestamises ja kaubandusvaidlustes valitsuste ja ettevõtete peamiseks lähtealuseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et WTO peaks jääma eeskirjade kehtestamises ja kaubandusvaidlustes valitsuste ja ettevõtete peamiseks lähtealuseks;

| C. | arvestades, et EL on järjepidevalt edendanud tugevat, mitmepoolset ja eeskirjadepõhist kaubanduse käsitlusviisi, kuna ELi ja tema partnerite majandus, töötajad ja tarbijad on järjest enam seotud üleilmsete väärtusahelatega ja sõltuvad nii impordi kui ka ekspordi osas rahvusvahelise kaubanduse ning sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste prognoositavast arengust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL on järjepidevalt edendanud tugevat, mitmepoolset ja eeskirjadepõhist kaubanduse käsitlusviisi, kuna ELi ja tema partnerite majandus, töötajad ja tarbijad on järjest enam seotud üleilmsete väärtusahelatega ja sõltuvad nii impordi kui ka ekspordi osas rahvusvahelise kaubanduse ning sotsiaalsete ja keskkonnatingimuste prognoositavast arengust;

| D. | arvestades, et 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud WTO 11. ministrite konverentsi tulemused valmistasid pettumuse ja näitasid selgelt, et organisatsiooni läbirääkimisfunktsioon on pärsitud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud WTO 11. ministrite konverentsi tulemused valmistasid pettumuse ja näitasid selgelt, et organisatsiooni läbirääkimisfunktsioon on pärsitud;

| E. | arvestades, et eeskirjadepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem on alates WTO loomisest läbi aegade suurimas kriisis, mis ohustab selle organisatsiooni põhiülesandeid, nimelt rahvusvahelise kaubanduse põhieeskirjade kehtestamist ja ülesehituse kindlaksmääramist ning kõige tulemuslikuma ja tänapäevasema vaidluste lahendamise mehhanismi tagamist mitmepoolsetele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et eeskirjadepõhine mitmepoolne kaubandussüsteem on alates WTO loomisest läbi aegade suurimas kriisis, mis ohustab selle organisatsiooni põhiülesandeid, nimelt rahvusvahelise kaubanduse põhieeskirjade kehtestamist ja ülesehituse kindlaksmääramist ning kõige tulemuslikuma ja tänapäevasema vaidluste lahendamise mehhanismi tagamist mitmepoolsetele organisatsioonidele;

| F. | arvestades, et kaubandusreformi pole hoolimata sellistest olulistest eranditest nagu kaubanduse lihtsustamise leping alates 2000-ndatest aastatest ellu viidud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kaubandusreformi pole hoolimata sellistest olulistest eranditest nagu kaubanduse lihtsustamise leping alates 2000-ndatest aastatest ellu viidud;

| G. | arvestades, et WTO nn kroonijuveel on apellatsioonikogu, kuna tema otsused on siduvad ning tal on sõltumatu ja erapooletu läbivaatamisorgani staatus; arvestades, et pärast kohtunik Shree Baboo Chekitan Servansingi ametiaja lõppemist jäi apellatsioonikogusse kõigest kolm kohtunikku – selle kogu toimimiseks vajalik miinimumarv; arvestades, et see ummikseis, mille on põhjustanud Ameerika Ühendriikide administratsioon, võib viia kõigi WTO liikmete vaidluste lahendamiseks hädavajaliku süsteemi kokkuvarisemiseni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et WTO nn kroonijuveel on apellatsioonikogu, kuna tema otsused on siduvad ning tal on sõltumatu ja erapooletu läbivaatamisorgani staatus; arvestades, et pärast kohtunik Shree Baboo Chekitan Servansingi ametiaja lõppemist jäi apellatsioonikogusse kõigest kolm kohtunikku – selle kogu toimimiseks vajalik miinimumarv; arvestades, et see ummikseis, mille on põhjustanud Ameerika Ühendriikide administratsioon, võib viia kõigi WTO liikmete vaidluste lahendamiseks hädavajaliku süsteemi kokkuvarisemiseni;

| 1. | kinnitab oma täielikku toetust mitmepoolsuse püsivale väärtusele ning nõuab kõigi huve teenivat, õiglasel ja eeskirjadepõhisel kaubandusel rajanevat tegevuskava, mis toetaks rahu, julgeolekut ja kestliku arengu tegevuskava, kaasaks ja edendaks sotsiaalseid, keskkonna- ja inimõigusi ning tagaks, et mitmepoolselt kokkulepitud ja ühtlustatud eeskirju kohaldatakse kõigi suhtes ühetaoliselt ja et neid järgitakse; rõhutab, et WTO peab kaasa aitama ka õiglase kaubanduse edendamisele ja ebaõiglaste tavade vastu võitlemisele; rõhutab, et kaubandus ei ole eesmärk iseenesest, vaid vahend, millega saavutada üleilmselt määratletud arengueesmärgid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et uusimaid arengusuundi arvesse võttes, aga edusammude puudumise tõttu Doha arengukavas on praegu äärmiselt oluline WTO kiiresti kaasajastada ning põhjalikult läbi vaadata WTO toimimise mitmed aspektid, et organisatsiooni mõjusust ja legitiimsust suurendada; on seda silmas pidades seisukohal, et WTO sekretariaat peaks kindlasti looma võimaluse, et kõik WTO liikmed kaasataks arutellu algusest peale; palub komisjonil ja WTOsse kuuluvatel ELi liikmesriikidel pöörduda teiste WTO liikmete poole, eelkõige selliste peamiste kaubanduspartnerite poole nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, Kanada, Brasiilia ja India, et jõuda ühistele seisukohtadele; peab WTO reformi käsitleva ELi ja Hiina tippkohtumise esialgseid avaldusi paljulubavaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab sellega seoses heaks Euroopa Ülemkogu poolt komisjonile 28.–29. juunil 2018. aastal antud mandaadi ning võtab teadmiseks järeldustes esitatud käsituse ning komisjoni 18. septembri 2018. aasta WTO moderniseerimist käsitleva kontseptsioonidokumendi ja Kanada 25. septembri 2018. aasta WTO reformimist käsitlevad ettepanekud; ootab rohkemate ettepanekute avaldamist, eelkõige arenguriikide poolt, aga ka WTO liikmesriikides juba loodud töörühmade poolt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab suurt muret asjaolu pärast, et apellatsioonikogu ametikohadest on täidetud ainult kolm, mis piirab tõsiselt vaidluste lahendamise protsessi jooksvat ja nõuetekohast toimumist, ning palub tungivalt, et USA lahendaks selle olukorra viisil, mis võimaldab apellatsioonikogu vabad ametikohad kiiresti täita; tunneb heameelt esialgsete ettepanekute üle, mille komisjon tegi WTO moderniseerimist käsitlevas kontseptsioonidokumendis ummikseisust pääsemiseks, tegeledes mõningate tõstatatud probleemidega, sealhulgas lahkuvate liikmete suhtes kehtivate üleminekueeskirjade abil või muutes apellatsioonikogu ametiaja pikkust või aruande avaldamise maksimaalset tähtaega ning apellatsioonikogu uue kohtupraktika kujundamist; märgib, et USA esile toodud probleemid seoses apellatsioonikoguga ei piirdu menetluslike muudatuste tegemisega, vaid see tähendab selle organi kohtunike otsuste märkimisväärset reformimist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et USA otsus kehtestada 31. maist 2018 terase- ja alumiiniumtoodetele tollimaksud riikliku julgeoleku kaalutlustel vastavalt 1962. aasta kaubanduse laiendamise seaduse paragrahvile 232 ei ole põhjendatud, ning arvab, et see ei lahenda liigsest terase pakkumisest põhjustatud probleeme maailmaturul ega ole kooskõlas WTO eeskirjadega; soovitab tungivalt komisjonil teha USAga koostööd, et lahendada erimeelsused kaubandusküsimustes ja kõrvaldada kaubandustõkked WTO eeskirjadel põhinevas vaidluste lahendamise raamistikus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et praeguse kriisi algpõhjustega tegelemiseks on WTO-l vaja kohaneda muutuva maailmaga ja samas saavutada tulemusi mõningates Doha arengukava lahendamata küsimustes, eelkõige toiduga kindlustatuse osas; on seisukohal, et seepärast on vaja






  a) | täita praegused lüngad reeglistikus, et tagada võrdsed tingimused turgu moonutavate toetuste ja riigi osalusega ettevõtete osas ning ajakohastada intellektuaalomandi kaitset ja juurdepääsu investeerimisturule; käsitleda ka probleeme, mis on seotud kaitse ja lähtekoodi avalikustamise kohustuse ja muude riigipoolsete meetmetega, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust ning regulatiivseid tõkkeid teenustele ja investeeringutele, sealhulgas tehnosiire, ühisettevõtetele esitatavad nõuded ja kohaliku toodangu kasutamise nõue; jälgida kehtivate lepingute rakendamist, haldamist ja toimimist; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

täita praegused lüngad reeglistikus, et tagada võrdsed tingimused turgu moonutavate toetuste ja riigi osalusega ettevõtete osas ning ajakohastada intellektuaalomandi kaitset ja juurdepääsu investeerimisturule; käsitleda ka probleeme, mis on seotud kaitse ja lähtekoodi avalikustamise kohustuse ja muude riigipoolsete meetmetega, mis põhjustavad liigset tootmisvõimsust ning regulatiivseid tõkkeid teenustele ja investeeringutele, sealhulgas tehnosiire, ühisettevõtetele esitatavad nõuded ja kohaliku toodangu kasutamise nõue; jälgida kehtivate lepingute rakendamist, haldamist ja toimimist;

| b) | luua vajalik regulatiivne raamistik, et tulla toime tehnoloogia arenguga, hõlmates e-kaubandust, ülemaailmseid väärtusahelaid, riigihankeid, ajakohastatud siseriiklikke teenuseid reguleerivaid õigusakte ning mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid; |
| --- | --- |

b)

luua vajalik regulatiivne raamistik, et tulla toime tehnoloogia arenguga, hõlmates e-kaubandust, ülemaailmseid väärtusahelaid, riigihankeid, ajakohastatud siseriiklikke teenuseid reguleerivaid õigusakte ning mikro-, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid;

| c) | lahendada kõige pakilisemad ülemaailmsed keskkonna- ja sotsiaalprobleemid, tagades poliitika süsteemse sidususe kaubanduse, tööjõu ja keskkonna tegevuskavade vahel; |
| --- | --- |

c)

lahendada kõige pakilisemad ülemaailmsed keskkonna- ja sotsiaalprobleemid, tagades poliitika süsteemse sidususe kaubanduse, tööjõu ja keskkonna tegevuskavade vahel;

| d) | kiita sellega seoses heaks Buenos Aireses e-kaubanduse, siseriiklike õigusnormide, investeeringute soodustamise ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta vastu võetud ühisavaldused ning sellest ajast saadik kõnealustes valdkondades tehtud töö; |
| --- | --- |

d)

kiita sellega seoses heaks Buenos Aireses e-kaubanduse, siseriiklike õigusnormide, investeeringute soodustamise ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta vastu võetud ühisavaldused ning sellest ajast saadik kõnealustes valdkondades tehtud töö;

| 7. | rõhutab, et EL peaks esile tooma eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevaid eeskirju, et neid saaks edendada rahvusvahelisel tasandil ja need oleksid eeskujuks rahvusvaheliste ja mitmepoolsete standardite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et juurdepääs riigihangetele on üks Euroopa Liidu prioriteete kaubandusläbirääkimistel ja selleks oodatakse WTO liikmetelt, et nad täidaksid kohustuse ühineda riigihangete lepinguga ning parandaksid selle lepingu toimimist ja täitmist vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus; märgib, et riigiabi raamistiku võimalike paranduste ja riigiettevõtete rolli täielik tõhusus sõltub osaliselt selles valdkonnas tehtavatest edusammudest; kutsub komisjoni üles tegema koostööd nende liikmetega, kes on jõudnud riigihangete lepinguga ühinemise protsessi, et seda kiirendada ja suurendada nii WTO liikmete hangete liberaliseerimisest tulenevat kasu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et praegune arenenud riikide ja arenguriikide eristus ei kajasta WTO tegelikku majanduslikku olukorda ning see on takistanud Doha vooru edenemist, mis on kahjulik kõige enam puudust kannatavatele riikidele; palub tungivalt, et rohkem arenenud arenguriigid võtaksid oma osa vastutusest ja viiksid oma panuse kooskõlla oma arengutaseme ja (valdkondliku) konkurentsivõimega; märgib, et komisjoni kontseptsioonidokumendis nõutakse eeskirjade kehtestamist, mille kohaselt kaotavad arenguriigid rikkamaks saades madala sissetulekuga riigi staatuse; on veendunud, et eri- ja diferentseeritud kohtlemise mehhanism tuleks läbi vaadata, et see kajastaks paremini inimarengu indekseid kui poliitikavahendit, mis võimaldab arenguriikide puhul siduda mitmepoolsete lepingute rakendamist ning rikkamatelt riikidelt ja abiorganisatsioonidelt saadavat abi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb suurt heameelt selle üle, et kaks kolmandikku WTO liikmetest on 2017. aasta veebruari seisuga ratifitseerinud kaubanduse lihtsustamise lepingu; on veendunud, et kaubanduse lihtsustamise leping on oluline näidis ja see võiks olla eeskujuks tulevastele WTO tehingutele, mille puhul võetakse arvesse WTO liikmete arengutaseme ja vajaduste erinevusi; ergutab WTO liikmeid võtma vastutuse ja kohustused vastavalt oma tegelikule majanduslikule jõule ja suutlikkusele; on seisukohal, et järgmised ülesanded on lepingu täielik ratifitseerimine, eelkõige nende Aafrika liikmete poolt, kes peaksid lepingust kõige rohkem kasu saama, kaubanduse lihtsustamise lepingu tulemuslik rakendamine ja lepingust tulenevast arenguabist teavitamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et Hiina WTOga ühinemine 2001. aastal on üldiselt parandanud juurdepääsu Hiina siseturule, millest on kasu olnud kogu maailma majanduses; on mures selle pärast, et Hiina ei järgi WTO võrdse kohtlemise vaimu ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et läbirääkimisprotsessi toimimist tuleb muuta, lisades rohkem paindlikkust, kui on praegu konsensuse eeskirjaga tagatud, pidades aga silmas, et otsustamisprotsessis rakendatav lähenemisviis „kõik või mitte midagi“ on piiranud mitmepoolse kaubandusjuhtimise tõhusust; avaldab toetust paindliku mitmepoolsuse kontseptsioonile, mille kohaselt juhul, kui täielik konsensus pole veel võimalik, peaksid konkreetsest teemast huvitatud WTO liikmed saama edendada ja sõlmida mõnepoolseid lepinguid kas kooskõlas Marrakechi lepingu artiklitega II:3, III:1 ja X:9 n-ö WTO 4. lisas kirjeldatud lepinguid kasutades või nn kriitilise massi lepingutega, mille alusel kokkulepitud soodustusi laiendatakse WTO liikmetele enamsoodustuskorra põhimõttel; soovitab komisjonil mitte kasutada neid artikleid kui alternatiivi WTO liikmetega peetavale konstruktiivsele dialoogile kaubandustõkete lahendamiseks ning WTO ja selle ülesannete reformimiseks; on sellega seoses seisukohal, et selle liikmed peaksid tõhustama WTO suutlikkuse suurendamise võimet, et tagada talle laiendatud vajaduste kohased rahalised vahendid ja inimressursid, et säilitada töö kvaliteet; on veendunud, et üldiselt peaks uute liikmete rahalised osamaksed suurendama WTO eelarvet ja mitte vähendama olemasolevate liikmete liikmetasusid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab, et kuigi eeskirjadel põhinev mitmepoolsus on jätkuvalt WTO struktuuri keskne osa, on võimalusi huvitatud riikide vaheliseks tihedamaks ja paindlikumaks mõnepoolseks koostööks valdkondades, kus konsensuse saavutamine on osutunud raskeks; märgib, et sellised lepingud peavad täiendama ja mitte kahjustama mitmepoolset tegevuskava, ning neid ei tohiks kasutada kui alternatiivset foorumit kaubandustõkete kõrvaldamiseks, vaid pigem kui võimalust saavutada edu mitmepoolsel tasandil; nõuab mõnepoolsete läbirääkimiste jätkamist keskkonnatoodete lepingu ja teenustekaubanduse lepingu üle ning palub, et mõne- ja mitmepoolsete lepingute puhul kehtestataks VKEdele erieeskirjad; rõhutab, kui oluline on, et WTO jätkaks ja süvendaks oma tööd rahvusvahelises koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO, OECD, WCO ja ILO; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab rolli, mida kaubandus võib ja peab täitma, et aidata kaasa 2030. aastaks seatud kestliku arengu eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega võetud kliimamuutuste vastase võitluse kohustuste täitmisele; peab kahetsusväärseks, et keskkonnatoodete leping 2016. aastal blokeeriti, ning tuletab meelde selle potentsiaali tagada parem juurdepääs keskkonnahoidlikele tehnoloogiatele ja aidata täita eespool nimetatud kohustusi; toonitab, et WTO peab liikuma kalandustoetusi käsitlevatest läbirääkimistest kaugemale ja määratlema konkreetsemad meetmed, mida tuleb võtta mereelustiku kaitseks; tuletab meelde, et WTO töötlemis- ja tootmisviiside põhimõte annab võimaluse eristada n-ö sarnaseid tooteid keskkonnamõju seisukohast; soovitab taaselustada WTO kaubanduse ja keskkonna komitee, kes on volitatud koostama kriteeriumid, et takistada keskkonnaküsimustes n-ö teiste seljas liugu laskmist ja looma tihedamad sidemed ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadiga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kinnitab, et sooline võrdõiguslikkus ja kaasav areng on omavahel seotud, nagu kajastub ka kestliku arengu eesmärgis nr 5, ja rõhutab, et naiste mõjuvõimu suurendamine on vaesuse kaotamisel otsustava tähtsusega ning majanduse arengu seisukohast on äärmiselt oluline kõrvaldada tõkked, mis takistavad naiste osalemist kaubanduses; väljendab heameelt selle üle, et WTO keskendub rohkem kaubanduse ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustele, ning innustab kõiki 121 riiki, kes kirjutasid alla 2017. aastal Buenos Aireses vastu võetud kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise deklaratsioonile, võetud kohustusi täitma; rõhutab, et kõigis WTO eeskirjade koostamise valdkondades on vaja süsteemset soopõhist käsitlust, mida rakendatakse soolise mõjuanalüüsi kujul; märgib, kui olulised on sellised algatused nagu SheTrades, mis aitavad rõhutada naiste positiivset rolli kaubanduses ja julgustavad kogu maailma naisi rahvusvahelises kaubanduses rohkem osalema; |
| --- | --- |

15.

| 16. | juhib tähelepanu 2017. aasta juulis Genfis toimunud kaubandusabi kuuenda ülemaailmse läbivaatamise järeldustele pealkirjaga „Promoting trade, Inclusiveness and Connectivity for Sustainable Development“ („Kaubanduse, kaasatuse ja ühenduvuse edendamine kestliku arengu huvides“); toetab seisukohta, et see peaks olema aluseks konkreetsetele meetmetele e-kaubanduse soodustamiseks ning aitama muuta digitaalsed võimalused, nagu plokiahel kaubanduse valdkonnas tegelikkuseks ning seda ka arenguriikide jaoks; märgib sellega seoses, et investeerimine nii füüsilisse kui ka digitaalsesse taristusse, mis on selles valdkonnas edu saavutamise seisukohast otsustava tähtsusega, on jätkuvalt suur väljakutse; kutsub seetõttu WTO liikmeid edendama nii füüsilisse kui digitaalsesse taristusse tehtavaid investeeringuid, ergutades muu hulgas avaliku ja erasektori partnerlusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL tagaks, et liidu tegevus arenguriikides – nii majandusarengu kui ka kaubanduse valdkondades – põhineb võrdsete osalejate tasakaalustatud raamistikul ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 208 sätestatud poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttel, ning et selle eesmärk on inimõiguste edendamine ja kaitse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kahetseb, et WTO 11. ministrite konverentsil ei kindlustatud edasiminekut arenguriikide jaoks märkimisväärse tähtsusega teemadel; peab samas positiivseks WTOs arenguriikidele juba varem võimaldatud eeliskohtlemist, sh sooduspäritolureeglid ja teenusepakkujate sooduskohtlemine, ning rõhutab vajadust võtta meetmeid suutlikkuse suurendamiseks, et arenguriikidest pärit teenuseosutajad saaksid kasu teenuste eest tasumisest vabastamisest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et stabiilse ja prognoositava kaubandus- ja investeerimiskeskkonna tagamiseks on väga tähtis läbipaistvus; on seisukohal, et järelevalvemenetluste läbipaistvust on oluline edendada, andes WTO liikmetele suuremad stiimulid teavitamisnõuete järgimiseks, vähendades nende keerukust ja koormust ning aidates vajaduse korral suutlikkust suurendada, hoidudes samas eeskirjade tahtlikust eiramisest ning selle vastu võideldes; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et WTO sekretariaadi roll alt-üles lähenemisviisi hõlbustamisel ja kaitsmisel kõigi liikmete aktiivseks osalemiseks on äärmiselt oluline ja seda tuleks seepärast veelgi kindlustada ja paindlikumaks muuta, et toetada mitmesuguseid läbirääkimisprotsesse ning tugevdada rakendus- ja järelevalvefunktsioone; peab vajalikuks suurendada WTO sekretariaadi käsutuses olevaid rahalisi vahendeid ja inimressursse, ning nõuab tungivalt, et WTO liikmed täidaksid selles osas vastastikku oma kohustusi; on seisukohal, et ka WTO komiteede korrapärast tööd tuleks elavdada, andes nende esimeestele aktiivsema rolli lahenduste ja kompromisside arendamisel ja väljapakkumisel, minnes seega kaugemale lihtsalt liikmete panuste vahendamisest, ning et seda laiendatud ülesannet peaks toetama sekretariaat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub WTO liikmeid tungivalt üles tagama WTO parlamentaarse mõõtme tugevdamise abil demokraatlikku legitiimsust ja läbipaistvust ning toetama vastastikuse mõistmise memorandumi vastuvõtmist, millega luuakse ametlik töösuhe WTO parlamentaarse konverentsiga; rõhutab sellega seoses vajadust tagada parlamendiliikmete täielik juurdepääs kaubandusläbirääkimistele ja kaasatus WTO otsuste sõnastamisse ja täideviimisse ning kaubanduspoliitika nõuetekohane kontrollimine kodanike huvides; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning WTO peadirektorile. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  14. novembri 2001. aasta Doha ministrite deklaratsioon (WT/MIN(01)/DEC/1) – https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm.

(2)  ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 77.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0439.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/pcwto/en/sessions/2017.html.

(5)  https://www.wto.org/english/news_e/news17_e/mc11_10dec17_e.htm.

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm.

(7)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/.

(8)  http://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2018/06/29/20180628-euco-conclusions-final/.

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156906.pdf.

(10)  https://www.consilium.europa.eu/media/36165/final-eu-cn-joint-statement-consolidated-text-with-climate-change-clean-energy-annex.pdf.

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/119 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/119

---

P8_TA(2018)0478

2018. aasta aruanne Serbia kohta

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Serbia kohta (2018/2146(INI))

(2020/C 363/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eesistujariigi järeldusi pärast 19.–20. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumist,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumise Sofia deklaratsiooni ja kohtumisel vastu võetud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mai 2018. aasta tippkohtumise Sofia deklaratsiooni ja kohtumisel vastu võetud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ (1), millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta otsust 2008/213/EÜ (1), millega sätestatakse Serbiaga loodud Euroopa partnerluse põhimõtted, prioriteedid ja tingimused ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2006/56/EÜ,

| — | võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust, mis käsitleb Serbia taotlust Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta (SEC(2011)1208), Euroopa Ülemkogu 2. märtsi 2012. aasta otsust anda Serbiale kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta otsust alustada Serbiaga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2011. aasta arvamust, mis käsitleb Serbia taotlust Euroopa Liidu liikmeks saamise kohta (SEC(2011)1208), Euroopa Ülemkogu 2. märtsi 2012. aasta otsust anda Serbiale kandidaatriigi staatus ning Euroopa Ülemkogu 27.–28. juuni 2013. aasta otsust alustada Serbiaga läbirääkimisi ELiga ühinemiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Serbia Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis jõustus 1. septembril 2013,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo vahelist dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo vahelist dialoogi,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse ELi–Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee avaldust ja soovitusi, mis võeti vastu komitee 13.–14. juunil 2018 toimunud kaheksandal kohtumisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Serbia parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee avaldust ja soovitusi, mis võeti vastu komitee 13.–14. juunil 2018 toimunud kaheksandal kohtumisel,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) lõplikku aruannet piiratud valimisvaatlusmissiooni kohta Serbia ennetähtaegsetel parlamendivalimistel 29. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) lõplikku aruannet piiratud valimisvaatlusmissiooni kohta Serbia ennetähtaegsetel parlamendivalimistel 29. juulil 2016,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHR aruannet Serbia 2. aprilli 2017. aasta presidendivalimiste hindamise missiooni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHR aruannet Serbia 2. aprilli 2017. aasta presidendivalimiste hindamise missiooni kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprillil 2018 esitatud 2018. aasta aruannet Serbia kohta (SWD(2018)0152), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprillil 2018 esitatud 2018. aasta aruannet Serbia kohta (SWD(2018)0152),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse ELi ning Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi 23. mai 2017. aasta ühiseid järeldusi (9655/17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ning Lääne-Balkani riikide ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi 23. mai 2017. aasta ühiseid järeldusi (9655/17),

| — | võttes arvesse 16. novembril 2017 toimunud ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu neljandat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. novembril 2017 toimunud ELi ja Serbia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu neljandat kohtumist,

| — | võttes arvesse 25. juunil 2018 toimunud Serbia ühinemiskonverentsi kaheksandat ministrite tasandil toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 2018 toimunud Serbia ühinemiskonverentsi kaheksandat ministrite tasandil toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse GRECO 2015. aasta juuli aruannet Serbia kohta ja GRECO neljanda hindamisvooru 20. oktoobri 2017. aasta aruannet „Korruptsiooni ennetamine parlamendiliikmete, kohtunike ja prokuröride puhul“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu riikide korruptsioonivastase ühenduse GRECO 2015. aasta juuli aruannet Serbia kohta ja GRECO neljanda hindamisvooru 20. oktoobri 2017. aasta aruannet „Korruptsiooni ennetamine parlamendiliikmete, kohtunike ja prokuröride puhul“,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Serbia 2018.–2020. aasta majandusreformide programmile (SWD(2018)0132) ja ühiseid järeldusi ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 25. mail 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Serbia 2018.–2020. aasta majandusreformide programmile (SWD(2018)0132) ja ühiseid järeldusi ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, mille nõukogu võttis vastu 25. mail 2018,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni 25. juuni 2018. aasta dokumenti „Arvamus kohtuid käsitlevate põhiseaduslike sätete muudatuste projekti kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni 25. juuni 2018. aasta dokumenti „Arvamus kohtuid käsitlevate põhiseaduslike sätete muudatuste projekti kohta“,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni toetatud ning Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni toetatud ning Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“,

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta Serbia aruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2017. aasta resolutsiooni komisjoni 2016. aasta Serbia aruande kohta (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0331/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0331/2018),

| A. | arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi ELi liikmeks pürgivaid riike, tuleb hinnata samade kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel saavutatud tulemuste alusel, ning arvestades, et ühinemise ajakava määrab vajalikele reformidele keskendumine ja nende kvaliteet; arvestades, et ühinemine on tulemuspõhine protsess ja jääb selleks ka edaspidi, sõltudes täielikult iga riigi, sh Serbia objektiivsetest edusammudest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Serbiat, nagu ka kõiki teisi ELi liikmeks pürgivaid riike, tuleb hinnata samade kriteeriumide täitmisel, rakendamisel ja järgimisel saavutatud tulemuste alusel, ning arvestades, et ühinemise ajakava määrab vajalikele reformidele keskendumine ja nende kvaliteet; arvestades, et ühinemine on tulemuspõhine protsess ja jääb selleks ka edaspidi, sõltudes täielikult iga riigi, sh Serbia objektiivsetest edusammudest;

| B. | arvestades, et alates ühinemisläbirääkimiste alustamisest Serbiaga on avatud neliteist peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates ühinemisläbirääkimiste alustamisest Serbiaga on avatud neliteist peatükki, millest kaks on ajutiselt suletud;

| C. | arvestades, et Serbia on teinud pidevat tööd Kosovoga suhete normaliseerimiseks, mille tulemusel on sõlmitud 19. aprilli 2013. aasta esmane kokkulepe suhete normaliseerimise põhimõtete kohta ja 2015. aasta augusti kokkulepped; arvestades, et Serbia on dialoogis jätkuvalt osalenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Serbia on teinud pidevat tööd Kosovoga suhete normaliseerimiseks, mille tulemusel on sõlmitud 19. aprilli 2013. aasta esmane kokkulepe suhete normaliseerimise põhimõtete kohta ja 2015. aasta augusti kokkulepped; arvestades, et Serbia on dialoogis jätkuvalt osalenud;

| D. | arvestades, et Serbia on aidanud kaasa piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete tugevdamisele ning rahule ja stabiilsusele, leppimise saavutamisele ning minevikust pärinevate kahepoolsete lahendamata küsimuste käsitlemist soosiva õhkkonna loomisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Serbia on aidanud kaasa piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete tugevdamisele ning rahule ja stabiilsusele, leppimise saavutamisele ning minevikust pärinevate kahepoolsete lahendamata küsimuste käsitlemist soosiva õhkkonna loomisele;

| E. | arvestades, et Serbia on kindlalt jätkanud toimiva turumajanduse rajamist ning teinud jätkuvalt edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohustuste täitmisel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Serbia on kindlalt jätkanud toimiva turumajanduse rajamist ning teinud jätkuvalt edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohustuste täitmisel;

| F. | arvestades, et õigusriik on ELi aluseks olev põhiväärtus, mis on nii laienemisprotsessi kui ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi keskmes; arvestades, et kõnealuses valdkonnas endiselt esinevate oluliste probleemide lahendamiseks on vaja reforme, eelkõige selleks, et tagada sõltumatu, erapooletu, vastutustundlik ja tõhus kohtusüsteem, samuti võitluseks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning põhiõiguste kaitseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigusriik on ELi aluseks olev põhiväärtus, mis on nii laienemisprotsessi kui ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi keskmes; arvestades, et kõnealuses valdkonnas endiselt esinevate oluliste probleemide lahendamiseks on vaja reforme, eelkõige selleks, et tagada sõltumatu, erapooletu, vastutustundlik ja tõhus kohtusüsteem, samuti võitluseks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning põhiõiguste kaitseks;

| G. | arvestades, et serbia on ratifitseerinud kõik peamised Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, sh eelkõige 1948. aasta ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87), 1949. aasta organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsiooni (nr 98) ning 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni (nr 29); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et serbia on ratifitseerinud kõik peamised Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, sh eelkõige 1948. aasta ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87), 1949. aasta organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsiooni (nr 98) ning 1930. aasta sunniviisilise töö konventsiooni (nr 29);

| H. | arvestades, et väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse olukord valmistab endiselt eriti tõsist muret, millega tuleb tegeleda sihikindlalt ja tõhusalt esmajärjekorras; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et väljendusvabaduse ja meedia sõltumatuse olukord valmistab endiselt eriti tõsist muret, millega tuleb tegeleda sihikindlalt ja tõhusalt esmajärjekorras;

| I. | arvestades, et Serbiale antakse toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) ja aastateks 2014–2020 on Serbiale soovituslikult ette nähtud kokku 1,5 miljardit eurot; arvestades, et IPA II ajakohastatud soovituslik jaotus Serbiale aastataks 2018–2020 on 722 miljonit eurot; arvestades, et vahehindamise põhjal anti Serbiale tulemustega seotud rahastus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Serbiale antakse toetust ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) ja aastateks 2014–2020 on Serbiale soovituslikult ette nähtud kokku 1,5 miljardit eurot; arvestades, et IPA II ajakohastatud soovituslik jaotus Serbiale aastataks 2018–2020 on 722 miljonit eurot; arvestades, et vahehindamise põhjal anti Serbiale tulemustega seotud rahastus;

| 1. | tunneb heameelt Serbia jätkuva lõimumise üle Euroopa Liiduga; kutsub Serbiat üles komisjoni toel teavitama Serbia rahvast aktiivselt kõnealusest strateegilisest otsusest ning suurendama veelgi ELi ja tema rahastatavate projektide ja programmide õigeaegset ja läbipaistvat teavet ning nähtavust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et integratsiooniprotsessi edukuse peamine näitaja on reformide ja poliitikameetmete põhjalik rakendamine; kutsub Serbiat üles parandama uute õigusaktide ja poliitikameetmete kavandamist, kooskõlastamist ning nende rakendamise järelevalvet; väljendab heameelt selle üle, et on vastu võetud ELi õigustiku vastuvõtmise riikliku programmi kolmas läbivaatamine ning hoiatab tagajärgede eest, mis võivad tuleneda ELi õigustikuga vastavusse viimist käsitlevate oluliste ELi õigusaktide puudulikust ülevõtmisest; väljendab heameelt komisjoni hinnangu üle teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“, mille kohaselt võib Serbia kindla poliitilise tahte, tegelike ja püsivate reformide läbiviimise ning naabritega pooleliolevatele vaidlustele lõplike lahenduste leidmise korral saada ELi liikmesriigiks; kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama tehniliselt ettevalmistatud peatükkide avamist ja kiirendama üldist ühinemisläbirääkimiste protsessi, juhul kui selleks on tehtud vajalikke edusamme, eelkõige õigusriigi põhivaldkonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt IPA 2018. aasta programmitöö protsessi eduka lõpuleviimise ja IPARD II rahastamislepingu allakirjutamise üle; palub komisjonil uue ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA III) kavandamisel lisada asjakohased sätted, et võtta Serbia võimalikku ühinemist ELiga arvesse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt Serbia edusammude üle toimiva turumajanduse arendamisel, majanduskasvu tagamisel ning makromajandusliku ja rahandusliku stabiilsuse säilitamisel; rõhutab, et Serbia on jõudsalt kõrvaldanud varem probleeme põhjustanud poliitilisi puudujääke, eriti eelarve konsolideerimise kaudu; rõhutab siiski, et töötuse, ajude äravoolu ja tööturult kõrvalejäämise määr on endiselt suur; palub Serbial töötada välja jätkusuutlik kava riigi osalusega ettevõtete tuleviku jaoks; rõhutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ülimalt suurt tähtsust Serbia majanduse jaoks ning nõuab läbipaistvamat ja vähem koormavat ettevõtluskeskkonda; toetab Serbia ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO); |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret püsiva töötuse pärast ning rõhutab, kui oluline on noortele koolitus ja ettevõtlusoskuste arendamine; palub Serbial parandada naiste positsiooni tööturul; kutsub Serbiat üles tugevdama kolmepoolset dialoogi; nõuab kohustusliku sotsiaalkindlustuse seaduse ja ravikindlustuse seaduse muutmist, et vältida väikeste põllumajandustootjate diskrimineerimist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks 2. aprillil 2017 toimunud presidendivalimised; väljendab heameelt valimiste üldise läbiviimise üle ja kutsub ametiasutusi üles tagama rahvusvaheliste standardite kohaldamise; kutsub ametiasutusi üles võtma täielikult arvesse OSCE/ODIHR valimisvaatlusmissiooni soovitusi ja neid ellu viima, eelkõige selleks, et tagada valimiskampaania jooksul võrdsed võimalused, ning osalema dialoogis sõltumatute kohalike valimisvaatlusmissioonidega; palub ametiasutustel nõuetekohaselt uurida väiteid varasemate valimisprotsesside ajal aset leidnud rikkumiste, vägivaldsete vahejuhtumite ning hirmutamise kohta; märgib murega läbipaistvuse puudumist erakondade ja valimiskampaaniate rahastamises; osutab asjaolule, et erakondade rahastamine peab olema läbipaistev ja kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Serbiat üles suurendama oma õigusaktide vastavusse viimist ELi välis- ja julgeolekupoliitikaga, sealhulgas Venemaa poliitikaga, ja seda ka ÜROs; tunneb heameelt Serbia olulise panuse ja jätkuva osalemise üle ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidel ja operatsioonides (EUTM Mali, EUTM Somalia, EUNAVFOR Atalanta, EUTM RCA), mis tähendab, et Serbia osaleb kuuest liidu käimasolevast missioonist ja operatsioonist neljal; väljendab siiski muret Serbia jätkuva sõjalise koostöö üle Venemaa ja Valgevenega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab Serbia konstruktiivset tegevust rände- ja pagulaskriisi tagajärgede haldamisel ning riigi olulisi pingutusi peavarju ja humanitaarabi pakkumisel, mida on tehtud peamiselt ELi toetusega; peab kiiduväärseks, et Serbia võttis vastu uue varjupaigaseaduse, välismaalaste seaduse ja piirikontrolliseaduse; nõuab tungivalt, et Serbia viiks oma viisapoliitika järk-järgult vastavusse ELi viisapoliitikaga; märgib murega, et Serbia ühtlustamata viisapoliitika avas võimaluse ebaseaduslikuks rändeks ja smugeldamiseks ELi liikmesriikidesse ning ELi mittekuuluvatesse naaberriikidesse. nõuab tungivalt, et Serbia looks ebaseaduslike rändajate tagasisaatmismehhanismi, mis oleks kooskõlas ELi õigustikuga, ja täiustaks oma suutlikkust rahuldada saatjata alaealiste vajadusi; kutsub Serbiat üles leidma elujõulise lahenduse naaberriikidest pärit pagulastele, sealhulgas seoses nende eluasemevajaduste ning tööle ja haridusele juurdepääsu tagamisega; |
| --- | --- |

8.

Õigusriik

| 9. | nõuab tungivalt, et Serbia kiirendaks reforme õigusriigi valdkonnas, tagades eelkõige kohtusüsteemi sõltumatuse ja üldise tõhususe; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata tõhusate reformide läbiviimisele selles valdkonnas; märgib, et kuigi on tehtud edusamme vanade täitemenetluste kuhjumise vähendamisel ja kohtupraktika ühtlustamise meetmete võtmisel, ei ole kohtute sõltumatus Serbias täiel määral tagatud ning ulatuslik poliitiline mõju kohtutele on jätkuvalt murettekitav; palub Serbial suurendada kohtute vastutust, erapooletust, professionaalsust ja üldist tõhusust ning luua tasuta õigusabi süsteem, tagades mitmesuguste tasuta õigusabi pakkujate olemasolu; nõuab Euroopa Inimõiguste Kohtu kõigi otsuste rakendamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kordab, kui oluline on tõhustada korruptsioonivastast võitlust ja nõuab tungivalt, et Serbia näitaks selle probleemi lahendamisel üles otsusekindlust; väljendab heameelt riigiasutuste korraldust ja jurisdiktsiooni organiseeritud kuritegevuse, terrorismi ja korruptsiooni tõkestamisel käsitleva seaduse vastuvõtmise üle; väljendab heameelt muudatuste üle, mis tehti riigi karistusseadustiku majanduskuritegusid käsitlevas osas ning ergutab Serbiat neid muudatusi täielikult rakendama, k.a arvatud muudatus, mis puudutab ametiseisundi kuritarvitamist, et mis tahes väärkasutamist ära hoida; nõuab riikliku korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskava jätkuvat rakendamist; kordab oma üleskutset Serbiale võtta kiiresti vastu korruptsioonivastast ametit käsitlev uus seadus, et parandada uute ja kehtivate õigusaktide ja poliitika kavandamist, kooskõlastamist ning nende rakendamise järelevalvet; rõhutab, et korruptsioonivastasele ametile on hädavajalik anda ja tagada inimressursid ja rahalised vahendid, mida on tarvis ameti ülesannete sõltumatuks täitmiseks; rõhutab, et korruptsioonivastase võitluse ameti liikmed tuleb valida läbipaistvuse, huvide konflikti või poliitilise kuuluvuse puudumise põhimõtete kohaselt; kutsub ametiasutusi üles täitma kõik korruptsioonivastase ameti vabad ametikohad; kutsub Serbiat üles suurkorruptsiooni juhtumite puhul veelgi parandama tulemusi juurdluste alustamise, süüdistuste esitamise ja lõpliku süüdimõistmise vallas ning avaldama korrapäraselt statistikat ja teavet uurimistulemuste kohta kõikide väidetavate korruptsioonijuhtumite puhul, mis on seotud ametiisikutega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub Serbia ametiasutusi üles rakendama riikide korruptsioonivastase ühenduse (GRECO) soovitusi; kutsub Serbia parlamenti üles käsitlema eelkõige soovitusi, mis on seotud korruptsiooni ennetamise ja huvide konfliktidega, ning võtma vastu käitumisjuhendi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab, et võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu on saavutatud teatavat edu, ning tunnustab Serbia aktiivset rolli rahvusvahelises ja piirkondlikus politsei- ja õigusalases koostöös; kutsub Serbiat üles näitama üles jätkuvat pühendumust ja andma selles võitluses käegakatsutavaid tulemusi, eelkõige organiseeritud kuritegevusega seotud uurimiste, süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste veenvalt heade tulemuste kaudu, sealhulgas rändajate Serbiast ELi ja kolmandatesse riikidesse ebaseaduslikult üle piiri toimetamisega seotud uurimised, organiseeritud kuritegevusega seotud mõrvad, küberkuriteod, terroristide tegevust toetavad rahavood ja rahapesu; kutsub Serbiat üles jätkama rahapesuvastase töökonnaga kokku lepitud tegevuskava täielikku rakendamist; juhib tähelepanu kuritegelike rünnakute arvu suurenemisele ja nõuab nende lahendamist täielikus koostöös kohtuasutustega; |
| --- | --- |

12.

Demokraatia ja sotsiaaldialoog

| 13. | rõhutab, et Serbia parlament ei tee endiselt tõhusat järelevalvet täidesaatva võimu üle, ning et õigusloomeprotsessi läbipaistvust, kaasavust ja kvaliteeti tuleb veelgi täiustada; tunneb heameelt kiirmenetlusega vastuvõetud õigusaktide arvu vähenemise üle; rõhutab siiski, et kiirmenetluse jätkuv sage kasutamine raskendab parlamentaarset ja avalikku järelevalvet; rõhutab, et tuleb vältida kõiki samme, mis takistavad Serbia parlamendil pidada tõhusaid arutelusid ja teostada järelevalvet õigusaktide üle; rõhutab, kui oluline on demokraatias opositsiooni töö ning toonitab, et opositsioonipoliitikud ei peaks laimamist taluma; väljendab muret selle üle, et mõned poliitikud kuritarvitavad avalikku arutelu radikaliseerumise käivitamiseks; nõuab lisameetmete võtmist, et tagada erakonnaülene dialoog ja kodanikuühiskonna tulemuslik kaasamine; palub Serbia parlamendil kontrollida venitamistaktikat ja seda, kas see pärsib demokraatlikku arutelu; kiidab heaks Serbia parlamendi jätkuvad pingutused läbipaistvuse suurendamiseks, mis hõlmavad arutelusid ELi ühinemispeatükke puudutavate Serbia läbirääkimisseisukohtade üle ning arvamuste vahetusi läbirääkimisrühma tuumiku ja rahvuskonventsiooniga Euroopa Liidu küsimustes; rõhutab, et sõltumatute reguleerivate asutuste, sh riigi ombudsmani, korruptsioonivastase ameti, riikliku auditeerimisasutuse ning riikliku tähtsusega teabe ja isikuandmete kaitse eest vastutava voliniku rolli tuleb täiel määral tunnustada ja toetada; nõuab, et Serbia parlament osaleks sõltumatute reguleerivate asutuste, eelkõige ombudsmani leidude ja soovituste elluviimises; tuletab meelde, et üks Euroopa sotsiaalse mudeli alustaladest on sotsiaalne dialoog ning et valitsuse ja sotsiaalpartnerite vahel toimuv korrapärane konsulteerimine on sotsiaalsete pingete ja konfliktide ennetamisel äärmiselt tähtis; toonitab, et on ülioluline, et sotsiaaldialoog oleks enam kui vaid teabevahetus ning et huvitatud pooltega tuleks oluliste seaduste osas konsulteerida enne, kui need jõuavad parlamendi menetlusse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunneb heameelt riigi kohtute põhiseadusliku reformi kava esitamise üle Veneetsia komisjonile arvamuse avaldamiseks; rõhutab Veneetsia komisjoni soovituste täieliku rakendamise tähtsust; ergutab Serbia ametiasutusi ja sidusrühmi alustama kaasavat ja sisukat avalikku arutelu, mis viiakse läbi konstruktiivselt, et suurendada riigis teadlikkust põhiseadusliku reformi protsessist; nõuab põhjalikke avalikke arutelusid enne lõpliku eelnõu esitamist Serbia parlamendile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb heameelt Serbia edusammude üle avaliku halduse reformimisel, mida on tehtud ennekõike mitme uue seadusega avalike teenuste palkade, töösuhete, kohalike valitsuste ja palkade kohta autonoomsetes provintsides ning riikliku väljaõppeakadeemia kohta; rõhutab, et poliitiline mõjutamine kõrgema astme juhtivate kohtade täitmisel on endiselt probleem; kutsub Serbiat üles muutma avaliku teenistuse seadust, et tagada avaliku halduse neutraalsus; märgib, et peamiste reformide edukaks elluviimiseks on oluline suurendada haldussuutlikkust kõikidel tasanditel; tunneb heameelt Euroopa integratsiooni ministeeriumi loomise üle, mis hõlmab seni Euroopa integratsiooni teemal poliitilisi suuniseid andnud endist Serbia Euroopa integratsiooni ametit; |
| --- | --- |

15.

Inimõigused

| 16. | rõhutab, et õigus- ja institutsiooniline raamistik inimõiguste kaitseks on paigas; toonitab, et kaitset tuleb kogu riigis rakendada järjepidevalt ja tõhusalt; kutsub Serbiat üles võtma vastu uue isikuandmete kaitse seaduse ja tagama, et see oleks täielikus kooskõlas ELi standardite ja parimate tavadega; märgib, et vähekaitstud rühmadesse kuuluvate inimeste, sealhulgas laste, puuetega inimeste, HIV-positiivsete või AIDSi põdevate inimeste ning LGBTI-inimeste olukorra parandamiseks on vaja teha edasisi pidevaid jõupingutusi; mõistab hukka romade ja LGBTI-inimeste vastu suunatud vihakuriteod; palub Serbial aktiivselt tegeleda vihast ajendatud kuritegude uurimisega, süüdistuste esitamisega ja süüdimõistvate otsuste saavutamisega; palub Serbia ametiasutustel edendada sallivuse õhustikku ning mõista hukka kõik vihakõne vormid, genotsiidi avalik heakskiitmine ja genotsiidi eitamine, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et Serbia tugevdaks oma ametiasutuste rolli ja suutlikkust seoses vähekaitstud rühmade, sealhulgas naiste, laste ja puuetega inimeste kaitsega, ning tagaks selles vallas parema koostöö politsei, prokuröride ja sotsiaalteenistuste vahel; väljendab heameelt selle üle, et Serbia ratifitseeris Istanbuli konventsiooni, ning viimaste arengute üle meetmete osas, mis käsitlevad laste kaitsmist vägivalla eest, sealhulgas valitsuse teadaanne laste ombudsmani ametikoha loomise kohta, ning kutsub ametiasutusi üles teostama järelevalvet õigusaktide ja muude meetmete mõju üle; rõhutab, et puuetega inimeste inimõiguste kaitsmisel esineb endiselt puudusi, ning nõuab tungivalt, et valitsus võtaks vastu riikliku puuetega inimesi käsitleva strateegia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | soovitab tungivalt Serbia ametiasutustel teha tõhusamaid jõupingutusi, et parandada väljendus- ja meediavabaduse olukorda; väljendab heameelt meediastrateegia kavandi väljatöötamisega tegeleva uue töörühma loomise üle; rõhutab, et ajakirjanike ja meediaväljaannete ähvardamine, nende vastu suunatud vägivald ja nende hirmutamine, sealhulgas halduslik ahistamine ja hirmutamine kohtumenetlustega, on endiselt probleem; kutsub ametnikke üles olema ajakirjanike hirmutamise kõigi viiside avalikul hukkamõistmisel järjepidevad ning hoiduma meedia ja ajakirjanike tegevusse sekkumisest, sealhulgas valimiste käigus; märgib sellega seoses, et kuigi mitu juhtumit on lahendatud ja esitatud on kriminaalsüüdistused, on süüdimõistvad otsused endiselt haruldased; peab kiiduväärseks jõupingutusi, mida teeb alaline töörühm, mis loodi kokkuleppega ajakirjanike turvalisuse suurendamiseks ettenähtud koostöö ja meetmete kohta, ning palub ametiasutustel näidata üles täielikku otsusekindlust uurida kõiki ajakirjanike ja meediaväljaannete vastu suunatud rünnakujuhtumeid ja anda need kohtusse; nõuab meediaseaduste täielikku rakendamist ning riigi elektroonilise meedia reguleeriva asutuse sõltumatuse kindlustamist; tunneb heameelt uute jõupingutuste üle meediastrateegia vastuvõtmiseks, mille eesmärk on luua mitmekesine meediamaastik, ning rõhutab sellega seoses sidusrühmadega läbipaistva ja kaasava arutelu pidamise tähtsust; rõhutab, et meedia omandisuhetes ja rahastamises on vaja täielikku läbipaistvust; nõuab, et võetaks vastu poliitikameetmed, millega kaitstaks Serbias elavate rahvusvähemuste keeltes meediat ja programme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Serbia ametiasutusi üles tõhustama koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, sealhulgas naiste organisatsioonide ja inimõiguslaste rühmadega, kelle roll on hästi toimiva demokraatia alus; mõistab hukka teatavate kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud negatiivsed kampaaniad ja piirangud; nõuab riikliku strateegia ja sellega seotud tegevuskava vastuvõtmist, et reguleerida kodanikuühiskonna organisatsioonide tegutsemiskeskkonda; on veendunud, et valitsuse ja kodanikuühiskonna süstemaatilise koostöö tagamiseks on vaja teha edasisi jõupingutusi, ning nõuab suuremat tähelepanu kodanikuühiskonda mõjutavate õigusaktide koostamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | võtab teadmiseks teatavad edusammud 2016. aasta aprillis Belgradis Savamala piirkonnas aset leidnud juhtumi küsimuses, mis seondus eraomandi ebaseadusliku lammutamise ja liikumisvabaduse piiramisega; nõuab juhtumi lahendamist ja uurimise käigus õigusasutustega täieliku koostöö tegemist, et toimepanijad vastutusele võtta; |
| --- | --- |

20.

Vähemuste austamine ja kaitse

| 21. | tunneb heameelt tegevuskava vastuvõtmise üle rahvusvähemuste õiguste tagamiseks ning dekreedi vastuvõtmise üle, millega luuakse rahvusvähemuste fond; kutsub Serbia valitsust üles rakendama täiel määral kõiki vähemuste õigusi käsitlevaid rahvusvahelisi lepinguid; rõhutab, et edusammud rahvusvähemuste õiguste tagamisel ei ole olnud rahuldavad, ning nõuab tegevuskava täielikku rakendamist ning paremat kooskõlastamist ja sidusrühmade kaasamist, k.a naaberriigid transpordi- ja kommunikatsioonivajaduste puhul; võtab teadmiseks, et rahvusvähemuste fond toimib ja selle rahastamist on suurendatud; väljendab heameelt vähemuste õiguste raamistikku käsitlevate oluliste õigusaktide vastuvõtmise üle; kutsub uuesti Serbiat üles tagama vähemuste kaitset käsitlevate õigusaktide järjepidev rakendamine, sealhulgas hariduse ja kultuuri, vähemuskeelte kasutamise, avaliku halduse asutustes ja kohtutes esindatuse ning meedia ja usutalituste jätkuvas vähemuskeeltes kättesaadavuse puhul; võtab teadmiseks riigi rahvusvähemusrühmade valimistsüklite aktiivse osalemise ning nõuab selliste poliitikameetmete võtmist, mis tagaksid nende õiglase poliitilise esindatuse Serbia parlamendis; nõuab lapse sünni õigeaegse registreerimise õiguse täielikku rakendamist; rõhutab, et inimõiguste, sealhulgas rahvusvähemuste õiguste edendamine ja kaitsmine on ELiga ühinemise eeltingimus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et Vojvodina kultuuriline mitmekesisus kuulub Serbia identiteedi juurde; rõhutab, et Vojvodina autonoomiat tuleb säilitada ning et viivitamata tuleks vastu võtta Vojvodina rahastamisvahendeid käsitlev õigusakt, nagu on ette nähtud põhiseaduses; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiidab heaks uue romade sotsiaalse kaasamise strateegia vastuvõtmise aastateks 2016–2025 koos tegevuskavaga, mis hõlmab haridust, tervishoidu, eluaseme küsimusi ja tööhõivet; tunnustab asjaolu, et strateegias tunnistatakse, et roma naised peavad tulema toime eriti suure diskrimineerimisega; nõuab tungivalt, et Serbia seaks uue strateegia elluviimise jälgimiseks selged eesmärgid ja kehtestaks näitajad; väljendab muret roma tütarlaste koolist väljalangemise suure määra pärast; märgib, et enamik romasid kannatab sotsiaalse tõrjutuse all ja peab tulema toime oma õiguste süsteemse rikkumisega; nõuab romade kaasamise uue strateegia ja tegevuskava täielikku rakendamist; toonitab, kui oluline on kujundada poliitikameetmed, millega võideldakse romade diskrimineerimise ja romavastasuse vastu; nõuab, et võimaldataks romade sisukat avalikku ja poliitilist osalemist kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

23.

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted

| 24. | märgib tunnustavalt, et Serbia on endiselt keskendunud konstruktiivsete kahepoolsete suhete hoidmisele teiste laienemisprotsessis osalevate riikide ja naabruses asuvate liikmesriikidega; väljendab heameelt asjaolu üle, et Serbia on endiselt tegev mitmes piirkondlikus koostööalgatuses, näiteks Kagu-Euroopa koostööprotsess, piirkondlik koostöönõukogu, Kesk-Euroopa vabakaubandusleping, Aadria mere ja Joonia mere algatus, ELi Doonau piirkonna makropiirkondlikud strateegiad, ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia, Brdo-Brijuni protsess, Lääne-Balkani riikide kuuiku algatus ja selle ühenduvuse tegevuskava ning Berliini protsess; tunnustab Lääne-Balkani kuuiku algatuse seniseid tulemusi ning nõuab piirkondliku majanduspiirkonna edasist arendamist; kutsub Serbiat veel kord üles rakendama ühenduvust käsitleva tegevuskavaga seotud ühenduvusalase reformi meetmeid; väljendab heameelt selle üle, et Serbia on teinud jõupingutusi infrastruktuuri investeeringute tähtsustamiseks, ja rõhutab, kui oluline on selles piirkonnas suurem ühenduvus; märgib, et piirialade majanduslikuks ja sotsiaalseks arendamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi, et ennetada seal rahvastikukadu; toetab ettepanekut vähendada Lääne-Balkani riikides rändlustasusid; rõhutab, et lahendamata kahepoolsed vaidlused ei tohiks ühinemisprotsessi kahjustada; toetab kindlalt Lääne-Balkani partnerite lubadust jätkata heanaaberlike suhete, piirkonna stabiilsuse ja vastastikuse koostöö tugevdamist; tuletab meelde, et EL on otsustanud tugevdada ja tihendada oma osalemist, et toetada piirkonna ümberkujundamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunneb heameelt sõjakuritegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise riikliku strateegia vastuvõtmise üle; võtab teadmiseks sõjakuritegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamiseks ettenähtud prokuratuuri tegevusstrateegia vastuvõtmise ning nõuab tungivalt, et Serbia viiks ellu kõik ettenähtud tegevused; tunneb heameelt uue sõjakuritegude prokuröri ametisse nimetamise üle 2017. aasta mais; kordab nõudmist rakendada seda strateegiat, eriti süüdistuste esitamise kiirendamise kaudu, ja võtta vastu prokuratuuri tegevusstrateegia; kutsub Serbiat üles uurima tulemuslikult kõiki sõjakuritegude juhtumeid, eelkõige neid, mis on kõrge profiiliga, ning tegema nende juhtumite puhul oma piirkondlike partneritega koostööd; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema edasisi jõupingutusi nende küsimuste lahendamiseks ELi ja Serbia läbirääkimiste protsessis; nõuab tungivalt, et ametiasutused jätkaksid 1990. aastate sõdades kadunud inimeste probleemi lahendamist; kutsub Serbiat üles tegema täiel määral koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; nõuab tungivalt, et Serbia ametiasutused jätkaksid tööd teadmata kadunud inimeste saatuse väljaselgitamiseks, sealhulgas avaksid sõjaperioodiga seotud riigiarhiivid; nõuab tungivalt, et Serbia valmistaks ette ohvritele ja nende peredele ettenähtud hüvitiste süsteemi; väljendab veel kord oma toetust algatusele luua sõjakuritegude ja muude endises Jugoslaavias toimepandud tõsiste inimõiguste rikkumistega seotud faktide kindlakstegemise piirkondlik komisjon; rõhutab piirkondliku noorte koostööameti ja selle kohalike esinduste töö olulisust noorte inimeste seas leppimise edendamisel; nõuab vara tagastamist käsitleva seaduse edasist muutmist ning rõhutab, kui oluline on tagastamise taotlejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes muude toetusesaajatega, eeskätt riigivara registreerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab kahetsusväärseks, et mõned Serbia ametiasutused eitavad Srebrenica genotsiidi; tuletab neile meelde, et endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ja selle järglase, kriminaalkohtute rahvusvahelise järeltegevuse mehhanismiga täiel määral koostöö tegemine eeldab ka selle otsuste täielikku aktsepteerimist ja rakendamist; rõhutab, et Srebrenica genotsiidi tunnustamine on oluline samm Serbia liikumisel Euroopa Liiduga ühinemise poole; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb heameelt Serbia jätkuva osalemise üle suhete normaliseerimises Kosovoga ning tema võetud kohustuse üle rakendada ELi vahendatud dialoogis saavutatud kokkuleppeid; tunneb heameelt asjaolu üle, et Serbia president on algatanud Kosovo küsimuses siseriikliku dialoogi; kordab oma üleskutset rakendada jätkuvalt ja täielikult, heas usus ja õigel ajal kõiki juba sõlmitud kokkuleppeid, sh energia valdkonnas, ning ergutab mõlemat poolt jätkama otsustavalt suhete normaliseerimise protsessi; rõhutab, kui oluline on luua serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liit/ühendus; rõhutab, et tuleb intensiivistada tööd dialoogi uue etapini jõudmise nimel, et saavutada Serbia ja Kosovo suhete täielik normaliseerimine, mida määratletaks õiguslikult siduva lepinguna; kordab oma üleskutset Euroopa välisteenistusele hinnata mõlema poole tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel; mõistab ühemõtteliselt hukka Kosovo Serbia poliitiku Oliver Ivanovići tapmise ja rõhutab vajadust Kosovo ja Serbia uurijate tõelise koostöö ning rahvusvahelise toetuse järele, et süüdlased antaks kohtu alla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | võtab teadmiseks käimasoleva arutelu ning avalikud avaldused Serbia ja Kosovo piiri võimalike kohanduste, sealhulgas territooriumide vahetuste üle; rõhutab nii Kosovo kui ka Serbia mitmerahvuselist olemust ning et etniliselt puhtad riigid ei tohiks olla piirkonna eesmärgiks; toetab dialoogi, millele EL kaasa aitab ja mis on raamistik Serbia ja Kosovo vahelise suhete täieliku normaliseerimise lepingu saavutamiseks; on seisukohal, et mis tahes leping on aktsepteeritav üksnes siis, kui see on vastastikku kokku lepitud, võttes arvesse kogu piirkonna stabiilsust ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab muret kõrgel positsioonil olevate poliitikute korduvate avalduste pärast, milles seatakse kahtluse alla Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalne terviklikkus, ning mõistab hukka igasuguse natsionalistliku retoorika, millega soodustatakse riigi lõhenemist; |
| --- | --- |

29.

Energia ja transport

| 30. | kutsub Serbiat üles täielikult rakendama ühenduvuse reformi meetmeid energeetikasektoris; ergutab Serbiat arendama konkurentsi gaasiturul ning täitma vastavaid eraldamisega seotud kohustusi, nagu on ette nähtud kolmandas energiapaketis; kutsub Serbiat üles töötama välja oma energiapoliitika, et vähendada sõltumist Venemaa gaasiimpordist; tunneb heameelt riigi jõupingutuste üle investeeringute edendamiseks energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas; tuletab meelde, et tõhusat energiakasutust käsitlevad õigusaktid ei ole täiel määral kooskõlas vastavate ELi direktiividega; kutsub Serbiat üles mitmekesistama oma energiaallikaid teiste taastuvate energiaallikate kasutamiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub Serbia valitsust üles võtma vajalikke meetmeid kaitsealade säilitamiseks, eriti mis puudutab hüdroelektrijaamade rajamist sellistel tundliku keskkonnaga aladel nagu Stara Planina looduspark; nõuab sellega seoses, et põhjalikult hinnataks keskkonnamõju linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi ning veepoliitika raamdirektiiviga kehtestatud ELi standardite alusel; ergutab Serbia valitsust suurendama kavandatavate projektide läbipaistvust üldsuse osalemise ja kõigi sidusrühmadega konsulteerimise kaudu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt ühisavalduse üle, mille allkirjastasid Serbia ja Bulgaaria 17. mail 2018 Lääne-Balkani riikide juhtide tippkohtumisel Sofias ja mille kohaselt rajatakse kahe riigi vahele gaasiühendus, ning asjaolu üle, et vastu võeti IPA 2018. aasta pakett, mis hõlmab strateegiliselt olulist taristuprojekti „Niš-Merdare-Priština rahumaantee“, mis võimaldab paremat transpordiühendust Serbia keskosa ja Kosovo vahel ning millel on asjaomase piirkonna suhete jaoks sümboolne tähendus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab sügavat muret õhusaaste ärevusttekitava taseme pärast Serbias, mistõttu suri Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel 2016. aastal ligikaudu 6 500 inimest hingamisteede haigustesse; sellega seoses palub Serbia ametiasutustel võtta vastu vajalikud lühiajalised meetmed, et võidelda selle olukorraga ja reformida tõhusalt keskpika perioodi ja pikaajalist transpordi- ja liikuvuspoliitikat suurtes linnades; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning Serbia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  ELT L 80, 19.3.2008, lk 46.

(2)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 71.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/127

---

P8_TA(2018)0479

2018. aasta aruanne Kosovo kohta

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Kosovo kohta (2018/2149(INI))

(2020/C 363/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003 Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003 Thessaloníkis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise eesistujariigi järeldusi Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadete kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mail 2018. aastal toimunud tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide 17. mail 2018. aastal toimunud tippkohtumisel vastu võetud Sofia deklaratsiooni ja sellele lisatud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on kehtinud alates 1. aprillist 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on kehtinud alates 1. aprillist 2016,

| — | võttes arvesse 11. novembril 2016. aastal Prištinas algatatud Kosovot käsitlevat Euroopa reformikava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. novembril 2016. aastal Prištinas algatatud Kosovot käsitlevat Euroopa reformikava,

| — | võttes arvesse Kosovoga sõlmitud raamlepingut liidu programmides osalemise kohta, mis on kehtinud alates 1. augustist 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kosovoga sõlmitud raamlepingut liidu programmides osalemise kohta, mis on kehtinud alates 1. augustist 2017,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Kosovo kohta (SWD(2018)0156), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Kosovo kohta (SWD(2018)0156),

| — | võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal vastu võetud Serbia ja Kosovo valitsuste suhete normaliseerimise põhimõtete esimest kokkulepet ning teisi ELi vahendatud suhete normaliseerimise dialoogi raames sõlmitud Brüsseli lepinguid, sealhulgas integreeritud piirihalduse protokolli, serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liitu/ühendust käsitlevat õigusraamistikku ning Mitrovica silla ja energeetika lepinguid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. aprillil 2013. aastal vastu võetud Serbia ja Kosovo valitsuste suhete normaliseerimise põhimõtete esimest kokkulepet ning teisi ELi vahendatud suhete normaliseerimise dialoogi raames sõlmitud Brüsseli lepinguid, sealhulgas integreeritud piirihalduse protokolli, serblaste enamusega kohalike omavalitsuste liitu/ühendust käsitlevat õigusraamistikku ning Mitrovica silla ja energeetika lepinguid,

| — | võttes arvesse Kosovo serblastest kohtunike, prokuröride ja halduspersonali integreerimist Kosovo kohtusüsteemi kooskõlas 2015. aasta veebruaris sõlmitud kohtusüsteemi lepinguga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kosovo serblastest kohtunike, prokuröride ja halduspersonali integreerimist Kosovo kohtusüsteemi kooskõlas 2015. aasta veebruaris sõlmitud kohtusüsteemi lepinguga,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2018. aasta nõukogu otsust (ÜVJP) 2018/856, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (1), millega pikendati missiooni kestust 14. juunini 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2018. aasta nõukogu otsust (ÜVJP) 2018/856, millega muudetakse ühismeedet 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (1), millega pikendati missiooni kestust 14. juunini 2020,

| — | võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide aastaaruannet 2017. aasta kohta ja EULEXi kokkuleppe eduaruannet 2017. aasta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonide ja operatsioonide aastaaruannet 2017. aasta kohta ja EULEXi kokkuleppe eduaruannet 2017. aasta kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO Kosovo missiooni (UNMIK) käimasolevate tegevuste kohta, sealhulgas viimast aruannet, mis avaldati 1. mail 2018, ja 7. veebruari 2018. aasta aruannet Kosovo rahuvalvejõudude (KFOR) tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruandeid ÜRO Kosovo missiooni (UNMIK) käimasolevate tegevuste kohta, sealhulgas viimast aruannet, mis avaldati 1. mail 2018, ja 7. veebruari 2018. aasta aruannet Kosovo rahuvalvejõudude (KFOR) tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Kosovo 2018.–2020. aasta majandusreformiprogrammi kohta (SWD(2018)0133) ning nõukogu 25. mail 2018 vastu võetud ELi ning Lääne-Balkani piirkonna ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi ühiseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Kosovo 2018.–2020. aasta majandusreformiprogrammi kohta (SWD(2018)0133) ning nõukogu 25. mail 2018 vastu võetud ELi ning Lääne-Balkani piirkonna ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi ühiseid järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 11. juuni 2017. aasta parlamendivalimiste kohta Kosovos ja lõpparuannet 22. oktoobri 2017. aasta linnapea- ja kohalike volikogude valimiste kohta Kosovos, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi valimisvaatlusmissiooni lõpparuannet 11. juuni 2017. aasta parlamendivalimiste kohta Kosovos ja lõpparuannet 22. oktoobri 2017. aasta linnapea- ja kohalike volikogude valimiste kohta Kosovos,

| — | võttes arvesse ELi ja Kosovo parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee neljandat kohtumist, mis toimus Strasbourgis 17.–18. jaanuaril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Kosovo parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee neljandat kohtumist, mis toimus Strasbourgis 17.–18. jaanuaril 2018,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. mai 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo) (COM(2016)0277), ning komisjoni 4. mai 2016. aasta neljandat aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. mai 2016. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (Kosovo) (COM(2016)0277), ning komisjoni 4. mai 2016. aasta neljandat aruannet Kosovo edusammude kohta viisanõude kaotamise tegevuskava nõuete täitmisel (COM(2016)0276),

| — | võttes arvesse Kosovo ja Montenegro vahelise piiride mahamärkimise lepingu ratifitseerimist Montenegro ja Kosovo parlamentide poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kosovo ja Montenegro vahelise piiride mahamärkimise lepingu ratifitseerimist Montenegro ja Kosovo parlamentide poolt,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999), Rahvusvahelise Kohtu 22. juuli 2010. aasta nõuandvat arvamust, mis käsitleb Kosovo iseseisvuse ühepoolse väljakuulutamise kooskõla rahvusvahelise õigusega, ning ÜRO Peaassamblee 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni 64/298, milles võeti teadmiseks Rahvusvahelise Kohtu arvamus ning tunnustati ELi valmisolekut hõlbustada Serbia ja Kosovo dialoogi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni, Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni, Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. septembri 2015. aasta ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 21. septembri 2015. aasta ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kosovo kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kosovo kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0332/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0332/2018),

| A. | arvestades, et ELi liikmesriigiks saamise väljakutseks valmistumiseks tuleb teha jätkuvalt suuri pingutusi, mida toetavad sisukad dialoogid poliitiliste jõudude vahel ja naaberriikidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi liikmesriigiks saamise väljakutseks valmistumiseks tuleb teha jätkuvalt suuri pingutusi, mida toetavad sisukad dialoogid poliitiliste jõudude vahel ja naaberriikidega;

| B. | arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet;

| C. | arvestades, et 114 riiki on tunnistanud Kosovo sõltumatust, sealhulgas 23 ELi 28st liikmesriigist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 114 riiki on tunnistanud Kosovo sõltumatust, sealhulgas 23 ELi 28st liikmesriigist;

| D. | arvestades, et EL on korduvalt näidanud oma soovi aidata kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule selge väljavaatega saada ELi liikmeks ning Kosovo on näidanud oma teel Euroopaga integreerumise suunas üles innukust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL on korduvalt näidanud oma soovi aidata kaasa Kosovo majanduslikule ja poliitilisele arengule selge väljavaatega saada ELi liikmeks ning Kosovo on näidanud oma teel Euroopaga integreerumise suunas üles innukust;

| E. | arvestades, et erakondade püsiva polariseerumise tõttu on Kosovo teinud vähe edusamme ELiga seotud reformide elluviimisel, mis on olulised edasise edu saavutamiseks ELiga ühinemise protsessis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erakondade püsiva polariseerumise tõttu on Kosovo teinud vähe edusamme ELiga seotud reformide elluviimisel, mis on olulised edasise edu saavutamiseks ELiga ühinemise protsessis;

| F. | arvestades, et Kosovos lokkav mitteametlik majandus takistab elujõulise majanduse arengut üldiselt kogu riigis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Kosovos lokkav mitteametlik majandus takistab elujõulise majanduse arengut üldiselt kogu riigis;

| G. | arvestades, et Haagis asuvad Kosovo erikojad ja eriprokuratuur on alates 5. juulist 2017 valmis viima täiel määral ellu kohtutegevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Haagis asuvad Kosovo erikojad ja eriprokuratuur on alates 5. juulist 2017 valmis viima täiel määral ellu kohtutegevust;

| H. | arvestades, et 8. juunil 2018 otsustas nõukogu muuta ja pikendada Kosovos läbi viidava ELi õigusriigimissiooni EULEX mandaati, lõpetades missiooni mandaadi kohtuvõimu teostamisega seotud osa; arvestades, et mandaadi uueks lõpukuupäevaks on määratud 14. juuni 2020; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 8. juunil 2018 otsustas nõukogu muuta ja pikendada Kosovos läbi viidava ELi õigusriigimissiooni EULEX mandaati, lõpetades missiooni mandaadi kohtuvõimu teostamisega seotud osa; arvestades, et mandaadi uueks lõpukuupäevaks on määratud 14. juuni 2020;

| I. | arvestades, et Kosovo on jätkuvalt ainus Lääne-Balkani riik, mille kodanikel on Schengeni alale reisimiseks vaja viisat; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Kosovo on jätkuvalt ainus Lääne-Balkani riik, mille kodanikel on Schengeni alale reisimiseks vaja viisat;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa reformikava raames oluliste õigusaktide vastuvõtmise üle ja nõuab nende täielikku rakendamist; on veendunud, et peamiste ELiga seotud reformide vastuvõtmise alus peaks olema erakondadevaheline konsensus; ootab huviga uue Euroopa reformikava vastuvõtmist 2019. aastal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib siiski tähelepanu oluliste reformide rakendamise aeglasele tempole, mis on tingitud erakondadevahelise konsensuse puudumisest ja jätkuvast poliitilisest polariseerumisest; märgib, et see on kahjustanud parlamendi ja valitsuse võimet püsivaid ja jätkusuutlikke reforme ellu viia; mõistab hukka mõne parlamendiliikme takistava käitumise; kutsub kõiki erakondi üles alustama kaasavat poliitilist dialoogi; rõhutab vajadust parandada parlamendi tegelikku järelevalvet täitevvõimu ning õigusloome läbipaistvuse ja kvaliteedi üle, sh aktiivse ja konstruktiivse osalemise tagamisega ning piirates kiirmenetluste kasutamist seaduste vastuvõtmiseks; ergutab erakondi saavutama konsensust ELiga ühinemisega seotud reformide küsimuses; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selle üle, et avaliku halduse valdkonnas on saavutatud mõningat edu, kuid rõhutab vajadust täiendava reformi järele; nõuab eelkõige riigihalduse depolitiseerimist ja ümberkorraldamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt 2015. aasta augustis Montenegroga sõlmitud piiride mahamärkimise lepingu kauaoodatud ratifitseerimise üle 2018. aasta märtsis, mis tähistab edasiminekut heanaaberlike suhete vaimus; rõhutab selle sammu tähtsust viisanõude kaotamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Kosovo ametiasutused tegeleksid põhjalikult varem seoses valimistega kindlaksmääratud puudustega, sh erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise läbipaistmatusega ja puuduliku aruandluskohuslusega, samuti väidetavalt laialdaselt levinud valijate hirmutamise probleemiga, eelkõige paljudes Kosovo serblaste kogukondades, ning jõustaksid õigeaegselt õigus- ja haldusmeetmed, mille abil viia ellu ELi, Euroopa Parlamendi ja Veneetsia komisjoni valimisvaatlusmissioonide esitatud seni täitmata soovitused varakult enne järgmist valimiste vooru, et tagada nende täielik kooskõla rahvusvaheliste standarditega; väljendab heameelt valimiste korraldamises soolise võrdõiguslikkuse alal tehtud edusammude üle ning kutsub Kosovot üles veelgi suurendama pingutusi naiste poliitilise osaluse suurendamiseks ja üldise õigusraamistiku tugevdamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret Kosovo alarahastatud kohtusüsteemi, ulatusliku korruptsiooni, riigi kaaperdamise märkide, põhjendamatu poliitilise mõjuavaldamise ning õiglase kohtuliku arutamise ja nõuetekohase menetluse põhimõtete ebapiisava järgimise pärast, sealhulgas väljaandmise korral; rõhutab õigusriigi reformimise protsesside tähtsust, keskendudes eelkõige kohtusüsteemi sõltumatusele, tõhususele ning vajadusele veelgi tugevdada tunnistajakaitset; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et representatiivne kohtusüsteem ja Kosovo õiguse ühetaoline rakendamine on õigusemõistmise järjepidevamaks, kiiremaks ja tõhusamaks muutmise eeldused; väljendab heameelt Kosovo serblastest kohtunike, prokuröride ja halduspersonali integreerimise üle Kosovo kohtusüsteemi kooskõlas Serbia ja Kosovo vahel 2015. aastal sõlmitud kohtusüsteemi lepinguga; usub, et kohtusüsteem on lubamatu poliitilise mõju suhtes endiselt vähekaitstud ning et vaja on täiendavaid jõupingutusi kohtunike ja prokuröride suutlikkuse suurendamiseks ja distsiplinaarvastutuse tagamiseks, sealhulgas kohtunike, prokuröride, kõrgete politseiametnike ja kriminaaluurijate suhtes kehtiva kohtusüsteemi toimimise sisulise läbivaatamise kaudu; avaldab heameelt konfliktiaegse seksuaalvägivalla ohvrite seisundi tunnustamise ja kontrollimise valitsuskomisjoni loomise üle Kosovos 2017. aasta novembris; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus, sealhulgas uimastite ja inimkaubandus ning küberkuritegevus, vajavad kooskõlastatud jõupingutusi; tunnustab esialgseid edusamme suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite uurimise ja nende eest vastutusele võtmise tulemuste parandamisel; ootab otsustavate ja jätkuvate pingutuste tegemist ELiga ühinemise protsessiga seotud kohustuste täimisel; väljendab heameelt selle üle, et ombudsman teeb juhtumite läbivaatamise suutlikkuse suurendamiseks jätkuvaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab parema õigusraamistiku kehtestamist ja süüdistuse esitamise tõhususe ja suutlikkuse suurendamist, et uurimise ja süüdistuse esitamise suhtes oleks võimalik rakendada terviklikku lähenemisviisi, mis peaks kajastuma suurkorruptsiooni, organiseeritud ja finantskuritegevuse, rahapesu ja terrorismi rahastamise juhtumite puhul vara arestimises, konfiskeerimises ja sissenõudmises ning lõplikus süüdimõistmises; nõuab kaitsemeetmeid, millega tagatakse õiguskaitseasutuste ja prokuratuuri sõltumatus, ning ennetavaid korruptsioonivastaseid meetmeid eri valdkondades; on veendunud, et õiguskaitseasutuste vahelise parema koostöö ja koordineerimise ning kohtusüsteemi sõltumatuse ja vastutuse tagamiseks on vaja võtta lisameetmeid; palub Kosovol järgida välisriikide kodanike väljaandmise korral rahvusvahelisi menetlusi ja norme ning võtta meetmeid, et hoida ära 2018. aasta märtsi lõpus Kosovost Türki saadetud kuue Türgi kodaniku juhtumiga sarnased juhtumid; peab seetõttu kiiduväärseks, et Kosovo parlament otsustas moodustada selle juhtumi uurimiseks komisjoni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab Kosovo ja Serbia ametiasutuste vahelist tõelist ja konstruktiivset kohtu- ja politseikoostööd; usub, et Kosovo osalemine Interpolis ja ulatuslikum koostöö Europoliga parandaks rahvusvahelise kuritegevuse vastu võitlemise meetmete tõhusust veelgi; ergutab vahepeal jätkama koostööd terrorismivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | leiab, et on väga oluline rakendada õigel ajal ja igakülgselt Kosovo ombudsmani, riigikontrolöri, korruptsioonivastase võitluse ameti ja riigihangete regulatiivkomisjoni soovitusi; rõhutab, et vaja on kõrvaldada puudused riigihankesüsteemis ning parandada institutsioonidevahelist koostööd ja teabevahetust; soovitab tungivalt tõhustada järelevalve-, hindamis- ja auditeerimisvõimet ning võtta vastu ja viia ellu pettusevastane strateegia, et kaitsta Kosovot ja ELi finantshuve; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt komisjoni 18. juuli 2018. aasta kinnituse üle, et viisanõude kaotamise kriteeriumid on täidetud; peab ülimalt oluliseks kaotada Kosovole kehtiv viisanõue ilma põhjendamatu viivituseta; on seisukohal, et viisanõude kaotamine suurendab stabiilsust ja toob Kosovo ELile lähemale, kuna lihtsustab reisimist ja ettevõtlusega tegelemist ning aitab samal ajal võidelda inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja korruptsiooni vastu; kutsub nõukogu üles võtma kiiresti vastu volitused, et viisavaba korra kehtestamise poole liikuda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et lisaks viisanõude kaotamise kriteeriumide täitmisele tuleb jätkata pingutusi organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku uimastikaubanduse, inimkaubanduse ja korruptsiooni vastu võitlemisel ning võtta konkreetseid meetmeid, et ohjata ebaseadusliku rände vooge ja vähendada põhjendamatute varjupaigataotluste arvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | võtab rahuloluga teadmiseks Kosovo kodanike varjupaigataotluste ja tagasivõtmiste ning tagasivõtulepingute taotluste arvu järsu vähenemise; võtab rahuloluga teadmiseks uue taasintegreerimisstrateegia ja nõuab selle täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab Kosovo pingutusi välisvõitlejate (kes on peaaegu eranditult džihaadivõitlejad) väljavoolu pidurdamisel ja terrorismiohuga võitlemisel; nõuab aktiivse piirkondliku koostöö tegemist võimaliku terroristliku tegevuse vastu võitlemisel ja terrorismi rahastamiseks mõeldud rahavoogude katkestamisel; nõuab tungivalt, et Kosovo tegeleks veebis toimuva radikaliseerumise ja väljastpoolt pärinevate äärmuslike mõjutuste probleemiga; rõhutab terrorismi ennetamise ja arvatavate võitlejate vastutusele võtmise ning nende endi ja nende perekondade rehabiliteerimise, harimise ja ühiskonda taasintegreerimise tähtsust; rõhutab vajadust ennetada kinnipeetavate ja eriti vähekaitstud noorte radikaliseerumist ning tegeleda aktiivselt nende deradikaliseerimisega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mõistab üheselt hukka Kosovo serblasest poliitiku Oliver Ivanovići tapmise; on arvamusel, et tema mõrvamine kujutab endast tõsist lööki edasiviivatele ja mõõdukatele seisukohtadele Kosovo serblaste kogukonnas; rõhutab, et kiiremas korras on vaja Kosovo ja Serbia uurijate tõelist koostööd ning rahvusvahelist toetust, et nii tapmise toimepanijad kui ka tellijad võetaks ilma igasuguse edasise viivituseta vastutusele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | peab kahetsusväärseks, et sõjakuritegude lahendamisel on tõrkeid, ja rõhutab selge poliitilise tahte olulisust nende eest vastutusele võtmisel; nõuab tungivalt, et Kosovo ametiasutused näitaksid üles kindlat ja pidevat pühendumist rahvusvaheliste kohustuste täitmisele seoses Haagis asuvate Kosovo erikodade ja eriprokuratuuri tegevusega; väljendab sügavat muret Kosovo parlamendi liikmete 2017. aasta detsembris tehtud katsete pärast muuta erikodade ja eriprokuratuuri seadus kehtetuks; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et nende katsete tõttu ei saanud võtta vastu ühiseid soovitusi, kuna ELi ja Kosovo parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee neljas kohtumine lükati edasi 17.–18. jaanuarile 2018; nõuab konstruktiivset suhtumist ELi ja Kosovo parlamentaarsesse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomiteesse ja tõhusamat parlamentaarset koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et ametiasutused suurendaksid vastastikust õigusalast koostööd Kosovo ja Serbia prokuratuuri vahel ning toetaksid piirkondliku komisjoni (RECOM) moodustamist endises Jugoslaavias ajavahemikus 1991–2001 toime pandud sõjakuritegude ja muude inimõiguste raskete rikkumistega seotud asjaolude kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et EULEXil on oluline roll sõltumatu kohtusüsteemi, politsei- ja tollisüsteemi tugevdamisel; tunnustab lisaks EULEXi ennetavat ja lepitavat rolli sõjakuritegude, korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtumite eest süüdistuste esitamisel ja nende kohta otsuste langetamisel ning missiooni jätkuvaid pingutusi kadunud isikute ja haudade tuvastamisel, et juhtumid täielikult lahendada; soovitab viia läbi missiooni tugevate ja nõrkade külgede hindamine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma üleskutset, et EULEXi tõhusust suurendataks ja et selle raames järgitaks korruptsiooni, haldusomavoli, õigusvastase käitumise ning poliitilise surve ja sekkumise suhtes kõige rangeimaid läbipaistvusnõudeid ning nulltolerantsi põhimõtet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et Kosovo parlamenti tuleb viivitamata teavitada EULEXi tegevusest ja muudatustest tema õiguslikus seisundis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võtab teadmiseks EULEXi uue mandaadi ja selle lõpukuupäeva; rõhutab siiski, et konkreetsete edusammude tegemine Kosovos on olulisem kui seatud ajakava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et inimõiguste raamistiku jõustamine seataks tähtsaimaks prioriteediks ja et seda toetataks asjakohase ja piisava koordineerimise ja rahastamisega, eriti soolise võrdõiguslikkuse, laste ja töötajate kaitse, sotsiaalse tõrjutuse ning puuetega inimeste, etniliste ja keeleliste vähemuste ja kogukondade ning LGBTI-inimeste diskrimineerimise valdkonnas; rõhutab vajadust tugevdada soolise võrdõiguslikkuse ameti ja koduvägivalla eest kaitsmise riikliku koordinaatori rolli ning ennetustegevust ja kuritegude eest vastutusele võtmist kõnealuses valdkonnas; kordab uuesti asjaolu, et usuvabadust käsitleva seaduse eelnõu tuleb kiiresti vastu võtta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab sügavat muret soolise ebavõrdsuse ja soolise vägivalla pärast; nõuab tungivalt, et Kosovo tagaks soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste õigusaktide täieliku ja õigeaegse rakendamise; väljendab sügavat muret seoses puudustega koduvägivalla vastu võitlemise strateegia ja tegevuskava rakendamisel ning kutsub ametiasutusi üles võtma vastu rangemaid ja tõhusamaid meetmeid võitluses soolise vägivalla vastu, tugevdades muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse ameti ja koduvägivalla eest kaitsmise riikliku koordinaatori rolli; on jätkuvalt mures naiste alaesindatuse pärast otsustustasandi ametikohtadel; kutsub Kosovo ametiasutusi üles käsitlema soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist prioriteedina, sealhulgas Euroopa reformikava raames ja koos kodanikuühiskonnaga, sealhulgas naiste organisatsioonidega; kutsub Kosovot üles tegelema jätkuvalt sõja ajal seksuaalvägivalla all kannatanud naiste jaoks õigluse jaluleseadmise ja nende toetamise küsimusega; nõuab tungivalt, et Kosovo rakendaks Istanbuli konventsiooni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub Kosovo parlamenti üles võtma lastekaitse seaduse koostamisel arvesse seisukohta, mille on ühiselt allkirjastanud EL, UNICEF, Kosovos lastekaitsega tegelevate vabaühenduste koalitsioon (KOFM) ja organisatsioon Save the Children; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib murega, et Kosovo on teinud puuetega inimeste õiguste valdkonnas vähe edusamme; kutsub Kosovot üles tagama puuetega inimestele mittediskrimineerimise ja võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub Kosovo ametiasutusi üles käsitlema prioriteedina vähemustega seotud küsimusi, sealhulgas nende kultuurilisi ja keelelisi õigusi ning nende võimalusi; peab kahetsusväärseks, et vähemustel, nagu romad, aškalid ja egiptlased, on endiselt probleeme isikut tõendavate dokumentide saamisel, mis mõjutab nende võimalust saada kodakondsus ning pääseda juurde haridusele, tervishoiule ja sotsiaalabile, ning kutsub Kosovo ametivõime üles need probleemid lahendama; väljendab heameelt ametivõimude valmisoleku üle tunnustada Gora ja Zhupa piirkonna etniliste bulgaarlaste õigusi; väljendab heameelt selle üle, et vastu on võetud uus roma ja aškali kogukondade Kosovo ühiskonda kaasamise strateegia ja tegevuskava (2017–2021), ning kutsub Kosovot üles osalema aktiivselt piirkondlikus koostöös romade integratsiooni projektis aastani 2020, mida rakendab piirkondlik koostöönõukogu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kahetsusväärseks LGBTI-inimeste jätkuvat diskrimineerimist ja internetis leviva vihakõne sagenemist seoses üritusega Gay Pride Pristinas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust võtta vastu uus seaduseelnõu, milles käsitletakse valitsusväliste organisatsioonide ühinemisvabadust; nõuab kodanikuühiskonna tegutsemisruumi mõjutavate valdkondade õigusaktide koostamisel ja rakendamisel suuremat tähelepanelikkust, tagamaks, et õigusaktid ei too kodanikuühiskonna organisatsioonidele kaasa ebaproportsionaalset koormust, ei avalda neile diskrimineerivat mõju ega vähenda kodanikuühiskonna tegutsemisruumi; rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidele peab olema kättesaadav avaliku sektori rahastamine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust tagada Kosovo avalik-õigusliku ringhäälinguorganisatsiooni ajakirjandusvabadus, rahaline kestlikkus ja sõltumatus ning erameedia omandi läbipaistvus kooskõlas komisjoni iga-aastases aruandes esitatud soovitustega; nõuab sellega seoses tungivalt kõigi asjakohaste õigusaktide rakendamist; nõuab mitmekeelsete raadio- ja teleringhäälingusaatete ja kõigile Kosovo kogukondadele pakutava teabe kvaliteedi parendamist; väljendab muret ajakirjanike vastu suunatud ähvarduste ja rünnakute arvu suurenemise pärast ning nõuab tungivalt, et Kosovo ametiasutused uuriksid neid juhtumeid viivitamata ja võtaksid toimepanijad vastutusele; väljendab heameelt selle üle, et valitsus on heaks kiitnud rikkumisest teatajate kaitsmist käsitleva seaduseelnõu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab järjepidevate pingutuste tegemist Serbia ja Kosovo suhete igakülgseks normaliseerimiseks; on seisukohal, et suhete täielik normaliseerimine Serbiaga õiguslikult siduva lepingu ja selle rakendamise korra alusel ei ole võimalik ilma kehtivate lepingute täieliku ja vastastikuse kohaldamiseta, ning see on mõlema poole jaoks peamine eeldus ELiga ühinemiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | võtab teadmiseks käimasoleva arutelu ja avalikud avaldused Serbia ja Kosovo piiri võimalike kohanduste, sealhulgas territooriumide vahetuste üle; rõhutab nii Kosovo kui ka Serbia mitmerahvuselist olemust ning et etniliselt puhtad riigid ei tohiks olla piirkonna eesmärgiks; toetab dialoogi, millele EL kaasa aitab ja mis on raamistik Serbia ja Kosovo vahelise suhete täieliku normaliseerimise lepingu saavutamiseks; on seisukohal, et mis tahes leping on aktsepteeritav üksnes siis, kui see on vastastikku kokku lepitud, võttes arvesse kogu piirkonna stabiilsust ja rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et viis ELi liikmesriiki ei ole veel Kosovot tunnustanud ja kutsub neid üles seda tegema; rõhutab, et tunnustamine aitaks kaasa Belgradi ja Priština vaheliste suhete normaliseerimisele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et Belgradi ja Priština dialoog peab olema avatud ja läbipaistev ning et selle eest vastutavad isikud peaksid dialoogi arengusuundadega seoses korrapäraselt konsulteerima Kosovo parlamendiga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab kahetsusväärseks, et paljusid seni allkirjastatud lepinguid, näiteks energeetikaalaseid lepinguid ja serblaste enamusega kohalike omavalitsuste assotsieerimise lepinguid ei ole rakendatud või on rakendamine hilinenud; nõuab tungivalt, et kumbki pool rakendaks kõiki lepinguid täiel määral ja heas usus; kordab oma nõudmist, et Euroopa välisteenistus hindaks poolte saavutusi oma kohustuste täitmisel, et kõrvaldada rakendamisel ilmnenud probleemid; nõuab tungivalt, et Serbia ja Kosovo valitsused hoiduksid meetmetest, mis võiksid kahjustada poolte vahelist usaldust ja seada ohtu dialoogis konstruktiivse jätkumise; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab sügavat muret rahvustevaheliste konfliktide arvu kasvu pärast; mõistab karmilt hukka kõik hirmutamis- ja vägivallateod; eeldab, et Kosovo ametiasutused distantseerivad viivitamata sellistest tegudest ning nõuab toimepanijate väljaselgitamist ja vastutusele võtmist; kutsub riiklikke ja kohalikke ametiasutusi üles tegema täiendavaid jõupingutusi, et rakendada vastu võetud õigusakte paljurahvuselise ühiskonna edasiarendamiseks; peab kahetsusväärseks, et piirkonnas on suurenenud natsionalistlik ja äärmuslik retoorika, ning nõuab, et komisjon toetaks lepitamist kultuuriprojektide kaudu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab taas Mitrovica silla kiiret ja takistusteta avamist, sest see on oluline samm linna taasühendamise suunas; nõuab liikumisvabaduse lepingu täielikku rakendamist; kutsub Serbia ja Kosovo ametiasutusi üles edendama inimestevahelisi kontakte kohalike kogukondade vahel, et tugevdada dialoogi, sealhulgas valitsusvälisel tasandil; tunnustab sellega seoses Peja/Sabaci vastastikuse koostöö programmi ja kutsub komisjoni üles sarnaseid algatusi toetama; väljendab heameelt selliste taristuprojektide arendamise üle, mis võimaldavad tihedamaid kontakte, nagu Nis-Medare-Priština kiirtee; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab heameelt Kosovo pingutuste üle tagada piirkonnas viljakad heanaaberlikud suhted ja järgida ennetavalt ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP) ning nõuab edasisi edusamme selles valdkonnas; on seisukohal, et Kosovo osalemisega rahvusvahelistes organisatsioonides kaasneksid õigused ja kohustused, mis eeldavad rahvusvaheliste normide ja standardite kohaldamist; ergutab lähenema positiivselt Kosovo osalemisele rahvusvahelistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toonitab kiireloomulist vajadust võtta vastu ja viia ellu meetmed, millega tagatakse läbipaistvad ja konkurentsil põhinevad erastamismenetlused, ning uurida väidetavaid rikkumisi; on mures, et rändajate rahasaadetised kujutavad endast olulist sisenõudlust käivitavat jõudu; väljendab muret naiste diskrimineerimise pärast tööturul, eriti töölevõtmisprotsessis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab muret väga halva ravimite registreerimise korra ja ravimite kvaliteedi pärast ning korruptsiooni pärast tervishoiusektoris üldiselt; nõuab tungivalt, et Kosovo tervishoiuministeerium tõhustaks jõupingutusi nende kuritegude uurimisel ning registreerimis- ja kvaliteediprobleemide lahendamisel; nõuab tervishoiusektori põhjalikku reformimist, sealhulgas üldise tervisekindlustuse rakendamist, et tagada üldine juurdepääs tervishoiuteenustele; rõhutab, et riiklikku tervishoiusüsteemi tuleb piisavalt rahastada; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles töötama välja piirkondliku strateegia, mis tegeleks noorte püsiva töötuse ja ajude äravooluga, kõrvaldades haridussüsteemi ja tööturu vahelise oskuste nõudlusele mittevastavuse, parandades õpetamise kvaliteeti ja tagades piisava rahastuse aktiivsetele tööturumeetmetele ja kutsekoolitusele ning asjakohased lastehoiu- ja koolieelsed haridusasutused; peab kahetsusväärseks edusammude puudumist hariduse kvaliteedi suurendamisel; kutsub asjaomaseid osalejaid üles lisama vähemusrühmadesse kuuluvad isikud tööhõivemeetmete väljatöötamisse ja rakendamisse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab tungivalt, et Kosovo kasutaks täielikult ära ELi programmide pakutavad võimalused; väljendab heameelt selle üle, et allkirjastatud on leping Kosovo osalemise kohta programmides „Erasmus +“ ja „Loov Euroopa“; palub Kosovo ametiasutustel ja komisjonil jätkata VKEde toetamist, et arendada Kosovos välja elujõuline majandus; toetab ettepanekut vähendada Lääne-Balkani riikides rändlustasusid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | juhib tähelepanu Priština ja muude äärmiselt saastunud linnade väga halvale õhukvaliteedile; nõuab tõhusaid õhu- ja veekvaliteedi jälgimise süsteeme, veepuhastustaristu parandamist ning usaldusväärsete ja kergesti kättesaadavate reaalajas saasteandmete kogumist; väljendab muret jäätmete väära käitlemise ja jätkusuutmatute meetoditega ladestamise ning laialt levinud ebaseaduslike prügilate üle; nõuab tungivalt, et ametiasutused võtaksid vastu jäätmete sorteerimise ja ringlussevõtuga seotud eesmärgid, parandaksid kohalikul tasandil jäätmete kogumise ja ringlussevõtu võimalusi ning võtaksid saastajad vastutusele; kutsub ÜROd üles andma kiiresti vajalikku abi Kosovo mõnedes pagulaslaagrites tekkinud pliimürgistuse ohvritele, sealhulgas ennetava usaldusfondi kaudu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et enamikku eelmise aasta aruandes esitatud energiapoliitika soovitustest ei ole rakendatud; rõhutab, et lõpetada tuleb jätkusuutmatu pruunsöe kasutamine energiatootmises ja kiiresti sulgeda Kosovo A elektrijaam, ning tagada täiendav energiatootmine ja impordivõimsus; võtab teadmiseks osalise edasimineku kolmanda energiapaketiga ning rõhutab vajadust tagada Kosovo energeetikasektorit reguleeriva asutuse sõltumatus; nõuab suuremate pingutuste tegemist energiatõhususe ja energiasäästu vallas, eelkõige ehitussektoris; märgib, et kuigi energiatõhususe seaduse eelnõu läbis esimese lugemise, takistab energiatõhusust seisak Kosovo ja Serbia energialepingu rakendamisel; palub ametiasutustel asutada energiatõhususe fond; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et kavandatavad hüdroelektrijaamad peaksid vastama ELi keskkonnastandarditele; peab sellega seoses kiiduväärseks keskkonnaministri otsust hinnata hüdroenergia projektidele väljaantud lube ja peatada nende kehtivus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kahetsusväärseks edusammude puudumist taastuvenergia võimaluste ärakasutamisel; kutsub ametiasutusi üles võtma vastu energiastrateegia tegevuskava aastateks 2017–2026, et saavutada 2020. aastal kohustuslik taastuvenergia sihttase 25 %; nõuab tungivalt, et komisjon tõhustaks sellega seoses abi andmist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab tungivalt, et Kosovo ametiasutused võtaksid vastu poliitikameetmed usaldusväärse ja kestliku avaliku transporditeenuse ja liikuvuse tagamiseks, et kõrvaldada taristu pikaajalised puudused; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  ELT L 146, 11.6.2018, lk 5.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/135

---

P8_TA(2018)0480

2018. aasta aruanne endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi kohta

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon komisjoni 2018. aasta aruande kohta, milles käsitletakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki (2018/2145(INI))

(2020/C 363/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. detsembri 2005. aasta otsust anda riigile ELi kandidaatriigi staatus,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse lõplikku kokkulepet erimeelsuste lahendamiseks, nagu seda on kirjeldatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 817 (1993) ja 845 (1993), 1995. aasta ajutise kokkuleppe lõppemist ning 17. juunil 2018 strateegilise partnerluse loomist Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mida tuntakse ka Prespa kokkuleppena, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lõplikku kokkulepet erimeelsuste lahendamiseks, nagu seda on kirjeldatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 817 (1993) ja 845 (1993), 1995. aasta ajutise kokkuleppe lõppemist ning 17. juunil 2018 strateegilise partnerluse loomist Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel, mida tuntakse ka Prespa kokkuleppena,

| — | võttes arvesse Ohridis sõlmitud ja 13. augustil 2001. aastal Skopjes allkirjastatud Ohridi raamkokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ohridis sõlmitud ja 13. augustil 2001. aastal Skopjes allkirjastatud Ohridi raamkokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta juuni kiireloomulisi reformiprioriteete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta juuni kiireloomulisi reformiprioriteete endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi jaoks,

| — | võttes arvesse 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal Skopjes saavutatud nelja peamise erakonna poliitilist kokkulepet (nn Pržino kokkulepe) ning 20. juulil ja 31. augustil 2016. aastal saavutatud nelja erakonna kokkulepet selle poliitilise kokkuleppe rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. juunil ja 15. juulil 2015. aastal Skopjes saavutatud nelja peamise erakonna poliitilist kokkulepet (nn Pržino kokkulepe) ning 20. juulil ja 31. augustil 2016. aastal saavutatud nelja erakonna kokkulepet selle poliitilise kokkuleppe rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse õigusriiki käsitlevate süstemaatiliste küsimuste vanemekspertide rühma 14. septembri 2017. aasta soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusriiki käsitlevate süstemaatiliste küsimuste vanemekspertide rühma 14. septembri 2017. aasta soovitusi,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014. aastal algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse OSCE/ODIHRi lõpparuandeid, mis käsitlevad ennetähtaegseid parlamendivalimisi 11. detsembril 2016. aastal, mida vaatles ka Euroopa Parlament, ning kohalikke valimisi 15. oktoobril ja 29. oktoobril 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE/ODIHRi lõpparuandeid, mis käsitlevad ennetähtaegseid parlamendivalimisi 11. detsembril 2016. aastal, mida vaatles ka Euroopa Parlament, ning kohalikke valimisi 15. oktoobril ja 29. oktoobril 2017. aastal,

| — | võttes arvesse 17. mail 2018. aastal toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise deklaratsiooni ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mail 2018. aastal toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise deklaratsiooni ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järeldusi, milles kiideti heaks 26. juunil 2018. aastal nõukogu vastu võetud järeldused, mis käsitlevad laienemist ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28. juuni 2018. aasta järeldusi, milles kiideti heaks 26. juunil 2018. aastal nõukogu vastu võetud järeldused, mis käsitlevad laienemist ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi,

| — | võttes arvesse NATO liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel 11.–12. juulil 2018. aastal tehtud otsust kutsuda riik alustama läbirääkimisi alliansiga ühinemise üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse NATO liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumisel 11.–12. juulil 2018. aastal tehtud otsust kutsuda riik alustama läbirääkimisi alliansiga ühinemise üle,

| — | võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 13. juulil 2018. aastal toimunud 14. istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu 13. juulil 2018. aastal toimunud 14. istungit,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokument „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2018. aasta aruanne“ (SWD(2018)0154), milles soovitatakse alustada ühinemisläbirääkimisi tehtud edusammude valguses ja pidades silmas pidevat pühendumust viia läbi reformid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokument „Endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi 2018. aasta aruanne“ (SWD(2018)0154), milles soovitatakse alustada ühinemisläbirääkimisi tehtud edusammude valguses ja pidades silmas pidevat pühendumust viia läbi reformid,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi majandusliku reformiprogrammi hindamise kohta (SWD(2018)0134) ning ELi ning Lääne-Balkani ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi 25. mai 2018. aasta ühiseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi majandusliku reformiprogrammi hindamise kohta (SWD(2018)0134) ning ELi ning Lääne-Balkani ja Türgi vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi 25. mai 2018. aasta ühiseid järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni Strasbourgis 7.–8. veebruaril 2018. aastal peetud neljateistkümnendal istungil vastu võetud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni Strasbourgis 7.–8. veebruaril 2018. aastal peetud neljateistkümnendal istungil vastu võetud soovitusi,

| — | võttes arvesse parlamendi juhtkonna ja riigi parlamendi (Sobranie) erakondade nn Jean Monnet’ dialoogi protsessi, mis käivitati 17.–18. mail 2018. aastal Ohridis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse parlamendi juhtkonna ja riigi parlamendi (Sobranie) erakondade nn Jean Monnet’ dialoogi protsessi, mis käivitati 17.–18. mail 2018. aastal Ohridis,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone selle riigi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone selle riigi kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0341/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0341/2018),

| A. | arvestades, et rakendades jõulisi ja kaasavaid demokraatlike reforme ning parandades aktiivselt heanaaberlikke suhteid, näitab uus valitsus jätkuvat pühendumist riigi Euroopa ja Euro-Atlandi suunale; arvestades, et reformipüüdlusi peaks saatma jätkuv ELi toetus kiireloomuliste reformiprioriteetide rakendamisele ja mõõdetavad tulemused; arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis suur reformide motiveerija, eelkõige seoses õigusriigi austamise, kohtuasutuste sõltumatuse ja korruptsioonivastase võitlusega; arvestades, et endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki peetakse kandidaatriigiks, kes on teinud kõige suuremaid edusamme oma õigusaktide vastavusse viimisel ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rakendades jõulisi ja kaasavaid demokraatlike reforme ning parandades aktiivselt heanaaberlikke suhteid, näitab uus valitsus jätkuvat pühendumist riigi Euroopa ja Euro-Atlandi suunale; arvestades, et reformipüüdlusi peaks saatma jätkuv ELi toetus kiireloomuliste reformiprioriteetide rakendamisele ja mõõdetavad tulemused; arvestades, et ELi liikmeks saamise väljavaade on endises Jugoslaavia Makedoonia vabariigis suur reformide motiveerija, eelkõige seoses õigusriigi austamise, kohtuasutuste sõltumatuse ja korruptsioonivastase võitlusega; arvestades, et endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki peetakse kandidaatriigiks, kes on teinud kõige suuremaid edusamme oma õigusaktide vastavusse viimisel ELi õigustikuga;

| B. | arvestades, et 17. juuni 2018. aasta Prespa kokkulepe, mis käsitleb erimeelsuste lahendamist ja strateegilise partnerluse loomist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Kreeka vahel, saadab hädavajaliku positiivse signaali stabiilsuse ja lepituse kohta kogu Lääne-Balkani piirkonnas, parandab heanaaberlikke suhteid ja piirkondlikku koostööd ning sillutab teed riigi Euroopa integratsioonile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 17. juuni 2018. aasta Prespa kokkulepe, mis käsitleb erimeelsuste lahendamist ja strateegilise partnerluse loomist endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ja Kreeka vahel, saadab hädavajaliku positiivse signaali stabiilsuse ja lepituse kohta kogu Lääne-Balkani piirkonnas, parandab heanaaberlikke suhteid ja piirkondlikku koostööd ning sillutab teed riigi Euroopa integratsioonile;

| C. | arvestades, et Kreeka ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik leppisid kokku üheteistkümnes usaldust suurendavas meetmes peamiselt poliitika ja ELi küsimuste, hariduse ja kultuuri, kaubavahetuse ja majanduskoostöö, ühenduvuse, justiits- ja siseasjade ning tervishoiualase koostöö valdkonnas; arvestades, et kõnealused usaldust suurendavad meetmed on juba andnud konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka ja endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik leppisid kokku üheteistkümnes usaldust suurendavas meetmes peamiselt poliitika ja ELi küsimuste, hariduse ja kultuuri, kaubavahetuse ja majanduskoostöö, ühenduvuse, justiits- ja siseasjade ning tervishoiualase koostöö valdkonnas; arvestades, et kõnealused usaldust suurendavad meetmed on juba andnud konkreetseid tulemusi;

| D. | arvestades, et kõigil erakondadel ja riigiasutustel on kohustus panustada kaasavamasse ja avatumasse poliitilisse õhkkonda, mis võimaldab teha edasisi edusamme ELi ühinemisprotsessis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõigil erakondadel ja riigiasutustel on kohustus panustada kaasavamasse ja avatumasse poliitilisse õhkkonda, mis võimaldab teha edasisi edusamme ELi ühinemisprotsessis;

| E. | arvestades, et riik peab muu hulgas veelgi tugevdama parlamentaarset seadusandlikku ja järelevalvepädevust, kohtuid, õigusriigi austamist, meediavabadust ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastast võitlust; arvestades, et püsivaid reformipüüdlusi on vaja avaliku halduse, majanduse ja tööhõive valdkonnas ning ühtlasi on vaja Ohridi raamkokkuleppe rakendamine põhjalikult läbi vaadata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riik peab muu hulgas veelgi tugevdama parlamentaarset seadusandlikku ja järelevalvepädevust, kohtuid, õigusriigi austamist, meediavabadust ning organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastast võitlust; arvestades, et püsivaid reformipüüdlusi on vaja avaliku halduse, majanduse ja tööhõive valdkonnas ning ühtlasi on vaja Ohridi raamkokkuleppe rakendamine põhjalikult läbi vaadata;

| F. | arvestades, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ühinemine NATOga aitab tuua kogu piirkonda rahu ja stabiilsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ühinemine NATOga aitab tuua kogu piirkonda rahu ja stabiilsust;

| G. | arvestades, et 28. juunil 2018. aastal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks nõukogu 26. juuni 2018. aasta järeldused, milles võeti suund ühinemisläbirääkimiste alustamisele 2019. aasta juunis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 28. juunil 2018. aastal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks nõukogu 26. juuni 2018. aasta järeldused, milles võeti suund ühinemisläbirääkimiste alustamisele 2019. aasta juunis;

| H. | arvestades, et 18. juulil 2018 parafeeris komisjon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga sõlmitud staatust käsitleva lepingu, et võimaldada Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmadel viia läbi ühiseid operatsioone koos endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga ja riigis rände ja piiride haldamiseks, mis on komisjoni Lääne-Balkani riikide strateegia keskne element; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 18. juulil 2018 parafeeris komisjon endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga sõlmitud staatust käsitleva lepingu, et võimaldada Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti rühmadel viia läbi ühiseid operatsioone koos endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga ja riigis rände ja piiride haldamiseks, mis on komisjoni Lääne-Balkani riikide strateegia keskne element;

| I. | arvestades, et õhusaaste on Makedoonia linnades suur probleem ning Soome Meteoroloogiainstituudi ja Makedoonia Rahvatervise Instituudi viimase uuringu kohaselt on Skopjes ja Totovos kõikidest Euroopa linnadest kõige suurem peenosakeste (PM2,5) sisaldus õhus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õhusaaste on Makedoonia linnades suur probleem ning Soome Meteoroloogiainstituudi ja Makedoonia Rahvatervise Instituudi viimase uuringu kohaselt on Skopjes ja Totovos kõikidest Euroopa linnadest kõige suurem peenosakeste (PM2,5) sisaldus õhus;

| J. | arvestades, et Balkani piirkond on strateegiliselt tähtis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Balkani piirkond on strateegiliselt tähtis;

| K. | arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema eripäradest lähtuvalt ning reformide kiirus ja kvaliteet määravad ühinemise ajakava ning läbirääkimiste tempo; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et iga kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema eripäradest lähtuvalt ning reformide kiirus ja kvaliteet määravad ühinemise ajakava ning läbirääkimiste tempo;

| L. | arvestades, et pärast põhjalikku ja läbipaistvat kohtumenetlust mõisteti Nikola Gruevski Makedoonia kohtutes võimu kuritarvitamise eest süüdi ja talle määrati kaheaastane vanglakaristus; arvestades, et mitu kohtuastet jäi sama otsuse juurde, mis jõustus pärast seda, kui kõik edasikaebamise võimalused olid ammendatud; arvestades, et Nikola Guevskit on süüdistatud ka neljas muus pooleliolevas kriminaalasjas ja ta on seotud veel viie käimasoleva kriminaaluurimisega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast põhjalikku ja läbipaistvat kohtumenetlust mõisteti Nikola Gruevski Makedoonia kohtutes võimu kuritarvitamise eest süüdi ja talle määrati kaheaastane vanglakaristus; arvestades, et mitu kohtuastet jäi sama otsuse juurde, mis jõustus pärast seda, kui kõik edasikaebamise võimalused olid ammendatud; arvestades, et Nikola Guevskit on süüdistatud ka neljas muus pooleliolevas kriminaalasjas ja ta on seotud veel viie käimasoleva kriminaaluurimisega;

Üldised reformid ja heanaaberlikud suhted

| 1. | väljendab heameelt, et valitsus on kindlalt poliitiliselt pühendunud sellele, et täielikult rakendada Pržino kokkulepe ning kiireloomulised reformiprioriteedid, mis viivad tõhustatud jõupingutusteni seoses ELiga seotud reformidega, mis põhinevad erakondadeülesel ja rahvusrühmade vahelisel koostööl ja konsultatsioonidel kodanikuühiskonnaga, ning rõhutab, kui oluline on nende jõupingutuste tegemine riigi Euroopa tuleviku jaoks; julgustab uut valitsust säilitama positiivset hoogu ja kindlustama edasimineku ning kiirendama ja täielikult rakendama ELiga seotud reforme läbipaistval ja kaasaval viisil; nõuab, et endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki toetataks Euro-Atlandi organisatsioonidega ühinemises, et parandada piirkonna julgeolekut; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab väga positiivset diplomaatiat ja aktiivseid usaldust loovaid jõupingutusi, mis viivad kompromissile, kahepoolsete lahendamata küsimuste lahendamiseni ning heanaaberlike suhete edendamiseni; rõhutab, et kahepoolsed probleemid ei tohiks takistada ühinemisprotsessi; väljendab heameelt 14. veebruaril 2018. aastal sõpruslepingu jõustumise üle Bulgaariaga, mis peaks tagama kahe riigi vahel pikaajalised ja lepitavad heanaaberlikud suhted; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt 17. juuni 2018. aasta Prespa kokkuleppe üle Kreeka ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi vahel ning kiidab mõlemat poolt nende märkimisväärsete jõupingutuste eest, et jõuda nimeküsimuses mõlema poole jaoks rahuldava lahenduseni; väljendab heameelt, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlament ratifitseeris kokkuleppe 20. juunil ja 5. juulil 2018; on seisukohal, et riigi kodanike huvides on, et kõik poliitilised jõud ja kodanikuühiskond tegutseksid konservatiivselt ja täidaksid oma ajaloolisi kohustusi; kutsub tungivalt pooli üles käsitlema oma riigi huvisid prioriteetsetena parteipoliitiliste huvide ees, teavitama kodanikke nõuetekohaselt kokkuleppe sisust ja mõjudest ning viima hoolikalt lõpule kõik sisemenetlused selle strateegiliselt olulise kokkuleppe ratifitseerimiseks ja rakendamiseks, lõpetades pikemaajalise geopoliitilise ebaselguse ja andes piirkonnas rahu ja stabiilsuse osas head eeskuju; rõhutab, kui tähtis on 30. septembri 2018. aasta referendum endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi ühinemise kohta ELi ja NATOga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks 30. septembril 2018. aastal toimunud referendumi tulemuse; rõhutab vajadust veelgi toetada riigi Euro-Atlandi tulevikku ja 17. juuni 2018. aasta Prespa kokkuleppe rakendamist; ergutab Skopjes asuvat valitsust võtma kõik vajalikud ja võimalikud meetmed, et täita Prespa kokkuleppe sätteid, mis avab ukse ELi ja NATO ühinemisläbirääkimistele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt 19. oktoobril 2018 Sobranies toimunud hääletuse üle alustada Prespa kokkuleppe rakendamiseks põhiseaduse muutmise protsessi; kutsub kõiki erakondi üles jätkama muutmisprotsessi edasistes järkudes koostööd jagatud vastutuse vaimus; kordab oma kindlat toetust riigi Euroopa ja Euro-Atlandi tulevikule ning nõuab tungivalt, et valitsus ja parlament jätkaksid tööd reformidega, mis sillutavad teed ELi ühinemisele; julgustab eriprokuröri ja kohtuid korraldama kõigi lahendamata poliitiliste õigusrikkumiste juhtumite ja kriminaalsete tegude sõltumatut uurimist ning tooma süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunneb heameelt riigi diplomaatiliste jõupingutuste üle edendada kahepoolset ja piirkondlikku koostööd Albaaniaga ning luua uusi kvalitatiivseid suhteid kaubavahetuse, õiguskaitse, pettusevastase võitluse ja terrorismi ennetamise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et riik on juba saavutanud suurel määral vastavuse liidu õigustikuga; avaldab siiski kahetsust tõsiasja pärast, et osasid nendest õigusaktidest ei ole veel rakendatud; võtab teadmiseks edusammud vastavusseviimisel ELi deklaratsioonide ja nõukogu otsustega, mis käsitlevad ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, ning rõhutab järk-järgult täieliku vastavuse saavutamise olulisust, mis on riigi Euro-Atlandi tuleviku eeldus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab avalikus sektoris tehtud edusamme seoses avaliku halduse reformistrateegia ja finantsjuhtimise reformiprogrammi vastuvõtmisega; kutsub valitsust üles tagama nende reformide täieliku elluviimise; julgustab riiki veelgi tugevdama professionaalsust, parandades läbipaistvust ja tasakaalustatud esindatust ning tagades tulemustel põhineva töölevõtmise täieliku rakendamise avalikus teenistuses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab kõige karmimalt hukka 27. aprilli 2017. aasta rünnaku riigi parlamendi vastu, mis kujutab endast rünnakut demokraatia vastu ja mille käigus said mitmed parlamendiliikmed ja ajakirjanikud tõsiseid vigastusi, ja nõuab organisaatorite ja kurjategijate kohtu alla andmist; tunneb heameelt, et juhtumit uuritakse ja selle üle on käimas kohtumenetlus; rõhutab, et nende vägivallategude eest vastutusele võtmine peab jätkuvalt toimuma kooskõlas seadustega ning läbipaistval, sõltumatul ja proportsionaalsel viisil; mõistab samuti hukka parlamendi menetluste või presidendi volituste igasuguse takistamise ja kuritarvitamise, millega rikutakse põhiseadust; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toetab täielikult komisjoni soovitust ja sellele järgnenud nõukogu otsust, milles määratakse kindlaks 2019. aasta juuni kui ühinemisläbirääkimiste alustamise kuupäev, tunnustades toetavaid reformipüüdlusi; on arvamusel, et sõelumisprotsessi ja ühinemisläbirääkimiste kiire alustamine säilitavad reformi hoo ja süvendavad seda; on seisukohal, et läbirääkimiste alustamine pakuks täiendavaid stiimuleid demokratiseerimiseks ning tõhustaks kontrolli ja aruandekohustust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunneb heameelt riigile 11. juulil 2018 NATO poolt esitatud ametliku kutse üle alustada selle organisatsiooniga ühinemiseks läbirääkimisi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi NATOsse kuulumine aitaks kaasa suurema julgeoleku ja poliitilise stabiilsuse saavutamisele Kagu-Euroopas; kutsub kõiki NATOsse kuuluvaid ELi liikmesriike aktiivselt toetama riigi NATOga ühinemist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt riigi tulevase ülemineku üle teise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu etappi ning riigi kaasamise üle Aadria mere – Joonia mere algatusse ning kutsub komisjoni üles kaasama riiki ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiasse; |
| --- | --- |

13.

Demokratiseerimine

| 14. | väljendab heameelt esialgsete sammude üle, mis on tehtud kontrolli ja tasakaalu taastamise suunas ning kaasatuse suurendamise suunas meetmete abil, mis parandavad keskkonda, milles sõltumatud järelevalveasutused, meedia ja kodanikuühiskonna organisatsioonid tegutsevad; väljendab heameelt konstruktiivse dialoogi üle valitsuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel ning rolli üle, mida viimati nimetatu on täitnud suurema kontrolli ja tasakaalu tagamisel; rõhutab, et pooleliolevad põhimõttelised muudatused tuleks teha kaasavas ja avatud poliitilises õhkkonnas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hindab kõrgelt valitsuse jõupingutusi takistada tagasilangust ja kõrvaldada riigi kaaperdamise järelejäänud elemendid ning julgustab valitsust neid jõupingutusi suurendama; tuletab meelde, et riik oli 2000-ndatel aastatel ühinemisprotsessis liider; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt parenduste üle valimisi käsitlevates õigusaktides, kuid rõhutab vajadust vaadata õigeaegselt läbi valimisseadustik, käsitledes põhjalikult OSCE/ODIHRi, Veneetsia komisjoni ja GRECO ülejäänud soovitusi kampaaniate rahastamise ja erakondade kohta; rõhutab, et tuleb teha rohkem jõupingutusi, et hoida ära ja uurida hääletajate mis tahes vormis hirmutamist; kutsub erakondi tungivalt üles demokratiseerima oma sisemised otsustusmenetlused; |
| --- | --- |

16.

| 17. | julgustab asutusi takistatud rahvaloendust lõpule viima, mis pakuks elanikkonnaandmete kohta täpset statistikat, mida saaks võtta aluseks valitsuse arenguprogrammidele ja asjakohasele eelarveplaneerimisele, samuti valimiste korraldamisel ja valimistulemuste arvutamisel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt ELi ja endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi parlamentaarse ühiskomisjoni istungite taastamise üle ning julgustab jätkama konstruktiivset tööd selles parlamentidevahelises raamistikus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt nn Jean Monnet’ dialoogi protsessi alustamise üle Ohridis 17. ja 18. mail 2018. aastal ning selle tulemusel ühehäälselt erakonnaülese toetusega vastuvõetud eetikakoodeksi üle; julgustab reformide ja Sobranie toimimise töörühma vaatama läbi parlamendi kodukorda ja esitama ettepanekuid muudatuste tegemiseks ja ajakavade vastuvõtmiseks Ohridi järeldustes nimetatud prioriteetsetes valdkondades; julgustab kõiki poliitilises protsessis osalevaid sidusrühmi jätkama kompromissiõhkkonna ja konstruktiivse poliitilise dialoogi tugevdamist, eelkõige parlamendiliikmete hulgas, ning hoiduma parlamendi tõhusa toimimise takistamisest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | soovitab riigi parlamendil kasutada täielikult ära oma järelevalve- ja seadusandlikke ülesandeid, piirates samas rangelt kiireloomuliste menetluste kasutamist, mis kahjustab parlamendi ja avalikku kontrolli; nõuab usaldusväärseid tulemusi luureteenistuste järelevalve valdkonnas ning inimõiguste ja põhivabaduste seiret riigis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt oluliste sammude üle, mida valitsus on teinud, et järk-järgult taastada kompromissiõhkkonda, kaasates kõiki sidusrühmi, sealhulgas opositsiooni, et tugevdada demokraatiat ja õigusriigi järgimist ning tõelist soovi reformida kaasaval ja läbipaistval viisil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab avaliku halduse reformistrateegia tõhusat rakendamist ja selgete vastutusalade kindlaks määramist; rõhutab, kui oluline on tulemustel põhinev töölevõtmine ja avatud konkurents kõikide värbamismenetluste puhul, ning kutsub üles suurendama inimressursside juhtimise suutlikkust; nõuab tõhusamaid meetmeid, et parandada sektori ja finantsplaneerimise suutlikkust kogu avaliku halduse raames; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt detsentraliseerimisprotsessi tugevdamise üle valitsuse poolt, võttes vastu detsentraliseerimise ja arengu tegevuskava aastateks 2018–2020, mis on oluline samm kohalikes omavalitsustes valitseva rahastuse ja teenuste nappusega tegelemiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab heameelt tehtavate jõupingutuste üle hea valitsemistava, vastutuse ja vaba meediakeskkonna edendamisel, samuti läbipaistvuse suurendamisel ning avalikule teabele juurdepääsu parandamisel, kaasa arvatud riigiasutuste kulude avalikustamise teel; nõuab edasisi samme, et tagada kodanike juurdepääs avalikule teabele; nõuab järjepidevaid jõupingutusi, et suurendada otsustusmenetluse kaasatust ning parandada institutsioonidevahelist kooskõlastamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab suuremaid edusamme avaliku teabe digiteerimises ning julgustab otsima uuenduslikke e-lahendusi, et parandada veelgi läbipaistvust ja avalikule teabele lihtsat juurdepääsu ning vähendada sellega seotud bürokraatiat; |
| --- | --- |

25.

Õigusriik

| 26. | tuletab meelde, et kohtusüsteemi nõuetekohane toimimine ja tõhusad korruptsioonivastased meetmed on ELiga ühinemise protsessis äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt kohtureformi strateegia üle, mille eesmärk on taastada kohtulik sõltumatus, vastutus ja professionaalsus ning lõpetada poliitiline sekkumine ja valikuline õigusemõistmine, ning kutsub riigi valitsust ja teisi sidusrühmi üles tegema intensiivsemaid jõupingutusi kohtureformi strateegia nõuetekohaseks elluviimiseks, luues usaldusväärsed seire- ja hindamismehhanismid; rõhutab vajadust viia lõpule õigusaktide vastavusseviimine kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega; nõuab kohtureformi strateegias kavandatavate meetmete jätkuvat vastuvõtmist ja rakendamist; rõhutab, et on vaja täiendavaid jõupingutusi, et kaitsta kohtusüsteemi poliitilise sekkumise eest; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt kohtueetika nõukogu loomise üle 2018. aasta jaanuaris ning kohtunike ja prokuröride akadeemia poolt kohtunike eetilist käitumist käsitlevate koolituskursuste korraldamise üle eesmärgiga hoida ära huvide konflikti ja luua korruptsioonivastaseid meetmeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tunneb jätkuvalt muret laialdase korruptsiooni pärast ja väljendab heameelt esialgsete saavutuste üle selle ennetamisel ja kohtus menetlemisel; on mures kõrgel tasemel esineva korruptsiooni juhtumite kohta tehtud lõplike kohtuotsuste väikese arvu pärast, kuid märgib ära esimesed kohtuotsused korruptsiooni ja võimu kuritarvitamise juhtumite ning 27. aprilli 2017. aasta sündmuste kohta; nõuab järjepidevaid jõupingutusi, et näidata tulemusi kõrgel tasemel esineva korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse juhtude uurimise, nende eest süüdistuste esitamise ja süüdimõistvate kohtuotsuste osas; kiidab prokuratuuri eriosakonna rasketes oludes tehtud tööd ning tunneb endiselt muret selle töö vastu suunatud rünnakute ja takistuste pärast ning teiste institutsioonide vähese valmisoleku pärast teha koostööd; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub ametiasutusi üles intensiivistama rahapesu ja huvide konflikti vastast võitlust, looma korruptsiooni vastu võitlemise, kuritegevuse vastu võitlemise ja finantsuurimiste suutlikkus ja seda tugevdama ning kasutama varade külmutamist, konfiskeerimist, tagasisaamist ja haldamist; nõuab tungivalt, et ametiasutused näitaksid tulemusi uurimistes ja süüdistuste esitamises ning suurendaksid kõrgetasemeliste rahapesu- ja finantskuritegude juhtumite eest süüdimõistmisi; väljendab heameelt rikkumisest teatajate kaitset käsitleva seaduse vastuvõtmise üle, mis tagab rikkumisest teatajatele parema kaitse ja tugevdab valitsuse korruptsioonivastast poliitikat; nõuab korruptsioonivastast võitlust, finantskontrolli ja avalikku hanget käsitlevate õigusaktide kiiret läbivaatamist; julgustab reformima üldist õigusraamistikku, nii et riiklikul korruptsiooni ennetamise komisjonil oleksid selged volitused ja oma töös täielik sõltumatus ning et organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlev riigiprokuratuur saaks teha korrapäraseid juurdlusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu asjaolule, et korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus on piirkonnas laialt levinud ning need takistavad ka riigi demokraatlikku, sotsiaalset ja majanduslikku arengut; on seisukohal, et nende probleemide tulemuslikumaks lahendamiseks on hädasti vaja piirkondlikku strateegiat ja tõhustatud koostööd kõikide piirkonna riikide vahel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab, et rangelt tagataks poliitiline ja õiguslik vastutus kuritegude eest, sealhulgas pealtkuulamise skandaalist tulenevate õigusrikkumiste eest; kutsub parlamenti üles viima lõpule luureteenistuste reformi, tagades julgeoleku- ja luureteenistuste nõuetekohase välise järelevalve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et ametiasutused võtaksid otsustavaid meetmeid inim-, relva- ja uimastikaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike likvideerimiseks ning suurendaksid institutsioonilist suutlikkust ja institutsioonidevahelist koostööd õiguskaitseasutuste vahel ning parandaksid tulemusi juurdluste, esitatud süüdistuste ja süüdimõistvate otsuste osas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tunnistab tehtud jõupingutusi ja riigi konstruktiivset rolli Euroopa rände- ja pagulaskriisi probleemidega tegelemisel; märgib pidevat tööd ja nõuab, et veelgi parandataks varjupaigasüsteemi ja rände haldamist; julgustab riiki tugevdama ja veelgi süvendama vastastikku kasulikku piirkondlikku koostööd ja partnerlust Frontexiga uue staatust käsitleva lepingu raames, et likvideerida inimkaubandusega tegelevad võrgustikud; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et on vaja tagada, et rändajaid ja pagulasi, eelkõige naisi ja lapsi, kes taotlevad riigis varjupaika või rändavad läbi selle territooriumi, koheldaks kooskõlas rahvusvahelise ja ELi õigusega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab vajalikuks, et ametiasutused jätkaksid ja suurendaksid oma jõupingutusi islamistliku radikaliseerumise ja terroristidest välisvõitlejate vastu võitlemiseks; nõuab, et see toimuks julgeolekuasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, usujuhtide, kohalike kogukondade ning muude haridus-, tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonna riigiasutustega tehtava tihedama koostöö kaudu; nõuab, et julgeolekuteenistused jälgiksid pidevalt tagasipöörduvaid välisvõitlejaid, tegeleksid nende taasintegreerimisega ühiskonda ning vahetaksid järjekindlalt teavet ELi ja naaberriikide ametiasutustega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et veelgi täiustataks laste õigusabi süsteemi; kutsub pädevaid ametiasutusi üles eraldama laste õigusabi käsitleva seaduse rakendamisele piisava eelarve ning parandama vägivalla ja ärakasutamise ohvriks langenud tüdrukutele ja poistele ning seadusega pahuksis olevatele lastele ettenähtud tugiteenuseid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub Ungari ametivõimudel esitada kogu asjakohane teave ja vajalikud selgitused Makedoonia endise peaministri Gruevski juhtumi kohta, kes põgenes Ungari salajase diplomaatilise abiga vanglakaristuse vältimiseks oma riigist; on seisukohal, et see on sekkumine endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi siseasjadesse ning eelkõige selle riigi kohtukorralduse ja õigusriigi põhimõtte rikkumine; võtab teadmiseks Skopje ametivõimude esitatud väljaandmistaotluse ning eeldab, et Ungari tegutseb rangelt kooskõlas asjaomaste riiklike ja rahvusvaheliste õigusaktidega, reageerides sellele taotlusele positiivselt; |
| --- | --- |

38.

Põhiõigused ja kodanikuühiskond

| 39. | väljendab heameelt rahvusrühmade vahelise usalduse parandamiseks ettenähtud meetmete üle ning nõuab Ohridi raamkokkuleppe rakendamise lahendamata aspektide kaasavat ja läbipaistvat läbivaatamist; on seisukohal, et oluline on tagada etniliste vähemuste täielik austamine avalikus elus; nõuab täiendavaid meetmeid vähemuste kaasamiseks haridussüsteemi, et elavdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja kogukondade lõimimist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on seisukohal, et Makedoonia kohtumenetlused peavad jätkuma vastavalt riigis kehtivale korrale ja Nikola Gruevski tuleb Makedoonia kohtusüsteemis vastutusele võtta; kutsub Ungarit üles austama Makedoonia kohtusüsteemi ja õigusriigi sõltumatust, vaatama läbi Nikola Gruevskile poliitilise varjupaiga andmise ja alustama tema väljaandmise menetlust Makedooniale; ootab, et kõik asjaomased pooled tegutseksid täpselt kooskõlas asjaomaste siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktidega; rõhutab, et need kohtumenetlused ei tohiks olla politiseeritud; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab heameelt reformide ja jõupingutuste üle, mis on tehtud õigusraamistiku järkjärguliseks vastavusse viimiseks ELi standarditega, riigi otsuse üle saada Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti vaatlejaks ning enamike rahvusvaheliste põhiõigustealaste õigusaktide ratifitseerimise üle; julgustab täielikult rakendama kõiki inimõigustealaseid standardeid ja poliitikadokumente, nagu Euroopa inimõiguste konventsioon, pöörates erilist tähelepanu õiglasele kohtumenetlusele, kogunemis- ja ühinemisvabadusele, õigusele elule, väljendusvabadusele ning era- ja perekonnaelu austamisele; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et keelte kasutamist käsitleva seaduse vastuvõtmine kujutab endast olulist saavutust ning väljendab kahetsust kahju tekitava taktika pärast, mille eesmärk on õõnestada selle vastuvõtmist täies vastavuses standardmenetlusega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab heameelt, et riik ratifitseeris 23. märtsil 2018. aastal Istanbuli konventsiooni, ja nõuab, et ta viiks lõpule õigusreformid naiste, tüdrukute ja kõigi laste diskrimineerimisega ning nendevastase vägivallaga tegelemiseks, ning et ta jätkaks meetmeid ikka veel laialt levinud kodu- ja soolise vägivalla kaotamiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust tagada autonoomia ning piisavad inim- ja rahalised ressursid sõltumatute järelevalveasutuste jaoks; tunnustab ombudsmani institutsiooni rolli inimõiguste tagamisel ja rõhutab vajadust tagada ombudsmani otsuste süsteemne järelevalve; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on endiselt mures puuetega inimeste kohutava olukorra pärast ja nende jätkuva diskrimineerimise pärast; nõuab olemasolevate õigusaktide ja strateegiate tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt diskrimineerimise ennetamise täiustamiseks tehtud esialgsete sammude üle ning nõuab tungivalt, et ametiasutused lisaksid diskrimineerimise ennetamist ja selle eest kaitsmist käsitlevasse seadusesse diskrimineerimise alustena seksuaalse sättumuse ja sooidentiteedi; kutsub ametiasutusi üles eraldama piisava eelarve 2016.–2020. aasta võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastase riikliku strateegia rakendamiseks; kutsub ametiasutusi üles tõhusalt tegelema vähemuste, sealhulgas selliste vähekaitstud rühmade nagu romade ja LGBTI kogukonna vastu suunatud vihakuritegude ja vihakõnega ning karistama homofoobse ja transfoobse vägivalla ning vägivallale õhutamise eest; on endiselt mures, et sotsiaalsed eelarvamused püsivad ning meedias, internetis ja sotsiaalmeedias levib LGBTI-inimeste vastane vihakõne; kutsub ametiasutusi üles tagama tõhusat kaitset ning kehtestama hoiatavaid ja proportsionaalseid karistusi vihakõne ja homofoobse/transfoobse tegevuse ning vägivalla eest; rõhutab, et transinimestele tuleb tagada tervishoiuteenuste kättesaadavus; taunib pidevaid puudujääke diskrimineerimise eest kaitsmisega tegeleva komisjoni töös; tunneb heameelt LGBTI-kogukonna õiguste eest võitleva erakondadevahelise parlamendikomisjoni loomise üle ja samuti romade õiguste eest võitleva erakondadevahelise parlamendikomisjoni loomise üle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õigusi ja kaitset käsitlevate strateegiate ja õigusaktide täielikku rakendamist ja toetamist avalikest vahenditest; rõhutab, et tuleb võtta meetmeid romade hariduse, tööhõivemäära, tervise, majutuse, juurdepääsu kaupadele ja teenustele ning elamistingimuste täiendavaks parandamiseks ning mõista hukka segregatsioon koolis ja muud diskrimineerimise vormid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks tegevuskeskkonna olulise parandamise üle ja konsultatsioonide üle nendega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna koostöönõukogu loomise üle; rõhutab vajadust täiustada õigus-, finants-, haldus- ja poliitilist raamistikku, sealhulgas fonde ja annetusi käsitlevate õigusaktide abil; rõhutab, kui oluline on kodanikuühiskonna organisatsioonide struktuurne kaasamine regulaarsema, ulatusliku, mittediskrimineeriva ja prognoositava konsultatsiooniprotsessi kaudu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kordab oma toetust algatusele, millega luuakse piirkondlik komisjon endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegude ja muude raskete inimõiguste rikkumistega seotud faktiliste asjaolude tuvastamiseks (RECOM); nõuab tungivalt, et valitsus võtaks selle loomisel juhtrolli; rõhutab, kui oluline on see protsess ja kõikide piirkondlike poliitiliste juhtide aktiivne kaasamine, et RECOM saaks alustada viivitamatult oma tööd; juhib tähelepanu RECOMi koalitsiooni RECOMi tegevuskava ettepanekule, mille puhul on kehtestatud selged kuupäevad ja sihttasemed; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tunneb heameelt valitsuse üha suuremate jõupingutuste üle intensiivistada deinstitutsionaliseerimist ja sotsiaalsektori reformi; kiidab eesmärki lõpetada laste paigutamine suurtesse avalikesse asutustesse ning luua selle asemel perekonnal ja kogukonnal põhinevaid hooldusteenuseid; kutsub ametiasutusi üles võtma viivitamatult meetmeid perinataalsuremuse kasvu peatamiseks ja looma süsteemi selle rahutukstegeva suundumuse põhjuste analüüsimiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab heameelt valitsuse ja riikliku noortenõukogu vahelise partnerluse üle noortegarantii rakendamisel, mis on hea noorte ja otsustajate vahelise koostöö mehhanism noortepoliitika loomisel ja rakendamisel; kutsub valitsust üles suurendama rahalist toetust noorteorganisatsioonidele ja noortele, et lahendada ajude väljavoolu probleem; |
| --- | --- |

51.

Meedia

| 52. | rõhutab, kui oluline roll on sõltumatul meedial demokraatliku ja toetava keskkonna jaoks; märgib tagasihoidlikke edusamme meediakeskkonnas ja sõltumatute reportaažide tingimuste puhul; nõuab algatusi, et luua keskkond, mis on soodne kõikide meedia sidusrühmade professionaalsele tegevusele, ilma mis tahes siseste ja väliste mõjutusteta, ning uurivale ajakirjandusele; väljendab heameelt riigi rahastatava ja poliitilisel eelistamisel põhineva reklaami lõpetamise üle meedias, mis on oluline meede, et toetada võrdseid võimalusi sektoris, ja nõuab täiendavaid kaitsemeetmeid meedia politiseerimise eest; rõhutab vajadust tugevdada meediat reguleeriva asutuse ja avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatust ja suutlikkust; nõuab meetmeid ajakirjanike töö- ja sotsiaalõiguste kaitse suurendamiseks ning selle tagamiseks, et ajakirjanike vastu suunatud vägivald, kuritarvitused või ähvardused ei jääks karistuseta, mis aitaks ka minimeerida ajakirjanike hulgas valitsevat enesetsenseerimist; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab heameelt edusammude üle teabele juurdepääsu tagamisel; rõhutab vajadust ajakohastada meediateenuseid ja avalikule teabele juurdepääsu käsitlevaid õigusakte; rõhutab vajadust näidata nulltolerantsust ajakirjanike ähvardamise, hirmutamise ja ründamise suhtes ning teostada tõhusat järelevalvet selle üle, registreerides sellised intsidendid asjakohaselt ja uurides neid põhjalikult; mõistab hukka igasuguse vihakõne ja vaenu õhutava keelekasutuse; nõuab tõhusaid meetmeid selle ja internetis esinevate ajakirjanduse eetikakoodeksi rikkumiste vastu võitlemiseks; juhib lisaks tähelepanu, et meediat tuleb viivitamatult reformida, et tugevdada audio- ja audiovisuaalmeedia teenustega tegelevat asutust ning tagada objektiivne ja professionaalne kajastamine; |
| --- | --- |

53.

Majandus

| 54. | rõhutab vajadust parandada ärikeskkonda, tagades eelarvete konsolideerimise ja regulatiivse läbipaistvuse ja usaldusväärsuse, tegeledes samal ajal ülejäänud õigusriigi puudujääkide, kohmakate regulatiivmenetluste ja omavoliliste inspektsioonidega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub ametiasutusi üles tegelema ulatusliku mitteametliku majandusega ning maksudest kõrvalehoidumise ja lepingute kesise jõustamise püsivate probleemidega, mis jätkuvalt peletavad välismaiseid otseinvesteeringuid; rõhutab vajadust rakendada riigihankeid ja sisefinantskontrolli käsitlevaid meetmeid; märgib vajadust parandada avaliku sektori kulutusi, hanget, riigiabi ja ELi fondide kasutamist käsitlevate andmete läbipaistvust; nõuab meetmeid, et parandada ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) riiklike struktuuride kavandamis-, programmitöö- ja haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub valitsust üles muutma digiteerimise üheks oma peamiseks valdkondadeüleseks prioriteediks; nõuab tungivalt, et viivitamata töötataks välja pikaajaline digitaalne tegevuskava, muu hulgas e-valitsuse strateegia, IKT strateegia ja riiklik küberturvalisuse strateegia; rõhutab, et terviklik digitaalne tegevuskava parandab majanduskeskkonda ja majanduslikku suutlikkust ning suurendab avaliku halduse ja teenuste läbipaistvust ja tõhusust; |
| --- | --- |

56.

| 57. | tunnustab valitsuse jõupingutusi noorte tingimuste parandamisel ja noorte osalemise suurendamisel poliitikas, näiteks riikliku noortestrateegia (2016–2025) abil; julgustab valitsust tegelema noorte töötuse kõrge määra probleemiga, viies vastavusse noorte kõrgkoolilõpetajate oskused ja eraettevõtete vajadused; |
| --- | --- |

57.

| 58. | nõuab tungivalt, et valitsus lahendaks kaasaval ja uuenduslikul viisil pikaajalise töötuse, noorte töötuse ja madala naiste tööturul osalemise määra probleemi; nõuab viivitamatuid haridusreforme, et tagada saadud oskuste vastavus tööturu vajadustele, hoides nii ära ajude väljavoolu; julgustab valitsust koostama digitaaloskuste strateegiat ja suurendada elanikkonna digikirjaoskust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik viis oma viimase rahvaloenduse lõpule 2002. aastal; rõhutab uue ja kauaoodatud rahvaloenduse läbiviimise tähtsust, et saada ELi standarditele vastavat ajakohastatud ja realistlikku demograafilist statistikat; |
| --- | --- |

59.

| 60. | väljendab heameelt, et Makedoonia parlament võttis vastu uue energeetikaseaduse, millega võetakse üle ELi kolmas energiapakett ja viiakse see täielikult vastavusse energiaühenduse asutamislepinguga; kutsub ametiasutusi üles keskenduma energiaturu reformidele, tagades samal ajal varustuskindluse ja energiaallikate mitmekesistamise, eelkõige taastuvate energiaallikate abil; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et kaitstud aladele on kavandatud mitu taristuprojekti, mis võivad tõenäoliselt märkimisväärselt mõjutada tulevasi Natura 2000 alasid; nõuab sellega seoses Berni konventsiooni alalise komitee soovituse nr 184(2015) täitmist ja kõikide Mavrovo rahvuspargi territooriumi projektide peatamist, kuni täielikus kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusaktidega viiakse läbi keskkonnamõju strateegiline hindamine; nõuab Ohridi piirkonna loodus- ja kultuuripärandit käsitleva UNESCO maailmapärandi komitee otsuse (40 COM 7B.68) järgimist ning keskkonnamõju strateegilise hindamise ja pärandimõju hindamise ulatuslikku läbiviimist enne edasiste tööde tegemist; nõuab tungivalt, et kooskõlas ELi keskkonnaalaste õigusaktidega töötataks välja riiklik hüdroenergia strateegia; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ergutab riiki arendama konkurentsi gaasi- ja energiaturul kommunaalteenuste täielikuks eraldamiseks kooskõlas kolmanda energiapaketiga; nõuab, et oluliselt parandataks energiatõhusust, taastuvenergia tootmist ning kliimamuutuste vastu võitlemist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kiidab endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki Pariisi kokkuleppe ratifitseerimise eest 9. jaanuaril 2018, kuna kliimamuutuste vastu on võimalik võidelda üksnes ühiste jõupingutustega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | väljendab heameelt valitsuse positiivse lähenemise üle piirkondlikule koostööle ja heanaaberlikele suhetele ning aktiivse osalemise üle piirkondlikes algatustes, nagu Kagu-Euroopa koostööprotsess, piirkondlik koostöönõukogu, CEFTA, Lääne-Balkani kuuik, energiaühenduse asutamisleping, Euroopa ühine lennunduspiirkonna leping, Kesk-Euroopa algatus, rände, varjupaiga ja pagulaste piirkondlik algatus (MARRI) ning nn Brdo-Brijuni protsess; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab heameelt riigi pühendumuse üle Berliini protsessi raames läbiviidavatele ühenduvuse projektidele; märgib vajadust mitmekesistada maanteetransporti raudtee reformi meetmete rakendamise kaudu, sealhulgas ajakohastades või ehitades raudteeühendusi Skopjest naaberriikide pealinnadesse; nõuab suuremaid edusamme VIII ja X koridoris raudtee- ja maanteeühenduste lõpule viimisel; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab edasist kaubanduse ja tolli soodustamist ning ekspordi mitmekesistamist, sealhulgas piirkonnasisese kaubanduse potentsiaali kasutades; kutsub komisjoni üles tegema riigile erandi terase- ja alumiiniumialastest kaitsemeetmetest; |
| --- | --- |

66.

| 67. | väljendab muret õhusaaste murettekitava taseme pärast Skopjes ja muudes äärmiselt saastunud linnades ning kutsub riiki ja kohalikke ametiasutusi üles võtma viivitamatult asjakohaseid meetmeid selle hädaolukorraga toime tulemiseks, kasutades selleks tõhusaid sihipäraseid meetmeid õhukvaliteedi seireks ja parandamiseks, ning tõhustama ühistransporti ja koostama tõhusad liikumiskeskkonna kavad; kutsub riiki üles viivitamatult ühtlustama keskkonna-, loodus- ja kliimakaitsevaldkonna õigusaktid ühenduse õigustikuga; nõuab jäätmekäitlussüsteemide arendamist; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

68.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/146 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/146

---

P8_TA(2018)0481

2018. aasta aruanne Albaania kohta

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Albaania kohta (2018/2147(INI))

(2020/C 363/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Albaania vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Albaania vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut,

| — | võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. juunil 2003. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldusi ja Thessaloniki arengukava Lääne-Balkani riikidele,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta otsust anda Albaaniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 26.–27. juuni 2014. aasta otsust anda Albaaniale ELiga ühinemiseks kandidaatriigi staatus,

| — | võttes arvesse üldasjade nõukogu 26. juuni 2018. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldasjade nõukogu 26. juuni 2018. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2018. aasta otsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2018. aasta otsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) rahvusvähemuste ülemvoliniku soovitusi teiseste õigusaktide eelnõu kohta, milles käsitletakse rahvusvähemuste kaitset Albaanias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) rahvusvähemuste ülemvoliniku soovitusi teiseste õigusaktide eelnõu kohta, milles käsitletakse rahvusvähemuste kaitset Albaanias,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist 17. mail 2018 ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist 17. mail 2018 ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse 15. novembril 2017. aastal toimunud ELi ja Albaania stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu 9. istungit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. novembril 2017. aastal toimunud ELi ja Albaania stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu 9. istungit,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Albaania kohta (SWD(2018)0151), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ning selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Albaania kohta (SWD(2018)0151),

| — | võttes arvesse 12.–13. veebruaril 2018 Tiranas toimunud ELi ja Albaania parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 12. kohtumisel vastu võetud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12.–13. veebruaril 2018 Tiranas toimunud ELi ja Albaania parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 12. kohtumisel vastu võetud soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni toetatud ja Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni toetatud ja Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Albaania kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0334/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0334/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu laienemine kujutab endast jätkuvalt strateegilist investeeringut rahu, demokraatia, jõukuse, julgeoleku ja stabiilsuse tagamisse Euroopas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu laienemine kujutab endast jätkuvalt strateegilist investeeringut rahu, demokraatia, jõukuse, julgeoleku ja stabiilsuse tagamisse Euroopas;

| B. | arvestades, et Albaania on teinud ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike poliitiliste kriteeriumide ja viie põhiprioriteedi täitmisel, samuti demokraatlike institutsioonide ja tavade tugevdamisel järjekindlalt edusamme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Albaania on teinud ühinemisläbirääkimiste alustamiseks vajalike poliitiliste kriteeriumide ja viie põhiprioriteedi täitmisel, samuti demokraatlike institutsioonide ja tavade tugevdamisel järjekindlalt edusamme;

| C. | arvestades, et tänu edusammudele, mida on tehtud viie põhiprioriteedi täitmisel, on komisjon soovitanud alustada Albaaniaga ühinemisläbirääkimisi; arvestades, et ühinemisläbirääkimised võimaldavad põhjalikumat ELi kontrolli ja annavad võimsa tõuke täiendavate reformide elluviimiseks ning demokraatlike institutsioonide ja tavade tugevdamiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tänu edusammudele, mida on tehtud viie põhiprioriteedi täitmisel, on komisjon soovitanud alustada Albaaniaga ühinemisläbirääkimisi; arvestades, et ühinemisläbirääkimised võimaldavad põhjalikumat ELi kontrolli ja annavad võimsa tõuke täiendavate reformide elluviimiseks ning demokraatlike institutsioonide ja tavade tugevdamiseks;

| D. | arvestades, et 28. juunil 2018. aastal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks nõukogu 26. juuni 2018. aasta järeldused, milles võeti suund ühinemisläbirääkimiste alustamisele 2019. aasta juunis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 28. juunil 2018. aastal kiitis Euroopa Ülemkogu heaks nõukogu 26. juuni 2018. aasta järeldused, milles võeti suund ühinemisläbirääkimiste alustamisele 2019. aasta juunis;

| E. | arvestades, et probleeme esineb endiselt ning need tuleb dialoogi pidades ja koostööd tehes kiiresti ja tõhusalt lahendada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et probleeme esineb endiselt ning need tuleb dialoogi pidades ja koostööd tehes kiiresti ja tõhusalt lahendada;

| F. | arvestades, et valitsuse ja opositsiooni vahel peetav konstruktiivne dialoog ELiga seotud reformide üle on hädavajalik, et teha reformikava osas kodanike hüvanguks edusamme ja tuua riiki ELile lähemale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valitsuse ja opositsiooni vahel peetav konstruktiivne dialoog ELiga seotud reformide üle on hädavajalik, et teha reformikava osas kodanike hüvanguks edusamme ja tuua riiki ELile lähemale;

| G. | arvestades, et Albaania üldsus toetab laialdaselt riigi ühinemist ELiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Albaania üldsus toetab laialdaselt riigi ühinemist ELiga;

| H. | arvestades, et õigusriik on ELi aluseks olev põhiväärtus, mis on nii laienemisprotsessi kui ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi keskmes; arvestades, et kõnealuses valdkonnas endiselt esinevate oluliste probleemide lahendamiseks on vaja reforme, eelkõige selleks, et tagada sõltumatu, erapooletu, vastutustundlik ja tõhus kohtusüsteem, samuti võitluseks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning põhiõiguste kaitseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigusriik on ELi aluseks olev põhiväärtus, mis on nii laienemisprotsessi kui ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi keskmes; arvestades, et kõnealuses valdkonnas endiselt esinevate oluliste probleemide lahendamiseks on vaja reforme, eelkõige selleks, et tagada sõltumatu, erapooletu, vastutustundlik ja tõhus kohtusüsteem, samuti võitluseks korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning põhiõiguste kaitseks;

| I. | arvestades, et usuvabaduse, kultuuripärandi ja vähemuste õiguste kaitse kuuluvad Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et usuvabaduse, kultuuripärandi ja vähemuste õiguste kaitse kuuluvad Euroopa Liidu põhiväärtuste hulka;

| J. | arvestades, et Albaania on ratifitseerinud kõik peamised Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, sh eelkõige 1948. aasta ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87) ning 1949. aasta organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsiooni (nr 98); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Albaania on ratifitseerinud kõik peamised Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, sh eelkõige 1948. aasta ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsiooni (nr 87) ning 1949. aasta organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsiooni (nr 98);

| K. | arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet;

| L. | arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on Albaania ELiga ühinemise edukaks kulgemiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted on Albaania ELiga ühinemise edukaks kulgemiseks hädavajalikud;

| 1. | väljendab heameelt Albaania sellekohaste intensiivsete pingutuste üle, tänu millele on ELiga seotud reformide, eriti põhjaliku kohtureformi rakendamine jõudsalt edenenud; kutsub Albaaniat üles juba läbiviidud reforme kindlustama ja jätkama ettevalmistusi ELiga ühinemisega kaasnevate kohustuste täitmiseks kõigis peatükkides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toetab täielikult komisjoni soovitust, et Albaania reforme tunnustades tuleb riigiga alustada ühinemisläbirääkimisi; võtab teadmiseks nõukogu otsuse hinnata olukorda uuesti 2019. aasta juunis; väljendab heameelt selge kava üle, mis on koostatud ühinemisläbirääkimiste alustamiseks 2019. aastal, ning juhib tähelepanu asjaolule, et ettevalmistav sõelumisprotsess on alanud; tuletab meelde, et otsus alustada ühinemisläbirääkimisi sõltub jätkuvatest edusammudest reformiprotsessis, kutsub nõukogu üles hindama asjaomase riigi edusamme objektiivselt ja õiglaselt ning kutsuma kokku esimese valitsustevahelise konverentsi nimetatud aasta lõpuks, ning ergutab Albaaniat reformiprotsessi hoogsalt jätkama; on seisukohal, et läbirääkimiste alustamine mõjuks hästi demokraatia ja õigusriigi tugevdamisele, aidates reformiprotsessi kiirendada ja suurendaks järelevalvet selle üle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles rakendama tõhusamat lähenemisviisi läbirääkimistel 23. peatüki (kohtusüsteem ja põhiõigused) ja 24. peatüki (õigus, vabadus ja turvalisus) üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde vajadust tugevdada Albaania parlamendi järelevalvealast suutlikkust, sh ELiga ühinemise protsessis; nõuab mitmesuguste järelevalvemehhanismide ja -asutuste, sealhulgas uurimiskomisjonide tõhusamat kasutamist; väljendab heameelt Albaania parlamendi käitumisjuhendi vastuvõtmise üle, mis suurendab parlamentaarse tegevuse ausust ja läbipaistvust ning üldsuse usaldust selle institutsiooni vastu; rõhutab, et juhendi tõhusaks täitmiseks on vaja jõustamismehhanismi, sh karistusi; rõhutab ELi integratsiooni komisjoni keskset rolli ning Euroopa integratsiooni riikliku nõukogu vastutust foorumina, kus toimuvad konsultatsioonid ühinemise ettevalmistamise üle; palub laienemisprotsessis osalevatele riikidele suunatud Euroopa Parlamendi toetusprogrammi raames teha Albaania parlamendiga täiendavalt koostööd, et suurendada Albaania parlamendi suutlikkust anda välja ELi õigustikuga kooskõlas olevaid kvaliteetseid õigusakte ja teha järelevalvet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub suurendada üldsuse teadlikkust ELiga ühinemise protsessist ning ELi ja sellesse kaasatud Albaania institutsioonide rollist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tegutsemist ning õigus- ja haldusmeetmete võtmist seoses Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) täitmata soovitustega valimisreformi kohta; rõhutab, et vaja on kaasavat ja aegsat valimisreformi, mille eesmärk on suurendada üldsuse usaldust valimisprotsessi vastu; tuletab meelde vajadust pöörata piisavalt tähelepanu erakondade väidetava ebaseaduslikule ja deklareerimata rahastamisele süüdistustele; väljendab heameelt Albaania parlamendi ajutise valimisreformikomisjoni töö üle seoses valimiste korraldamise sõltumatuse ja depolitiseerimise, valimiskampaania rahastamise läbipaistvuse, valijate registreerimise, häälte ostmise, uute hääletustehnoloogiate kasutamise ja välisriigis valimisega, ning nõuab tungivalt, et nimetatud komisjon jõuaks üksmeelele vajalikes reformides ja kiidaks need õigeaegselt heaks enne 2019. aasta kohalikke valimisi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt Albaania erakondade rahastamist käsitleva seaduse muutmise üle; kordab oma üleskutset riigi erakondadele, et nad täidaksid kohustust takistada kriminaalkurjategijate avalikku teenistusse võtmist kõigis valitsusasutustes ja kõigil valitsemistasanditel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab, et konstruktiivne poliitiline dialoog, kompromissivalmidus, kestlik erakondadeülene koostöö ning jätkuvalt vankumatu valmidus rakendada ja tugevdada reforme kõigi viie põhiprioriteedi valdkonnas on ELiga ühinemise protsessi edenemisel ja demokraatliku riigikorralduse heaks toimimiseks hädavajalikud; tunnustab kasvavat kahepoolset koostööd ja teatavate oluliste reformidega tegelemisel saavutatud suurt erakondadevahelist üksmeelt; kutsub kõiki erakondi üles tegema suuremaid jõupingutusi tõelise poliitilise dialoogi loomiseks ja konstruktiivseks koostööks, et reformiprotsessi toetada; väljendab veelkord oma kindlat veendumust, et demokraatlikes institutsioonides peaks toimuma poliitiline dialoog; väljendab suurt muret selle pärast, et pärast 2018. aasta suvepuhkust boikoteerib opositsioon de facto parlamentaarset tegevust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab asjaolu, et Albaania kodanikud on tungivalt nõudnud kohtureformi ning see on eeltingimus, mis on vajalik usalduse taastamiseks õigusriigi, avalike asutuste ja poliitiliste esindajate vastu; kordab, et üldise reformiprotsessi usaldusväärsus ja tõhusus, eriti võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, ning omandiõiguste rakendamine sõltuvad kontrolliprotsessi edukusest ning kohtureformi jätkuvast ja sihipärasest läbiviimisest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt edusammude üle kohtureformi läbiviimisel, mille eesmärk on suurendada kohtuorganite sõltumatust, vastutust, professionaalsust ja tõhusust ning suurendada üldsuse usaldust kohtusüsteemi vastu; peab kahetsusväärseks, et õigusemõistmine on jätkuvalt aeglane ja ebaefektiivne; juhib tähelepanu sellele, et kõigi kohtunike ja prokuröride uuesti hindamise protsess on andnud esimesed käegakatsutavad tulemused; väljendab heameelt asjaolu üle, et enamik prioriteetseid kohtuasju on juba menetletud; kutsub Albaania ametiasutusi siiski üles kiirendama kontrolliprotsessi, tegemata seejuures järeleandmisi kvaliteedi või õigluse osas; rõhutab, et väga oluline on kontrolliprotsessi rakendamine kooskõlas kõige rangemate rahvusvaheliste standarditega, ning ergutab Albaaniat jätkama tihedat koostööd rahvusvahelise vaatlusoperatsiooniga; võtab teadmiseks esimesed vallandamised ja vabatahtlikud tagasiastumised enne kandidaatide kuulamisi; on seisukohal, et kohtunike ja prokuröride järgmise põlvkonna ettevalmistamine on seda arvestades veelgi olulisem, ning peab seega kahetsusväärseks, et Albaania erakonnad ei ole saavutanud siiani kokkulepet selles osas, millised muudatused tuleks parema töölevõtmise ja väljaõppe eesmärgil teha seadusesse, milles käsitletakse kohtunike ja prokuröride staatust; ergutab kontrolliasutustele jätkuvalt ette nägema asjakohased finants- ja inimressursid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused viiksid võimalikult kiiresti lõpule uute kohtuorganite asutamise ning taastaksid toimiva konstitutsioonikohtu ja ülemkohtu; rõhutab vajadust toetada nende institutsioonide tõhusat toimimist, kindlustades neile piisavad inimressursid ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunneb heameelt jätkuvate edusammude üle, mida tehakse kodanikusõbralikuma, läbipaistvama, professionaalsema ja mittepoliitilisema avaliku halduse saavutamise nimel, sh kohalikul tasandil; palub järelevalveasutuste ja ombudsmani soovitused täielikult täita; võtab ühtlasi teadmiseks edusammud, mida on tehtud seoses territoriaalse reformiga ja vastloodud omavalitsuste täiendava haldus- ja finantsalase tugevdamisega ning konsultatiivnõukogu loomisega, et parandada kesk- ja kohalike valitsuse vahelist koordinatsiooni; väljendab heameelt kohalike ELi tugikeskuste ja ELi koordinaatorite ametikohtade loomise üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et suurendataks ühinemisega seotud reformide rakendamise, ELi õigusaktide siseriiklikkuse õigusesse ülevõtmise ja ELi ühinemisläbirääkimiste ettevalmistamise eest vastutavate institutsioonide ja organite haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab õigusliku ja institutsioonilise raamistiku märkimisväärset parandamist, mille eesmärk on ennetada korruptsiooni avalikes asutustes ja see likvideerida, sest korruptsioon on jätkuvalt suur murekoht; nõuab täiendavaid jõupingutusi Albaania kodanike igapäevaelu mõjutava korruptsiooni vähendamiseks, et parandada investeerimiskliimat ning tagada investeeringute õiguskindlus; rõhutab, et kõrgeid ametnikke ei tohi neile süüdistuse esitamisel tavakodanikest erinevalt kohelda; kutsub Albaaniat üles suurendama finantsuurimiste kasutamist ja saavutama tulemusi korruptsioonikuritegudest tuleneva kuritegeliku vara arestimise ja konfiskeerimise/sissenõudmise vallas, samuti näitama käegakatsutavaid tulemusi uimastikaubanduse ja rahapesu vastases võitluses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt riigi korruptsioonivastaste õigusaktide hiljutise ajakohastamise üle; rõhutab vajadust viia lõpule keskkriminaalpolitsei, eritribunali ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase eriprokuratuuri loomine; nõuab tõhusamat institutsioonidevahelist koostööd ja teabevahetust politsei ja prokuratuuri vahel; väljendab heameelt õiguskaitsetöötajate uue hindamise üle politsei kontrollimise seaduse kohaselt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab suurema tähelepanu pööramist poliitilisele ning avaliku ja erasektori korruptsioonile; palub tungivalt parandada ennetava uurimise, vastutusele võtmise ja lõplike süüdimõistmiste tulemusi korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vallas, sealhulgas kõrgetasemeliste juhtumite puhul; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt edusammude üle, mida on tehtud korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses, ja eelkõige Bajri kuritegeliku rühmituse liikmete äsjase vahistamise üle, ning kutsub üles jätkama konkreetsete ja kestlike tulemuste saavutamisega, sh uimastite kasvatamise ja nendega ebaseadusliku kauplemise valdkonnas, rakendades kanepikasvatuse vastased tegevuskavad; väljendab heameelt selle üle, et Albaania politsei tegutseb aktiivsemalt organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses ja et Albaania soodustab tõhustatud rahvusvahelist politseikoostööd, mille tulemuseks on kuritegelike võrgustike vastu suunatud tõhusad operatsioonid, sealhulgas ühistes töörühmades liikmesriikidega; on seisukohal, et politsei, prokuratuuri ja teiste asjaomaste asutuste ja organite vahelist koostööd tuleks veelgi tõhustada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused võtaksid otsustavaid meetmeid inim-, tulirelva- ja uimastikaubandusega tegelevate kuritegelike võrgustike likvideerimiseks ning suurendaksid mitte ainult juurdluste ja esitatud süüdistuste, vaid ka süüdimõistvate otsuste arvu, seda eelkõige organiseeritud kuritegelike rühmituste juhtivate liikmete korral; nõuab, et tõhustataks inimkaubanduse vältimisel tehtavaid jõupingutusi, pöörates erilist tähelepanu saatjata alaealistele ja inimkaubanduse lapsohvritele, eriti tänavalastele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab üleskutset, et Albaania ametiasutused tagaksid tõhusal ja läbipaistval viisil omandiõiguste rakendamise ja teeksid nende kaitse osas edusamme, võttes samal ajal arvesse varade arvelevõtmist, tagastamist ja hüvitamist; nõuab edasiminekut vara digitaliseerimisel ja kaardistamisel; nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused teavitaksid kodanikke asjakohaselt nende õigustest ja nende nõuete täitmise saavutamise võimalustest; rõhutab tõhusa omandiõiguste süsteemi tähtsust õigusriigi ja atraktiivse ettevõtluskeskkonna tagamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt täiendavate meetmete üle, mida on võetud inimõiguste, vähemuste õiguste ja diskrimineerimisvastase poliitika tugevdamiseks, sh kõigi vähemuste võrdse kohtlemise tagamiseks; kiidab heaks selle, et vastu on võetud vähemuste raamseadus, millega kaotati rahvusvähemuste ja etnolingvistiliste kogukondade omavaheline eristamine ning kus sätestati enesemääramise põhimõte, diskrimineerimiskeeld ja õigus säilitada oma kultuur, traditsioonid ja emakeel; nõuab seaduse täielikku rakendamist ja ergutab Albaaniat jätkama jõupingutuste tegemist, võttes vastu vähemuste raamseaduse jaoks vajalikud teisesed õigusaktid kooskõlas Euroopa standarditega ning tagades, et nende koostamises osalevad kõik asjaomased sidusrühmad; nõuab kindlalt meetmete võtmist, et veelgi parandada romade, egiptlaste ja teiste etniliste vähemuste haridustaset, tervishoidu, tööhõive määra ja elamistingimusi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib pingeid, mis tekkisid pärast vahejuhtumit, mille käigus hukkus Kreeka rahvusvähemusse kuuluv kahe riigi (Albaania ja Kreeka) kodakondne Konstantinos Katsifas, kelle Albaania eripolitsei (RENEA) üksus 28. oktoobril 2018. aastal Bularatis toimunud Teises maailmasõjas hukkunud Kreeka sõdurite mälestustseremoonia ajal surnuks tulistas; nõuab kõigilt osapooltelt vaoshoitust ning ootab, et Albaania ametivõimud uuriksid ja selgitaksid välja asjaolud, mis põhjustasid inimese hukkumise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt edusammude üle, mis on tehtud naiste poliitikas osalemise ja esindatuse suurendamisel, eelkõige sookvootide süsteemi juurutamise kaudu, ning naiste võrdse esindatuse üle uues valitsuses; väljendab siiski uuesti muret ebasoodsas olukorras olevate ja marginaliseeritud rühmadesse kuuluvate naiste ja tüdrukute, näiteks roma (1) naiste ja puuetega naiste diskrimineerimise ning asjakohaste meetmete puudumise pärast, mitmetes seadustes endiselt esinevate sooliselt diskrimineerivate sätete pärast, naiste raske juurdepääsu pärast õiguskaitsele, naiste suure osakaalu pärast mitteametlikul tööturul ning naiste ja laste, eriti vähekaitstud rühmadesse kuuluvate naiste ja laste vastu suunatud koduvägivalla juhtumite suure arvu pärast; nõuab asjakohaseid meetmeid nende probleemide lahendamiseks ja tunnustab resolutsiooni vastuvõtmist soolise vägivalla vastu võitlemise kohta ning soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegeleva parlamendi allkomisjoni moodustamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib murelikult, et maapiirkondades ja äärealadel elavatel naistel ning roma ja egiptuse naistel on jätkuvalt piiratud juurdepääs esmatasandi arstiabile ning seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud teenustele ning sageli puudub neil teave selliste teenuste kättesaadavuse kohta; kutsub seetõttu Albaania ametiasutusi üles tagama parem teave selliste teenuste kohta ning tagama, et need oleksid kättesaadavad, taskukohased ja kvaliteetsed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | avaldab heameelt selle üle, et laste õigusi käsitlevat õigusraamistikku tõhustati laste õiguste kaitse seaduse, laste kriminaalõiguse seadustiku ning lastega seotud tegevuskava aastani 2020 vastuvõtmise abil; tuletab meelde, et laste õiguste kaitse institutsioonilisi mehhanisme tuleb endiselt paremaks muuta; nõuab tungivalt, et ametiasutused rakendaksid laste õiguste kaitse ja alaealistega seotud õigusemõistmise vallas teisesed õigusaktid, ja nõuab, et lastekaitsesüsteemile, eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi lastekaitseüksustele, eraldatavaid rahalisi vahendeid suurendataks märkimisväärselt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tunnustab sallivuse ja koostöö õhkkonda riigi usukogukondade vahel; kutsub Albaania ametiasutusi üles võitlema tõhusalt vihakõne ning vähemuste, sh LGBTI-inimeste, tõrjumise ja diskrimineerimise vastu; väljendab heameelt selle üle, et viies Albaania omavalitsuses võeti hiljuti vastu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavad kooskõlas Euroopa hartaga meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kohalikus elus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub Albaania ametiasutusi üles süvendama koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega, tagades üldsuse tegeliku osalemise ja üldsusega konsulteerimise kogu otsustusprotsessi ja jätkuva ELiga ühinemise protsessi vältel nii riigi kui ka kohalikul tasandil, tugevdades nii demokraatiat ja läbipaistvust; juhib tähelepanu vajadusele reformida kodanikuühiskonna organisatsioonide õigus- ja eelarveraamistikku ning avaliku sektori vahenditest rahastamist kodanikuühiskonna organisatsioonide puhul, kes tegutsevad inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas, sealhulgas järelevalve ja huvide kaitsmise organisatsioonide ning väikeste rohujuuretasandi organisatsioonide puhul, kuna rahaline jätkusuutlikkus on paljude kõnealuste organisatsioonide jaoks jätkuvalt suur probleem, sest praegust registreerimisprotsessi iseloomustavad pikad menetlused ja suured kulud ning praegune maksusüsteem seab kodanikuühiskonna organisatsioonidele suure koormuse ning takistab nii ettevõtete kui ka üksikisikute annetusi; tuletab meelde, et toimiv kodanikuühiskond on elujõulise demokraatia keskne osa ning et see on strateegilise tähtsusega, et Albaaniast saaks ELi liikmesriik; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Albaania valitsuse ja rahvusvahelise kadunud isikutega tegeleva komisjoni vahel sõlmiti koostööleping, mis võimaldab viimasel aidata leida üles ja tuvastada kommunismiajastul kadunud isikuid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub Albaania ametiasutusi üles tugevdama oma poliitikat, mis käsitleb puuetega inimesi, kuna neil on jätkuvalt raskusi haridusele, töökohtadele, tervishoiule, sotsiaalteenustele ja otsustusprotsessile juurdepääsul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks viivitusi, mis on esinenud piirkondliku noorte koostööameti asutamisel Tiranas; nõuab tungivalt, et ametiasutused toetaksid paindlikult koostööameti tegevust, nii et sellest oleks abi võimalikult paljudele noortele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab taas professionaalse ja sõltumatu era- ja avalik-õigusliku meedia suurt tähtsust; võtab teadmiseks osalise edu riigi audiovisuaalmeediaameti ja avalik-õigusliku ringhäälingu sõltumatuse suurendamisel; nõuab meetmete võtmist, et tagada meedias edastatud avalik-õigusliku reklaami finantsläbipaistvus; nõuab ühtlasi meetmeid ajakirjanike töö- ja sotsiaalõiguste kaitsmiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | väljendab heameelt Albaania meedianõukogu asutamise üle ning rõhutab selle rolli ajakirjanike ja meedia kõrgete eetika- ja kutsenormide loomises, toetades samas nende sõltumatust ja vabadust; tunneb heameelt selle üle, et võeti vastu läbivaadatud ajakirjanike eetikakoodeks ja veebimeedia eetikasuunised, ning nõuab, et neis esitatud põhimõtteid tugevdataks avalikkuse usalduse, tõesuse, õigluse, ausameelsuse, sõltumatuse ja vastutuse säilitamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused kiirendaksid reforme, et suurendada konkurentsivõimet ja tegeleda mitteametliku majanduse probleemiga; rõhutab, et korruptsioon, õigusriigi puudujäägid ja koormavad regulatiivmenetlused takistavad endiselt investeeringuid ja Albaania kestlikku arengut; nõuab, et äri- ja investeerimiskeskkonda veelgi parandataks, tagades prognoositava regulatiivse ja õigusraamistiku, õiguskindluse, õigusriigi järgimise, omandiõiguste jõustamise ja lepingute täitmise tugevdamise, jätkates jõulist eelarve konsolideerimist ning tugevdades maksuhaldust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust tagada ühinemisprotsessi ajal positiivne lähenemine sotsiaalsete standardite valdkonnas; väljendab heameelt Sofia prioriteetide kava vastuvõtmise üle, eelkõige seoses keskendumisega sotsiaal-majanduslikule arengule ja noortele; palub Albaania ametiasutustel hinnata ümber avaliku ja erasektori partnerluste roll ja nende mõju ühisomandile ja sellistele avalikele hüvedele nagu maanteed, tervishoid, loodus ja kultuuripärand vastavalt UNESCOst tulenevatele kohustustele; palub Albaanial avalikustada sotsiaalabi andmise kriteeriumid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab kartust võimalike negatiivsete tagajärgede pärast, mida võib tööhõivele ja sotsiaalpoliitikale avaldada Albaania sotsiaalhoolekandeministeeriumi likvideerimine valitsuse ümberkorraldamise tulemusena; palub Albaania ametiasutustel edendada koostööd ametiühingutega ja tugevdada sotsiaaldialoogi; nõuab tungivalt tõhusaid meetmeid töötuse vähendamiseks, eriti noorte ja naiste seas, ning lapstööjõu kasutamise ennetamiseks; kutsub üles parandama veelgi hariduse kvaliteeti, tagades samas hariduse kättesaadavuse kogu elanikkonnale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab kiiduväärseks asjaolu, et Albaania statistikainstituudi (INSTAT) andmetel on tööpuudus Albaanias vähenenud; rõhutab, et haridussüsteemi kvaliteeti tuleb tõsta, suurendades muu hulgas selle võimekust anda inimestele oskused ja teadmised, mis vastavad tööturu vajadustele; rõhutab, et pikaajalist majanduskasvu tuleb toetada, luues selleks võimekuse tehnoloogia kasutusele võtmiseks, teadusuuringuteks, arendustegevuseks ja innovatsiooniks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab, et valitsus ajakohastaks haridussüsteemi, pidades silmas kaasavama ühiskonna ülesehitamist, ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vähendamist ning noortele paremate oskuste ja teadmiste andmist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab heameelt Albaania lubaduse üle rakendada Berliini protsessi raames ühendatust käsitlev tegevuskava ning 2018. aasta ühinemiseelse abi rahastamisvahendi paketi vastuvõtmise üle, mis hõlmab strateegilise tähtsusega Durrësi sadama taastamise taristuprojekti, mis tugevdab Albaania ühendusi Horvaatia ja Itaaliaga ning annab Albaania naabruses asuvatele sisemaariikidele Kosovole ja Makedooniale juurdepääsu mereteedele; nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused kiirendaksid üleeuroopaliste võrkude Albaania osade kavandamist ja ehitamist ning et nad jätkaksid oma õigusraamistiku ühtlustamist ELi õigustikuga; toetab ettepanekut vähendada Lääne-Balkani riikides rändlustasusid, et toetada digimajanduse suunas liikuvat turu- ja investeerimissõbralikku keskkonda; märgib, et 40 % Albaania elanikkonnast elab maapiirkondades, kuid ainult 1 % neist inimestest on internetti ühendatud; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab, et väga oluline on täiustada avaliku sektori taristut Lääne-Balkani riikides ja ELi liikmesriikidega; soovitab ametiasutustel kiirendada selliste oluliste taristuprojektide ehitamist nagu raudteeühendus ja nüüdisaegne kiirtee Tirana ja Skopje vahel osana VIII transpordikoridorist; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab sügavat muret seoses kaitsealustes piirkondades suurt keskkonnakahju tekitanud majandusprojektidega, nagu suured turismikeskused ja hüdroelektrijaamad Vjosa ja Valbona jõgedel; soovitab, et Albaania vaataks üle oma taastuvenergia strateegia ja vähendaks elektri tootmiseks oma sõltuvust hüdroenergiast; palub seetõttu ametiasutustel uurida investeeringuid muudesse taastuvenergiaprojektidesse kui hüdroenergia; nõuab tungivalt, et ametiasutused tõhustaksid keskkonnamõju strateegilise hindamise, keskkonnamõju hindamise ja selliste projektide üle peetavate avalike konsultatsioonide kvaliteeti, võttes arvesse kohaliku kogukonna seisukohti; nõuab tungivalt, et Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ja Euroopa Investeerimispank vaataksid uuesti läbi oma toetuse hüdroelektrijaamade projektidele, millel puuduvad eelnev põhjalik keskkonnamõju strateegiline hindamine ja keskkonnamõju hindamine; rõhutab vajadust tagada, et Aadria mere torujuhtme projekt (TAP) oleks kooskõlas ELi õigustiku keskkonnaalaste ja sotsiaalsete aspektidega; kordab oma üleskutset Albaaniale rakendada asjakohaseid jäätmekäitlusmeetmeid ja viia need vastavusse ELi keskkonnaalaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab muret selle pärast, et endiselt on just Albaania Lääne-Balkani riikide seas see riik, kust kõige sagedamini ebaseaduslikult ELi piiri ületatakse ja kust on pärit kõige rohkem ebaseaduslikult liikmesriikide territooriumil viibijaid ning kust esitatakse kõige rohkem põhjendamatuid varjupaigataotlusi; nõuab viimastel kuudel võetud meetmete tugevdamist, et tegeleda tõhusalt ELis põhjendamatute varjupaigataotluste esitamise ja saatjata alaealiste saabumise probleemiga, sh nende algpõhjustega; ergutab võtma konkreetseid meetmeid tööhõive suurendamiseks, eelkõige noortega seoses, samuti hariduse, elutingimuste ja tervishoiu valdkonnas; nõuab, et Albaania ametiasutused looksid süsteemid, mis toetaksid riiki naasvaid perekondi ja lapsi tõhusal taasintegreerumisel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | avaldab heameelt sammude üle, mis on astutud, et sõlmida Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ja Albaania vahel operatiivkoostöö kokkulepe, kusjuures Albaania on piirkonnas esimene riik, kellega selline kokkulepe sõlmiti, ning ergutab ulatuslikumale koostööle operatiivtasandil; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub Albaania valitsusel järgida Euroopa Nõukogu vastu võetud Euroopa väljaandmise konventsiooni artikli 3 sätteid ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 sätteid ning mitte lubada väljaandmist poliitiliste õigusrikkumiste eest või juhul, kui inimest võidakse väljaandmist taotlevas riigis piinata või ebainimlikult kohelda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunnustab Albaania edusamme välisvõitlejate väljavoolu pidurdamisel; väljendab heameelt võimalike terroriohtudega võitlemisel saavutatud piirkondliku koostöö üle; kordab, et vaja on võtta täiendavaid meetmeid terrorismi rahastamiseks mõeldud rahavoogude takistamiseks, kodanikuühiskonna ja usukogukondadega seotud ennetus- ja seiremehhanismide tõhustamiseks ning tõhusaks võitluseks internetis toimuva radikaliseerumise vastu; kordab, et tuleb tõhustada programme, mis on mõeldud tagasipöördujate ja nende perekondade taasintegreerimiseks ning vanglates radikaliseerumise ennetamiseks, suurendades selleks kodanikuühiskonna ja usukogukondade kaasatust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab Albaania ja ELi suuremat koostööd küberkuritegevuse ja küberkaitse küsimustes; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kiidab heaks Albaania aktiivse osalemise Berliini protsessis, Lääne-Balkani riikide kuuiku algatuses ja teistes piirkondlikes algatustes ning riigi panuse piirkondliku koostöönõukogu maine kindlustamisse; väljendab heameelt selle üle, et Berliini protsessi raames allkirjastati ühisdeklaratsioon piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete kohta; väljendab heameelt Albaania aktiivse rolli üle piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete edendamisel teiste laienemisprotsessis osalevate riikide ja naabruses asuvate ELi liikmesriikidega ning rõhutab, et head suhted on laienemisprotsessi lahutamatu osa; avaldab heameelt Lääne-Balkani fondi ametliku käivitamise üle, mis peaks edendama ühiseid väärtusi ja arendama piirkondlikku koostööd kodanike, kodanikuühiskonna ja Lääne-Balkani piirkonna institutsioonide vahel; avaldab heameelt selle üle, et Tiranas loodi Albaania-Serbia ühine kaubanduskoda, ning kutsub üles piirkonnas kaubandus- ja ärikoostööd tugevdama; väljendab heameelt jätkuvate jõupingutuste üle tõhustada piirkondlikku koostööd, eelkõige keskkonnakaitse valdkonnas, mida on kirjeldatud Aadria mere kolmepoolses algatuses; tuletab meelde, et vältida tuleks avaldusi ja tegevusi, mis võivad heanaaberlikele suhtetele negatiivselt mõjuda; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kinnitab veel kord oma toetust algatusele, millega luuakse piirkondlik komisjon endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegude ja muude raskete inimõiguste rikkumistega seotud faktiliste asjaolude tuvastamiseks (RECOM); nõuab tungivalt, et Albaania valitsus võtaks selle loomisel juhtrolli; rõhutab, et see protsess on tähtis ning et oluline on kaasata aktiivselt kõik piirkonna poliitilised juhid, et selle tööd viivitamata alustada; juhib tähelepanu RECOMi koalitsiooni tegevuskava ettepanekule, kus on esitatud selged kuupäevad ja sihttasemed; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tunnustab kõrgelt Albaaniat jätkuva täieliku toetuse eest ELi seisukohtadele ja avaldustele, mis on tehtud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames; kutsub Albaaniat üles ühinema ELi ühise seisukohaga Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi kõikehõlmavuse kohta ja loobuma kahepoolsest immuniteedilepingust USAga; tunnustab Albaania aktiivset osalemist sõjalistes kriisiohjemissioonides ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ning osalemist ELi jaoks strateegilise tähtsusega NATO missioonidel; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab tungivalt, et Albaania ametiasutused kasutaksid ELi vahendeid võimalikult tõhusalt riigi kõigis piirkondades; kutsub komisjoni üles tagama ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) vahendite ranged tingimused ning andma riigiaruannetes hinnangu Albaaniale eraldatud IPA toetuse tõhususele, eriti põhiprioriteetide ja nendega seotud projektide puhul; |
| --- | --- |

48.

| 49. | võtab teadmiseks 12.–13. veebruaril 2018 Tiranas toimunud ELi ja Albaania parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 12. kohtumise konstruktiivse õhkkonna; võtab teadmiseks tõhusama koostöö komitee enamuse ja vähemuse esindajate vahel; rõhutab jätkuva erakondadeülese koostöö tähtsust ELiga ühinemiseks vajalike reformide läbiviimisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Albaania valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Sõna „roma“ kasutatakse üldmõistena, mis hõlmab erisuguseid omavahel seotud, nii paikseid kui ka mittepaikseid rühmi, nagu romad, aškalid ja egiptlased jne, kes võivad kultuurilt ja elustiililt erineda.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/155

---

P8_TA(2018)0482

2018. aasta aruanne Montenegro kohta

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse komisjoni 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (2018/2144(INI))

(2020/C 363/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Montenegro vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on jõus 1. maist 2010, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Montenegro vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, mis on jõus 1. maist 2010,

| — | võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist 17. mail 2018 ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumist 17. mail 2018 ja seal vastu võetud Sofia prioriteetide kava,

| — | võttes arvesse 25. juunil 2018 toimunud ELi ja Montenegro stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu üheksandat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juunil 2018 toimunud ELi ja Montenegro stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu üheksandat kohtumist,

| — | võttes arvesse Montenegro ühinemist NATOga 5. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montenegro ühinemist NATOga 5. juunil 2017,

| — | võttes arvesse Montenegro ja Kosovo vahelise piirilepingu ratifitseerimist Montenegro ja Kosovo parlamentides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Montenegro ja Kosovo vahelise piirilepingu ratifitseerimist Montenegro ja Kosovo parlamentides,

| — | võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. veebruari 2018. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (COM(2018)0065),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2018)0150), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta teatist „2018. aasta teatis ELi laienemisstrateegia kohta“ (COM(2018)0450) ja selle juurde kuuluvat komisjoni talituste töödokumenti, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Montenegro kohta (SWD(2018)0150),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Montenegro majandusreformide programmile (2018–2020) (SWD(2018)0131) ja nõukogu 25. mai 2018. aasta ühiseid järeldusi ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. aprilli 2018. aasta hinnangut Montenegro majandusreformide programmile (2018–2020) (SWD(2018)0131) ja nõukogu 25. mai 2018. aasta ühiseid järeldusi ELi ja Lääne-Balkani riikide vahelise majandus- ja rahandusteemalise dialoogi kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) valimisvaatlusmissiooni aruandeid ja Euroopa Parlamendi valimisvaatlusdelegatsiooni avaldust 15. aprilli 2018. aasta presidendivalimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) valimisvaatlusmissiooni aruandeid ja Euroopa Parlamendi valimisvaatlusdelegatsiooni avaldust 15. aprilli 2018. aasta presidendivalimiste kohta,

| — | võttes arvesse 16.–17. juulil 2018 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 15. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16.–17. juulil 2018 Podgoricas toimunud ELi ja Montenegro parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 15. kohtumisel vastu võetud avaldust ja soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni, Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni, Maailmapanga ja ÜRO Arenguprogrammi poolt 2017. aastal läbi viidud Lääne-Balkani riikide marginaliseeritud romasid käsitleva uuringu tulemusi,

| — | võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. augustil 2014 algatatud Berliini protsessi,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Montenegro kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0339/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0339/2018),

| A. | arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et iga kandidaatriiki või potentsiaalset kandidaatriiki hinnatakse eraldi tema saavutuste põhjal ning ühinemise ajakava määrab reformide kiirus ja kvaliteet;

| B. | arvestades, et Montenegro, kes on avanud ELi acquis communautaire’i 35 peatükist 31 ja sulgenud ajutiselt läbirääkimised kolme kohta, on praegu läbirääkimisprotsessiga kõige kaugemale jõudnud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Montenegro, kes on avanud ELi acquis communautaire’i 35 peatükist 31 ja sulgenud ajutiselt läbirääkimised kolme kohta, on praegu läbirääkimisprotsessiga kõige kaugemale jõudnud;

| C. | arvestades, et sisepoliitiliste jõudude omavaheline ja naaberriikidega peetav sisukas dialoog on ELiga ühinemise protsessis edasiste edusammude tegemiseks väga oluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et sisepoliitiliste jõudude omavaheline ja naaberriikidega peetav sisukas dialoog on ELiga ühinemise protsessis edasiste edusammude tegemiseks väga oluline;

| D. | arvestades, et Montenegro on jäänud kindlaks kohustusele luua toimiv turumajandus ning on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohustuste täitmisel jätkuvalt edusamme teinud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Montenegro on jäänud kindlaks kohustusele luua toimiv turumajandus ning on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu kohustuste täitmisel jätkuvalt edusamme teinud;

| E. | arvestades, et Montenegro saab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames ühinemiseelset abi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Montenegro saab ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA II) raames ühinemiseelset abi;

| F. | arvestades, et Montenegro peab veelgi tugevdama muu hulgas parlamentaarset, seadusandlikku ja järelevalvesuutlikkust, institutsioonide läbipaistvust, õigusriigi ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtte järgimist, sõjakuritegude siseriiklikku menetlemist, valimisprotsessi terviklikkust, meediavabadust ning võitlust korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja mitteametliku majanduse vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Montenegro peab veelgi tugevdama muu hulgas parlamentaarset, seadusandlikku ja järelevalvesuutlikkust, institutsioonide läbipaistvust, õigusriigi ja kohtusüsteemi sõltumatuse põhimõtte järgimist, sõjakuritegude siseriiklikku menetlemist, valimisprotsessi terviklikkust, meediavabadust ning võitlust korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse ja mitteametliku majanduse vastu;

| 1. | avaldab heameelt Montenegro jätkuva osalemise üle ELiga lõimumise protsessis ja tema jätkuva üldise hea edasimineku üle, mille alus on üldsuse laialdane toetus sellele strateegilisele otsusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et reformide elluviimine ja kohaldamine on endiselt eduka lõimumise peamine näitaja; kutsub Montenegrot üles parandama uute õigusaktide ja poliitikapõhimõtete kavandamist, kooskõlastamist ja rakendamise järelevalvet ning nõuab 23. ja 24. peatükiga seotud vahe-eesmärkide õigeaegset täitmist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt komisjoni 6. veebruaril 2018. aastal avaldatud Lääne-Balkani strateegiat käsitlevas teatises esitatud hinnangu üle, mille kohaselt tugeva poliitilise tahte, tegelike ja püsivate reformide saavutamise ning naabritega pooleliolevatele vaidlustele lõplike lahenduste leidmise korral võib Montenegro 2025. aastaks ühinemiseks valmis olla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tagama järgmises mitmeaastases finantsraamistikus piisavate vahendite olemasolu Montenegro võimalikuks ühinemiseks Euroopa Liiduga vastavalt Lääne-Balkani strateegiale; |
| --- | --- |

4.

Demokratiseerimine

| 5. | tuletab kõigile erakondadele meelde, et sisukas poliitiline osalemine sõltub täielikult toimivast parlamendist, kus kõik poliitikud võtavad parlamendis tööle asudes valijate ees vastutuse; avaldab heameelt asjaolu üle, et enamik opositsioonierakondi on pärast pikaajalist parlamendiboikotti parlamenti tagasi pöördunud; palub kõigil teistel erakondadel parlamenti tagasi pöörduda ja teha suuremaid ühiseid jõupingutusi tõelise poliitilise dialoogi loomiseks, et parlamendil oleksid oma seadusandliku ja järelevalve rolli täiel määral täitmiseks vajalikud vahendid, taastades seeläbi toimiva demokraatliku protsessi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et rakendataks õigusaktid, mis käsitlevad naiste ja vähemuste, eelkõige romade (1) osalemist avalikus elus ja poliitikas, sealhulgas võimaldada vähemuste hulka kuuluvatel naistel osaleda sisuliselt otsustamisprotsessis ja asuda tööle ametikohtadele avaliku halduse valdkonnas ja muudes avaliku sektori asutustes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Montenegro poliitilisi juhte üles keskenduma allesjäänud raskustele ja lahendama õigusriigi, meediavabaduse, korruptsiooni, rahapesu, organiseeritud kuritegevuse ja sellega seonduva vägivalla probleemid ning tegelema sellega esmajärjekorras; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et 2018. aasta aprilli presidendivalimistel järgiti põhivabadusi; kutsub valitsust tegema koostööd opositsioonierakondade ja kodanikuühiskonnaga, et tegelda igakülgselt OSCE/ODIHRi tuvastatud puudustega ja täidaks täielikult valimisvaatlusmissiooni prioriteetseid soovitusi, võttes vastu veel puuduvad siseriiklikud õigusaktid ja muutes valimiste korraldamise läbipaistvaks ja professionaalseks, et suurendada üldsuse usaldust valimisprotsessi vastu; nõuab, et kogu riigis korraldataks valimised samal ajal ning tõstetaks valimiste kvaliteeti ja muudetaks need läbipaistvaks; nõuab tungivalt, et parendataks erakondade rahastamise läbipaistvust käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab valimisseaduse kõigi väidetavate rikkumiste täielikku uurimist; nõuab veel kord tungivalt nõuetekohaseid järelmeetmeid 2012. aasta helisalvestiste skandaalile; kutsub korruptsioonivastase võitluse ametit üles tõhustama järelevalvet riigi vahendite võimaliku erakondade huvides väärkasutamise üle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab muret Montenegro parlamendi otsuse pärast arvata Vanja Ćalović Marković välja korruptsiooni ennetamise ameti nõukogust; kutsub tungivalt üles tagama juhtumi menetlemisel täieliku läbipaistvuse; |
| --- | --- |

10.

Õigusriik

| 11. | võtab teadmiseks keskse rolli, mida täidavad organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu võitlemisel auditeerimisasutus, korruptsioonivastase võitluse amet, riigihangete kontrolli komisjon, konkurentsiamet ja riigiabiamet; peab kiiduväärseks jätkuvaid reforme, mille eesmärk on suurendada nende asutuste suutlikkust ja sõltumatust, kuid märgib ära vajaduse parandada tõhusust, saavutada paremaid tulemusi, edendada korruptsiooni ennetamist muu hulgas asjakohaste sanktsioonide abil ja kõrvaldada nende täieliku sõltumatuse saavutamise ees seisvad allesjäänud tõkked; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu edusammudele korruptsioonivastase võitluse ameti suutlikkuse suurendamisel seoses kampaaniate rahastamise uurimisega; rõhutab vajadust suurendada siiski usaldust korruptsioonivastase võitluse ameti vastu ning parandada selle mainet, mida oleks võimalik teha, vähendades veelgi kõiki poliitilisi mõjusid ameti tööle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunneb heameelt avaliku halduse ja teabe jagamise läbipaistvuse parandamiseks tehtud jõupingutuste üle, kuid soovitab luua kodanikukesksema, professionaalsema ja depolitiseeritud avaliku halduse; tunnustab ombudsmani tõhusamat tööd; nõuab paremaid regulatiivse mõju hindamisi, põhjalikke auditeerimisaruandeid ja kaasavaid avalikke konsultatsioone seaduseelnõude teemal; rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtava koostöö ja teabele avatud juurdepääsu tähtsust tõhusas korruptsioonivastases võitluses ja soovitab vaadata läbi 2017. aasta mais tehtud õigusaktide muudatused; soovitab avaliku halduse valdkonnas ressursse ja inimkapitali optimeerida; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnustab Montenegro märkimisväärset edu e-valitsuse ja e-osaluse valdkonnas, milles Montenegro on ÜRO e-valitsuse uuringu kohaselt jõudnud nendes valdkondades 25 parima riigi hulka; kutsub Montenegro valitsust üles säilitama selle valdkonna reformimisel samasugust tempot, et avaliku halduse tõhusust ning juurdepääsu sellele veelgi parandada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt mõõdukate edusammude üle kohtusüsteemi sõltumatuse, läbipaistvuse, vastutuse, professionaalsuse ja tõhususe suurendamisel; nõuab kaitset poliitilise sekkumise eest ning eetikakoodeksite ja distsiplinaarmeetmete ühtset kohaldamist; avaldab heameelt asjaolu üle, et uued kohtunikud ja prokurörid on nimetatud esimest korda ametisse uue töölevõtmise süsteemi järgi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib ära vajaduse liikuda edasi väidetava 2016. aasta oktoobri riigipöördekatse kohtumenetlusega, tagades täieliku õigusalase koostöö kolmandate riikidega; avaldab heameelt otsuse üle kohtuistungeid avalikult ringhäälingus üle kanda; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt 29. juunil 2018. aastal vastu võetud muudatuste üle kohtunõukogu seaduses, mis võimaldavad kohtunõukogul tööd tavapäraselt jätkata; nendib, et need muudatused võeti vastu vastavalt Veneetsia komisjoni soovitustele; juhib tähelepanu asjaolule, et muudatused seoses nõukogu mittekohtunikest liikmete valimisega on vaid ajutine lahendus; kutsub hiljuti moodustatud parlamendi ajutist töörühma tungivalt üles selle küsimuse viivitamata lahendama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on mures organiseeritud kuritegevusega seotud vägivallajuhtumite ja mõrvade sagenemise pärast, mis kahjustab tavakodanike igapäevaelu; avaldab heameelt asjaolu üle, et ametivõimud on selle probleemi kindlaks teinud, kuid nõuab mõjusamaid ennetusmeetmeid, sealhulgas vara konfiskeerimist ilma süüdimõistva kohtuotsuseta; peab kiiduväärseks kõrgetasemelistele korruptsioonijuhtumite uurimist, nende eest süüdistuse esitamist ja süüdimõistva otsuse tegemist; tõdeb siiski, et seda tuleb veel kindlamalt jätkata, eelkõige rahapesu ja inimkaubanduse valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab edusamme huvide konfliktide ja riigiametnike ebaseadusliku rikastumise ärahoidmiseks, sealhulgas kohalike omavalitsuste tasandil; kutsub ametivõime üles tõhustama kuritegelikul teel saadud vara konfiskeerimist, liikuma edasi põhjendamatu rikkuse uurimistega ja võtma muid meetmeid kuritegelike rühmituste kahjutuks tegemiseks, katkestades sidemed organiseeritud kuritegevuse, ettevõtluse ja poliitika vahel; mõistab samas hukka allapoole seadusjärgset miinimumtaset jäävate sanktsioonide kehtestamise tava, kuna sel on korruptsioonisüütegude ennetamisele vastupidine mõju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Montenegro peab tegema täiendavaid jõupingutusi, tagamaks, et õigus omandile on kaitstud tõhusalt ning kooskõlas ELi õigustiku ja rahvusvaheliste inimõiguste normidega; kutsub riigi ametiasutusi tungivalt üles tagama kehtivat siseriiklikku õigusraamistikku rakendades mõistliku aja jooksul õiglased menetlused, sealhulgas omandiõiguse ja vara tagastamise valdkonnas; märgib, et tugev, mittediskrimineeriv ja stabiilne omandiõiguste kord on kodanike ja välisinvestorite usalduse ja ettevõtlussektori kindlustunde eeltingimus; |
| --- | --- |

20.

Piirihaldus ja ränne

| 21. | märgib, et Montenegro on seni näidanud, et ta suudab varjupaigataotlusi menetleda, kuid rõhutab, et tuleb teha veelgi edusamme; soovitab Montenegrol teha tihedamat koostööd Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga, et parandada piirihaldust kooskõlas Euroopa õigusnormidega, tõkestada ebaseaduslikku rännet ning lõhkuda rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega tegelevad võrgustikud; nõuab suuremaid jõupingutusi ja tõhusamat piiriülest koostööd, et ennetada ja likvideerida inimkaubanduse, samuti uimasti ja tubaka salakaubandusega seotud organiseeritud kuritegelikud võrgustikud; rõhutab püsivaid probleeme seoses tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemisega Montenegros, eelkõige vabakaubanduspiirkondade lähistel; kutsub komisjoni üles jätkama Montenegro toetamist oma vabakaubanduspiirkondade kontrollimisel ja ebaseadusliku kaubanduse ennetamisel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | avaldab kahetsust, et inimkaubanduse tõkestamisel ei ole tehtud edusamme, ja nõuab tungivalt, et sunnitud organiseeritud prostitutsiooni ja laste kerjamise ennetamisele pööratakse erilist tähelepanu; rõhutab, et täiendavaid jõupingutusi on vaja seoses ohvrite tuvastamisega ja nende juurdepääsuga abile, hüvitisele ja kaitsemeetmetele; palub Montenegrol tagada inimkaubanduse ohvrite tõhusa kaitse ja pöörata erilist tähelepanu inimkaubanduse lapsohvrite rehabiliteerimisele ning roma naistele ja tütarlastele, võttes arvesse nende kaitsetut olukorda vaesuse ja marginaliseerumise tagajärjel; |
| --- | --- |

22.

Meedia

| 23. | on üha rohkem mures sõnavabaduse ja meediavabaduse olukorra pärast, mille kohta märgitakse komisjoni kolmes järjestikuses aruandes, et „edusammud puuduvad“; tuletab meelde, et seda teemat käsitlev 23. peatükk avati 2013. aasta detsembris ning selles peatükis ja 24. peatükis tehtud edusammud määravad läbirääkimiste üldise kiiruse; mõistab kõige karmimalt hukka ajakirjanike hirmutamise, nendevastased laimukampaaniad ning verbaalsed ja füüsilised rünnakud; märgib, et 2017. aastal registreeriti seitse ajakirjanikevastast rünnakut; nõuab tungivalt, et valitsus tagaks ajakirjanike tegeliku kaitse; nõuab edasiste meetmete võtmist meedia ja ajakirjanike sõltumatuse tagamiseks ning soovitab süstemaatiliselt koguda andmeid ajakirjanikele tehtud ähvarduste kohta; märgib, et ELi delegatsiooni Montenegros jälgib tähelepanelikult olukorda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on iseäranis mures 8. mail 2018. aastal Vijesti ajakirjaniku Olivera Lakići vastu korraldatud rünnakut ja nõuab juhtumi täielikku uurimist; peab lubamatuks, et ajakirjanike suhtes toime pandud vanade vägivallajuhtumite uurimisel ei ole tehtud edusamme; kutsub ametiasutusi üles mõistma kindlalt hukka kõik ajakirjanike vastu suunatud rünnakud ja edendama meetmeid ajakirjanike kaitsmiseks ja karistamatuse kaotamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | taunib jätkuva finants- ja toimetusliku surve avaldamist Montenegro avalik-õiguslikule ringhäälinguorganisatsioonile (RTCG) ja elektroonilise meedia ametile (AEM); nõuab tungivalt, et kehtestataks kaitsemeetmed põhjendamatu poliitilise ja ärimõju vastu ning tagataks riikliku reklaami küsimuste täielik läbipaistvus meedias; kordab vajadust kaitsta RTCGd ja kõiki teisi meediakanaleid põhjendamatu poliitilise mõju eest; kutsub riigi ametivõime tungivalt üles tagama meediavaldkonna reguleerivatele asutustele ja avalik-õiguslikule ringhäälingule piisavate rahaliste vahendite eraldamise, et tagada RTCG-le ja AEMile majanduslik sõltumatus ja iseseisvus, mis on valimiskampaaniate ajal usaldusväärse meediakeskkonna tagamisel otsustava tähtsusega; peab kahetsusväärseks RTCG nõukogu koosseisu muutumist ja RTCG peadirektori Andrijana Kadija vallandamist; on seisukohal, et enneaegselt tööst vabastamine peaks olema lubatud vaid piiratud juhtudel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hoiatab, et meedia majandusliku sõltumatuse puudumine soodustab poliitilist sõltuvust ja polariseerumist; on seisukohal, et vajalik on riiklike reklaamivahendite läbipaistev ja mittediskrimineeriv eraldamine, ning kutsub ametiasutusi üles kaaluma alternatiivseid kaudsete toetuste vorme meedia sõltumatuse edendamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab AEMi rolli ja tõhusat isereguleerimist Montenegro meedias kõige rangemate eetikanõuete täitmise tagamisel ja laimamisjuhtumite arvu vähendamisel; märgib, et ajakirjanike ebakindel olukord kahjustab meedia kvaliteeti ja professionaalsust; |
| --- | --- |

27.

Kodanikuühiskond ja inimõigused

| 28. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide olulist rolli riigiasutuste toimimise parandamisel ning korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisel; mõistab karmilt hukka hiljutised hirmutamised ja vastuvõetamatud laimukampaaniad kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu, mis määrasid ära üldise aeglase edenemise või edusammude puudumise õigusriigi olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab kodanikuühiskonna tegutsemisruumi mõjutavate valdkondade õigusaktide koostamisel ja rakendamisel suuremat tähelepanelikkust, tagamaks, et õigusaktid ei too kodanikuühiskonna organisatsioonidele kaasa ebaproportsionaalset koormust ning ei avalda kodanikuühiskonna tegutsemisruumile diskrimineerivat mõju ega vähenda seda; rõhutab, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi järgimisega tegelevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kaasa arvatud järelevalve- ja toetusorganisatsioonidele on vaja teha kättesaadavaks avaliku sektori rahastus; on seisukohal, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks olema õigus saada finantseeringuid teistelt rahastajatelt, nagu erasektori rahastajad ja rahvusvahelised organisatsioonid, ametid või asutused; |
| --- | --- |

29.

| 30. | võtab teadmiseks muudatused valitsusväliseid organisatsioone käsitlevas seaduses, mille eesmärk on parandada nende rahastamist riiklikest vahenditest, ja soovitab võtta kiiresti vastu nõutavad teisesed õigusaktid; kordab oma nõudmist konsulteerida kodanikuühiskonna ja laiema avalikkusega peamiste ELiga seotud õigusreformide, sealhulgas nende elluviimise üle kohalikul tasandil süstemaatiliselt, kaasavalt, õigeaegselt ja sisuliselt, et suurendada otsuste tegemise demokraatlikku olemust ja saavutada suurem läbipaistvus; soovitab parandada kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks finantsvaldkonna õiguslikku reguleerimist, nähes nendega konsulteerimiseks vajalikele valitsustasandi mehhanismidele ette täiendavaid vahendeid ja kehtestades selleks selged normid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | avaldab heameelt põhiõigusi käsitlevate õigusaktide jätkuva ühtlustamise üle; nõuab tungivalt, et tugevdataks institutsioonilist raamistikku, mis võimaldaks tõhusat õiguste kaitset, sealhulgas õiguskaitseasutuste poolse väärkohtlemise, hirmutamise ja füüsilise rünnaku korral; nõuab usuvabadust käsitleva seaduse ajakohastamist; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunnustab seni tehtud jõupingutusi Istanbuli konventsiooni rakendamisel, kuid nõuab tungivalt inimõiguste kaitse jõustamis- ja järelevalvemehhanismide täiustamist, sealhulgas naiste- ja lastevastase vägivallaga võitlemise abil; nõuab sellega seoses põhiõiguste osas elluviidavate poliitikameetmete tõhusat rakendamist, eelkõige seoses soolise võrdõiguslikkuse, puuetega inimeste sotsiaalse kaasamise õiguste, lapse õiguste ja romade õigustega, tagades piisavad eelarveeraldised ja vahendid poliitikameetmete rakendamiseks ja vastutavate asutuste suutlikkuse suurendamiseks; kutsub ametiasutusi üles võtma vajalikke meetmeid lapsega sõlmitud sundabielude vältimiseks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab tungivalt, et Montenegro tagaks soolist võrdõiguslikkust ja diskrimineerimise lubamatust käsitlevate õigusaktide täieliku ja õigeaegse rakendamise ning et ta jälgiks selle mõju ebasoodsas olukorras ja tõrjutud sotsiaalsetest rühmadest pärit naistele; kutsub Montenegrot üles tagama kõigi naiste takistamatu juurdepääsu õigusemõistmisele ja andma tasuta õigusabi naistele, kes on olnud soolise vägivalla ohvrid, pöörates erilist tähelepanu roma naistele, puuetega naistele ning maa- ja äärepoolseimates piirkondades elavatele naistele; palub Montenegrol suurendada asjaomaste asutuste rolli ja suutlikkust, et nad suudaksid paremini tulla toime ohvrite kaitsmise ja rehabiliteerimisega ning teeksid ennetustööd, et mehed loobuksid naistevastasest vägivallast; nõuab, et Montenegro suurendaks riigi hallatavate varjupaikade arvu ja suutlikkust; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Montenegro ametivõime üles jätkama ühiskondliku kaasatuse ja sallivuse õhkkonna parandamist ning võtma tõhusaid meetmeid viha õhutamise, sotsiaalse tõrjutuse ja vähemuste diskrimineerimise vastu; märgib, et Montenegro ei ole ikka veel täiel määral täitnud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; julgustab pädevaid asutusi jätkuvalt suurendama oma jõupingutusi LGBTI-inimeste õiguste kaitsmiseks; on endiselt mures raskuste pärast seksuaalse mitmekesisuse aktsepteerimisel Montenegro ühiskonnas; väljendab muret roma kogukonna naiste ja tütarlaste diskrimineerimise ning tõsiasja pärast, et marigaliseerunud romadel on Montenegros piiratud juurdepääs mis tahes võimalustele kõigis inimarengu aspektides, mida kinnitavad seda valdkonda käsitleva 2017. aasta uuringu tulemused; rõhutab, et oluline on tugevdada VKEde sektorit ja toetama seda toetust parema õigusloome, rahastamise ja tööstuspoliitika rakendamise abil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võtab teadmiseks jätkuvad edusammud vähemuste olukorra parandamisel; nõuab Kotori lahe paljurahvuselise identiteedi austamist ja jõupingutusi selle kaitsmiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et Montenegro alustaks üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et võidelda LGBTI-inimeste vastase diskrimineerimise ja vägivallaga ning tagada nende vastu toime pandud kuritegude õiglane uurimine ja nende eest vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et Montenegro käivitaks üldsuse teadlikkuse suurendamise kampaaniad, et julgustada naiste ja tütarlaste vastu toime pandud koduvägivallast teatamist, suurendada hea koolituse saanud ja sootundlike kohtunike arvu, tagada kuritegude nõuetekohane uurimine ja nende eest vastutusele võtmine ning ohvritele abi, nõustamise ja taasintegreerimise teenuste osutamine; |
| --- | --- |

37.

Majandus, sotsiaalpoliitika, tööhõive ja haridus

| 38. | peab kiiduväärseks Montenegro edusamme makromajandusliku stabiilsuse ja eelarve konsolideerimise tagamisel ning nõuab eelarve läbipaistvust, häid tööhõive- ja ettevõtlustingimusi; rõhutab, et korruptsioon, mitteametlik majandus, õigusriigi puudujäägid ja koormavad regulatiivmenetlused takistavad endiselt majanduskasvu ja investeerimist; rõhutab, et Euroopa sotsiaalmudel nõuab dialoogi kõigi majanduslike sidusrühmadega, sealhulgas ametiühingutega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et katastri, arveldamise ja ehituslubade väljastamise valdkonnas kasutataks täit potentsiaali, mida digitaalsed vahendid pakuvad; märgib ära vajaduse kiirendada lairibaühendusele juurdepääsu laiendamist ettevõtjatele ja kodumajapidamistele; rõhutab vajadust kogu valitsust hõlmava koostalitlusvõime raamistiku järele, et toetada edasist digitaliseerimist ning haldus- ja ettevõtlusmenetluste lihtsustamist; avaldab tunnustust käimasoleva veebipõhise ettevõtjate elektroonilise registreerimise arendamisele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | avaldab heameelt haridusvaldkonna regulatiivsete muudatuste üle ja jõupingutuste üle suurendada koolieelses hariduses osalemise määra, sealhulgas ebasoodsa taustaga laste jaoks, ning rõhutab, et oluline on terviklik lähenemisviis väikelaste arendamisele; nõuab tungivalt, et ametiasutused tegeleksid noorte ja naiste pikaajalise töötuse kõrge määraga, sealhulgas vajaduse korral soolise mõju hindamise abil; märgib noorte tööhõivet edendava valge raamatu väljatöötamist koostöös Rahvusvahelise Tööorganisatsiooniga; rõhutab vajadust võtta kasutusele aktiivsed tööturumeetmed eeskätt naiste toetamiseks, kellele avaldab ebasoodsat mõju sotsiaaltoetuste kaotamine; |
| --- | --- |

40.

| 41. | märgib, et sotsiaalpartneritega tuleb tööhõive- ja sotsiaalküsimuste alaste probleemide vallas tõhusalt ja süstemaatiliselt konsulteerida; rõhutab vajadust parandada veelgi sotsiaalnõukogu suutlikkust; kiidab heaks normide vastuvõtmise tervishoiu- ja tööohutuse valdkonnas, kuid on jätkuvalt mures töökohal toimuvate surmaga lõppevate õnnetuste suure osakaalu ja tööinspektorite vähese hulga pärast; |
| --- | --- |

41.

| 42. | avaldab heameelt Montenegro suurema osalemise üle programmis „Erasmus+“ ja avaldab toetust komisjoni ettepanekule programmi „Erasmus+“ eelarve kahekordistada; soovitab paremini kooskõlastada noorte tööhõivet, kaasamist, kodanikuaktiivsust, vabatahtlikku tegevust ja haridust käsitlevataid horisontaalseteid küsimusi; |
| --- | --- |

42.

Keskkond, energia ja transport

| 43. | on rahul sellega, et Montenegro on põhiseaduse artikli 1 kohaselt keskkonda hoidev riik; kiidab heaks Montenegroga läbirääkimiste õigustikku käsitleva 27. peatüki võimaliku avamise käesoleval aastal; kutsub ametiasutusi üles paremini kaitsma kõige väärtuslikemaid alasid, eelkõige seoses bioloogilise mitmekesisusega, ja vaatama läbi hotellide ja hüdroelektrijaamade ehitusprojektid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et hüdroenergia lisavõimsuse ja turismivaldkonna suutlikkuse arendamine, eeskätt kaitsealadel, peab vastama ELi keskkonnastandarditele; väljendab muret hüdroenergeetika mittesäästva arengu pärast, kuna paljusid 80. aasta hüdroelektrijaamade projekte ei kavandata kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide või ELi õigusaktidega, vaatamata 27. peatüki nõuetele; nõuab tungivalt võimalike taastuvate energiaallikate ja energiatõhususe meetmete edasist kasutamist ning veemajanduse ja jäätmekäitluse parandamist; kiidab heaks Montenegro 2016. aasta piiriülest elektri- ja maagaasikaubandust käsitleva seaduse eduka kooskõlla viimise kolmanda energiapaketiga; on rahul sellega, et Montenegro on parandanud õigusaktide vastavusse viimist energiatõhususe ja taastuvenergia vallas, kuid nõuab, et ametiasutused tagaksid siseriiklike õigusaktide täieliku kooskõla taastuvenergia direktiivi ja hoonete energiatõhususe direktiiviga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab tungivalt, et Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ja Euroopa Investeerimispank vaataksid läbi oma toetused hüdroelektrijaamade projektidele ning lõpetaksid kõikide selliste projektide rahastamise, mida viiakse ellu kaitsealadel või mille puhul ei ole tehtud eelnevat nõuetekohast keskkonnamõju hindamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust teha Tara jõe äärsetel aladel maantee-ehituse mõju kajastav õigeaegne ja täpne teave laiale avalikkusele kättesaadavaks ja et igasugune tegevus seoses jäätmete ladestamise ja jõesängi muutmisega tuleb lõpetada, mis on kooskõlas ka Montenegro lubadusega hoida alasid, mis on erilise siseriikliku ja rahvusvahelise kaitse all; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab muret Skadari järve rahvuspargi eriotstarbelise ruumilise planeerimise pärast; rõhutab vajadust loobuda ulatuslikest Morača jõe hüdroenergiaprojektidest, sest need kahjustavad tõsiselt Skadari järve ja Tara jõge, mis on siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt kaitstud alad; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kiidab heaks positiivsed arengusuundumused seoses Montenegro siseriiklike keskkonda ja kliimamuutusi käsitlevate õigusaktide jätkuva vastavusse viimisega liidu õigustikuga; nõuab tungivalt, et Montenegro valitsus kaitseks Ulcinj Salinat nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil kooskõlas ELi rahastatud Ulcinj Salina kaitset käsitlevas uuringus esitatud soovitustega; rõhutab tungivat vajadust tagada Ulcinj Salina lisamine Natura 2000 võrgustikku; nõuab merekaitsealade kindlaks tegemist ja nende kaitsealadeks lugemist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tõstab esile Montenegro aktiivset osalust ja edasiviivat rolli piirkondlikus ja rahvusvahelises koostöös Berliini protsessi ja Lääne-Balkani kuuiku algatuse raames; tunneb heameelt 2018. aastal Sofias toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise tulemuste üle ning 2018. aasta ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA pakett) vastuvõtmise üle, mis hõlmab kahe olulise taristuprojekti rahastamist: Budva ümbersõit Aadria ja Joonia mere transpordikoridoris ning Vrbnica-Bar raudteelõik Ida-Euroopa ja Vahemere idaosa transpordikoridoris; rõhutab nende liiklusteede tähtsust, mis ühendavad otseselt Balkani riike ja ELi turge; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kiidab Montenegro kavatsust võtta järgmise kolme aasta jooksul kasutusele ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning tunnustab kütusesäästu ja uute autode heitkoguseid käsitlevate teiseste õigusaktide vastuvõtmist; märgib, et oluline on võtta Montenegro siseriiklikesse õigusaktidesse üle ELi heitkogustega kauplemise süsteemi (HKS), jõupingutuste jagamise määruse ning järelevalve- ja aruandlusmehhanismi aspektid; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab heameelt jätkuvate jõupingutuste üle tõhustada piirkondlikku koostööd, eelkõige keskkonnakaitse valdkonnas, mida on kirjeldatud Aadria mere kolmepoolses algatuses; |
| --- | --- |

51.

Piirkondlik koostöö ja heanaaberlikud suhted

| 52. | tunneb heameelt Montenegro jätkuvate jõupingutuste üle sisuka piirkondliku koostöö ja kahepoolsete heanaaberlike suhete valdkonnas; toetab ettepanekut vähendada rändlustasusid Lääne-Balkani riikides; |
| --- | --- |

52.

| 53. | avaldab heameelt Montenegro ja Kosovo piirilepingu ratifitseerimise üle; nõuab, et teiste naaberriikidega kestvate piirivaidluste lahendamiseks sõlmitaks kiiresti lepingud; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kiidab heaks Montenegro ja Albaania ühisdeklaratsiooni allkirjastamise ja eri valdkondades vastastikust abi käsitleva 12 kokkuleppe sõlmimise ning on seisukohal, et need on piirkonnas tehtava koostöös head näited; |
| --- | --- |

54.

| 55. | soovitab Montenegrol tungivalt, suurendada jõupingutusi, et esmajärjekorras uuritaks sõjakuritegusid ja määrataks nende eest karistused ning selgitataks välja kadunud isikute saatus; väljendab heameelt jõupingutuste üle, mis on tehtud põgenike taasintegreerimiseks piirkondliku elamuprogrammi raames; rõhutab, et hoolimata sõjakuritegude uurimise strateegiat käsitleva nelja dokumendi vastuvõtmisest, ei ole riigi prokuratuur algatanud uusi uurimisi, alustanud uusi menetlusi ega esitanud uusi süüdistusi; tunneb muret asjaolu pärast, et eriprokuratuur alustas 2016. aastal kaheksa uut juhtumi uurimist, millest kuus on alles eeluurimise järgus; väljendab taas toetust algatusele luua piirkondlik komisjon endises Jugoslaavias toime pandud sõjakuritegude ja muude raskete inimõiguste rikkumistega seotud asjaolude väljaselgitamiseks (RECOM); rõhutab selle protsessi olulisust ja kõigi piirkondlike poliitiliste juhtisikute aktiivset kaasamist; tunnustab peaminister Markovići avalikku toetusavaldust RECOMile; |
| --- | --- |

55.

| 56. | avaldab Montenegrole tunnustust selle eest, on järjekordse aasta jooksul on tagatud täielik kooskõla ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames esitatud seisukohtade ja avaldustega ning kiidab heaks Montenegro aktiivse osavõtu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) missioonidest; hindab seda, kuidas Montenegro on välispoliitikat ellu viinud; kutsub Montenegrot ühinema ELi ühise seisukohaga Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi üldise kohaldatavuse kohta ja sellega seotud juhtpõhimõtetega kahepoolsete immuniteedilepingute suhtes; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab Montenegro ja ELi tihedamat koostööd küberkuritegevuse tõkestamise ja küberkaitse küsimustes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuletab meelde Montenegro NATOga ühinemise strateegilist tähtsust Lääne-Balkani riikides stabiilsuse ja rahu tagamisel; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Montenegro valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Sõna „roma“ kasutatakse üldmõistena, mis hõlmab mitmesuguseid omavahel seotud rühmi, olenemata sellest, kas nad on paiksed või mitte; nende hulka ei kuulu mitte ainult romad, vaid ka aškalid, egiptlased jt, kes võivad kultuurilt ja elustiililt erineda.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/164

---

P8_TA(2018)0484

Puuetega naiste olukord

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon puuetega naiste olukorra kohta (2018/2685(RSP))

(2020/C 363/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), ja eriti selle artiklit 6 puuetega naiste ja tütarlaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), ja eriti selle artiklit 6 puuetega naiste ja tütarlaste kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW, 1979) ja selle fakultatiivprotokolli (1999), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW, 1979) ja selle fakultatiivprotokolli (1999),

| — | võttes arvesse ühenduse hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühenduse hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 10, 19 ja 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 10, 19 ja 168,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (3),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta sel teemal (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta sel teemal (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Diskrimineerimine soo ja puude tõttu“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi liidu sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Diskrimineerimine soo ja puude tõttu“,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „Vaesus, sooline kuuluvus ja intersektsionaalne ebavõrdsus ELis“, pöörates erilist tähelepanu selle 8. peatükile „Sooline kuuluvus ja puue“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) aruannet „Vaesus, sooline kuuluvus ja intersektsionaalne ebavõrdsus ELis“, pöörates erilist tähelepanu selle 8. peatükile „Sooline kuuluvus ja puue“,

| — | võttes arvesse EIGE 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIGE 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust puuetega naiste olukorra kohta (O-000117/2018 – B8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust puuetega naiste olukorra kohta (O-000117/2018 – B8-0418/2018),

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et ELis elab üle 80 miljoni puuetega inimese; arvestades, et igal neljandal eurooplasel on puuetega perekonnaliige; arvestades, et ELis on ligikaudu 46 miljonit puuetega naist ja tütarlast, kes moodustavad umbes 16 % kogu naissoost elanikkonnast ja 60 % puuetega inimeste koguarvust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELis elab üle 80 miljoni puuetega inimese; arvestades, et igal neljandal eurooplasel on puuetega perekonnaliige; arvestades, et ELis on ligikaudu 46 miljonit puuetega naist ja tütarlast, kes moodustavad umbes 16 % kogu naissoost elanikkonnast ja 60 % puuetega inimeste koguarvust;

| B. | arvestades, et mõiste „puue“ hõlmab suurt hulka ajutisi, lühi- või pikaajalisi isiklikke olukordi, mis eeldavad vajadustele vastavaid poliitilisi lahendusi ja mis hõlmavad vaimse tervise probleeme; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mõiste „puue“ hõlmab suurt hulka ajutisi, lühi- või pikaajalisi isiklikke olukordi, mis eeldavad vajadustele vastavaid poliitilisi lahendusi ja mis hõlmavad vaimse tervise probleeme;

| C. | arvestades, et demograafilised muutused ja rahvastiku vananemine tähendavad seda, et üha rohkematel inimestel tekib hilisemas elus puue; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et demograafilised muutused ja rahvastiku vananemine tähendavad seda, et üha rohkematel inimestel tekib hilisemas elus puue;

| D. | arvestades, et puuetega inimeste põhiõigusi eiratakse pidevalt nii avalikus kui ka erasektoris, kui raskendatakse nende juurdepääsu palgatööle, mis annaks neile õigusi; arvestades, et puuetega inimeste kutseõpe on ebapiisav vajaduste täitmiseks ja selleks, mida sellega oleks võimalik saavutada, et see võimaldaks omandada tööelus osalemiseks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et puuetega inimeste põhiõigusi eiratakse pidevalt nii avalikus kui ka erasektoris, kui raskendatakse nende juurdepääsu palgatööle, mis annaks neile õigusi; arvestades, et puuetega inimeste kutseõpe on ebapiisav vajaduste täitmiseks ja selleks, mida sellega oleks võimalik saavutada, et see võimaldaks omandada tööelus osalemiseks vajalikke teadmisi, oskusi ja pädevusi;

| E. | arvestades, et 18,8 % ELis elavatest puuetega naistest käib tööl; arvestades, et 45 % puuetega tööealistest naistest (st vanuses 20–64 aastat) on mitteaktiivsed, kusjuures meeste puhul on see näitaja 35 %; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 18,8 % ELis elavatest puuetega naistest käib tööl; arvestades, et 45 % puuetega tööealistest naistest (st vanuses 20–64 aastat) on mitteaktiivsed, kusjuures meeste puhul on see näitaja 35 %;

| F. | arvestades, et 75 %-l raske puudega inimestest ei ole võimalik Euroopa tööturul täiel määral osaleda ning et puuetega naised satuvad tervetest naistest kaks kuni viis korda suurema tõenäosusega vägivalla ohvriks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 75 %-l raske puudega inimestest ei ole võimalik Euroopa tööturul täiel määral osaleda ning et puuetega naised satuvad tervetest naistest kaks kuni viis korda suurema tõenäosusega vägivalla ohvriks;

| G. | arvestades, et 34 % terviseprobleemide või puuetega naistest on oma elu jooksul kogenud partneri poolt füüsilist või seksuaalset vägivalda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 34 % terviseprobleemide või puuetega naistest on oma elu jooksul kogenud partneri poolt füüsilist või seksuaalset vägivalda;

| H. | arvestades, et puuetega naiste steriliseerimine nende teadmata või nõusolekuta on laialt levinud vägivallavorm, mis mõjutab eelkõige etniliste vähemuste hulka kuuluvaid naisi, näiteks roma naisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puuetega naiste steriliseerimine nende teadmata või nõusolekuta on laialt levinud vägivallavorm, mis mõjutab eelkõige etniliste vähemuste hulka kuuluvaid naisi, näiteks roma naisi;

| I. | arvestades, et puuetega inimesed ei ole avalikus elus ja meedias piisavalt nähtavad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et puuetega inimesed ei ole avalikus elus ja meedias piisavalt nähtavad;

| J. | arvestades, et ligikaudu kaks kolmandikku Euroopa hooldajatest on naised; arvestades, et 80 % ELi hooldusteenustest osutavad tasustamata mitteametlikud hooldajad, kellest 75 % on naised; arvestades, et liidus jääb tasustamata mitteametliku hoolduse majanduslik väärtus, väljendatuna protsendina pikaajalise hoolduse üldmaksumusest, vahemikku 50–90 %; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ligikaudu kaks kolmandikku Euroopa hooldajatest on naised; arvestades, et 80 % ELi hooldusteenustest osutavad tasustamata mitteametlikud hooldajad, kellest 75 % on naised; arvestades, et liidus jääb tasustamata mitteametliku hoolduse majanduslik väärtus, väljendatuna protsendina pikaajalise hoolduse üldmaksumusest, vahemikku 50–90 %;

| K. | arvestades, et puuetega naiste osalemine majandus- ja sotsiaalelus on Euroopa üldise majandus- ja sotsiaalstrateegia õnnestumise seisukohalt tähtis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et puuetega naiste osalemine majandus- ja sotsiaalelus on Euroopa üldise majandus- ja sotsiaalstrateegia õnnestumise seisukohalt tähtis;

| L. | arvestades, et puuetega naised puutuvad kokku diskrimineerimise eri vormidega, muu hulgas nende soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste tõttu, millel on osa vaesuse feminiseerumisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et puuetega naised puutuvad kokku diskrimineerimise eri vormidega, muu hulgas nende soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnuste tõttu, millel on osa vaesuse feminiseerumisel;

| M. | arvestades, et puuetega inimestel ja eelkõige puuetega naistel on väiksem sissetulek ning nad on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et vaesus ja tõrjutus muutub jäävaks seal, kus sotsiaalkaitse on ilmselgelt ebapiisav; arvestades, et töötavate puuetega naiste olukord on aja jooksul võrreldes meeste olukorraga halvenenud (naiste palgavaesuse määr oli 2007. aastal 10 % ja 2014. aastal 12 %); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuetega inimestel ja eelkõige puuetega naistel on väiksem sissetulek ning nad on suuremas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et vaesus ja tõrjutus muutub jäävaks seal, kus sotsiaalkaitse on ilmselgelt ebapiisav; arvestades, et töötavate puuetega naiste olukord on aja jooksul võrreldes meeste olukorraga halvenenud (naiste palgavaesuse määr oli 2007. aastal 10 % ja 2014. aastal 12 %);

| N. | arvestades, et tehnoloogia areng toob kaasa nii võimalusi kui ka probleeme, eriti puuetega naiste jaoks, kuna ülemaailmne tööjõud kasutab üha enam digitaalseid vahendeid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tehnoloogia areng toob kaasa nii võimalusi kui ka probleeme, eriti puuetega naiste jaoks, kuna ülemaailmne tööjõud kasutab üha enam digitaalseid vahendeid;

| O. | arvestades, et tervisekeskuste, haiglaravi, toetustoodete, ravimite ning seireks ja rehabilitatsiooniks oluliste ravimeetodite kättesaadavus on jätkuvalt raskendatud; arvestades, et jätkuvad tõsised liikuvusega seotud probleemid, olgu need siis tingitud arhitektuurilistest takistustest, mis takistavad liiklust avalikes kohtades ja tänavatel, või piiratud juurdepääsust avalikule ja kollektiivsele transpordile; arvestades, et on säilinud kommunikatsioonitõkked (näiteks avalike teenuste puhul viipekeele tõlkide vähesus ja televisiooni halb kättesaadavus kurtidele), mis piiravad ja takistavad juurdepääsu avalikele teenustele ja teabele; arvestades, et toetus, kaitse, teavitamine ning hooldus- ja tervishoiuteenused, nagu need, mis on seotud esmatasandi tervishoiu, naistevastase vägivalla, lapsehoolduse ja emadusega, peaksid olema täielikult kättesaadavad kõigis keeltes, vormides ja formaatides kõigi naiste jaoks, eriti puuetega naiste ja tütarlaste jaoks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tervisekeskuste, haiglaravi, toetustoodete, ravimite ning seireks ja rehabilitatsiooniks oluliste ravimeetodite kättesaadavus on jätkuvalt raskendatud; arvestades, et jätkuvad tõsised liikuvusega seotud probleemid, olgu need siis tingitud arhitektuurilistest takistustest, mis takistavad liiklust avalikes kohtades ja tänavatel, või piiratud juurdepääsust avalikule ja kollektiivsele transpordile; arvestades, et on säilinud kommunikatsioonitõkked (näiteks avalike teenuste puhul viipekeele tõlkide vähesus ja televisiooni halb kättesaadavus kurtidele), mis piiravad ja takistavad juurdepääsu avalikele teenustele ja teabele; arvestades, et toetus, kaitse, teavitamine ning hooldus- ja tervishoiuteenused, nagu need, mis on seotud esmatasandi tervishoiu, naistevastase vägivalla, lapsehoolduse ja emadusega, peaksid olema täielikult kättesaadavad kõigis keeltes, vormides ja formaatides kõigi naiste jaoks, eriti puuetega naiste ja tütarlaste jaoks;

| P. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 29 osutatud puuetega inimeste täielik osalemine poliitilises ja avalikus elus, kus nad on sageli alaesindatud, jääb vaid lootuseks, eriti naiste puhul, kui probleemiga ei tegeleta nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 29 osutatud puuetega inimeste täielik osalemine poliitilises ja avalikus elus, kus nad on sageli alaesindatud, jääb vaid lootuseks, eriti naiste puhul, kui probleemiga ei tegeleta nõuetekohaselt;

| Q. | arvestades, et vaatamata arvukatele rahvusvahelistele konventsioonidele ja ELi õiguse sätetele ning samuti praegusele puuetega inimesi käsitlevale Euroopa strateegiale, ei saa puuetega inimesed ikka veel täiel määral kasutada kodaniku- ja sotsiaalseid õigusi; arvestades, et ei ole tagatud võrdne juurdepääs kultuurile, spordile ja vabale ajale ning võrdne osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus; arvestades, et nendes valdkondades töötavad spetsialistid on alaväärtustatud; arvestades, et kõiki eespool nimetatud konventsioone- ja sätteid ei võeta süstemaatiliselt arvesse, ning samal ajal eiratakse endiselt töötajate ja puuetega inimeste põhiõigusi; arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed on soolise võrdõiguslikkusega seotud otsustusprotsessis ja selle rakendamisel tehtavates edusammudes endiselt tõrjutud positsioonis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vaatamata arvukatele rahvusvahelistele konventsioonidele ja ELi õiguse sätetele ning samuti praegusele puuetega inimesi käsitlevale Euroopa strateegiale, ei saa puuetega inimesed ikka veel täiel määral kasutada kodaniku- ja sotsiaalseid õigusi; arvestades, et ei ole tagatud võrdne juurdepääs kultuurile, spordile ja vabale ajale ning võrdne osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus; arvestades, et nendes valdkondades töötavad spetsialistid on alaväärtustatud; arvestades, et kõiki eespool nimetatud konventsioone- ja sätteid ei võeta süstemaatiliselt arvesse, ning samal ajal eiratakse endiselt töötajate ja puuetega inimeste põhiõigusi; arvestades, et puuetega naised ja tütarlapsed on soolise võrdõiguslikkusega seotud otsustusprotsessis ja selle rakendamisel tehtavates edusammudes endiselt tõrjutud positsioonis;

| R. | arvestades, et soolist aspekti ei arvestatud horisontaalselt puuetega inimesi käsitlevas Euroopa strateegias 2010–2020; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et soolist aspekti ei arvestatud horisontaalselt puuetega inimesi käsitlevas Euroopa strateegias 2010–2020;

| S. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 26 keelatakse sõnaselgelt puuete tõttu diskrimineerimine ja nõutakse puuetega inimeste võrdset osalemist ühiskonnaelus; arvestades, et võrdset kohtlemist saab tagada, jõustades positiivsed meetmed ja poliitikasuunad puuetega naiste ja puuetega laste emade heaks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklitega 21 ja 26 keelatakse sõnaselgelt puuete tõttu diskrimineerimine ja nõutakse puuetega inimeste võrdset osalemist ühiskonnaelus; arvestades, et võrdset kohtlemist saab tagada, jõustades positiivsed meetmed ja poliitikasuunad puuetega naiste ja puuetega laste emade heaks;

| T. | arvestades, et soolise mõõtme lisamine 2020. aasta järgsesse puuetega inimesi käsitlevasse Euroopa strateegiasse annab oma osa integreeritud lähenemisviisi, et kaotada puuetega naiste ja tütarlaste vastane diskrimineerimine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et soolise mõõtme lisamine 2020. aasta järgsesse puuetega inimesi käsitlevasse Euroopa strateegiasse annab oma osa integreeritud lähenemisviisi, et kaotada puuetega naiste ja tütarlaste vastane diskrimineerimine;

| U. | arvestades, et puuetega meeste kuupalk on kõrgem kui puuetega naistel, samas kui mõlemate palk on teiste töötajate palgaga võrreldes üldiselt madalam, mis osutab diskrimineerimise jätkumisele; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et puuetega meeste kuupalk on kõrgem kui puuetega naistel, samas kui mõlemate palk on teiste töötajate palgaga võrreldes üldiselt madalam, mis osutab diskrimineerimise jätkumisele;

| V. | arvestades, et praegune tööturg on ebastabiilne ja ebakindel ning töötuse kasv tähendab puuetega inimeste tööhõivevõimaluste vähenemist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et praegune tööturg on ebastabiilne ja ebakindel ning töötuse kasv tähendab puuetega inimeste tööhõivevõimaluste vähenemist;

| W. | arvestades, et riiklikus koolisüsteemis on puudus inimressurssidest ning materiaalsetest ja pedagoogilistest vahenditest hariduslike erivajadustega laste ja noorte asjakohaseks abistamiseks ja tõhusaks kaasamiseks; arvestades, et täielik integreerimine ühiskonda saavutatakse peamiselt kvaliteetse tööhõive ning kättesaadava hariduse kaudu; arvestades, et tööhõivet ei peeta mitte ainult sissetulekuallikaks, vaid sellest on saanud ka sotsiaalse integratsiooni mehhanism, sest see loob seose ühiskonnaga, inimestevahelisi suhteid ning ühiskondlikus, kultuuri- ja majanduselus osalemise tunde; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et riiklikus koolisüsteemis on puudus inimressurssidest ning materiaalsetest ja pedagoogilistest vahenditest hariduslike erivajadustega laste ja noorte asjakohaseks abistamiseks ja tõhusaks kaasamiseks; arvestades, et täielik integreerimine ühiskonda saavutatakse peamiselt kvaliteetse tööhõive ning kättesaadava hariduse kaudu; arvestades, et tööhõivet ei peeta mitte ainult sissetulekuallikaks, vaid sellest on saanud ka sotsiaalse integratsiooni mehhanism, sest see loob seose ühiskonnaga, inimestevahelisi suhteid ning ühiskondlikus, kultuuri- ja majanduselus osalemise tunde;

| X. | arvestades, et puuetega naised võivad kogeda ainulaadseid väärkohtlemise vorme, mida on raske ära tunda, näiteks isiku liikumisabivahendi eemaldamine või hävitamine või puuetega seotud kogukonna vahenditest ja/või tervishoiuteenuste kasutamisest ilma jätmine; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et puuetega naised võivad kogeda ainulaadseid väärkohtlemise vorme, mida on raske ära tunda, näiteks isiku liikumisabivahendi eemaldamine või hävitamine või puuetega seotud kogukonna vahenditest ja/või tervishoiuteenuste kasutamisest ilma jätmine;

| Y. | arvestades, et puuetega naiste rinnavähi määr on palju kõrgem kui see on naiste puhul üldiselt, kuna puuduvad kohandatud sõelumis- ja diagnostikavahendid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et puuetega naiste rinnavähi määr on palju kõrgem kui see on naiste puhul üldiselt, kuna puuduvad kohandatud sõelumis- ja diagnostikavahendid;

| Z. | arvestades, et EIGE 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks osutab, et keskmiselt 13 %-l puuetega naistest on täitmata ravivajadused ja 12 %-l täitmata hambaravivajadused, samas kui tervete naiste puhul on täitmata ravivajadused 5 %; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et EIGE 2017. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeks osutab, et keskmiselt 13 %-l puuetega naistest on täitmata ravivajadused ja 12 %-l täitmata hambaravivajadused, samas kui tervete naiste puhul on täitmata ravivajadused 5 %;

Üldised soovitused

| 1. | kordab veel kord, et kõik puuetega inimesed peaksid saama kasutada oma õigusi kaasamise ja ühiskonnas täieliku osalemise alusel; rõhutab, et see on võimalik üksnes aktiivse ja avaliku poliitika jõustamise ning osalemist takistavate kõigi asjaolude kõrvaldamise kaudu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liikmesriike üles rakendama ennetus-, ravi-, taastusravi- ja integratsioonipoliitikat puuetega inimeste suhtes ja toetama nende perekondi ning võtma endale vastutuse nende õiguste tõhusa teostamise eest, ilma et see piiraks vanemate või eestkostjate õigusi ja kohustusi; nõuab lisaks sellise pedagoogika väljatöötamist, mis suurendab ühiskonna tundlikkust puuetega inimeste austamise ja solidaarsusega seotud kohustuste suhtes, et võidelda nende sotsiaalse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi seoses puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimisega ning võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada õigused ja vabadused ning selles sätestatud kohustused, eelkõige sellistes valdkondades nagu tööhõive, haridus, tervishoid, sotsiaalkaitse, eluase, liikuvus, õiguskaitse kättesaadavus, kultuur, sport, vaba aja veetmine ja osalemine ühiskondlikus ja poliitilises elus, samuti puuetega inimeste õiguste konventsioonis määratletud konkreetsed kohustused seoses puuetega naiste ja laste õigustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab asjaolu, et puuetega naised ja tütarlapsed kannatavad topeltdiskrimineerimise all nii soo kui ka puude tõttu ning võivad sageli isegi kokku puutuda mitmekordse diskrimineerimisega, mis tuleneb nii soost ja puudest kui ka seksuaalsest sättumusest, sooidentiteedist, sooväljendusest, sootunnustest, päritoluriigist, klassist, rändestaatusest, vanusest, religioonist või etnilisest kuuluvusest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab oma üleskutset komisjonile pöörata oma soolise võrdõiguslikkuse strateegias, poliitikameetmetes ja programmides puuetega naiste ja tütarlaste perspektiivile suuremat tähelepanu, võtta puuetega inimesi käsitlevates strateegiates arvesse soolist vaatepunkti ning võtta kõigis muudes poliitikavaldkondades arvesse nii soolist kui ka puuetega seotud perspektiivi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadusuuringuid ja innovatsiooni seoses toodete ja teenuste arendamisega, et toetada puuetega inimesi nende igapäevases tegevuses; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et eakate arv suureneb ning et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on puuete esinemissagedus suurem naiste seas, sest nende pikema oodatava eluea tõttu mõjutab see nähtus neid rohkem; rõhutab, et seetõttu seisab ees puuetega naiste arvu proportsionaalne kasv; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab kindlalt sugupoolte lõikes esitatava statistika kogumist, et selgitada välja läbipõimunud diskrimineerimise vormid, millega puutuvad kokku puuetega naised ja tütarlapsed kõikides Istanbuli konventsiooniga hõlmatud valdkondades ja kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub EIGE-l jätkata ELi ja liikmesriikide tasandil analüüse ja panuseid seoses puuetega naiste ja tütarlaste konkreetse olukorraga, keskendudes eelkõige läbipõimunud diskrimineerimisele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et konfliktiriikides ja -piirkondades kogevad puuetega naised sageli veel suuremaid probleeme ja ohte; rõhutab seetõttu, et ELi välispoliitikas on vaja puuetega naisi kaitsta; |
| --- | --- |

10.

Puuetega naiste õigused

| 11. | rõhutab, et puuetega naistele tuleb tagada kvaliteetse, kättesaadava ja taskukohase hariduse, tervishoiu, sealhulgas transsoolistele suunatud tervishoiu, seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste, tööhõive, liikuvuse, pereelu, kehalise sõltumatuse, seksuaalsuse ja abieluga seotud õiguste täielik kasutamine ning kaitsemeetmed nende õiguste kindlustamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et kõigi tasandite ametiasutused ja asjaomased sidusrühmad peavad austama ja säilitama õigust iseseisvale elule ning seetõttu pakkuma vajalikke vahendeid ja tuge, et võimaldada puuetega inimestel, eriti naistel, kasutada valikuvabadust ja omada kontrolli oma elu ja elustiili üle; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et puuetega naisi ja tütarlapsi tuleb teavitada nende õigustest ja neile kättesaadavatest kodanikuteenustest; rõhutab, et see teave tuleb esitada lihtsal ja turvalisel viisil, võttes arvesse eri kommunikatsioonimeetodeid, meediat ja nende poolt valitud ja nende jaoks kohandatud vorme; rõhutab, et teabe saamise õigust ei tohi segi ajada vajadusega aktiivselt õigustele juurdepääsu taotleda (lükates vastutuse õiguste kasutamise eest õiguste nõudlejatele), kuna liikmesriigid peavad võtma vastutuse kõigi puuetega inimesteni jõudmise eest ning tagama neile seaduses või rahvusvahelises konventsioonis sätestatud õigused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab puuetega inimeste integreerimist ühiskonna tavapärastesse struktuuridesse kõigil tasanditel, sealhulgas tervishoiu, hariduse ja tööhõive valdkonnas, võttes arvesse, et eristruktuuride või teenuste pidev ja üldine kasutamine toob kaasa segregatsiooni ja vähendab võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab, et puuetega inimestel peab olema juurdepääs turvalistele kohtadele, nt klubide ja ühenduste vormis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi üles kaotama tõkked, mis takistavad puuetega inimeste õigust hääletada, eriti 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid jõustaksid võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte, võitleksid töötasuga seotud diskrimineerimise vastu ning tagaksid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, sealhulgas seoses puuetega inimestega; |
| --- | --- |

17.

Juurdepääs

| 18. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles viima ellu poliitikat, mis edendab juurdepääsu kui olulist sammu kaasamise suunas ja vältimatut tingimust puuetega inimeste integratsiooniks ja osalemiseks; rõhutab samuti, kui oluline on järgida võrdse kohtlemise ja võrdsete võimaluste põhimõtteid seoses juurdepääsu ja liikuvusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma meetmeid eelkõige tervishoiu, hariduse, transpordi, linnaplaneerimise ja eluaseme valdkonnas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on sügavalt mures selle pärast, et puuetega naistel ja tütarlastel puudub liiga sageli juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud vahenditele; peab murettekitavaks, et puuetega tütarlastele ja naistele ei võimaldata teadvat nõusolekut rasestumisvastaste vahendite kasutamise kohta ning nad puutuvad isegi kokku sundsteriliseerimise ohuga; kutsub liikmesriike üles rakendama seadusandlikke meetmeid, millega kaitstakse füüsilist puutumatust, valikuvabadust ja enesemääramisõigust seoses puuetega tütarlaste ja naiste seksuaal- ja reproduktiiveluga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on mures selle pärast, et vähestel riikidel on sätted, millega kindlustatakse puuetega inimeste õigus soo õiguslikuks tunnustamiseks; märgib, et seadusliku eestkoste all olevate naiste ja tütarlaste jaoks võib soo õiguslik tunnustamine olla kättesaamatu, isegi kui see on lubatud; märgib, et soo õiguslikuks tunnustamiseks vajalik kohustuslik psühhiaatriline hinnang takistab vaimse tervise probleemidega naiste ja tütarlaste juurdepääsu; kutsub liikmesriike üles võtma vastu soo õiguslikku tunnustamist käsitlevaid õigusakte, mis põhinevad enesemääramise õigusel ja võtavad arvesse puuetega inimeste juurdepääsuvajadusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab vajalikuks, et liikmesriigid töötaksid transpordi valdkonnas välja ühistranspordipoliitika, mis hõlbustab puuetega inimeste liikuvust, kõrvaldades arhitektuurilised tõkked; kutsub nõukogu ja komisjoni üles eraldama vajalikke ELi vahendeid, et toetada sellise poliitika väljatöötamist; |
| --- | --- |

22.

Töösuhted, pidades silmas kvaliteetset tööhõivet ning töö- ja eraelu õiglast tasakaalu

| 23. | kutsub liikmesriike üles töötama välja poliitika, mis edendaks puuetega inimeste integreerimist tööturule; on seisukohal, et selline poliitika peaks edendama juurdepääsu tööhõivele kui sotsiaalse kaasatuse tingimust, edendades võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles tagama konkreetsed tööeeskirjad, mis käsitlevad puuetega inimeste erivajadusi ja võtavad neid arvesse, eriti seoses tööaja reguleerimisega; rõhutab vajadust määratleda konkreetsed tööõigusaktid, milles võetakse arvesse puuetega naiste vajadusi seoses rasedus- ja sünnituspuhkuse, tööturul püsimise ja töökaitse tagamisega; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles hindama vajadust korra järele, mis tagaks, et rasedus- ja sünnituspuhkuse, isa- ja vanemapuhkuse ning paindliku tööaja kohaldamist kohandatakse vastavalt mitmesugustele vajadustele, näiteks seoses mitmike sünni, enneaegse sünni, lapsendajate, kaasvanemate, puuetega vanemate, vaimse tervise probleemidega vanemate ning puuetega, kroonilise haiguse või vaimse tervise probleemidega laste vanematega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et edendataks õigust tervishoiule ja rehabilitatsioonile ning poliitikat, mille eesmärk on ennetada ja heastada puuetega inimeste tööõnnetusi ja kutsehaigusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele asjatundlikku teavet selle kohta, kuidas tegeleda valdkonnaülese diskrimineerimise probleemiga; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles toetama ja ergutama liikmesriike võitluses erinevate aluste, sh soolise identiteedi, sooväljenduse, seksuaalse sättumuse, sootunnuste ja puude kombinatsiooni alusel diskrimineerimisega, kasutades selleks mitmekesisuskoolitust ja võttes koos tööandjatega meetmeid töökohal, näiteks edendades anonüümseid töölevõtmismenetlusi; |
| --- | --- |

28.

Haridus

| 29. | kutsub liikmesriike üles panema koolieelse lapsehoiu pakkumisel rõhku mitte ainult selle kättesaadavusele, vaid ka selle kvaliteedile ja taskukohasele hinnale, eelkõige puuetega laste jaoks, võttes samal ajal arvesse puuetega vanemate vajadusi; kutsub liikmesriike üles suurendama ka avaliku sektori investeeringuid väikelaste haridusse ja hoiuteenustesse eelpool osutatud inimrühmi arvesse võttes; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab puuetega naiste tavapärasesse haridus- ja kutseharidussüsteemi integreerimise tähtsust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et hariduse ja koolituse kõrgem tase ja kvaliteet toob kaasa puuetega naiste suurema võimestamise, sest haridus on üks ühiskonna edusamme kõige rohkem mõjutav vahend, pakkudes vajalikke teadmisi ja väärtusi, et saavutada suurem heaolu ning majanduslik ja isiklik kasv; rõhutab kvaliteetse hariduse ja koolituse erilist tähtsust puuetega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles tagama tegelikud võrdsed võimalused haridusele juurdepääsul, tagades puuetega laste ja noorte tõhusa integreerimise haridussüsteemidesse kõikidel tasanditel; nõuab hariduslike erivajaduste ja -materjali toetamist, mida omakorda toetavad kaasavad koolid, et tagada nii võrdne juurdepääs haridussüsteemile kui ka selles edasijõudmine; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles investeerima puuetega laste ja täiskasvanute kvaliteetsesse haridusse osana tavaharidusest, hõlbustades seeläbi juurdepääsu, eriti kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide jaoks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab hariduspoliitikat, mille eesmärk on kõrvaldada paljud puuetega inimeste jaoks endiselt püsivad takistused; nõuab tungivalt, et liikmesriigid saavutaksid oma tavaharidusasutuses füüsilised ja/või pedagoogilised tingimused, mis võimaldavad puuetega inimestel nendes asutustes õppida; rõhutab seetõttu vajadust suurendada puuetega lastega kaasas olevate õpetajate arvu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles töötama välja strateegiad võitluseks laste ja noorte kiusamise ja ahistamise vastu, sealhulgas hariduses ja internetis, mis pannakse toime puuete, soolise identiteedi või väljendusvabaduse, seksuaalse sättumuse, rändestaatuse, klassi, vanuse, usutunnistuse või etnilise päritolu alusel; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, kui oluline on võtta arvesse puuetega naiste ja tütarlaste vajadusi ELi programmide ja algatuste kavandamisel ja rakendamisel, eelkõige hariduse, liikuvuse ja noorte valdkonnas, ning võtta kõik asjakohased meetmed, et tagada naiste ja tütarlaste veelgi suurem osalemine sellistes võimalustes; |
| --- | --- |

36.

Tervishoid

| 37. | on seisukohal, et puuetega naistel ja tütarlastel peab olema täielik juurdepääs arstiabile ja hambaravile, mis vastab nende erivajadustele sellistes valdkondades nagu günekoloogiline konsulteerimine, arstlik läbivaatus, seksuaal- ja reproduktiivtervis, pereplaneerimine ja kohandatud tugi raseduse ajal, samuti transsoolistele suunatud tervishoid; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid avaliku sektori investeeringud nendesse valdkondadesse ja selle, et riiklik tervishoid hõlmaks nõuetekohast juurdepääsu nendele teenustele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et puuetega naised ja tütarlapsed peavad saama kogu vajaliku teabe, mis võimaldab neil vabalt otsustada oma tervise üle; rõhutab, kui oluline on, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed sunniviisilise steriliseerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles võtma Barcelona eesmärkidega sarnaselt kasutusele puuetega inimeste hooldusteenuste eesmärgid koos seirevahenditega nende teenuste kvaliteedi, kättesaadavuse ja taskukohasuse mõõtmiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma kõik meetmed tagamaks, et puuetega naistel ja tütarlastel on võrdne juurdepääs puuetega inimestele suunatud tervishoiuteenustele ja tavateenustele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele asjatundlikku teavet selle kohta, kuidas tegeleda valdkonnaülese diskrimineerimise probleemiga; |
| --- | --- |

41.

Sooline vägivald

| 42. | väljendab heameelt nõukogu otsuse üle, et olulise sammuna puuetega naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vastu võitlemisel ühineb EL Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga (Istanbuli konventsioon); kutsub ELi üles Istanbuli konventsiooni kiiresti ratifitseerima ja nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes konventsiooni veel ratifitseerinud ei ole, seda teeksid; ergutab nõukogu ELi konventsiooniga ühinemist võimalikult kiiresti lõpule viima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab murega, et puuetega naistest ja tütarlastest saavad tõenäolisemalt soopõhise vägivalla, eriti perevägivalla ja seksuaalse ärakasutamise ohvrid; juhib tähelepanu sellele, et see puudutab ka sunniviisilist steriliseerimist ja sunniviisilist aborti; kutsub liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid ning pakkuma kvaliteetseid, kättesaadavaid ja kohandatud teenuseid, et kaotada naiste ja laste vastu suunatud vägivald ning toetada vägivallaohvreid, pakkudes erinõuandeid andma koolitatud personali ning asjakohast õiguskaitset ja tuge; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ergutab liikmesriike tagama kõikidele tervishoiu- ja haridustöötajatele asjakohase koolituse puuetega naiste ja tütarlaste diskrimineerimise ja nende vastu suunatud vägivalla ennetamiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kordab veel kord oma üleskutset komisjonile esitada laiahaardeline Euroopa strateegia, et võidelda naistevastase vägivalla vastu; strateegia peaks sisaldama õigusakti soolise vägivalla ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks, pöörates erilist tähelepanu puuetega naistele ja tütarlastele; nõuab samuti soolise vägivalla ELi vaatluskeskuse loomist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab konkreetseid poliitikameetmeid, et käsitleda vägivalda ja kuritarvitamist, mis puudutab puuetega ja õpiraskustega inimesi, eriti naisi ja tütarlapsi, sh veebis hirmutamine, kiusamine ja ahistamine ning vägivald nii ametliku kui ka mitteametliku hoolduse olukordades; |
| --- | --- |

46.

E-kaasatus ja meediakaasatus

| 47. | rõhutab, et teha tuleb rohkem, et kaotada stereotüübid ja eelarvamused puude kohta ning et puuetega naistel ja tütarlastel peab olema suurem nähtavus meedias, et muuta levinud väljatõrjuvaid sotsiaalseid norme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama soolist võrdõiguslikkust meediaorganisatsioonides, esindusorganites ja koolitusasutustes, eriti nende juhatustes, ning investeerima üldsuse teadlikkuse suurendamise algatustesse, jälgima tähelepanelikult edusamme ja võtma järelmeetmeid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja puuetega naistele suunatud programme ja teenuseid, keskendudes nende e-kaasatusele ning rõhutades digiülemineku tohutut potentsiaali puuetega naiste jaoks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab vajadust suurendada juurdepääsu meediateenustele, pakkudes täielikult kättesaadavaid internetiteenuseid, mis vastavad kõige kõrgemale puuetega inimeste jaoks kohandatud tipptasemele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub liikmesriike üles ergutama ringhäälinguorganisatsioone kaasama puuetega naisi osalema igat liiki ringhäälingus ja tegutsema saatejuhtidena; |
| --- | --- |

50.

Õigusaktid ja rakendamine

| 51. | peab kahetsusväärseks, et kehtiv puuetega inimesi käsitlev Euroopa strateegia 2010–2020 ei ole hoogustanud tõhusate õigusaktide, meetmete ja poliitikasuundade vastuvõtmist, et võidelda puuetega naiste segregatsiooni ja tõrjumise vastu tööturul, poliitilises elus, koolides ja õppekeskkondades; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta kasutusele poliitika, mis võimaldaks ja soodustaks puuetega naiste ja tütarlaste osalemist avalikus, sotsiaalses, kultuurilises, majanduslikus ja poliitilises elus, eelkõige vähendades liikuvust takistavaid tegureid ja ergutades puuetega naisi moodustama organisatsioone ja võrgustikke ning nendega ühinema, samuti koolitus- ja mentorlusprogrammide kaudu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub ELi ja liikmesriike üles töötama välja positiivseid meetmeid, mis on suunatud puuetega naistele, et edendada koolitust, tööle suunamist, juurdepääsu tööhõivele, töökoha hoidmist, võrdseid karjäärivõimalusi, kohanemist töökohal ning töö- ja eraelu tasakaalu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil töötada välja positiivsed meetmed, et edendada puuetega naiste ja tütarlaste õigusi, luua edusammude jälgimise mehhanism ning rahastada puuetega naiste ja tütarlaste andmete kogumist ja uurimist kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni põhimõtetega; |
| --- | --- |

54.

| 55. | palub, et komisjon esitaks ettepaneku Euroopa puuetega inimeste strateegia 2020–2030 kohta, millega kaasataks puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätted täiel määral tulevastesse ELi õigusaktidesse, poliitikameetmetesse ja programmidesse ning mis oleks kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja strateegilise kohustusega soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019, tagamaks, et puuetega naised ja tütarlapsed saavad oma õigusi täielikult kasutada samamoodi, nagu kõik teised inimesed; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub ELi ja liikmesriike üles lisama puuetega inimeste õiguste konventsiooni standardid oma õigus- ja poliitikaraamistikesse, tagamaks et inimõigustepõhine lähenemisviis puuetele kajastub täielikult seadus- ja poliitikakujunduses; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et mittediskrimineerimist ja võrdseid võimalusi tagavate poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel tuleks puuetega naiste ja tütarlastega nende esindusorganisatsioonide kaudu tihedalt konsulteerida ning nad tuleks aktiivselt kaasata nende meetmete tõhususe järelevalvesse; nõuab tõelist struktureeritud dialoogi ELi ja puuetega inimesi esindavate organisatsioonide vahel 2020. aasta järgse puuetega inimesi käsitleva Euroopa strateegia koostamiseks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et puuetega inimeste organisatsioonid tuleb kaasata ELi ühtekuuluvuspoliitika raames ellu viidud projektide ettevalmistamisse, läbiviimisse ja järelhindamisse; |
| --- | --- |

58.

Rahastamine

| 59. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles optimeerima ELi struktuurifonde, sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi, et edendada puuetega naiste juurdepääsu ja mittediskrimineerimist ning suurendada rahastamisvõimaluste nähtavust, nt idufirmade puhul ja ettevõtluse toetamisel üldiselt; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

(3)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(4)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

Neljapäev, 29. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/173

---

P8_TA(2018)0483

Akadeemilise vabaduse kaitsmine ELi välistegevuses

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb akadeemilise vabaduse kaitsmist ELi välistegevuses (2018/2117(INI))

(2020/C 363/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava (11855/2012), mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012,

| — | võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 12. mail 2014,

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2016. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas,

| — | võttes arvesse õppejõudude staatust käsitlevat soovitust, mille ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) peakonverents võttis vastu oma 29. istungjärgul, mis toimus 21. oktoobrist kuni 12. novembrini 1997, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õppejõudude staatust käsitlevat soovitust, mille ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) peakonverents võttis vastu oma 29. istungjärgul, mis toimus 21. oktoobrist kuni 12. novembrini 1997,

| — | võttes arvesse organisatsiooni World University Service poolt 1988. aasta septembris vastu võetud kõrgkoolide akadeemilise vabaduse ja sõltumatuse Lima deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni World University Service poolt 1988. aasta septembris vastu võetud kõrgkoolide akadeemilise vabaduse ja sõltumatuse Lima deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse resolutsiooni nr 29/7 õiguse kohta haridusele, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu võttis vastu oma 42. kohtumisel 2. juulil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse resolutsiooni nr 29/7 õiguse kohta haridusele, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu võttis vastu oma 42. kohtumisel 2. juulil 2015,

| — | võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldist märkust nr 13, mis võeti vastu 8. detsembril 1999. aastal tema 21. istungil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee üldist märkust nr 13, mis võeti vastu 8. detsembril 1999. aastal tema 21. istungil,

| — | võttes arvesse Veneetsia komisjoni arvamust 891/2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Veneetsia komisjoni arvamust 891/2017,

| — | võttes arvesse liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid, ja eelkõige riikliku vastutuse põhimõtteid, mis puudutavad kõrghariduse kaitsmist rünnakute eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide, Euroopa ja rahvusvaheliste vabaühenduste aruandeid, ja eelkõige riikliku vastutuse põhimõtteid, mis puudutavad kõrghariduse kaitsmist rünnakute eest,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone põhiõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone põhiõiguste kohta,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 113, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 113,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0403/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0403/2018),

| A. | arvestades, et UNESCO määratleb akadeemilist vabadust kui ilma ettekirjutatud doktriini kitsenduseta õigust õpetamis- ja mõttevahetusvabadusele, vabadusele tegeleda teadusuuringutega ning tulemusi levitada ja avaldada, vabadusele avaldada vabalt arvamust asutuse või süsteemi kohta, milles isik töötab, vabadusele asutuse tsensuurist ning vabadusele osaleda kutsealastes akadeemilistes organisatsioonides või akadeemilistes esindusorganites; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et UNESCO määratleb akadeemilist vabadust kui ilma ettekirjutatud doktriini kitsenduseta õigust õpetamis- ja mõttevahetusvabadusele, vabadusele tegeleda teadusuuringutega ning tulemusi levitada ja avaldada, vabadusele avaldada vabalt arvamust asutuse või süsteemi kohta, milles isik töötab, vabadusele asutuse tsensuurist ning vabadusele osaleda kutsealastes akadeemilistes organisatsioonides või akadeemilistes esindusorganites;

| B. | arvestades, et õigus haridusele on kõikide muude inimõiguste kasutamiseks ja kestliku arengu saavutamiseks äärmiselt oluline; arvestades, et seda õigust saab kasutada vaid akadeemilise vabaduse õhkkonnas ja kõrgkoolide sõltumatuse puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õigus haridusele on kõikide muude inimõiguste kasutamiseks ja kestliku arengu saavutamiseks äärmiselt oluline; arvestades, et seda õigust saab kasutada vaid akadeemilise vabaduse õhkkonnas ja kõrgkoolide sõltumatuse puhul;

| C. | arvestades, et kõrgkoolide akadeemilise vabaduse ja sõltumatuse Lima deklaratsioonis määratletakse akadeemiline vabadus akadeemilise kogukonna liikmete – hõlmates kõiki kõrgkoolis õpetavaid, õppivaid, teadusuuringutega tegelevaid ja töötavaid isikuid – isikliku või kollektiivse vabadusena teadmiste omandamisel ja edasiandmisel teadustegevuse, õppimise, arutelude, dokumenteerimise, tootmise, loomise, õpetamise, loengupidamise ja kirjutamise teel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kõrgkoolide akadeemilise vabaduse ja sõltumatuse Lima deklaratsioonis määratletakse akadeemiline vabadus akadeemilise kogukonna liikmete – hõlmates kõiki kõrgkoolis õpetavaid, õppivaid, teadusuuringutega tegelevaid ja töötavaid isikuid – isikliku või kollektiivse vabadusena teadmiste omandamisel ja edasiandmisel teadustegevuse, õppimise, arutelude, dokumenteerimise, tootmise, loomise, õpetamise, loengupidamise ja kirjutamise teel;

| D. | arvestades, et selle määratluse aluseks peavad olema demokraatlikud põhiväärtused, sh õiglase juurdepääsu ja diskrimineerimisvastane põhimõte, vastutus, kriitiline ja iseseisev mõtlemine, institutsiooniline sõltumatus ja sotsiaalne vastutus; arvestades, et demokraatia ilma informeeritud arutelu võimaldava akadeemilise vabaduseta ei ole võimalik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle määratluse aluseks peavad olema demokraatlikud põhiväärtused, sh õiglase juurdepääsu ja diskrimineerimisvastane põhimõte, vastutus, kriitiline ja iseseisev mõtlemine, institutsiooniline sõltumatus ja sotsiaalne vastutus; arvestades, et demokraatia ilma informeeritud arutelu võimaldava akadeemilise vabaduseta ei ole võimalik;

| E. | arvestades, et akadeemiline vabadus on põhielement liikumisel kestliku arengu poole, eelkõige kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, kus on kesksel kohal hariduse kvaliteet, teadusuuringud ja innovatsioon; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et akadeemiline vabadus on põhielement liikumisel kestliku arengu poole, eelkõige kestliku arengu tegevuskavas 2030 sätestatud kestliku arengu eesmärkide saavutamisel, kus on kesksel kohal hariduse kvaliteet, teadusuuringud ja innovatsioon;

| F. | arvestades, et sõltumatus on haridusasutuste nõuetekohaste ülesannete täitmise vajalik eeltingimus; arvestades, et akadeemiline vabadus nõuab riigi või ärihuvide lubamatu surve eest pidevat ja valvsat kaitset; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatus on haridusasutuste nõuetekohaste ülesannete täitmise vajalik eeltingimus; arvestades, et akadeemiline vabadus nõuab riigi või ärihuvide lubamatu surve eest pidevat ja valvsat kaitset;

| G. | arvestades, et akadeemiline vabadus, sealhulgas selle alla kuuluv mõtte-, arvamus-, väljendus-, ühinemis-, reisi- ja juhendamisvabadus, aitab luua keskkonna, kus igaüks avatud ja stabiilses pluralistlikus ühiskonnas on vaba mõtlema, küsimusi esitama, ideid jagama ning teadmisi looma, tarbima ja levitama; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et akadeemiline vabadus, sealhulgas selle alla kuuluv mõtte-, arvamus-, väljendus-, ühinemis-, reisi- ja juhendamisvabadus, aitab luua keskkonna, kus igaüks avatud ja stabiilses pluralistlikus ühiskonnas on vaba mõtlema, küsimusi esitama, ideid jagama ning teadmisi looma, tarbima ja levitama;

| H. | arvestades, et rünnakud akadeemilise vabaduse vastu kahjustavad teadustegevust, õpinguid, õpetamist, avalikku arutelu ja õigust haridusele, mis vähendab akadeemilist kvaliteeti ning pärsib poliitilist, majanduslikku ja kultuurilist arengut; arvestades, et ühiskonna probleemidele tuleks lahendused leida mõistuse, tõendite ja veenmise abil; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rünnakud akadeemilise vabaduse vastu kahjustavad teadustegevust, õpinguid, õpetamist, avalikku arutelu ja õigust haridusele, mis vähendab akadeemilist kvaliteeti ning pärsib poliitilist, majanduslikku ja kultuurilist arengut; arvestades, et ühiskonna probleemidele tuleks lahendused leida mõistuse, tõendite ja veenmise abil;

| I. | arvestades, et õigust haridusele, õpetamisele ja teadustegevusele on võimalik täielikult kasutada vaid akadeemilise vabaduse õhkkonnas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et õigust haridusele, õpetamisele ja teadustegevusele on võimalik täielikult kasutada vaid akadeemilise vabaduse õhkkonnas;

| J. | arvestades, et ELiga ühinemise protsessis tuleb piisavalt käsitleda akadeemilise vabaduse küsimust, et ennetada selle vabaduse ründamist liikmesriikides. Näiteks Ungaris Budapestis asuva Kesk-Euroopa Ülikooli sulgemise katsed on viinud selleni, et alates 2019. aastast viiakse selle kõrgkooli üliõpilaste vastuvõtt Viini üle; samuti on Ungaris blokeeritud soouuringud; arvestades, et kandidaatriigid peaksid võtma kohustuseks kaitsta hariduse põhiväärtusi, sealhulgas akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELiga ühinemise protsessis tuleb piisavalt käsitleda akadeemilise vabaduse küsimust, et ennetada selle vabaduse ründamist liikmesriikides. Näiteks Ungaris Budapestis asuva Kesk-Euroopa Ülikooli sulgemise katsed on viinud selleni, et alates 2019. aastast viiakse selle kõrgkooli üliõpilaste vastuvõtt Viini üle; samuti on Ungaris blokeeritud soouuringud; arvestades, et kandidaatriigid peaksid võtma kohustuseks kaitsta hariduse põhiväärtusi, sealhulgas akadeemilist vabadust ja institutsioonilist autonoomiat;

| K. | arvestades, et akadeemiline kogukond ja haridusasutused on riigi, ärisektori ja muude mitteriiklike osaliste sekkumise, surve või allasurumise ees üha kaitsetumad; arvestades, et igal aastal teatatakse üle kogu maailma sadadest rünnakutest ülikoolide, kõrgharidusasutuste ja nende liikmete vastu, kaasa arvatud tapmised, vägivald ja teadmata kadunuks jäämised, väär vangistamine/kinnipidamine, väär süüdimõistmine, väär koondamine / ametikohast ilmajätmine / õppetööst kõrvaldamine, reisimis- või liikumispiirangud ja muud äärmuslikud või süsteemsed ähvardused; arvestades, et akadeemilise vabaduse rikkumisi tuleb ette ka ELi liikmesriikides ja liidu lähimates partnerriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et akadeemiline kogukond ja haridusasutused on riigi, ärisektori ja muude mitteriiklike osaliste sekkumise, surve või allasurumise ees üha kaitsetumad; arvestades, et igal aastal teatatakse üle kogu maailma sadadest rünnakutest ülikoolide, kõrgharidusasutuste ja nende liikmete vastu, kaasa arvatud tapmised, vägivald ja teadmata kadunuks jäämised, väär vangistamine/kinnipidamine, väär süüdimõistmine, väär koondamine / ametikohast ilmajätmine / õppetööst kõrvaldamine, reisimis- või liikumispiirangud ja muud äärmuslikud või süsteemsed ähvardused; arvestades, et akadeemilise vabaduse rikkumisi tuleb ette ka ELi liikmesriikides ja liidu lähimates partnerriikides;

| L. | arvestades, et kärped hariduse, sealhulgas kõrghariduse rahastamisel riiklikest vahenditest ja sellest tulenev vajadus alternatiivsete tuluallikate järele ohustab akadeemilist vabadust, eelkõige juhul, kui selline väline rahastamine pärineb välismaistelt autokraatlikelt režiimidelt või hargmaistelt ettevõtjatelt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kärped hariduse, sealhulgas kõrghariduse rahastamisel riiklikest vahenditest ja sellest tulenev vajadus alternatiivsete tuluallikate järele ohustab akadeemilist vabadust, eelkõige juhul, kui selline väline rahastamine pärineb välismaistelt autokraatlikelt režiimidelt või hargmaistelt ettevõtjatelt;

| M. | arvestades, et ELis asuvaid välismaiseid haridusasutusi võivad rünnata riikide valitsused ja nende akadeemilist vabadust võidakse rikkuda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELis asuvaid välismaiseid haridusasutusi võivad rünnata riikide valitsused ja nende akadeemilist vabadust võidakse rikkuda;

| N. | arvestades, et katsed kõrgharidusasutusi või nende teadlasi, üliõpilasi ja personali kontrolli all hoida või vaikima sundida lähevad oluliselt kaugemale üksikisikutest ja asutustest, kellele need on otseselt suunatud, ning mõjutavad ühiskonda üldiselt, kahandades kaasavas demokraatias osalemise võimalust, sõnavabadust ja kõigi kodanike võimestamist ning jättes tulevased põlvkonnad kõrge kvalifikatsiooniga akadeemikutest ja teadlastest ilma; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et katsed kõrgharidusasutusi või nende teadlasi, üliõpilasi ja personali kontrolli all hoida või vaikima sundida lähevad oluliselt kaugemale üksikisikutest ja asutustest, kellele need on otseselt suunatud, ning mõjutavad ühiskonda üldiselt, kahandades kaasavas demokraatias osalemise võimalust, sõnavabadust ja kõigi kodanike võimestamist ning jättes tulevased põlvkonnad kõrge kvalifikatsiooniga akadeemikutest ja teadlastest ilma;

| O. | arvestades, et õiguse haridusele tulemuslikuks elluviimiseks ja akadeemilise vabaduse kindlustamiseks on vaja, et riigid tagaksid hariduse piisava ja usaldusväärse rahastamise taseme; arvestades, et kokkuhoiupoliitika finantsvaldkonnas ja majanduses on akadeemilist vabadust tõsiselt kahjustanud ja teeb seda edaspidi kogu maailmas, sealhulgas ELis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et õiguse haridusele tulemuslikuks elluviimiseks ja akadeemilise vabaduse kindlustamiseks on vaja, et riigid tagaksid hariduse piisava ja usaldusväärse rahastamise taseme; arvestades, et kokkuhoiupoliitika finantsvaldkonnas ja majanduses on akadeemilist vabadust tõsiselt kahjustanud ja teeb seda edaspidi kogu maailmas, sealhulgas ELis;

| P. | arvestades, et akadeemilise vabaduse rikkumist käsitletakse inimõiguste raamistikus harva, mis näitab osaliselt seda, et inimõiguste edendajad pole akadeemilise vabaduse küsimustega kursis, ning on osaliselt seotud sellega, et hagides viidatakse sageli muude õiguste, nt väljendus- või arvamusvabaduse rikkumisele; arvestades, et selles valdkonnas on standardid vähe arenenud ning akadeemilise vabaduse rikkumisest teatatakse vähe; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et akadeemilise vabaduse rikkumist käsitletakse inimõiguste raamistikus harva, mis näitab osaliselt seda, et inimõiguste edendajad pole akadeemilise vabaduse küsimustega kursis, ning on osaliselt seotud sellega, et hagides viidatakse sageli muude õiguste, nt väljendus- või arvamusvabaduse rikkumisele; arvestades, et selles valdkonnas on standardid vähe arenenud ning akadeemilise vabaduse rikkumisest teatatakse vähe;

| Q. | arvestades, et üldiselt on vaja tõsta teadlikkust akadeemilise vabaduse olulisusest demokraatia edendamise, õigusriigi austamise ja vastutuse suurendamise vahendina ning luua võimalusi selle vabaduse edendamise ja kaitse alase suutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üldiselt on vaja tõsta teadlikkust akadeemilise vabaduse olulisusest demokraatia edendamise, õigusriigi austamise ja vastutuse suurendamise vahendina ning luua võimalusi selle vabaduse edendamise ja kaitse alase suutlikkuse suurendamiseks;

| R. | arvestades, kui oluline on tunda akadeemilise vabaduse vastased rünnakud ära üleilmse nähtuse osana ning edendada sihtmärgiks olevate akadeemikute ja üliõpilaste tunnustamist mitte ainult üksikisikutena, kelle õigusi rikutakse, vaid inimõiguste kaitsjatena, keda rünnatakse; arvestades, et rahvusvahelisel ja riikide tasandil on vaja jõuliselt reageerida nii kõrghariduse valdkonnas endas kui ka kodanikuühiskonnas ja üldsuse seas tervikuna; |
| --- | --- |

R.

arvestades, kui oluline on tunda akadeemilise vabaduse vastased rünnakud ära üleilmse nähtuse osana ning edendada sihtmärgiks olevate akadeemikute ja üliõpilaste tunnustamist mitte ainult üksikisikutena, kelle õigusi rikutakse, vaid inimõiguste kaitsjatena, keda rünnatakse; arvestades, et rahvusvahelisel ja riikide tasandil on vaja jõuliselt reageerida nii kõrghariduse valdkonnas endas kui ka kodanikuühiskonnas ja üldsuse seas tervikuna;

| S. | arvestades, et paljudel riskirühma kuuluvatel akadeemikutel ja üliõpilastel puudub juurdepääs ELi akadeemilise liikuvuse ja inimõiguste kaitsjate programmide pakutavatele võimalustele, kuna nad ei vasta kandideerimistingimustele või neil on raske järgida tavalisi kandideerimismenetlusi, nõudeid ja ajakavasid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et paljudel riskirühma kuuluvatel akadeemikutel ja üliõpilastel puudub juurdepääs ELi akadeemilise liikuvuse ja inimõiguste kaitsjate programmide pakutavatele võimalustele, kuna nad ei vasta kandideerimistingimustele või neil on raske järgida tavalisi kandideerimismenetlusi, nõudeid ja ajakavasid;

| T. | arvestades, et ELi programmide rahastamispiirangud kitsendavad nende ELi organisatsioonide ja ülikoolide meetmeid, mis juba toetavad üliõpilasi ja teadlasi, kes on ohus või põgenevad oma riigist, kuna neid ähvardab nende akadeemilise tegevuse tõttu tagakiusamine; arvestades, et need organisatsioonid ja ülikoolid vajavad oma meetmete ja algatuste jaoks rohkem abi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi programmide rahastamispiirangud kitsendavad nende ELi organisatsioonide ja ülikoolide meetmeid, mis juba toetavad üliõpilasi ja teadlasi, kes on ohus või põgenevad oma riigist, kuna neid ähvardab nende akadeemilise tegevuse tõttu tagakiusamine; arvestades, et need organisatsioonid ja ülikoolid vajavad oma meetmete ja algatuste jaoks rohkem abi;

| U. | arvestades, et EL on pühendunud inimõiguste, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi edendamisele ja kaitsele kogu maailmas; arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas nõutakse tõhusamat ELi inimõiguste ja demokraatia toetamise poliitikat, sealhulgas inimõigustealaste dialoogide tõhusamaks muutmist, liikmesriikide inimõigustealaste strateegiate nähtavuse ja mõju suurendamist, ELi inimõigustealaste suuniste tõhusale rakendamisele keskendumist ning avaliku diplomaatia ja teabevahetuse parandamist inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL on pühendunud inimõiguste, demokraatlike institutsioonide ja õigusriigi edendamisele ja kaitsele kogu maailmas; arvestades, et ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskavas nõutakse tõhusamat ELi inimõiguste ja demokraatia toetamise poliitikat, sealhulgas inimõigustealaste dialoogide tõhusamaks muutmist, liikmesriikide inimõigustealaste strateegiate nähtavuse ja mõju suurendamist, ELi inimõigustealaste suuniste tõhusale rakendamisele keskendumist ning avaliku diplomaatia ja teabevahetuse parandamist inimõiguste valdkonnas;

| 1. | soovitab nõukogul, komisjonil ja komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal






  a) | ELi välistegevusega seotud avalikes avaldustes, poliitikas ja meetmetes selgesõnaliselt tunnustada akadeemilise vabaduse tähtsust, sealhulgas tunnustada põhimõtet, et ideed ei ole kuriteod ning kriitiline arutelu pole ebalojaalsus, vaid demokraatliku ühiskonna ja selle arengu oluline osa, et haridusasutuste autonoomiat tuleb alati kaitsta ja et akadeemilisel vabadusel on oluline roll hariduse arengus ning inimkonna ja nüüdisühiskonna arengus; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

ELi välistegevusega seotud avalikes avaldustes, poliitikas ja meetmetes selgesõnaliselt tunnustada akadeemilise vabaduse tähtsust, sealhulgas tunnustada põhimõtet, et ideed ei ole kuriteod ning kriitiline arutelu pole ebalojaalsus, vaid demokraatliku ühiskonna ja selle arengu oluline osa, et haridusasutuste autonoomiat tuleb alati kaitsta ja et akadeemilisel vabadusel on oluline roll hariduse arengus ning inimkonna ja nüüdisühiskonna arengus;

| b) | tunnistada, et akadeemilise vabadusega seotud hagisid lahendatakse kehtiva inimõigusi käsitleva õiguse kohaselt seoses õigusega haridusele ning sõnavabadusele ja arvamusvabadusele; tuletada meelde, et akadeemiline vabadus laieneb õpetlaste vabadusele levitada teavet, teha uurimistööd, piiranguteta levitada teadmisi ja tõde, ning laieneb vabadusele väljendada oma teadusuuringute ja erialateadmiste valdkonnas seisukohti ja arvamusi – isegi kui need on vastuolulised või ebapopulaarsed –, mis võib hõlmata avalik-õiguslike asutuste toimimise kontrolli konkreetses poliitilises süsteemis ja selle kritiseerimist; |
| --- | --- |

b)

tunnistada, et akadeemilise vabadusega seotud hagisid lahendatakse kehtiva inimõigusi käsitleva õiguse kohaselt seoses õigusega haridusele ning sõnavabadusele ja arvamusvabadusele; tuletada meelde, et akadeemiline vabadus laieneb õpetlaste vabadusele levitada teavet, teha uurimistööd, piiranguteta levitada teadmisi ja tõde, ning laieneb vabadusele väljendada oma teadusuuringute ja erialateadmiste valdkonnas seisukohti ja arvamusi – isegi kui need on vastuolulised või ebapopulaarsed –, mis võib hõlmata avalik-õiguslike asutuste toimimise kontrolli konkreetses poliitilises süsteemis ja selle kritiseerimist;

| c) | avalikult rõhutada akadeemilise vabaduse vastastest rünnakutest tingitud probleeme, sh nende negatiivsed tagajärgi; väljendada muret selle pärast, et akadeemiline kogukond on halvasti kaitstud riigi ametivõimude, eraõiguslike toimijate või ärihuvide põhjendamatu sekkumise vastu; tuletada meelde riikide kohust tagada akadeemiline vabadus, tegutseda sellega kooskõlas, samuti kaitsta ennetavalt kõrgkoole, õpetlasi ja üliõpilasi rünnakute eest, sõltumata rünnaku lähtekohast ja olemusest; |
| --- | --- |

c)

avalikult rõhutada akadeemilise vabaduse vastastest rünnakutest tingitud probleeme, sh nende negatiivsed tagajärgi; väljendada muret selle pärast, et akadeemiline kogukond on halvasti kaitstud riigi ametivõimude, eraõiguslike toimijate või ärihuvide põhjendamatu sekkumise vastu; tuletada meelde riikide kohust tagada akadeemiline vabadus, tegutseda sellega kooskõlas, samuti kaitsta ennetavalt kõrgkoole, õpetlasi ja üliõpilasi rünnakute eest, sõltumata rünnaku lähtekohast ja olemusest;

| d) | tagada, et ELi institutsioone ja kolmandaid riike külastavaid liikmesriikide esindajaid teavitatakse akadeemilise vabaduse olukorrast; |
| --- | --- |

d)

tagada, et ELi institutsioone ja kolmandaid riike külastavaid liikmesriikide esindajaid teavitatakse akadeemilise vabaduse olukorrast;

| e) | näidata üles toetust asutustele, töötajatele ja üliõpilastele, kes on sunni või vägivaldsete rünnakute ohus või nende tõttu juba kannatanud, ning mõista sellised rünnakud avalikult hukka selle teema tõstatamisega kõikidel tasanditel, sh avalduste, külastuste, avalikkuse ette kutsumise ja kohtuprotsesside ning vanglate jälgimise teel ning tähelepanu juhtimisega konkreetselt ohustatud kõrgharidusringkondade liikmete üksikjuhtumitele; |
| --- | --- |

e)

näidata üles toetust asutustele, töötajatele ja üliõpilastele, kes on sunni või vägivaldsete rünnakute ohus või nende tõttu juba kannatanud, ning mõista sellised rünnakud avalikult hukka selle teema tõstatamisega kõikidel tasanditel, sh avalduste, külastuste, avalikkuse ette kutsumise ja kohtuprotsesside ning vanglate jälgimise teel ning tähelepanu juhtimisega konkreetselt ohustatud kõrgharidusringkondade liikmete üksikjuhtumitele;

| f) | toetada võrdseid võimalusi akadeemilisse kogukonda pääsemiseks, olenemata rahvusest, seisusest, puudest, kodakondsusest, usust, soolisest identiteedist, seksuaalsest sättumusest või muust staatusest; suhtluses kolmandate riikidega pöörata erilist tähelepanu soolise diskrimineerimise ja kõikide vägivallavormide tõkestamise toetamisele ning aidata saavutada soolist võrdõiguslikkust ja kõigi õigust haridusele; |
| --- | --- |

f)

toetada võrdseid võimalusi akadeemilisse kogukonda pääsemiseks, olenemata rahvusest, seisusest, puudest, kodakondsusest, usust, soolisest identiteedist, seksuaalsest sättumusest või muust staatusest; suhtluses kolmandate riikidega pöörata erilist tähelepanu soolise diskrimineerimise ja kõikide vägivallavormide tõkestamise toetamisele ning aidata saavutada soolist võrdõiguslikkust ja kõigi õigust haridusele;

| g) | rõhutada, et akadeemilist vabadust võidakse rünnata ka küberrünnakute korraldamisega, sest tänapäeval kasutavad õpetlased oma mõtete ja arvamuste väljendamiseks aina rohkem internetti ja sotsiaalmeediat; |
| --- | --- |

g)

rõhutada, et akadeemilist vabadust võidakse rünnata ka küberrünnakute korraldamisega, sest tänapäeval kasutavad õpetlased oma mõtete ja arvamuste väljendamiseks aina rohkem internetti ja sotsiaalmeediat;

| h) | tõstatada akadeemilise vabaduse küsimus poliitilise dialoogi eri tasanditel, sealhulgas inimõiguste alastes dialoogides ja konsultatsioonides partnerriikidega; tõhustada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine ning ametiühingute asutamise ja nendesse astumise piirangud; ärgitada partnerriike looma akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse raamistikku ning jälgima sellekohaste põhiõiguste rakendamist; tagada partnerriikidega sõlmitud rahvusvaheliste koostöölepingute vastavus nendele põhimõtetele; |
| --- | --- |

h)

tõstatada akadeemilise vabaduse küsimus poliitilise dialoogi eri tasanditel, sealhulgas inimõiguste alastes dialoogides ja konsultatsioonides partnerriikidega; tõhustada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine ning ametiühingute asutamise ja nendesse astumise piirangud; ärgitada partnerriike looma akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse raamistikku ning jälgima sellekohaste põhiõiguste rakendamist; tagada partnerriikidega sõlmitud rahvusvaheliste koostöölepingute vastavus nendele põhimõtetele;

| i) | lisada ELiga ühinemise protsessi Kopenhaageni kriteeriumide hulka akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse kaitse, et takistada liikmesriikides selliseid rünnakuid akadeemilise vabaduse vastu, nagu toimus Kesk-Euroopa Ülikooli vastu Ungaris; |
| --- | --- |

i)

lisada ELiga ühinemise protsessi Kopenhaageni kriteeriumide hulka akadeemilise vabaduse ja institutsioonilise sõltumatuse kaitse, et takistada liikmesriikides selliseid rünnakuid akadeemilise vabaduse vastu, nagu toimus Kesk-Euroopa Ülikooli vastu Ungaris;

| j) | soovitada kõigil riikidel heaks kiita ohutute koolide deklaratsioon ja sellega seotud suunised, mis käsitlevad koolide ja ülikoolide kaitsmist sõjalise kasutamise eest relvakonfliktides, ning neid dokumente rakendada, nagu enamik ELi liikmesriike seda juba teeb, kuna need on suunised vastutuse võtmiseks, et kaitsta põhiväärtusi, eriti akadeemilist vabadust ja institutsioonide autonoomiat kõrghariduse vastaste vägivaldsete ja survestavate rünnakute eest; |
| --- | --- |

j)

soovitada kõigil riikidel heaks kiita ohutute koolide deklaratsioon ja sellega seotud suunised, mis käsitlevad koolide ja ülikoolide kaitsmist sõjalise kasutamise eest relvakonfliktides, ning neid dokumente rakendada, nagu enamik ELi liikmesriike seda juba teeb, kuna need on suunised vastutuse võtmiseks, et kaitsta põhiväärtusi, eriti akadeemilist vabadust ja institutsioonide autonoomiat kõrghariduse vastaste vägivaldsete ja survestavate rünnakute eest;

| k) | teha koostööd ÜRO, Euroopa Nõukogu, rahvusvaheliste asutuste, kodanikuühiskonna ja kõrghariduskogukondadega, et luua mehhanism kõrghariduse ja konkreetsete teadlaste vastaste rünnakute, ähvarduste ja põhjendamatute piirangute jälgimiseks ja neist teatamiseks; tõhustada ja edendada seda jälgimist, et suurendada teadlikkust, tegude toimepanijad vastutusele võtta ning tugevdada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks; |
| --- | --- |

k)

teha koostööd ÜRO, Euroopa Nõukogu, rahvusvaheliste asutuste, kodanikuühiskonna ja kõrghariduskogukondadega, et luua mehhanism kõrghariduse ja konkreetsete teadlaste vastaste rünnakute, ähvarduste ja põhjendamatute piirangute jälgimiseks ja neist teatamiseks; tõhustada ja edendada seda jälgimist, et suurendada teadlikkust, tegude toimepanijad vastutusele võtta ning tugevdada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks;

| l) | alustada ja soodustada regulaarset dialoogi ülikoolide kogukondadega ja organisatsioonidega, kelle missioon on kaitsta kõrghariduskogukondi ja edendada akadeemilist vabadust, eesmärgiga kujundada akadeemilise vabaduse jaoks välja parim poliitiline raamistik, algatused ja toetavad strateegiad; |
| --- | --- |

l)

alustada ja soodustada regulaarset dialoogi ülikoolide kogukondadega ja organisatsioonidega, kelle missioon on kaitsta kõrghariduskogukondi ja edendada akadeemilist vabadust, eesmärgiga kujundada akadeemilise vabaduse jaoks välja parim poliitiline raamistik, algatused ja toetavad strateegiad;

| m) | aidata arendada suutlikkust akadeemilise vabaduse rikkumiste kiireks, põhjalikuks ja läbipaistvaks uurimiseks, eriti vägivaldsete rünnakute korral; tõhustada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks ning teha võimaluste piires kõik vajalik süüdlaste vastutusele võtmiseks; |
| --- | --- |

m)

aidata arendada suutlikkust akadeemilise vabaduse rikkumiste kiireks, põhjalikuks ja läbipaistvaks uurimiseks, eriti vägivaldsete rünnakute korral; tõhustada pingutusi akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute ärahoidmiseks ja neile reageerimiseks ning teha võimaluste piires kõik vajalik süüdlaste vastutusele võtmiseks;

| n) | soodustada uurimistööd ja toetavat tegevust, mille eesmärk on reformida õigusakte ja norme, mis põhjendamatult kitsendavad akadeemilist vabadust või kõrgkoolide akadeemilist sõltumatust, ning edendada institutsioonilist sõltumatust kui ühte vahendit, mis aitab kõrgharidussüsteeme kaitsta riigi, äriringkondade ja teiste mitteriiklike toimijate sekkumise või rünnakute eest ning hoida kõrgharidust politiseerimise ja ideoloogilise manipuleerimise eest; |
| --- | --- |

n)

soodustada uurimistööd ja toetavat tegevust, mille eesmärk on reformida õigusakte ja norme, mis põhjendamatult kitsendavad akadeemilist vabadust või kõrgkoolide akadeemilist sõltumatust, ning edendada institutsioonilist sõltumatust kui ühte vahendit, mis aitab kõrgharidussüsteeme kaitsta riigi, äriringkondade ja teiste mitteriiklike toimijate sekkumise või rünnakute eest ning hoida kõrgharidust politiseerimise ja ideoloogilise manipuleerimise eest;

| o) | suurendada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine; |
| --- | --- |

o)

suurendada partnerriikidele suunatud diplomaatilisi pingutusi, osaleda kahepoolses ja mitmepoolses tegevuses seoses murettekitavate juhtumitega, mille hulka kuuluvad akadeemilise vabaduse ohustamine või ründamine, eelkõige vägivaldsed rünnakud kõrgharidusasutuste ja kõrgharidusringkondade liikmete vastu, kaasa arvatud diskrimineerivad meetmed või tavad, põhjendamatud piirangud teadustegevusele või väljendusvabadusele, väär süüdimõistmine ja kinnipidamine;

| p) | vaadata uuesti üle inimõiguste kaitsjate olemasolevad tugi- ja kaitsemehhanismid, et suurendada suutlikkust tuvastada akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute juhtumeid ja pakkuda abi, sealhulgas kaitset ja toetust hädaolukorras – ka füüsilise kaitse, õigusliku ja viisa-alase abi, arstiabi, kohtuprotsesside ja vanglate jälgimise, toetus- ja lobitegevuse ning pagenduse korral pikaajalise toetuse kaudu; nõuda eelkõige akadeemilise vabaduse edendamise ja akadeemilise kogukonna ohustatud liikmete toetamise arvamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi prioriteetide hulka; |
| --- | --- |

p)

vaadata uuesti üle inimõiguste kaitsjate olemasolevad tugi- ja kaitsemehhanismid, et suurendada suutlikkust tuvastada akadeemilise vabaduse vastaste rünnakute juhtumeid ja pakkuda abi, sealhulgas kaitset ja toetust hädaolukorras – ka füüsilise kaitse, õigusliku ja viisa-alase abi, arstiabi, kohtuprotsesside ja vanglate jälgimise, toetus- ja lobitegevuse ning pagenduse korral pikaajalise toetuse kaudu; nõuda eelkõige akadeemilise vabaduse edendamise ja akadeemilise kogukonna ohustatud liikmete toetamise arvamist demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi prioriteetide hulka;

| q) | vaadata läbi olemasolevad akadeemilise liikuvuse ning muude haridus- ja teaduskoostöö vormide programmid ja vahendid, sh nende kriteeriumid, kandideerimismenetlused, nõuded, ajalised raamid ja ajakavad, et kõrvaldada tõkked, mis võivad kvalifitseeritud, ent riskirühma kuuluvatel õpetlastel ja üliõpilastel takistada programmide võimaluste kasutamist ning töö- ja praktikakohtade või muude vahendite saamist; edendada käimasolevaid ELi rahastatavaid projekte, nagu „Akadeemiline varjupaik“, mille eesmärk on suurendada teadlikkust akadeemilise vabaduse tähtsusest kõrgharidussektoris ja tagajärgedest ühiskonnale tervikuna, kui seda vabadust alla surutakse; |
| --- | --- |

q)

vaadata läbi olemasolevad akadeemilise liikuvuse ning muude haridus- ja teaduskoostöö vormide programmid ja vahendid, sh nende kriteeriumid, kandideerimismenetlused, nõuded, ajalised raamid ja ajakavad, et kõrvaldada tõkked, mis võivad kvalifitseeritud, ent riskirühma kuuluvatel õpetlastel ja üliõpilastel takistada programmide võimaluste kasutamist ning töö- ja praktikakohtade või muude vahendite saamist; edendada käimasolevaid ELi rahastatavaid projekte, nagu „Akadeemiline varjupaik“, mille eesmärk on suurendada teadlikkust akadeemilise vabaduse tähtsusest kõrgharidussektoris ja tagajärgedest ühiskonnale tervikuna, kui seda vabadust alla surutakse;

| r) | tagada, et ELi kolmandatele riikidele mõeldud makromajanduslikud abiprogrammid ja Euroopa finantseerimisasutuste poliitika ei kahjustaks akadeemilist vabadust ega toetaks poliitikat, mis vähendab rahvatulu eraldamist haridussektorile; |
| --- | --- |

r)

tagada, et ELi kolmandatele riikidele mõeldud makromajanduslikud abiprogrammid ja Euroopa finantseerimisasutuste poliitika ei kahjustaks akadeemilist vabadust ega toetaks poliitikat, mis vähendab rahvatulu eraldamist haridussektorile;

| s) | luua olemasolevate ja tulevaste programmide raames uusi algatusi – võimaluse korral koostoimena, mida liidus arendatakse ja rahastatakse eelarvevahenditest, mis ei ole mõeldud hariduse ja teadusuuringute tarbeks – nt Erasmus+, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III) ja Marie Skłodowska-Curie meetmed uutes ELi rahastatavates programmides, et toetada riskirühma kuuluvate rahvusvahelise kaitse staatusega õpetlaste, üliõpilastest uurijate ning kraadiprogrammi läbivate üliõpilaste tööle ja praktikale saamist Euroopa kõrgharidus- ja teadusasutustes; |
| --- | --- |

s)

luua olemasolevate ja tulevaste programmide raames uusi algatusi – võimaluse korral koostoimena, mida liidus arendatakse ja rahastatakse eelarvevahenditest, mis ei ole mõeldud hariduse ja teadusuuringute tarbeks – nt Erasmus+, ühinemiseelse abi rahastamisvahend (IPA III) ja Marie Skłodowska-Curie meetmed uutes ELi rahastatavates programmides, et toetada riskirühma kuuluvate rahvusvahelise kaitse staatusega õpetlaste, üliõpilastest uurijate ning kraadiprogrammi läbivate üliõpilaste tööle ja praktikale saamist Euroopa kõrgharidus- ja teadusasutustes;

| t) | toetada piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil jätkuvat reguleerimistegevust, muu hulgas võtta vastu akadeemilise vabaduse ja kõrgharidusasutuste sõltumatuse rahvusvaheline deklaratsioon; kutsuda Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles haarama akadeemilise vabaduse asjus initsiatiivi ÜRO Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

t)

toetada piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil jätkuvat reguleerimistegevust, muu hulgas võtta vastu akadeemilise vabaduse ja kõrgharidusasutuste sõltumatuse rahvusvaheline deklaratsioon; kutsuda Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles haarama akadeemilise vabaduse asjus initsiatiivi ÜRO Inimõiguste Nõukogus;

| u) | tagada pidev kõrgetasemeline toetus Euroopa ülikoolidevahelisele inimõiguste ja demokratiseerimise edendamise keskusele, mis on ELi üleilmse inimõiguste alase hariduse toetamise lipulaev; |
| --- | --- |

u)

tagada pidev kõrgetasemeline toetus Euroopa ülikoolidevahelisele inimõiguste ja demokratiseerimise edendamise keskusele, mis on ELi üleilmse inimõiguste alase hariduse toetamise lipulaev;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. |
| --- | --- |

2.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 14. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/179 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/179

---

P8_TA(2018)0449

Vaheraport mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

(2020/C 363/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta teatist „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322), ja komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 ja COM(2018)0328), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (COM(2018)0322), ja komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekuid Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 ja COM(2018)0328),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2018)0323), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (COM(2018)0323),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta ning resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta ning resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite süsteemi reformimise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahendite kohta (2),

| — | võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt 4. oktoobril 2016 (3) ja nõukogu poolt 5. oktoobril 2016 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkuleppe ratifitseerimist Euroopa Parlamendi poolt 4. oktoobril 2016 (3) ja nõukogu poolt 5. oktoobril 2016 (4),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis jõustus 1. jaanuaril 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsiooni 70/1 „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, mis jõustus 1. jaanuaril 2016,

| — | võttes arvesse ELi ühiselt võetud kohustust saavutada eesmärk eraldada 2015. aasta järgse tegevuskava perioodil ametlikuks arenguabiks 0,7 % kogurahvatulust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ühiselt võetud kohustust saavutada eesmärk eraldada 2015. aasta järgse tegevuskava perioodil ametlikuks arenguabiks 0,7 % kogurahvatulust,

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 5,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni vaheraportit, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamust ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0358/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni vaheraportit, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni arvamust, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni arvamust ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0358/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt peab liit end varustama oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 311 kohaselt peab liit end varustama oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega;

| B. | arvestades, et kehtiv 2014.–2020. aasta finantsraamistik on esimene, mis on nii kulukohustuste kui maksete assigneeringute poolest eelmisest väiksem; arvestades, et kuna mitmeaastane finantsraamistik ja valdkondlikud õigusaktid võeti vastu väga hilja, oli uusi programme väga keeruline ellu viima hakata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kehtiv 2014.–2020. aasta finantsraamistik on esimene, mis on nii kulukohustuste kui maksete assigneeringute poolest eelmisest väiksem; arvestades, et kuna mitmeaastane finantsraamistik ja valdkondlikud õigusaktid võeti vastu väga hilja, oli uusi programme väga keeruline ellu viima hakata;

| C. | arvestades, et kiiresti sai selgeks, et vastu võetud mitmeaastasest finantsraamistikust ei piisa paljudele kriisidele ja uutele rahvusvahelistele kohustustele reageerimiseks ja uute poliitiliste ülesannete lahendamiseks, mida vastuvõtmisel sellesse ei lisatud ja/või ei osatud ette näha; arvestades, et vajalike rahasummade tagamiseks on tulnud mitmeaastane finantsraamistik ülemmääradeni ära kasutada ja rakendada pärast olemasolevate varude ammendumist muu hulgas enneolematult suures ulatuses ka paindlikkussätteid ja erivahendeid; arvestades, et väga tähtsate ELi teadus- ja taristuprogrammide eelarvet tuli juba kaks aastast pärast nende vastuvõtmist lausa kärpida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kiiresti sai selgeks, et vastu võetud mitmeaastasest finantsraamistikust ei piisa paljudele kriisidele ja uutele rahvusvahelistele kohustustele reageerimiseks ja uute poliitiliste ülesannete lahendamiseks, mida vastuvõtmisel sellesse ei lisatud ja/või ei osatud ette näha; arvestades, et vajalike rahasummade tagamiseks on tulnud mitmeaastane finantsraamistik ülemmääradeni ära kasutada ja rakendada pärast olemasolevate varude ammendumist muu hulgas enneolematult suures ulatuses ka paindlikkussätteid ja erivahendeid; arvestades, et väga tähtsate ELi teadus- ja taristuprogrammide eelarvet tuli juba kaks aastast pärast nende vastuvõtmist lausa kärpida;

| D. | arvestades, et finantsraamistiku läbivaatamisel, mida alustati 2016. aasta lõpus, tehti kindlaks, et kehtivate paindlikkussätete kasutusvõimalusi tuleb tingimata suurendada, kuid finantsraamistiku ülemmäärasid ei muudetud; arvestades, et nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu hindasid läbivaatamise edukaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et finantsraamistiku läbivaatamisel, mida alustati 2016. aasta lõpus, tehti kindlaks, et kehtivate paindlikkussätete kasutusvõimalusi tuleb tingimata suurendada, kuid finantsraamistiku ülemmäärasid ei muudetud; arvestades, et nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu hindasid läbivaatamise edukaks;

| E. | arvestades, et uue finantsraamistiku kindlaksmääramine on 27 riigiga liidu jaoks väga tähtis, sest sellega on võimalik kinnitada, et jagatakse ühiseid pikaajalisi arusaamu, leppida kokku edasised poliitilised prioriteedid ja anda liidule nende elluviimiseks vahendid; arvestades, et 2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik peaks andma liidule ressursid, mida on vaja kestliku majanduskasvu, teadusuuringute ja innovatsiooni suurendamiseks, noortele mõjuvõimu andmiseks, rändeprobleemide tulemuslikuks lahendamiseks, tööpuuduse, jätkuva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edasiseks tugevdamiseks, kestlikkuse, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuste küsimustega tegelemiseks, ELi julgeoleku ja kaitse tugevdamiseks, liidu välispiiride kaitsmiseks ja naaberriikide toetamiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uue finantsraamistiku kindlaksmääramine on 27 riigiga liidu jaoks väga tähtis, sest sellega on võimalik kinnitada, et jagatakse ühiseid pikaajalisi arusaamu, leppida kokku edasised poliitilised prioriteedid ja anda liidule nende elluviimiseks vahendid; arvestades, et 2021.–2027. aasta mitmeaastane finantsraamistik peaks andma liidule ressursid, mida on vaja kestliku majanduskasvu, teadusuuringute ja innovatsiooni suurendamiseks, noortele mõjuvõimu andmiseks, rändeprobleemide tulemuslikuks lahendamiseks, tööpuuduse, jätkuva vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks, majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edasiseks tugevdamiseks, kestlikkuse, bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuste küsimustega tegelemiseks, ELi julgeoleku ja kaitse tugevdamiseks, liidu välispiiride kaitsmiseks ja naaberriikide toetamiseks;

| F. | arvestades, et pidades silmas ülemaailmseid probleeme, mida liikmesriigid üksi ei suuda lahendada, peaks olema võimalik väärtustada Euroopa ühiseid hüvesid ja teha kindlaks valdkonnad, kus Euroopa kulutused oleksid tulemuslikumad kui riiklikud kulutused, et kanda vastavad rahalised vahendid üle liidu tasandile ning tugevdada seeläbi liidu strateegilist tähtsust, ilma et avaliku sektori kogukulutused seetõttu ilmtingimata suureneksid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pidades silmas ülemaailmseid probleeme, mida liikmesriigid üksi ei suuda lahendada, peaks olema võimalik väärtustada Euroopa ühiseid hüvesid ja teha kindlaks valdkonnad, kus Euroopa kulutused oleksid tulemuslikumad kui riiklikud kulutused, et kanda vastavad rahalised vahendid üle liidu tasandile ning tugevdada seeläbi liidu strateegilist tähtsust, ilma et avaliku sektori kogukulutused seetõttu ilmtingimata suureneksid;

| G. | arvestades, et komisjon esitas 2. mail 2018. aastal 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja ELi omavahendite kohta mitu seadusandlikku ettepanekut ja ning veidi hiljem ka seadusandlikud ettepanekud uute ELi programmide ja vahendite loomise kohta; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon esitas 2. mail 2018. aastal 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja ELi omavahendite kohta mitu seadusandlikku ettepanekut ja ning veidi hiljem ka seadusandlikud ettepanekud uute ELi programmide ja vahendite loomise kohta;

| 1. | rõhutab, et 2021.–2027. aasta finantsraamistikuga tuleb kindlustada liidu kohustus ja suutlikkus katta tekkivad vajadused, lahendada esilekerkivad probleemid ja täita uued rahvusvahelised kohustused ning saavutada liidu poliitilised prioriteedid ja eesmärgid; juhib tähelepanu sellele, et 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alarahastamine on põhjustanud suuri probleeme, ja kordab, et varasemaid vigu tuleb tingimata vältida ja selleks tuleb ELile kohe alguses järgmiseks seitsmeaastaseks perioodiks ette näha tugev ja usaldusväärne eelarve, mis toob kodanikele kasu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et ettepanekud, mille komisjon on 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja liidu omavahendite süsteemi kohta esitanud, on eesseisvate läbirääkimiste lähtepunktiks; esitab nende ettepanekute kohta oma seisukoha, teadmata, millised on nõukogu läbirääkimisvolitused, mis ei ole veel kättesaadavad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et järgmise finantsraamistiku kogusumma, mis vastab ELi 27 riigi kogurahvatulust 1,08 %-le (kui lisada Euroopa Arengufond, siis 1,11 %-le), on kogurahvatulu protsendimäära poolest kehtivast finantsraamistikust tegelikult väiksem; on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku kavandatav tase ei võimalda liidul täita oma poliitilisi kohustusi ja lahendada tähtsaid eesseisvaid küsimusi; kavatseb seega pidada läbirääkimisi selle tõstmise üle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab ka vastuseisu mis tahes kärbetele aluslepingutes sätestatud EL pikaajaliste poliitikavaldkondade, nt ühtekuuluvuspoliitika ning ühise põllumajanduspoliitika ja kalanduspoliitika mahus; on eriti kindlalt vastu kõigile äärmuslikele kärbetele, mis kahjustavad poliitikavaldkondade põhisisu ja eesmärke, näiteks kärbetele, mida tahetakse teha Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eelarves; on seetõttu vastu ettepanekule kärpida Euroopa Sotsiaalfondi + (ESF+) eelarvet, sest selle kasutusvaldkonda on laiendatud ja sellega on liidetud neli olemasolevat sotsiaalprogrammi, eelkõige noorte tööhõive algatus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab ühtlasi, et mitmeaastane finantsraamistik ja kõik sellega seotud ELi poliitikavaldkonnad peavad tuginema üldkehtivatele põhimõtetele; kinnitab sellega seoses, et EL peab täitma lubaduse olla ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimisel esimeste hulgas, ning peab kahetsusväärseks, et finantsraamistiku paketi ettepanekutes ei ole selleks seatud selget ja nähtavat eesmärki; nõuab seetõttu, et ÜRO kestliku arengu eesmärke tuleb võtta arvesse kõigis järgmise finantsraamistiku kohastes liidu meetmetes ja algatustes; rõhutab ka, et kõik järgmise mitmeaastase finantsraamistiku alla kuuluvad programmid peaksid olema kooskõlas põhiõiguste hartaga; rõhutab, kui tähtis on Euroopa sotsiaalõiguste samba elluviimine diskrimineerimise kaotamiseks, sh LGBTI-inimeste vastu, ja vähemustega (sh romad) seotud õigusaktide paketi loomiseks, mis kõik on kaasava Euroopa eesmärgi täitmiseks määrava tähtsusega; rõhutab, et Pariisi kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks peaks ELi panus kliimaeesmärkide saavutamisse ulatuma mitmeaastase finantsraamistiku perioodil 2021–2027 vähemalt 25 %ni kuludest ja võimalikult kiiresti, hiljemalt 2027. aastaks 30 %ni kuludest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab sellega seoses kahetsusväärseks, et vaatamata 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku määrusele lisatud ühisavaldusele soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ei ole selles valdkonnas tehtud märkimisväärseid edusamme ning komisjon ei võtnud mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel selle rakendamist arvesse; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus täielikult kõrvale jäetud, ning taunib asjaolu, et asjaomaste ELi poliitikavaldkondade ettepanekutes puuduvad selged soolise võrdõiguslikkuse eesmärgid, nõuded ja näitajad; nõuab, et iga-aastase eelarvemenetluse käigus hinnataks ELi poliitika täielikku mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja et seda eelarves arvestataks (sooteadlik eelarvestamine); ootab, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon pööraksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja selle tulemuslikule järelevalvele palju rohkem tähelepanu, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku aluseks peavad olema suurem aruandekohustus, lihtsustamine, nähtavus, läbipaistvus ja tulemuspõhine eelarvestamine; tuletab sellega seoses meelde, et tulevikus on kulude tegemisel vaja rohkem keskenduda tulemuslikkusele ja tulemustele, võttes aluseks kaugeleulatuvad ja asjakohased tulemuseesmärgid ning Euroopa lisaväärtuse tervikliku ja ühise määratluse; palub komisjonil, võttes arvesse eespool nimetatud horisontaalseid põhimõtteid, optimeerida tulemuslikkust puudutavat aruandlust, muuta selle käsitlus kvalitatiivseks, nii et see hõlmaks keskkonna- ja sotsiaalnäitajaid, ning esitada selge teave peamiste ELi probleemide kohta, millega tuleb veel tegeleda; |
| --- | --- |

7.

| o | 8. on teadlik suurtest probleemidest, mis liidul tuleb lahendada, ja võtab täieliku kohustuse tagada õigeks ajaks eelarve, mis vastab ELi kodanike vajadustele ja ootustele ning mille puhul kodanike muresid on arvesse võetud; on valmis alustama nõukoguga kohe läbirääkimisi, et komisjoni ettepanekuid parandada ja realistlik finantsraamistik koostada; |
| --- | --- |

o

| 9. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on oma seisukohta juba selgelt väljendanud 14. märtsi ja 30. mai 2018. aasta resolutsioonis, mis kujutavad endast parlamendi poliitilist seisukohta 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite küsimustes; tuletab meelde, et need resolutsioonid võeti vastu väga suure enamusega, milles väljendub parlamendi ühtsus ja eesseisvateks läbirääkimisteks valmisolek; |
| --- | --- |

9.

| 10. | loodab seetõttu, et nõukogu seab finantsraamistiku oma poliitilises kavas esikohale, ja peab kahetsusväärseks, et seni ei ole selget edasiminekut märgata; on seisukohal, et korrapäraseid kohtumisi nõukogu järjestikuste eesistujate ja parlamendi läbirääkimismeeskonna vahel tuleks intensiivistada, et valmistada ette pinnas ametlikeks läbirääkimisteks; loodab, et mõistlik kokkulepe saavutatakse enne Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisi, sest nii saab vältida varasemalt esinenud olukorda, kus uusi programme ei saa kaua aega alustada, sest finantsraamistik võetakse vastu väga hilja; rõhutab, et selline ajakava võimaldab järgmisel parlamendikoosseisul 2021.–2027. aasta finantsraamistikku selle kohustusliku läbivaatamise käigus muuta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et tulusid ja kulusid tuleks läbirääkimistel käsitleda ühtse küsimusena; rõhutab seetõttu, et tulevases finantsraamistikus on võimalik kokku leppida ainult siis, kui vastavaid edusamme tehakse ka liidu uutes omavahendites; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kõik finantsraamistiku ja omavahendite paketi elemendid ja eelkõige finantsraamistiku arvnäitajad peaksid jääma läbiräägitavaks kuni lõpliku kokkuleppe sõlmimiseni; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Parlament on kriitiline nii menetluse suhtes, millega kehtiv mitmeaastase finantsraamistiku määrus vastu võeti, kui ka domineeriva rolli suhtes, mis selles protsessis oli Euroopa Ülemkogul, kes tegi paljude elementide, sealhulgas ülemmäärade ja mitme valdkondliku poliitikaga seotud meetme kohta pöördumatu otsuse, rikkudes sellega nii aluslepingute mõtet kui ka sätteid; on eriti mures selle pärast, et nõukogu eesistujariigi koostatud mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimispakettide esimesed elemendid järgivad sama loogikat ja sisaldavad küsimusi, mida nõukogu ja parlament peavad uute ELi programmide loomist käsitlevate õigusaktide vastuvõtmisel koos otsustama; kavatseb seetõttu oma strateegiat vastavalt kohandada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et finantsraamistiku määruse ühehäälse vastuvõtmise ja läbivaatamise nõue on protsessis suureks takistuseks; palub Euroopa Ülemkogul võtta kasutusele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklausel, et nõukogu saaks finantsraamistiku määruse vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

13.

| o | 14. võtab käesoleva resolutsiooni vastu selleks, et esitada oma läbirääkimisvolitused komisjoni ettepanekute iga üksiku aspekti kohta ning teha muudatusettepanekuid nii kavandatud mitmeaastase finantsraamistiku määruse kui ka institutsioonidevahelise kokkuleppe kohta; esitab peale selle kõigi ELi poliitikavaldkondade ja programmide arvnäitajate tabeli, mis põhineb seisukohtadel, mida Euroopa Parlament on väljendanud juba varasemates finantsraamistikku puudutavastes resolutsioonides; rõhutab, et need arvnäitajad on ka üks osa Euroopa Parlamendi volitustest eelseisvateks poliitilisteks läbirääkimisteks, mille tulemusena võetakse vastu ELi 2021.–2027. aasta programmid; |
| --- | --- |

o

A.   MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKUGA SEOTUD NÕUDMISED

| 15. | nõuab seetõttu, et nõukogu võtaks Euroopa Parlamendi alltoodud seisukohti igati arvesse, sest see on vajalik 2021.–2027. aasta finantsraamistiku läbirääkimistel mõistlike tulemusteni jõudmiseks ja Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 312; |
| --- | --- |

15.

Arvnäitajad

| 16. | kinnitab, et Euroopa Parlamendi ametlik seisukoht on, et 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kogusumma peaks 2018. aasta hindades olema 1 324,1 miljardit eurot, mis vastab 1,3 %-le ELi 27 riigi kogurahvatulust, sest nii on ELi tähtsaimatele poliitikavaldkondadele tagatud vajalikud eraldised, mille abil on võimalik täita nende põhi- ja alleesmärgid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab sellega seoses, et ELi programmide ja poliitika jaoks tagataks järgmine rahastamise tase, mis esitatakse komisjoni poolt pakutud mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kajastavas järjekorras ning mida korratakse üksikasjalikus tabelis (käesoleva resolutsiooni III ja IV lisa); nõuab asjaomaste kulukohustuste ja maksete ülemmäärade korrigeerimist, nagu on esitatud käesoleva resolutsiooni I ja II lisas:






  i. | suurendada programmi „Euroopa horisont“ eelarvet nii palju, et see oleks 2018. aasta hindades 120 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

17.

i.

suurendada programmi „Euroopa horisont“ eelarvet nii palju, et see oleks 2018. aasta hindades 120 miljardit eurot;

| ii. | suurendada InvestEU fondi eraldisi, nii et see vastaks paremini uue programmi alla aastatel 2014–2020 viidud rahastamisvahendite tasemele; |
| --- | --- |

ii.

suurendada InvestEU fondi eraldisi, nii et see vastaks paremini uue programmi alla aastatel 2014–2020 viidud rahastamisvahendite tasemele;

| iii. | suurendada Euroopa ühendamise rahastu programmi kaudu transporditaristule („CEF-Transport“) eraldavat rahasummat; |
| --- | --- |

iii.

suurendada Euroopa ühendamise rahastu programmi kaudu transporditaristule („CEF-Transport“) eraldavat rahasummat;

| iv. | kahekordistada VKEde sihtotstarbelist rahastamist (võrreldes COSME programmiga) ühtse turu programmi raames, et suurendada nende juurdepääsu turgudele, parandada ettevõtlustingimusi ja ettevõtete konkurentsivõimet ning edendada ettevõtlust; |
| --- | --- |

iv.

kahekordistada VKEde sihtotstarbelist rahastamist (võrreldes COSME programmiga) ühtse turu programmi raames, et suurendada nende juurdepääsu turgudele, parandada ettevõtlustingimusi ja ettevõtete konkurentsivõimet ning edendada ettevõtlust;

| v. | suurendada veelgi ühtse turu programmi, et rahastada uut turujärelevalve eesmärki; |
| --- | --- |

v.

suurendada veelgi ühtse turu programmi, et rahastada uut turujärelevalve eesmärki;

| vi. | kahekordistada ELi pettusevastase programmi rahastamise kavandatud taset ja suurendada programmi „Fiscalis“ rahastamise taset; |
| --- | --- |

vi.

kahekordistada ELi pettusevastase programmi rahastamise kavandatud taset ja suurendada programmi „Fiscalis“ rahastamise taset;

| vii. | näha kestliku turismi jaoks ette sihtotstarbeline eraldis; |
| --- | --- |

vii.

näha kestliku turismi jaoks ette sihtotstarbeline eraldis;

| viii. | tugevdada veelgi Euroopa kosmoseprogrammi, eelkõige selleks, et tugevdada SSA/GOVSATCOMi, aga ka Copernicuse programmi; |
| --- | --- |

viii.

tugevdada veelgi Euroopa kosmoseprogrammi, eelkõige selleks, et tugevdada SSA/GOVSATCOMi, aga ka Copernicuse programmi;

| ix. | säilitada 27 liikmesriigiga ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamine reaalväärtuses sama suurena kui 2014.–2020. aasta eelarves; |
| --- | --- |

ix.

säilitada 27 liikmesriigiga ELi ühtekuuluvuspoliitika rahastamine reaalväärtuses sama suurena kui 2014.–2020. aasta eelarves;

| x. | kahekordistada noorte tööpuuduse vastaseks võitlemiseks ESF+ raames eraldatavaid vahendeid (võrreldes praeguse noorte tööhõive algatusega) ning tagada samal ajal süsteemi tulemuslikkus ja lisaväärtus; |
| --- | --- |

x.

kahekordistada noorte tööpuuduse vastaseks võitlemiseks ESF+ raames eraldatavaid vahendeid (võrreldes praeguse noorte tööhõive algatusega) ning tagada samal ajal süsteemi tulemuslikkus ja lisaväärtus;

| xi. | näha lastegarantii jaoks ette sihtotstarbeline eraldis (5,9 miljardit eurot), et vähendada laste vaesust nii ELis kui ka tema välistegevuse kaudu; |
| --- | --- |

xi.

näha lastegarantii jaoks ette sihtotstarbeline eraldis (5,9 miljardit eurot), et vähendada laste vaesust nii ELis kui ka tema välistegevuse kaudu;

| xii. | kolmekordistada programmi „Erasmus+“ praegust eelarvet; |
| --- | --- |

xii.

kolmekordistada programmi „Erasmus+“ praegust eelarvet;

| xiii. | tagada programmi „DiscoverEU“ (Interrail) piisav rahastamine; |
| --- | --- |

xiii.

tagada programmi „DiscoverEU“ (Interrail) piisav rahastamine;

| xiv. | suurendada programmi „Loov Euroopa“ praegust rahastamist; |
| --- | --- |

xiv.

suurendada programmi „Loov Euroopa“ praegust rahastamist;

| xv. | suurendada õiguste ja väärtuste programmi praegust rahastamist ning kehtestada sihtotstarbeline eraldis liidu uuele väärtuste tegevussuunale (vähemalt 500 miljonit eurot), et toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, kes edendavad ELis kohalikul ja riiklikul tasandil põhiväärtusi ja demokraatiat; |
| --- | --- |

xv.

suurendada õiguste ja väärtuste programmi praegust rahastamist ning kehtestada sihtotstarbeline eraldis liidu uuele väärtuste tegevussuunale (vähemalt 500 miljonit eurot), et toetada kodanikuühiskonna organisatsioone, kes edendavad ELis kohalikul ja riiklikul tasandil põhiväärtusi ja demokraatiat;

| xvi. | eraldada ELi 27 liikmesriigi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rahastamiseks reaalväärtuses sama suur summa kui 2014.–2020. aasta eelarves, lisades eelarvesse põllumajandusreservi esialgse summa; |
| --- | --- |

xvi.

eraldada ELi 27 liikmesriigi ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rahastamiseks reaalväärtuses sama suur summa kui 2014.–2020. aasta eelarves, lisades eelarvesse põllumajandusreservi esialgse summa;

| xvii. | suurendada Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eelarvet 10 %, sest fondile on antud sinise majandusega seoses uus ülesanne; |
| --- | --- |

xvii.

suurendada Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi eelarvet 10 %, sest fondile on antud sinise majandusega seoses uus ülesanne;

| xviii. | kahekordistada praegust programmi „Life+“ rahastamist, sealhulgas sihtotstarbelised rahastamispaketid bioloogilise mitmekesisuse ja Natura 2000 võrgustiku haldamise jaoks; |
| --- | --- |

xviii.

kahekordistada praegust programmi „Life+“ rahastamist, sealhulgas sihtotstarbelised rahastamispaketid bioloogilise mitmekesisuse ja Natura 2000 võrgustiku haldamise jaoks;

| xix. | näha ette sihtotstarbeline eraldis (4,8 miljardit eurot) uue energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise fondi jaoks, et käsitleda sotsiaalset, sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnamõju töötajatele ja kogukondadele, kellele üleminek söelt ja süsinikurikastelt kütustelt mõjub kahjulikult; |
| --- | --- |

xix.

näha ette sihtotstarbeline eraldis (4,8 miljardit eurot) uue energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise fondi jaoks, et käsitleda sotsiaalset, sotsiaalmajanduslikku ja keskkonnamõju töötajatele ja kogukondadele, kellele üleminek söelt ja süsinikurikastelt kütustelt mõjub kahjulikult;

| xx. | suurendada eraldist vahendi(te)le, millest toetatakse naabrus- ja arengupoliitikat (3,5 miljardit eurot), et toetada Aafrika investeerimiskava suurema summaga; |
| --- | --- |

xx.

suurendada eraldist vahendi(te)le, millest toetatakse naabrus- ja arengupoliitikat (3,5 miljardit eurot), et toetada Aafrika investeerimiskava suurema summaga;

| xxi. | taastada kõigi ametite jaoks vähemalt 2020. aasta tase, kaitstes samal ajal komisjoni pakutud kõrgemat taset, sealhulgas nende ametite jaoks, kellele on antud uued pädevused ja kohustused, ning nõuab tasudel põhineva rahastamise terviklikku käsitust; |
| --- | --- |

xxi.

taastada kõigi ametite jaoks vähemalt 2020. aasta tase, kaitstes samal ajal komisjoni pakutud kõrgemat taset, sealhulgas nende ametite jaoks, kellele on antud uued pädevused ja kohustused, ning nõuab tasudel põhineva rahastamise terviklikku käsitust;

| xxii. | säilitada mitme ELi programmi (nt tuumarajatiste tegevuse lõpetamine, koostöö ülemeremaade ja -territooriumidega) rahastamise 2014.–2020. aasta tase, sealhulgas need programmid, mille kohta on tehtud ettepanek, et need ühendataks suuremate programmidega (nt abi enim puudustkannatavatele isikutele, tervishoid, tarbijaõigused), ja mille suhtes komisjoni ettepanek kujutab endast seega reaalset vähendamist; |
| --- | --- |

xxii.

säilitada mitme ELi programmi (nt tuumarajatiste tegevuse lõpetamine, koostöö ülemeremaade ja -territooriumidega) rahastamise 2014.–2020. aasta tase, sealhulgas need programmid, mille kohta on tehtud ettepanek, et need ühendataks suuremate programmidega (nt abi enim puudustkannatavatele isikutele, tervishoid, tarbijaõigused), ja mille suhtes komisjoni ettepanek kujutab endast seega reaalset vähendamist;

| xxiii. | kehtestada koos eespool nimetatud muudatustega kõikide muude programmide rahastamispaketid komisjoni kavandatud tasemel, sealhulgas Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogramm, Euroopa ühendamise rahastu digiprogramm, digitaalse Euroopa programm, Euroopa Kaitsefond ja humanitaarabi; |
| --- | --- |

xxiii.

kehtestada koos eespool nimetatud muudatustega kõikide muude programmide rahastamispaketid komisjoni kavandatud tasemel, sealhulgas Euroopa ühendamise rahastu energeetikaprogramm, Euroopa ühendamise rahastu digiprogramm, digitaalse Euroopa programm, Euroopa Kaitsefond ja humanitaarabi;

| 18. | kavatseb komisjoni ettepaneku alusel tagada piisava eraldise rubriigile 4 „Ränne ja piirihaldus“ ja rubriigile 5 „Julgeolek ja kaitse“, sh kriisile reageerimine; kinnitab oma kauaaegset seisukohta, et uute poliitiliste prioriteetide korral tuleb eraldada ka lisaraha, et mitte kahjustada olemasolevaid meetmeid ja programme ja vähendada neile uue finantsraamistiku alusel eraldatavaid summasid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kavatseb kaitsta komisjoni ettepanekut tagada piisavad rahasummad tugevale, tõhusale ja kvaliteetsele Euroopa avalikule haldusele, mis on kõigi eurooplaste teenistuses; tuletab meelde, et on ELi institutsioonid ja detsentraliseeritud asutused vähendanud kehtiva finantsraamistiku ajal personali 5 %, ja on seisukohal, et töötajate arvu rohkem vähendada ei tohiks, sest nii satuks liidu meetmete võtmine otseselt ohtu; rõhutab veel kord oma ägedat vastuseisu nn ametite ümberpaigutamisreservi süsteemi uuesti kasutuselevõtmisele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on kindlalt otsustanud ennetada järjekordset maksekriisi mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) esimestel aastatel, nagu see juhtus käesoleval perioodil; on seisukohal, et üldise maksete ülemmäära puhul tuleb arvesse võtta, et 2020. aasta lõpu seisuga oli enneolematult palju täitmata kulukohustusi, mille hinnanguline suurus on suurte rakendamisviivituste tõttu pidevalt kasvanud ja mis tuleb lahendada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames; nõuab seetõttu, et maksete üldine tase ja maksete iga-aastased ülemmäärad, eriti perioodi alguses, määrataks kindlaks asjakohasel tasemel, võttes seda olukorda nõuetekohaselt arvesse; kavatseb järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ja maksete vahel aktsepteerida ainult piiratud ja hästi põhjendatud lõhet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | esitab selle alusel käesoleva resolutsiooni III ja IV lisas tabeli, kus on iga ELi poliitikavaldkonna ja programmi kohta märgitud täpne summa; märgib, et võrdlemise eesmärgil kavatseb Euroopa Parlament hoida kõikide ELi programmide struktuuri sellisena, nagu komisjon on kavandanud, mis ei tähenda, et seda ei võiks muuta, kui nende programmide vastuvõtmisega lõppeva seadusandliku menetluse käigus seda nõutakse; |
| --- | --- |

21.

Muutmine

| 22. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohustus tuleb alles jätta, sest kehtiva raamistiku puhul on see pretsedent kasulik olnud, ja nõuab






  i. | mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamisele järgnevat kohustuslikku ja õiguslikult siduvat muutmist, milles võetakse arvesse hinnangut kliimaeesmärgi saavutamisel ja kestliku arengu eesmärkide ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel tehtud edusammude kohta ning lihtsustamismeetmete mõju toetusesaajatele; |
| --- | --- | --- |

22.

i.

mitmeaastase finantsraamistiku toimimise läbivaatamisele järgnevat kohustuslikku ja õiguslikult siduvat muutmist, milles võetakse arvesse hinnangut kliimaeesmärgi saavutamisel ja kestliku arengu eesmärkide ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel tehtud edusammude kohta ning lihtsustamismeetmete mõju toetusesaajatele;

| ii. | et komisjon esitaks vastava ettepaneku aegsasti, et Euroopa Parlamendi ja komisjoni järgmine koosseis jõuaksid 2021.–2027. aasta finantsraamistikku mõistlikult korrigeerida, tehes seda hiljemalt 1. juulil 2023; |
| --- | --- |

ii.

et komisjon esitaks vastava ettepaneku aegsasti, et Euroopa Parlamendi ja komisjoni järgmine koosseis jõuaksid 2021.–2027. aasta finantsraamistikku mõistlikult korrigeerida, tehes seda hiljemalt 1. juulil 2023;

| iii. | et liikmesriikidele eelnevalt ette nähtud rahastamispaketti muutmisel ei vähendataks; |
| --- | --- |

iii.

et liikmesriikidele eelnevalt ette nähtud rahastamispaketti muutmisel ei vähendataks;

Paindlikkus

| 23. | peab kiiduväärseks komisjoni poolt paindlikkuse kohta tehtud ettepanekuid, mis on läbirääkimisteks hea lähtekoht; nõustub 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkusmehhanismide üldise ülesehitusega; rõhutab, et erivahenditel on erinevad otstarbed ja nad vastavad erinevatele vajadustele, ning on vastu mis tahes katsetele need ühendada; toetab igati selget sätet, mille kohaselt tuleb erivahendite kasutamiseks vajalikud kulukohustuste ja maksete assigneeringud eelarvesse kanda finantsraamistiku vastavat ülemmäära arvestamata, ning maksete koguvaruga seotud korrigeerimistelt piirmäära kaotamist; nõuab, et paindlikkust suurendataks veel rohkem, muu hulgas järgmiste meetmetega:






  i. | liidu reservi täiendamine summaga, mis on võrdne trahvidest ja muudest rahalistest karistustest laekuva tuluga; |
| --- | --- | --- |

23.

i.

liidu reservi täiendamine summaga, mis on võrdne trahvidest ja muudest rahalistest karistustest laekuva tuluga;

| ii. | aastal n – 2 kulukohustustest vabastatud assigneeringute (k.a need, mis vabastatakse kehtiva finantsraamistiku ajal võetud kulukohustustest) kohene taaskasutamine; |
| --- | --- |

ii.

aastal n – 2 kulukohustustest vabastatud assigneeringute (k.a need, mis vabastatakse kehtiva finantsraamistiku ajal võetud kulukohustustest) kohene taaskasutamine;

| iii. | erivahendite tühistatud summad tuleb teha kättesaadavaks kõigi erivahendite jaoks ja mitte ainult paindlikkusinstrumendi puhul; |
| --- | --- |

iii.

erivahendite tühistatud summad tuleb teha kättesaadavaks kõigi erivahendite jaoks ja mitte ainult paindlikkusinstrumendi puhul;

| iv. | suurem eraldis paindlikkusinstrumendile, hädaabireservile, Euroopa Liidu Solidaarsusfondile ja ettenägematute kulude varule ning viimase puhul kohustusliku kompenseerimise nõude kaotamine; |
| --- | --- |

iv.

suurem eraldis paindlikkusinstrumendile, hädaabireservile, Euroopa Liidu Solidaarsusfondile ja ettenägematute kulude varule ning viimase puhul kohustusliku kompenseerimise nõude kaotamine;

Kestus

| 24. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kestusena peaks järk-järgult kasutusele võtma kaks järjestikust viieaastast perioodi, mille keskel tuleb raamistikku kohustuslikus korras muuta; nõustub, et järgmine finantsraamistik tuleks üleminekulahendusena kehtestada veel viimast korda seitsmeks aastaks; loodab, et kahe viieaastase perioodiga seotud üksikasjalik kord on 2021.–2027. aasta finantsraamistiku muutmise ajaks kinnitatud; |
| --- | --- |

24.

Ülesehitus

| 25. | kiidab heaks komisjoni esitatud finantsraamistiku seitsme rubriigi üldise ülesehituse, mis vastab suuresti Euroopa Parlamendi enda ettepanekule; on seisukohal, et sellise ülesehitusega raamistik võimaldab suuremat läbipaistvust, ELi kulutused on selles paremini esitatud ja see on endiselt piisavalt paindlik; nõustub ühtlasi sellega, et luuakse programmide teemavaldkonnad, tänu millele peaks ELi eelarve ülesehitus muutuma palju lihtsamaks ja ratsionaalsemaks, ning et see viiakse finantsraamistikuga selgelt kooskõlla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks, et komisjon soovitab ELi programmide arvu rohkem kui kolmandiku võrra vähendada; rõhutab, et Euroopa Parlamendi seisukoht 37 uue programmi ülesehituse ja koosseisu kohta määratakse kindlaks asjaomaste valdkondlike õigusaktide vastuvõtmisel; loodab igal juhul, et kavandatud eelarve liigenduses kajastuvad iga programmi puhul kõik eri komponendid, nii et on tagatud läbipaistvus ja esitatud teave, mida eelarvepädevatel institutsioonidel on aastaeelarve vastuvõtmiseks ja selle täitmise järelevalveks vaja; |
| --- | --- |

26.

Eelarve ühtsus

| 27. | peab kiiduväärseks ettepanekut kanda Euroopa Arengufond liidu eelarvesse, sest Euroopa Parlament on seda kõigi eelarveväliste vahendite puhul nõudnud juba ammu; tuletab meelde, et ühtsuse põhimõte, mille kohaselt tuleb eelarves esitada kõik liidu tulud ja kulud, on aluslepingu nõue ja ka peamine demokraatia eeltingimus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | seab seetõttu kahtluse alla, kas rahastamisvahendite loomine väljaspool eelarvet on mõistlik ja põhjendatud, kui see takistab Euroopa Parlamendil avaliku sektori raha kasutamist kontrollida ega võimalda otsuseid teha läbipaistvalt; on seisukohal, et selliste vahendite loomise otsustega minnakse sageli mööda Euroopa Parlamendist, kellel on seadusandliku, eelarvepädeva ja kontrolliorganina kolmekordne vastutus; on seisukohal, et kui leitakse, et teatavate eesmärkide saavutamiseks on vaja teha erandeid, näiteks rahastamisvahendite või usaldusfondide kasutamise abil, peavad need olema täiesti läbipaistvad, nende täiendavus ja lisaväärtus peavad olema tõendatud ning need peavad tuginema rangetele otsustusprotsessidele ja vastutust käsitlevatele sätetele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab siiski, et nende vahendite integreerimine ELi eelarvesse ei tohiks vähendada muude ELi poliitikavaldkondade ja programmide rahastamist; rõhutab seetõttu vajadust langetada otsus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üldise taseme kohta, arvestamata 0,03 % eraldist ELi kogurahvatulust, mis vastab Euroopa Arengufondile, sest see peaks lisanduma juba kokkulepitud ülemmääradele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad ei tohiks liidu poliitiliste eesmärkide rahastamist liidu eelarvest takistada; loodab seetõttu, et kui raha on vaja uute poliitiliste eesmärkide elluviimiseks, tagatakse finantsraamistiku ülemmäärade tõstmine, mitte ei kasutata valitsustevahelisi rahastamismeetodeid; |
| --- | --- |

30.

B.   SEADUSANDLIKUD KÜSIMUSED

Õigusriik

| 31. | rõhutab seda, kui oluline on uus mehhanism Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 sätestatud väärtuste austamise tagamiseks, mille alusel võetakse rahalisele vastutusele liikmesriigid, kes neid väärtusi ei austa; hoiatab aga selle eest, et liidu eelarve lõplikud toetusesaajad ei tohi mingil juhul selle tõttu kannatada, et nende valitsus eirab põhiõigusi ja õigusriiklust; rõhutab seetõttu, et sellised meetmed ei tohi mõjutada valitsusüksuste või liikmesriikide kohustust teha lõplikele toetusesaajatele või vahendite saajatele makseid; |
| --- | --- |

31.

Seadusandlik tavamenetlus ja delegeeritud õigusaktid

| 32. | rõhutab, et programmi eesmärgid ja vahendite kasutamise prioriteedid, rahaeraldised, rahastamiskõlblikkus, valiku- ja hindamiskriteeriumid, tingimused, määratlused ja arvutusmeetodid tuleks kindlaks määrata asjaomases õigusaktis, järgides täielikult Euroopa Parlamendi õiguseid kaasseadusandjana; rõhutab, et kui sellised meetmed, mis võivad kaasa tuua olulisi poliitilisi valikuid, ei ole lisatud alusakti, tuleks need vastu võtta delegeeritud õigusaktidega; on sellega seoses seisukohal, et mitmeaastased ja/või ühe aasta töökavad tuleks üldjuhul vastu võtta delegeeritud õigusaktiga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et Euroopa Parlament kavatseb alati, kui see on vajalik, täiustada sätteid, mis puudutavad juhtimist, vastutust, läbipaistvust ja parlamentaarset kontrolli, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja nende partnerite mõjuvõimu suurendamist ning valitsusväliste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna kaasamist järgmise põlvkonna programmidesse; samuti kavatseb vajaduse korral parandada ja selgitada eri fondide ja poliitika sidusust ja koostoimet; tunnistab vajadust suurema paindlikkuse järele ressursside eraldamisel teatud programmide raames, kuid rõhutab, et see ei tohiks toimuda nende algsete ja pikaajaliste poliitiliste eesmärkide, prognoositavuse ja Euroopa Parlamendi õiguste arvelt; |
| --- | --- |

33.

Läbivaatamisklauslid

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et kõikidesse finantsraamistiku programmidesse ja rahastamisvahenditesse tuleks lisada üksikasjalikud ja tõhusad läbivaatamisklauslid, et tagada programmide ja vahendite sisukas läbivaatamine ning Euroopa Parlamendi täielik kaasamine vajalikke kohandusi käsitleva otsuse tegemisse; |
| --- | --- |

34.

Seadusandlikud ettepanekud

| 35. | palub komisjonil esitada lisaks juba esitatud ettepanekutele asjakohased seadusandlikud ettepanekud, eelkõige ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise fond ja säästva turismi eriprogramm; toetab peale selle uude Euroopa Sotsiaalfondi (ESF+) Euroopa lastegarantii lisamist, õiguste ja väärtuste programmi spetsiaalse liidu väärtuste tegevussuuna lisamist ning Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise määruse läbivaatamist; peab kahetsusväärseks, et komisjoni asjakohased ettepanekud ei sisalda Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 174 nõuetele vastavaid meetmeid väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimate piirkondade ning saarte, piiriüleste ja mägipiirkondade puhul; on seisukohal, et kui see on finantsraamistiku läbirääkimiste tõttu vajalik, tuleks läbivaatamisettepanek teha ka finantsmääruse kohta; |
| --- | --- |

35.

| C. | OMAVAHENDID |
| --- | --- |

C.

| 36. | rõhutab, et praegune omavahendite süsteem on väga keeruline, ebaõiglane, läbipaistmatu ja ELi kodanikele täiesti arusaamatu; nõuab veel kord lihtsamat süsteemi, millest ELi kodanikud saavad paremini aru; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab sellega seoses kiiduväärseks, et põhjalikuma reformi tähtsa etapina võttis komisjon uue omavahendite süsteemi kohta 2. mail 2018 vastu mitu ettepanekut; kutsub komisjoni üles võtma arvesse kontrollikoja arvamust nr 5/2018 (Euroopa Liidu uut omavahendite süsteemi käsitleva komisjoni ettepaneku kohta), milles rõhutatakse paremate arvutusmeetodite ja süsteemi täiendava lihtsustamise vajalikkust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tuletab meelde, et uute omavahendite kasutuselevõtmisel peaks olema kaks eesmärki: esiteks vähendada oluliselt kogurahvatulul põhinevate osamaksete osakaalu ja teiseks tagada ELi kulutuste piisav rahastamine 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku raames; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab ettepanekut muuta olemasolevad omavahendid tänapäevasemaks, mis tähendab, et






  — | tollimaksud, mis on ELi traditsioonilised omavahendid, tuleb alles jätta, kuid vähendada tuleb protsendimäära, mille ulatuses võivad liikmesriigid tulu nn kogumiskulude katteks endale jätta, ning taastada tuleb algne määr, milleks on 10 %; |
| --- | --- | --- |

39.

—

tollimaksud, mis on ELi traditsioonilised omavahendid, tuleb alles jätta, kuid vähendada tuleb protsendimäära, mille ulatuses võivad liikmesriigid tulu nn kogumiskulude katteks endale jätta, ning taastada tuleb algne määr, milleks on 10 %;

| — | käibemaksupõhine omavahend tuleb lihtsamaks muuta, st kehtestada tuleb ühtne sissenõudmismäär, millest erandeid ei tehta; |
| --- | --- |

—

käibemaksupõhine omavahend tuleb lihtsamaks muuta, st kehtestada tuleb ühtne sissenõudmismäär, millest erandeid ei tehta;

| — | kogurahvatulupõhine omavahend tuleb alles jätta, eesmärgiga viia selle osakaal ELi eelarves järk-järgult 40 %ni, säilitades samas selle tasakaalustava mõju; |
| --- | --- |

—

kogurahvatulupõhine omavahend tuleb alles jätta, eesmärgiga viia selle osakaal ELi eelarves järk-järgult 40 %ni, säilitades samas selle tasakaalustava mõju;

| 40. | nõuab kooskõlas komisjoni ettepanekuga niisuguste uute omavahendite kavandatud kasutuselevõttu, mis (ilma et nendega suureneks kodanike maksukoormus) vastaksid ELi põhilistele strateegilistele eesmärkidele, mille Euroopa lisaväärtus on ilmselge ja asendamatu:






  — | ühtse turu tõrgeteta toimimine, konsolideerimine ja tugevdamine eelkõige äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kasutuselevõtmise abil uute omavahendite alusena, kehtestades äriühingu tulumaksu ühtsest konsolideeritud maksubaasist saadavale tulule ühtse maksumäära ja maksustades ühtsest turust kasu saavaid digisektori suuri äriühinguid; |
| --- | --- | --- |

40.

—

ühtse turu tõrgeteta toimimine, konsolideerimine ja tugevdamine eelkõige äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kasutuselevõtmise abil uute omavahendite alusena, kehtestades äriühingu tulumaksu ühtsest konsolideeritud maksubaasist saadavale tulule ühtse maksumäära ja maksustades ühtsest turust kasu saavaid digisektori suuri äriühinguid;

| — | kliimamuutuste vastane võitlus ja energiasüsteemi kiirem ümberkujundamine selliste meetmete abil nagu osa heitkogustega kauplemise süsteemi tulust; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuste vastane võitlus ja energiasüsteemi kiirem ümberkujundamine selliste meetmete abil nagu osa heitkogustega kauplemise süsteemi tulust;

| — | võitlus keskkonna kaitsmise eest, kasutades selleks osamaksu, mis põhineb ringlusse võtmata plastpakendijäätmete kogusel; |
| --- | --- |

—

võitlus keskkonna kaitsmise eest, kasutades selleks osamaksu, mis põhineb ringlusse võtmata plastpakendijäätmete kogusel;

| 41. | nõuab võimalike uute omavahendite loetelu pikendamist nii, et sellesse lisataks






  — | finantstehingute maksul põhinev omavahend, kutsudes ühtlasi kõiki liikmesriike üles saavutama kokkulepet tõhusa süsteemi suhtes; |
| --- | --- | --- |

41.

—

finantstehingute maksul põhinev omavahend, kutsudes ühtlasi kõiki liikmesriike üles saavutama kokkulepet tõhusa süsteemi suhtes;

| — | lisatakse ka mehhanism, millega korrigeeritakse imporditavate kaupadega seotud süsinikdioksiidiheite maksustamist ning mis oleks ELi eelarves uus omavahend ja peaks ühtlasi tagama rahvusvahelises kaubanduses võrdsed tingimused ja vähendama tootmise viimist liidust välja, võttes samal ajal imporditavate kaupade hinnas arvesse kliimamuutuste kulusid; |
| --- | --- |

—

lisatakse ka mehhanism, millega korrigeeritakse imporditavate kaupadega seotud süsinikdioksiidiheite maksustamist ning mis oleks ELi eelarves uus omavahend ja peaks ühtlasi tagama rahvusvahelises kaubanduses võrdsed tingimused ja vähendama tootmise viimist liidust välja, võttes samal ajal imporditavate kaupade hinnas arvesse kliimamuutuste kulusid;

| 42. | kiidab igati heaks kõikide tagasimaksete ja muude korrektsioonimehhanismide kaotamise, mida võib vajaduse korral teha järk-järgult (piiratud aja jooksul); |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et võetaks kasutusele muud tuluallikad, mis peaksid ELi eelarve jaoks olema lisatulu, mille arvelt kogurahvatulul põhinevaid osamakse vastavalt vähendada ei saa:






  — | trahvid, mida äriühingud maksavad liidu eeskirjade rikkumise eest, või trahvid, mida makstakse osamakse tasumisega hilinemise eest; |
| --- | --- | --- |

43.

—

trahvid, mida äriühingud maksavad liidu eeskirjade rikkumise eest, või trahvid, mida makstakse osamakse tasumisega hilinemise eest;

| — | tulu, mis laekub Euroopa Kohtu otsuste põhjal määratud trahvidest, sealhulgas liikmesriikidele määratud ühekordsed maksed või karistusmaksed, mis tulenevad rikkumistest; |
| --- | --- |

—

tulu, mis laekub Euroopa Kohtu otsuste põhjal määratud trahvidest, sealhulgas liikmesriikidele määratud ühekordsed maksed või karistusmaksed, mis tulenevad rikkumistest;

| 44. | toonitab ka komisjoni ettepanekutega kooskõlas muude tuluallikate kasutuselevõttu seoses järgmisega:






  — | tasud, mida võetakse ELiga otseselt seotud mehhanismide, nt ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) rakendamise eest; |
| --- | --- | --- |

44.

—

tasud, mida võetakse ELiga otseselt seotud mehhanismide, nt ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) rakendamise eest;

| — | emissioonitulu, mis on sihtotstarbelise tulu vormis ja millest rahastatakse uut investeeringute stabiliseerimise vahendit; |
| --- | --- |

—

emissioonitulu, mis on sihtotstarbelise tulu vormis ja millest rahastatakse uut investeeringute stabiliseerimise vahendit;

| 45. | juhib tähelepanu sellele, et ELi eelarve peab finantsturgude jaoks olema usaldusväärne, mis tähendab, et omavahendite ülemmäärasid tuleb tõsta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil esitada ettepaneku, millega lahendada paradoksaalne olukord, kus Ühendkuningriigi osamaks assigneeringutesse, millest kaetakse 2021. aasta eelsed täitmata kulukohustused, kantakse eelarvesse üldtuluna ning seda võetakse seetõttu omavahendite ülemmäära puhul arvesse, samas kui see ülemmäär ise arvutatakse ELi 27 liikmesriigi kogurahvatulu põhjal, st pärast Ühendkuningriigi EList lahkumist ilma Ühendkuningriigita; on seisukohal, et Ühendkuningriigi osamaksu tuleks hoopis arvestada omavahendite ülemmäärast eraldi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu asjaolule, et tolliliit on Euroopa Liidu jaoks oluline rahaallikas; rõhutab sellega seoses vajadust ühtlustada tollikontrolle ja -korraldust kogu liidus, et ennetada liidu finantshuve kahjustavaid pettusi ja eeskirjade rikkumisi ning nende vastu võidelda; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab tõelist võitlust maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu ning hoiatavate karistuste kehtestamist eelkõige meretagustele territooriumidele ja selliste tegevuste võimaldajatele või edendajatele, esmajoones neile, kes tegutsevad Euroopa mandril; on veendunud, et liikmesriigid peaksid tegema koostööd ning looma kapitali liikumise jälgimiseks kooskõlastatud süsteemi, et võidelda maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesu vastu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on seisukohal, et tulemuslikud meetmed hargmaiste ettevõtjate ja kõige jõukamate üksikisikute korruptsiooni ja maksupettuse vastu võimaldaksid tuua liikmesriikide eelarvesse tagasi Euroopa Komisjoni hinnangul triljon eurot aastas, ning leiab, et Euroopa Liit on selles valdkonnas liiga vähe meetmeid võtnud; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab tugevat toetust asjaolule, et komisjon esitas ettepaneku nõukogu määruse kohta, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed (COM(2018)0327); tuletab meelde, et Euroopa Parlament peab andma selle määruse suhtes nõusoleku; tuletab meelde, et see määrus on komisjoni esitatud omavahendite paketi lahutamatu osa, ning ootab, et nõukogu käsitleks sellega seotud nelja omavahendeid käsitlevat teksti koos mitmeaastase finantsraamistikuga ühtse paketina; |
| --- | --- |

50.

D.   2021.–2027. AASTA FINANTSRAAMISTIKU MÄÄRUSE ETTEPANEKU MUUTMISE ETTEPANEKUD

| 51. | on seisukohal, et ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027, tuleks muuta järgmiselt: |
| --- | --- |

51.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Võttes arvesse piisava prognoositavuse vajadust keskpika tähtajaga investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel, peaks mitmeaastase finantsraamistiku kestus olema alates 1. jaanuarist 2021 seitse aastat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Võttes arvesse piisava prognoositavuse vajadust keskpika tähtajaga investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel, peaks mitmeaastase finantsraamistiku kestus olema alates 1. jaanuarist 2021 seitse aastat.

| (1) | Võttes arvesse piisava prognoositavuse vajadust keskpika tähtajaga investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel
  ning vajadust tagada demokraatlik legitiimsus ja vastutus
  , peaks
  järgmise
  mitmeaastase finantsraamistiku kestus olema alates 1. jaanuarist 2021 seitse aastat
  ning edaspidi tuleks kasutusele võtta 5+5 raamistik, mis oleks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja komisjoni poliitiliste töötsüklitega
  . |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse piisava prognoositavuse vajadust keskpika tähtajaga investeeringute ettevalmistamisel ja rakendamisel
  ning vajadust tagada demokraatlik legitiimsus ja vastutus
  , peaks
  järgmise
  mitmeaastase finantsraamistiku kestus olema alates 1. jaanuarist 2021 seitse aastat
  ning edaspidi tuleks kasutusele võtta 5+5 raamistik, mis oleks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja komisjoni poliitiliste töötsüklitega
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Mitmeaastase finantsraamistikuga
  kehtestatud
  iga-aastased kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastased ülemmäärad
  peavad järgima kulukohustuste assigneeringute
  ja omavahendite
  ülemmäärasid
  ,
  mis
  on
  sätestatud vastavalt
  Euroopa Liidu
  omavahendite süsteemi käsitlevale nõukogu otsusele
  ,
  mis
  on
  vastu võetud Euroopa Liidu
  toimimise lepingu
  artikli 311 kohaselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Mitmeaastase finantsraamistikuga
  kehtestatud
  iga-aastased kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastased ülemmäärad
  peavad järgima kulukohustuste assigneeringute
  ja omavahendite
  ülemmäärasid
  ,
  mis
  on
  sätestatud vastavalt
  Euroopa Liidu
  omavahendite süsteemi käsitlevale nõukogu otsusele
  ,
  mis
  on
  vastu võetud Euroopa Liidu
  toimimise lepingu
  artikli 311 kohaselt
  .

| (2) | Mitmeaastase finantsraamistikuga
  tuleks kehtestada
  iga-aastased kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastased ülemmäärad
  , et tagada, et liidu kulutusi tehakse korrapäraselt
  ja omavahendite
  piires ning et liit suudab end varustada oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega
  ,
  nagu
  on
  nõutud
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 311 esimeses lõigus
  ,
  ja
  on
  suuteline täitma oma kohustusi kolmandate isikute suhtes, nagu nõutakse ELi
  toimimise lepingu
  artiklis 323
  . |
| --- | --- |

(2)

Mitmeaastase finantsraamistikuga
  tuleks kehtestada
  iga-aastased kulukohustuste assigneeringute ülemmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastased ülemmäärad
  , et tagada, et liidu kulutusi tehakse korrapäraselt
  ja omavahendite
  piires ning et liit suudab end varustada oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega
  ,
  nagu
  on
  nõutud
  Euroopa Liidu
  toimimise lepingu artikli 311 esimeses lõigus
  ,
  ja
  on
  suuteline täitma oma kohustusi kolmandate isikute suhtes, nagu nõutakse ELi
  toimimise lepingu
  artiklis 323
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Ülemmäärad tuleks kindlaks määrata vastavalt summadele, mida on liidu programmide ja meetmete rahastamiseks ja elluviimiseks vaja, ning varudele, mida on vaja tulevaste vajadustega kohanemiseks. Peale selle tuleb maksete ülemmäärade puhul arvesse võtta, et 2020. aasta lõpus on eeldatavasti suures summas kulukohustuste assigneeringuid täitmata. Käesolevas määruses ja 2021.–2027. aasta programmide alusaktides sätestatud summad tuleks kokku leppida 2018. aasta hindades ning lihtsustamise ja prognoositavuse huvides tuleks neid igal aastal kindlaksmääratud 2 % deflaatoriga kohandada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Ülemmäärad tuleks kindlaks määrata vastavalt summadele, mida on liidu programmide ja meetmete rahastamiseks ja elluviimiseks vaja, ning varudele, mida on vaja tulevaste vajadustega kohanemiseks. Peale selle tuleb maksete ülemmäärade puhul arvesse võtta, et 2020. aasta lõpus on eeldatavasti suures summas kulukohustuste assigneeringuid täitmata. Käesolevas määruses ja 2021.–2027. aasta programmide alusaktides sätestatud summad tuleks kokku leppida 2018. aasta hindades ning lihtsustamise ja prognoositavuse huvides tuleks neid igal aastal kindlaksmääratud 2 % deflaatoriga kohandada.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Juhul kui on vaja kasutada liidu üldeelarve kohaseid tagatisi liikmesriikidele antava finantsabi puhul, mis on heaks kiidetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr EL [xxx/201x] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [208 lõikele 1], võib kasutatav summa ületada mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülemmäära
  , kuid mitte
  omavahendite ülemmäära. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Juhul kui on vaja kasutada liidu üldeelarve kohaseid tagatisi liikmesriikidele antava finantsabi puhul, mis on heaks kiidetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr EL [xxx/201x] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [208 lõikele 1], võib kasutatav summa ületada mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülemmäära
  , kuid mitte
  omavahendite ülemmäära.

| (3) | Juhul kui on vaja kasutada liidu üldeelarve kohaseid tagatisi liikmesriikidele antava finantsabi puhul, mis on heaks kiidetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr EL [xxx/201x] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [208 lõikele 1], võib kasutatav summa ületada mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülemmäära
  ning seda tuleks seega
  omavahendite ülemmäära
  kehtestamisel arvesse võtta
  . |
| --- | --- |

(3)

Juhul kui on vaja kasutada liidu üldeelarve kohaseid tagatisi liikmesriikidele antava finantsabi puhul, mis on heaks kiidetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr EL [xxx/201x] (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [208 lõikele 1], võib kasutatav summa ületada mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringute ülemmäära
  ning seda tuleks seega
  omavahendite ülemmäära
  kehtestamisel arvesse võtta
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Mitmeaastases finantsraamistikus
  ei tuleks
  arvesse võtta eelarvepunkte
  ,
  mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest finantsmääruse tähenduses
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Mitmeaastases finantsraamistikus
  ei tuleks
  arvesse võtta eelarvepunkte
  ,
  mida rahastatakse sihtotstarbelistest tuludest finantsmääruse tähenduses
  .

| (4) | Eelarvepunktide rahastamist sihtotstarbelistest tuludest finantsmääruse tähenduses
  ei tuleks
  arvestada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade raames
  ,
  kuid kogu olemasolev teave peaks olema aastaeelarve heakskiitmise menetluse ja selle rakendamise käigus läbipaistvalt esitatud ja kättesaadav
  . |
| --- | --- |

(4)

Eelarvepunktide rahastamist sihtotstarbelistest tuludest finantsmääruse tähenduses
  ei tuleks
  arvestada mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade raames
  ,
  kuid kogu olemasolev teave peaks olema aastaeelarve heakskiitmise menetluse ja selle rakendamise käigus läbipaistvalt esitatud ja kättesaadav
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Tagada
  tuleks
  konkreetne ja
  võimalikult suur paindlikkus, et
  võimaldada liidul
  täita Euroopa Liidu toimimise lepingu
  (EL toimimise leping) artiklist
   323 tulenevad kohustused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Tagada
  tuleks
  konkreetne ja
  võimalikult suur paindlikkus, et
  võimaldada liidul
  täita Euroopa Liidu toimimise lepingu
  (EL toimimise leping) artiklist
   323 tulenevad kohustused.

| (6) | Mitmeaastase finantsraamistiku raames
  tuleks
  tagada
  võimalikult suur paindlikkus, et
  tagada eelkõige see, et liit suudab
  täita Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklitest 311 ja
  323 tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

(6)

Mitmeaastase finantsraamistiku raames
  tuleks
  tagada
  võimalikult suur paindlikkus, et
  tagada eelkõige see, et liit suudab
  täita Euroopa Liidu toimimise lepingu
  artiklitest 311 ja
  323 tulenevad kohustused.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selleks et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires,
  ning selleks et võimaldada eelarvemenetluse sujuv toimimine
  , on vajalikud järgmised erivahendid: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, hädaabireserv, kulukohustuste koguvaru (liidu reserv), paindlikkusinstrument ja ettenägematute kulude varu
  . Hädaabireserv ei ole ette nähtud selleks, et tegeleda põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate, turuga seotud kriiside tagajärgedega.
  Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud ja vastavate maksete assigneeringud eelarvesse suurematena, kui mitmeaastase finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selleks et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires,
  ning selleks et võimaldada eelarvemenetluse sujuv toimimine
  , on vajalikud järgmised erivahendid: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, hädaabireserv, kulukohustuste koguvaru (liidu reserv), paindlikkusinstrument ja ettenägematute kulude varu
  . Hädaabireserv ei ole ette nähtud selleks, et tegeleda põllumajanduslikku tootmist või turustamist mõjutavate, turuga seotud kriiside tagajärgedega.
  Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud ja vastavate maksete assigneeringud eelarvesse suurematena, kui mitmeaastase finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud.

| (7) | Selleks, et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires,
  ja võimaldada seeläbi iga-aastasel eelarvemenetlusel sujuvalt toimida
  , on vajalikud järgmised erivahendid: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, hädaabireserv, kulukohustuste koguvaru (liidu
  kulukohustuste
  reserv), paindlikkusinstrument ja ettenägematute kulude varu. Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud ja vastavate maksete assigneeringud eelarvesse suurematena, kui mitmeaastase finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et liit saaks reageerida ettenägematutele asjaoludele või rahastada selgelt kindlaksmääratud kulutusi, mida ei ole võimalik rahastada mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud ühe või enama rubriigi ülemmäära piires,
  ja võimaldada seeläbi iga-aastasel eelarvemenetlusel sujuvalt toimida
  , on vajalikud järgmised erivahendid: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu Solidaarsusfond, hädaabireserv, kulukohustuste koguvaru (liidu
  kulukohustuste
  reserv), paindlikkusinstrument ja ettenägematute kulude varu. Seepärast on vajalikud erisätted, et juhul, kui on vaja kasutada erivahendeid, oleks võimalus kanda kulukohustuste assigneeringud ja vastavate maksete assigneeringud eelarvesse suurematena, kui mitmeaastase finantsraamistikuga kehtestatud ülemmäärades ette nähtud.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Kuigi liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, et tagada eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud kulukohustuste tulemuslik ärakasutamine nende algsel eesmärgil, peaks olema võimalik võtta kasutusele kulukohustuste assigneeringuid, mida ei ole täidetud või mis on vabastatud liidu kulukohustuste reservi kaudu, tingimusel et see ei võimalda toetusesaajatel asjakohaste kulukohustuste vabastamise eeskirjade täitmisest kõrvale hoida. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Kuigi liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, et tagada eelarvepädevate institutsioonide poolt heaks kiidetud kulukohustuste tulemuslik ärakasutamine nende algsel eesmärgil, peaks olema võimalik võtta kasutusele kulukohustuste assigneeringuid, mida ei ole täidetud või mis on vabastatud liidu kulukohustuste reservi kaudu, tingimusel et see ei võimalda toetusesaajatel asjakohaste kulukohustuste vabastamise eeskirjade täitmisest kõrvale hoida.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Kindlaks tuleks määrata eeskirjad muudeks olukordadeks, mille puhul võib olla vaja mitmeaastast finantsraamistikku kohandada. Kohandused võivad seonduda olukorraga, kus uute eeskirjade või koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega programmide vastuvõtmine hilineb, või
  meetmetega, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises, ja mis on vastu võetud
  vastavalt asjaomasele alusaktile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Kindlaks tuleks määrata eeskirjad muudeks olukordadeks, mille puhul võib olla vaja mitmeaastast finantsraamistikku kohandada. Kohandused võivad seonduda olukorraga, kus uute eeskirjade või koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega programmide vastuvõtmine hilineb, või
  meetmetega, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises, ja mis on vastu võetud
  vastavalt asjaomasele alusaktile.

| (9) | Kindlaks tuleks määrata eeskirjad muudeks olukordadeks, mille puhul võib olla vaja mitmeaastast finantsraamistikku kohandada. Kohandused võivad seonduda olukorraga, kus uute eeskirjade või koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega programmide vastuvõtmine hilineb või
  eelarveliste kulukohustuste täitmine peatatakse
  vastavalt asjaomasele alusaktile. |
| --- | --- |

(9)

Kindlaks tuleks määrata eeskirjad muudeks olukordadeks, mille puhul võib olla vaja mitmeaastast finantsraamistikku kohandada. Kohandused võivad seonduda olukorraga, kus uute eeskirjade või koostöös liikmesriikidega täidetava eelarvega programmide vastuvõtmine hilineb või
  eelarveliste kulukohustuste täitmine peatatakse
  vastavalt asjaomasele alusaktile.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Mitmeaastase finantsraamistiku toimimine tuleb selle rakendamise vahehindamise käigus läbi vaadata. Läbivaatamise tulemusi tuleks käesoleva määruse mis tahes muutmise korral mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud eelseisvaid aastaid silmas pidades arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Mitmeaastase finantsraamistiku toimimine tuleb selle rakendamise vahehindamise käigus läbi vaadata. Läbivaatamise tulemusi tuleks käesoleva määruse mis tahes muutmise korral mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud eelseisvaid aastaid silmas pidades arvesse võtta.

| (10) | Selleks et võtta arvesse uusi poliitikasuundi ja prioriteete, tuleks ette näha mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, st selle toimimise ja rakendamise vahehindamine, mille raames tuleks koostada ka aruanne, milles esitatakse 5+5 aasta finantsraamistiku praktilise rakendamise meetodid
  . |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võtta arvesse uusi poliitikasuundi ja prioriteete, tuleks ette näha mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine, st selle toimimise ja rakendamise vahehindamine, mille raames tuleks koostada ka aruanne, milles esitatakse 5+5 aasta finantsraamistiku praktilise rakendamise meetodid
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Selleks et täita liidu võetud kohustust olla ÜRO kestliku arengu eesmärkide, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi elluviimisel esirinnas, võetakse finantsraamistiku muutmisel arvesse edusamme, mis on tehtud nende eesmärkide elluviimisel kõigis ELi poliitikavaldkondades ja 2021.–2027. aasta finantsraamistiku algatustes ning mida mõõdetakse komisjoni koostatud tulemusnäitajate alusel, sealhulgas edusammud soolise aspekti arvestamisel kõigis ELi meetmetes. Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel tuleb samuti arvesse võtta edusamme, mida on tehtud 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kestuse ajal üldise eesmärgi – näha 25 % ELi kulutustest ette kliimaeesmärkide täitmisele kaasaaitamisele – saavutamiseks ja selleks, et võimalikult ruttu ja hiljemalt 2027. aastaks saavutataks iga-aastaste kulutuste 30 % eesmärk, mida hinnatakse läbivaadatud tulemusnäitajate alusel, mille puhul tehakse vahet kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vahel. Läbivaatamisel tuleks riiklike ja kohalike sidusrühmadega konsulteerides hinnata ka seda, kas vastuvõetud lihtsustamismeetmetega on ka tegelikult suudetud vähendada toetusesaajate jaoks bürokraatiat programmide rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Selleks et täita liidu võetud kohustust olla ÜRO kestliku arengu eesmärkide, sealhulgas soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi elluviimisel esirinnas, võetakse finantsraamistiku muutmisel arvesse edusamme, mis on tehtud nende eesmärkide elluviimisel kõigis ELi poliitikavaldkondades ja 2021.–2027. aasta finantsraamistiku algatustes ning mida mõõdetakse komisjoni koostatud tulemusnäitajate alusel, sealhulgas edusammud soolise aspekti arvestamisel kõigis ELi meetmetes. Mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamisel tuleb samuti arvesse võtta edusamme, mida on tehtud 2021.–2027. aasta finantsraamistiku kestuse ajal üldise eesmärgi – näha 25 % ELi kulutustest ette kliimaeesmärkide täitmisele kaasaaitamisele – saavutamiseks ja selleks, et võimalikult ruttu ja hiljemalt 2027. aastaks saavutataks iga-aastaste kulutuste 30 % eesmärk, mida hinnatakse läbivaadatud tulemusnäitajate alusel, mille puhul tehakse vahet kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise vahel. Läbivaatamisel tuleks riiklike ja kohalike sidusrühmadega konsulteerides hinnata ka seda, kas vastuvõetud lihtsustamismeetmetega on ka tegelikult suudetud vähendada toetusesaajate jaoks bürokraatiat programmide rakendamisel.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Kõik aluslepingutel põhineva liidu poliitika rakendamiseks liidu tasandil tehtavad kulutused on liidu kulud ELi toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 tähenduses ning need tuleks seetõttu kanda liidu eelarvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetlusele, et tagada selliste tähtsaimate põhimõtete järgimine nagu kodanike demokraatlik esindatus otsuste tegemisel, parlamentaarne järelevalve avaliku sektori rahanduse üle ja otsustamisprotsessi läbipaistvus. Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradega ei tohi takistada liidu poliitiliste eesmärkide rahastamist liidu eelarvest. Seepärast on vaja näha ette võimalus mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid tõsta, kui see osutub vajalikuks liidu poliitika rahastamise hõlbustamise seisukohast, eriti seoses uute poliitiliste eesmärkidega, et ei tuleks kasutada valitsustevahelisi või muid samaväärseid rahastamismeetodeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Kõik aluslepingutel põhineva liidu poliitika rakendamiseks liidu tasandil tehtavad kulutused on liidu kulud ELi toimimise lepingu artikli 310 lõike 1 tähenduses ning need tuleks seetõttu kanda liidu eelarvesse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetlusele, et tagada selliste tähtsaimate põhimõtete järgimine nagu kodanike demokraatlik esindatus otsuste tegemisel, parlamentaarne järelevalve avaliku sektori rahanduse üle ja otsustamisprotsessi läbipaistvus. Mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradega ei tohi takistada liidu poliitiliste eesmärkide rahastamist liidu eelarvest. Seepärast on vaja näha ette võimalus mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid tõsta, kui see osutub vajalikuks liidu poliitika rahastamise hõlbustamise seisukohast, eriti seoses uute poliitiliste eesmärkidega, et ei tuleks kasutada valitsustevahelisi või muid samaväärseid rahastamismeetodeid.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Erieeskirjad on vajalikud ka selliste suuremahuliste taristuprojektidega tegelemiseks, mis kestavad mitmeaastasest finantsraamistikust oluliselt kauem.
  Vaja
  on
  kindlaks määrata maksimumsummad
  ,
  mida makstakse
  nendele projektidele
  liidu üldeelarvest
  , tagades seeläbi, et
  neile eraldatavad summad
  ei mõjuta muid kõnealusest eelarvest rahastatavaid projekte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Erieeskirjad on vajalikud ka selliste suuremahuliste taristuprojektidega tegelemiseks, mis kestavad mitmeaastasest finantsraamistikust oluliselt kauem.
  Vaja
  on
  kindlaks määrata maksimumsummad
  ,
  mida makstakse
  nendele projektidele
  liidu üldeelarvest
  , tagades seeläbi, et
  neile eraldatavad summad
  ei mõjuta muid kõnealusest eelarvest rahastatavaid projekte.

| (13) | Erieeskirjad on vajalikud ka selliste suuremahuliste taristuprojektidega tegelemiseks, mis kestavad mitmeaastasest finantsraamistikust oluliselt kauem.
  Nende suuremahuliste ja liidu jaoks strateegilise tähtsusega projektide rahastamine
  on
  vaja liidu üldeelarves küll tagada
  ,
  kuid vaja on kindlaks määrata
  nendele projektidele
  sealt makstavad maksimumsummad
  , tagades seeläbi, et
  võimalik kulude ületamine
  ei mõjuta muid kõnealusest eelarvest rahastatavaid projekte. |
| --- | --- |

(13)

Erieeskirjad on vajalikud ka selliste suuremahuliste taristuprojektidega tegelemiseks, mis kestavad mitmeaastasest finantsraamistikust oluliselt kauem.
  Nende suuremahuliste ja liidu jaoks strateegilise tähtsusega projektide rahastamine
  on
  vaja liidu üldeelarves küll tagada
  ,
  kuid vaja on kindlaks määrata
  nendele projektidele
  sealt makstavad maksimumsummad
  , tagades seeläbi, et
  võimalik kulude ületamine
  ei mõjuta muid kõnealusest eelarvest rahastatavaid projekte.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Eelarvemenetluse
  käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö reguleerimiseks tuleks sätestada üldeeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Eelarvemenetluse
  käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö reguleerimiseks tuleks sätestada üldeeskirjad.

| (14) | Läbipaistvuse ja eelarvemenetluse
  käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö reguleerimiseks tuleks sätestada üldeeskirjad
  , millega austatakse institutsioonidele aluslepingutega antud eelarvepädevust, tagamaks, et eelarveotsuste tegemine toimub võimalikult avatult ja kodanikulähedaselt, nagu nõutakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3, ning et eelarvemenetlus oleks sujuv, nagu nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 312 lõike 3 teises lõigus
  . |
| --- | --- |

(14)

Läbipaistvuse ja eelarvemenetluse
  käigus tehtava institutsioonidevahelise koostöö reguleerimiseks tuleks sätestada üldeeskirjad
  , millega austatakse institutsioonidele aluslepingutega antud eelarvepädevust, tagamaks, et eelarveotsuste tegemine toimub võimalikult avatult ja kodanikulähedaselt, nagu nõutakse Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3, ning et eelarvemenetlus oleks sujuv, nagu nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 312 lõike 3 teises lõigus
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Komisjon peaks esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku enne 1. juulit 2025
  , et institutsioonidel oleks
  võimalik see heaks kiita piisavalt aegsasti enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikele 4 kehtivad käesoleva määrusega ette nähtud viimase aasta ülemmäärad edasi juhul, kui käesoleva määrusega kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõpuks ei ole uut finantsraamistikku vastu võetud, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Komisjon peaks esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku enne 1. juulit 2025
  , et institutsioonidel oleks
  võimalik see heaks kiita piisavalt aegsasti enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikele 4 kehtivad käesoleva määrusega ette nähtud viimase aasta ülemmäärad edasi juhul, kui käesoleva määrusega kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõpuks ei ole uut finantsraamistikku vastu võetud,

| (15) | Komisjon peaks esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku enne 1. juulit 2025
  . Sellise tähtaja korral on ametisse nimetataval uuel komisjonil piisavalt aega oma ettepanekute koostamiseks ja 2024. aasta valimiste tulemusel moodustaval parlamendikoosseisul on aega esitada 2027. aasta järgse finantsraamistiku kohta oma seisukoht. Nii on institutsioonidel
  võimalik see
  ka
  heaks kiita piisavalt aegsasti enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikele 4 kehtivad käesoleva määrusega ette nähtud viimase aasta ülemmäärad edasi juhul, kui käesoleva määrusega kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõpuks ei ole uut finantsraamistikku vastu võetud, |
| --- | --- |

(15)

Komisjon peaks esitama uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku enne 1. juulit 2025
  . Sellise tähtaja korral on ametisse nimetataval uuel komisjonil piisavalt aega oma ettepanekute koostamiseks ja 2024. aasta valimiste tulemusel moodustaval parlamendikoosseisul on aega esitada 2027. aasta järgse finantsraamistiku kohta oma seisukoht. Nii on institutsioonidel
  võimalik see
  ka
  heaks kiita piisavalt aegsasti enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku algust. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikele 4 kehtivad käesoleva määrusega ette nähtud viimase aasta ülemmäärad edasi juhul, kui käesoleva määrusega kindlaks määratud mitmeaastase finantsraamistiku kehtivuse lõpuks ei ole uut finantsraamistikku vastu võetud,

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 1 – artikkel 3 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Omavahendite ülemmäära järgimine | Seos omavahenditega |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Omavahendite ülemmäära järgimine

Seos omavahenditega

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 1 – artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalikeks makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ning muid kohandusi või muudatusi ja artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaldamist arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab omavahendite
  ülemmäära
  ,
  mis on sätestatud vastavalt kehtivale Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevale nõukogu otsusele, mis on vastu võetud EL
  toimimise lepingu artikli 311
  kolmanda lõigu kohaselt (edaspidi „omavahendite otsus“)
  . | 4.   Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalikeks makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ning muid kohandusi või muudatusi ja artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaldamist arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab
  liidu
  omavahendite
  kogusummat
  ,
  ilma et see piiraks liidu kohustust varustada end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega, nagu nõutakse ELi
  toimimise lepingu artikli 311
  esimeses lõigus, ning institutsioonide kohustust tagada rahaliste vahendite kättesaadavus, et liit saaks täita oma seaduslikke kohustusi kolmandate isikute suhtes, nagu nõutakse ELi toimimise lepingu artiklis 323
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalikeks makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ning muid kohandusi või muudatusi ja artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaldamist arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab omavahendite
  ülemmäära
  ,
  mis on sätestatud vastavalt kehtivale Euroopa Liidu omavahendite süsteemi käsitlevale nõukogu otsusele, mis on vastu võetud EL
  toimimise lepingu artikli 311
  kolmanda lõigu kohaselt (edaspidi „omavahendite otsus“)
  .

4.   Ühegi finantsraamistikuga hõlmatud aasta puhul ei tohi vajalikeks makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma pärast iga-aastast kohandamist ning muid kohandusi või muudatusi ja artikli 2 lõigete 2 ja 3 kohaldamist arvesse võttes olla selline, et tagajärjeks on omavahendite sissenõudemäär, mis ületab
  liidu
  omavahendite
  kogusummat
  ,
  ilma et see piiraks liidu kohustust varustada end oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega, nagu nõutakse ELi
  toimimise lepingu artikli 311
  esimeses lõigus, ning institutsioonide kohustust tagada rahaliste vahendite kättesaadavus, et liit saaks täita oma seaduslikke kohustusi kolmandate isikute suhtes, nagu nõutakse ELi toimimise lepingu artiklis 323
  .

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 1 – artikkel 3 – lõige 5

Peatükk 1 – artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Vajaduse korral alandatakse finantsraamistikus esitatud ülemmäärasid, et tagada kehtiva omavahendite otsuse kohaselt omavahenditele kehtestatud ülemmäära järgimine. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Vajaduse korral alandatakse finantsraamistikus esitatud ülemmäärasid, et tagada kehtiva omavahendite otsuse kohaselt omavahenditele kehtestatud ülemmäära järgimine.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 2 – artikkel 5 – lõige 4

Peatükk 2 – artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ilma et see piiraks artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamist, ei saa asjaomase aasta suhtes teha kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele täiendavaid tehnilisi kohandusi. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Ilma et see piiraks artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamist, ei saa asjaomase aasta suhtes teha kõnealuse aasta jooksul või siis järgnevatel aastatel tagantjärele täiendavaid tehnilisi kohandusi.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 2 – artikkel 7 – pealkiri

Peatükk 2 – artikkel 7 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kohandused, mis

  tulenevad meetmetest, mis

  on seotud

  usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises | Kohandused, mis on seotud

  eelarveliste kulukohustuste täitmise peatamisega |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kohandused, mis

  tulenevad meetmetest, mis

  on seotud

  usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises

Kohandused, mis

tulenevad meetmetest, mis

on seotud

usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises

Kohandused, mis on seotud

  eelarveliste kulukohustuste täitmise peatamisega

Kohandused, mis on seotud

eelarveliste kulukohustuste täitmise peatamisega

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 2 – artikkel 7

Peatükk 2 – artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Juhul kui vastavalt asjaomastele alusaktidele tühistatakse otsus peatada
  liidu vahenditega seotud
  eelarveliste kulukohustuste täitmine
  meetmete tõttu, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises
  , kantakse
  peatatud kulukohustustele
  vastavad summad üle järgmistesse aastatesse ja finantsraamistiku ülemmäärasid kohandatakse vastavalt. Aastal n peatatud kulukohustusi ei saa eelarvesse kanda kaugemale kui aastasse n+2. | Juhul kui vastavalt asjaomastele alusaktidele tühistatakse otsus peatada eelarveliste kulukohustuste täitmine, kantakse vastavad summad üle järgmistesse aastatesse ja finantsraamistiku ülemmäärasid kohandatakse vastavalt. Aastal n peatatud kulukohustusi ei saa eelarvesse kanda kaugemale kui aastasse n+2.
  Alates aastast n+3 kantakse summa, mis on võrdne tühistatud kulukohustustega, artiklis 12 osutatud liidu kulukohustuste reservi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Juhul kui vastavalt asjaomastele alusaktidele tühistatakse otsus peatada
  liidu vahenditega seotud
  eelarveliste kulukohustuste täitmine
  meetmete tõttu, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises
  , kantakse
  peatatud kulukohustustele
  vastavad summad üle järgmistesse aastatesse ja finantsraamistiku ülemmäärasid kohandatakse vastavalt. Aastal n peatatud kulukohustusi ei saa eelarvesse kanda kaugemale kui aastasse n+2.

liidu vahenditega seotud

meetmete tõttu, mis on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega või liidu eelarve kaitsmisega, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puuduseid õigusriigi toimimises

peatatud kulukohustustele

Juhul kui vastavalt asjaomastele alusaktidele tühistatakse otsus peatada eelarveliste kulukohustuste täitmine, kantakse vastavad summad üle järgmistesse aastatesse ja finantsraamistiku ülemmäärasid kohandatakse vastavalt. Aastal n peatatud kulukohustusi ei saa eelarvesse kanda kaugemale kui aastasse n+2.
  Alates aastast n+3 kantakse summa, mis on võrdne tühistatud kulukohustustega, artiklis 12 osutatud liidu kulukohustuste reservi.

Alates aastast n+3 kantakse summa, mis on võrdne tühistatud kulukohustustega, artiklis 12 osutatud liidu kulukohustuste reservi.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 10 – lõige 1

Peatükk 3 – artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Euroopa Liidu Solidaarsusfond
  , mille eesmärgid ja reguleerimisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002
  , ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on
  600
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). Iga aasta 1. oktoobril peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt veerand aastasummast. Aastal n kasutamata jäänud osa iga-aastasest summast võib kasutada kuni aastani n+1. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. | 1.   Euroopa Liidu Solidaarsusfond
  on vastavalt asjaomasele alusaktile ette nähtud finantsabi andmiseks suurõnnetuste korral, mis leiavad aset liikmesriigi või kandidaatriigi territooriumil
  ,
  ning see
  ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). Iga aasta 1. oktoobril peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt veerand aastasummast. Aastal n kasutamata jäänud osa iga-aastasest summast võib kasutada kuni aastani n+1. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Euroopa Liidu Solidaarsusfond
  , mille eesmärgid ja reguleerimisala on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2012/2002
  , ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on
  600
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). Iga aasta 1. oktoobril peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt veerand aastasummast. Aastal n kasutamata jäänud osa iga-aastasest summast võib kasutada kuni aastani n+1. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse.

1.   Euroopa Liidu Solidaarsusfond
  on vastavalt asjaomasele alusaktile ette nähtud finantsabi andmiseks suurõnnetuste korral, mis leiavad aset liikmesriigi või kandidaatriigi territooriumil
  ,
  ning see
  ei tohi ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). Iga aasta 1. oktoobril peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt veerand aastasummast. Aastal n kasutamata jäänud osa iga-aastasest summast võib kasutada kuni aastani n+1. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

Peatükk 3 – artikkel 10 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Euroopa Liidu Solidaarsusfondi assigneeringud kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringutena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Euroopa Liidu Solidaarsusfondi assigneeringud kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringutena.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 11 – lõige 2

Peatükk 3 – artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Reserviks
  on igal aastal ette nähtud
  600
   miljonit eurot (2018. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt kasutada kuni aastani n + 1. Reserv kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. Iga aasta 1. oktoobriks peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt
  veerand
  aastaks n ettenähtud summast. Iga aasta 30. septembrini kättesaadavast summast ei tohi vastavalt sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta rohkem kui pool. Alates 1. oktoobrist võib kättesaadava summa ülejäänud osa aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta. | 2.   
  Hädaabireserviks
  on igal aastal ette nähtud
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt kasutada kuni aastani n + 1. Reserv kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. Iga aasta 1. oktoobriks peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt
  150 miljonit eurot (2018. aasta hindades)
  aastaks n ettenähtud summast. Iga aasta 30. septembrini kättesaadavast summast ei tohi vastavalt sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta rohkem kui pool. Alates 1. oktoobrist võib kättesaadava summa ülejäänud osa aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Reserviks
  on igal aastal ette nähtud
  600
   miljonit eurot (2018. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt kasutada kuni aastani n + 1. Reserv kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. Iga aasta 1. oktoobriks peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt
  veerand
  aastaks n ettenähtud summast. Iga aasta 30. septembrini kättesaadavast summast ei tohi vastavalt sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta rohkem kui pool. Alates 1. oktoobrist võib kättesaadava summa ülejäänud osa aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta.

2.   
  Hädaabireserviks
  on igal aastal ette nähtud
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades) ja seda võib finantsmääruse kohaselt kasutada kuni aastani n + 1. Reserv kantakse liidu üldeelarvesse määratlemata otstarbega assigneeringuna. Kõigepealt võetakse kasutusele eelmisest aastast tulenev osa iga-aastasest summast. See osa iga-aastasest summast, mida ei kasutata ära aastal n+1, tühistatakse. Iga aasta 1. oktoobriks peab aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks jääma kasutada vähemalt
  150 miljonit eurot (2018. aasta hindades)
  aastaks n ettenähtud summast. Iga aasta 30. septembrini kättesaadavast summast ei tohi vastavalt sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta rohkem kui pool. Alates 1. oktoobrist võib kättesaadava summa ülejäänud osa aasta lõpuni tekkivate vajaduste rahuldamiseks sise- või välisoperatsioonide jaoks kasutusele võtta.

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 12 – pealkiri

Peatükk 3 – artikkel 12 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kulukohustuste koguvaru (liidu reserv) | Kulukohustuste koguvaru (liidu

  kulukohustuste

  reserv) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kulukohustuste koguvaru (liidu reserv)

Kulukohustuste koguvaru (liidu reserv)

Kulukohustuste koguvaru (liidu

  kulukohustuste

  reserv)

Kulukohustuste koguvaru (liidu

kulukohustuste

reserv)

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 1

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kulukohustuste koguvaru (liidu reserv), mis tehakse kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate
  2022
  –2027 kohta kindlaks määratud ülemmääradele, koosneb järgmisest:






  (a) | finantsraamistiku
  aasta n–1
  kulukohustuste ülemmäärade raames allesjäänud varud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kulukohustuste koguvaru (liidu reserv), mis tehakse kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate
  2022
  –2027 kohta kindlaks määratud ülemmääradele, koosneb järgmisest:

(a)

finantsraamistiku
  aasta n–1
  kulukohustuste ülemmäärade raames allesjäänud varud;

| (b) | alates aastast 2023 lisaks punktis a osutatud varudele
  summa, mis vastab aasta n–2 jooksul vabastatud assigneeringutele, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli [15] kohaldamist. |
| --- | --- |

(b)

alates aastast 2023 lisaks punktis a osutatud varudele
  summa, mis vastab aasta n–2 jooksul vabastatud assigneeringutele, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli [15] kohaldamist.

1.   Kulukohustuste koguvaru (liidu
  kulukohustuste
  reserv), mis tehakse kättesaadavaks lisaks finantsraamistikus aastate
  2021
  –2027 kohta kindlaks määratud ülemmääradele, koosneb järgmisest:

| a) | finantsraamistiku
  varasemate aastate
  kulukohustuste ülemmäärade raames allesjäänud varud; |
| --- | --- |

a)

finantsraamistiku
  varasemate aastate
  kulukohustuste ülemmäärade raames allesjäänud varud;

| aa) | aasta n–1 täitmata kulukohustused; |
| --- | --- |

aa)

aasta n–1 täitmata kulukohustused;

| b) | summa, mis vastab aasta n–2 jooksul vabastatud assigneeringutele, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli [15] kohaldamist; |
| --- | --- |

b)

summa, mis vastab aasta n–2 jooksul vabastatud assigneeringutele, ilma et see piiraks finantsmääruse artikli [15] kohaldamist;

| ba) | aasta n–3 peatatud kulukohustuste summaga võrdne summa, mida ei saa enam kanda eelarvesse vastavalt artiklile 7; |
| --- | --- |

ba)

aasta n–3 peatatud kulukohustuste summaga võrdne summa, mida ei saa enam kanda eelarvesse vastavalt artiklile 7;

| bb) | summa, mis on võrdne trahvidest ja muudest rahalistest karistustest laekuva tuluga. |
| --- | --- |

bb)

summa, mis on võrdne trahvidest ja muudest rahalistest karistustest laekuva tuluga.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 2

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kulukohustuste koguvaru (liidu reservi) või selle osa kasutusele võtta EL toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames. | 2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kulukohustuste koguvaru (liidu
  kulukohustuste
  reservi) või selle osa kasutusele võtta EL toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.
  Aasta n varu võib liidu kulukohustuste reservi kaudu võtta kasutusele aastatel n ja n+1, tingimusel et see ei ole menetlemisel olevate või kavandavate paranduseelarvetega vastuolus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kulukohustuste koguvaru (liidu reservi) või selle osa kasutusele võtta EL toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad kulukohustuste koguvaru (liidu
  kulukohustuste
  reservi) või selle osa kasutusele võtta EL toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.
  Aasta n varu võib liidu kulukohustuste reservi kaudu võtta kasutusele aastatel n ja n+1, tingimusel et see ei ole menetlemisel olevate või kavandavate paranduseelarvetega vastuolus.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

Peatükk 3 – artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  2027. aasta lõpus kantakse liidu kulukohustuste reservi raames jätkuvalt kasutamata summad üle järgmisse mitmeaastasesse finantsraamistikku aastani 2030. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  2027. aasta lõpus kantakse liidu kulukohustuste reservi raames jätkuvalt kasutamata summad üle järgmisse mitmeaastasesse finantsraamistikku aastani 2030.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 13 – lõik 1

Peatükk 3 – artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Paindlikkusinstrumenti võib teataval eelarveaastal kasutada selliste selgelt kindlaks määratud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. Teist lõiku arvesse võttes on paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). | Paindlikkusinstrumenti võib teataval eelarveaastal kasutada selliste selgelt kindlaks määratud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires
  ega ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist või hädaabireservist
  . Teist lõiku arvesse võttes on paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär
  2 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Paindlikkusinstrumenti võib teataval eelarveaastal kasutada selliste selgelt kindlaks määratud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. Teist lõiku arvesse võttes on paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär
  1 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades).

1 000

Paindlikkusinstrumenti võib teataval eelarveaastal kasutada selliste selgelt kindlaks määratud kulude rahastamiseks, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires
  ega ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist või hädaabireservist
  . Teist lõiku arvesse võttes on paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär
  2 000
   miljonit eurot (2018. aasta hindades).

ega ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, Euroopa Liidu Solidaarsusfondist või hädaabireservist

2 000

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 1

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ettenägematule olukorrale reageerimiseks ja viimase võimalusena kasutamiseks luuakse ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,03  % liidu kogurahvatulust ja mis jääb välja finantsraamistiku ülemmäärade hulgast. Selle võib kasutusele võtta üksnes seoses paranduseelarve või aastaeelarvega. | 1.   Ettenägematule olukorrale reageerimiseks ja viimase võimalusena kasutamiseks luuakse ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,05  % liidu kogurahvatulust ja mis jääb välja finantsraamistiku ülemmäärade hulgast. Selle võib kasutusele võtta üksnes seoses paranduseelarve või aastaeelarvega.
  Selle võib kasutusele võtta nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute jaoks või ka ainult maksete assigneeringute jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ettenägematule olukorrale reageerimiseks ja viimase võimalusena kasutamiseks luuakse ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,03  % liidu kogurahvatulust ja mis jääb välja finantsraamistiku ülemmäärade hulgast. Selle võib kasutusele võtta üksnes seoses paranduseelarve või aastaeelarvega.

1.   Ettenägematule olukorrale reageerimiseks ja viimase võimalusena kasutamiseks luuakse ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,05  % liidu kogurahvatulust ja mis jääb välja finantsraamistiku ülemmäärade hulgast. Selle võib kasutusele võtta üksnes seoses paranduseelarve või aastaeelarvega.
  Selle võib kasutusele võtta nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute jaoks või ka ainult maksete assigneeringute jaoks.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 2

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Ettenägematute kulude varu ei tohi ühelgi eelarveaastal kasutada suuremas ulatuses kui finantsraamistikus tehtavates iga-aastastes tehnilistes kohandustes ette nähtud maksimaalne summa
  ning see peab olema kooskõlas omavahendite ülemmääraga
  . | 2.   Ettenägematute kulude varu ei tohi ühelgi eelarveaastal kasutada suuremas ulatuses kui finantsraamistikus tehtavates iga-aastastes tehnilistes kohandustes ette nähtud maksimaalne summa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Ettenägematute kulude varu ei tohi ühelgi eelarveaastal kasutada suuremas ulatuses kui finantsraamistikus tehtavates iga-aastastes tehnilistes kohandustes ette nähtud maksimaalne summa
  ning see peab olema kooskõlas omavahendite ülemmääraga
  .

2.   Ettenägematute kulude varu ei tohi ühelgi eelarveaastal kasutada suuremas ulatuses kui finantsraamistikus tehtavates iga-aastastes tehnilistes kohandustes ette nähtud maksimaalne summa.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 3

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi varuga. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmisega kättesaadavaks tehtud summad tuleb täielikult kompenseerida jooksva eelarveaasta või tulevaste eelarveaastate finantsraamistiku ühe või mitme rubriigi varuga.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 4

Peatükk 3 – artikkel 14 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Lõike 3 kohaselt kompenseeritud summasid ei võeta enam kasutusele finantsraamistiku kontekstis. Ettenägematute kulude varu kasutamisel ei tohi ületada finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Lõike 3 kohaselt kompenseeritud summasid ei võeta enam kasutusele finantsraamistiku kontekstis. Ettenägematute kulude varu kasutamisel ei tohi ületada finantsraamistikus jooksvaks eelarveaastaks või tulevasteks eelarveaastateks ette nähtud kulukohustuste ja maksete assigneeringute ülemmäärasid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – pealkiri

Peatükk 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Finantsraamistiku muutmine ja läbivaatamine | Muutmised |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Finantsraamistiku muutmine ja läbivaatamine

Finantsraamistiku muutmine ja läbivaatamine

Muutmised

Muutmised

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – artikkel 15 – lõige 1

Peatükk 4 – artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2, artiklite 16–20 ja artikli 24 kohaldamist,
  võib ettenägemata asjaoludel finantsraamistikku muuta
  ,
  pidades seejuures kinni kehtiva omavahendite otsuse kohaselt
  sätestatud
  omavahendite ülemmäärast
  . | 1.   Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2, artiklite 16–20 ja artikli 24 kohaldamist,
  korrigeeritakse mitmeaastase finantsraamistiku asjaomaseid ülemmäärasid ülespoole, kui see on vajalik, et hõlbustada liidu poliitika rahastamist ja eelkõige uute poliitikaeesmärkide saavutamist, kui muidu oleks vaja kehtestada täiendavad valitsustevahelised või muud samaväärsed rahastamismeetodid
  ,
  millega minnakse mööda ELi toimimise lepingu artiklis 314
  sätestatud
  eelarvemenetlusest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2, artiklite 16–20 ja artikli 24 kohaldamist,
  võib ettenägemata asjaoludel finantsraamistikku muuta
  ,
  pidades seejuures kinni kehtiva omavahendite otsuse kohaselt
  sätestatud
  omavahendite ülemmäärast
  .

1.   Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2, artiklite 16–20 ja artikli 24 kohaldamist,
  korrigeeritakse mitmeaastase finantsraamistiku asjaomaseid ülemmäärasid ülespoole, kui see on vajalik, et hõlbustada liidu poliitika rahastamist ja eelkõige uute poliitikaeesmärkide saavutamist, kui muidu oleks vaja kehtestada täiendavad valitsustevahelised või muud samaväärsed rahastamismeetodid
  ,
  millega minnakse mööda ELi toimimise lepingu artiklis 314
  sätestatud
  eelarvemenetlusest
  .

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – artikkel 15 – lõige 3

Peatükk 4 – artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Igas lõike 1 kohast finantsraamistiku muutmist käsitlevas ettepanekus uuritakse võimalust kulud muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute mis tahes eeldatavat alakasutamist. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Igas lõike 1 kohast finantsraamistiku muutmist käsitlevas ettepanekus uuritakse võimalust kulud muudetava rubriigiga hõlmatud programmide vahel ümber jaotada, pidades eeskätt silmas assigneeringute mis tahes eeldatavat alakasutamist.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – artikkel 16 – pealkiri

Peatükk 4 – artikkel 16 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Finantsraamistiku
  läbivaatamine | Finantsraamistiku
  muutmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Finantsraamistiku
  läbivaatamine

läbivaatamine

Finantsraamistiku
  muutmine

muutmine

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – artikkel 16

Peatükk 4 – artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon esitab enne 1. 
  jaanuarit 2024
  finantsraamistiku toimimise
  läbivaatamise
  .
  Vajaduse korral lisatakse läbivaatamisele asjakohased ettepanekud. | Komisjon esitab enne 1.
  juulit 2023


  seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks vastavalt ELi toimimise lepingus sätestatud menetlustele, tuginedes
  finantsraamistiku toimimise
  läbivaatamisele
  .
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 6 kohaldamist, ei vähendata sellise muutmisega eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid.




  Ettepanek koostatakse, võttes arvesse hinnangut järgmiste aspektide kohta:








  — | edasiminek üldeesmärgi – suunata 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ajal 25 % ELi kulutustest kliimaeesmärkide täitmiseks – saavutamisel ja võimaliku kiire liikumine iga-aastase kulutuste eesmärgi 30 % täitmise suunas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab enne 1. 
  jaanuarit 2024
  finantsraamistiku toimimise
  läbivaatamise
  .
  Vajaduse korral lisatakse läbivaatamisele asjakohased ettepanekud.

jaanuarit 2024

läbivaatamise

Vajaduse korral lisatakse läbivaatamisele asjakohased ettepanekud.

Komisjon esitab enne 1.
  juulit 2023


  seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks vastavalt ELi toimimise lepingus sätestatud menetlustele, tuginedes
  finantsraamistiku toimimise
  läbivaatamisele
  .
  Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 6 kohaldamist, ei vähendata sellise muutmisega eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid.

juulit 2023

seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks vastavalt ELi toimimise lepingus sätestatud menetlustele, tuginedes

läbivaatamisele

Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 6 kohaldamist, ei vähendata sellise muutmisega eelnevalt kindlaks määratud riiklikke assigneeringuid.

Ettepanek koostatakse, võttes arvesse hinnangut järgmiste aspektide kohta:

Ettepanek koostatakse, võttes arvesse hinnangut järgmiste aspektide kohta:

—

edasiminek üldeesmärgi – suunata 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ajal 25 % ELi kulutustest kliimaeesmärkide täitmiseks – saavutamisel ja võimaliku kiire liikumine iga-aastase kulutuste eesmärgi 30 % täitmise suunas;

edasiminek üldeesmärgi – suunata 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ajal 25 % ELi kulutustest kliimaeesmärkide täitmiseks – saavutamisel ja võimaliku kiire liikumine iga-aastase kulutuste eesmärgi 30 % täitmise suunas;

| — | ÜRO kestliku arengu eesmärkidega arvestamine; |
| --- | --- |

—

ÜRO kestliku arengu eesmärkidega arvestamine;

ÜRO kestliku arengu eesmärkidega arvestamine;

| — | soolise perspektiivi arvestamine liidu eelarves (sooteadlik eelarvestamine); |
| --- | --- |

—

soolise perspektiivi arvestamine liidu eelarves (sooteadlik eelarvestamine);

soolise perspektiivi arvestamine liidu eelarves (sooteadlik eelarvestamine);

| — | lihtsustamismeetmete mõju bürokraatia vähendamisele toetusesaajate jaoks rahastamisprogrammide rakendamisel, mis toimub sidusrühmadega konsulteerides; |
| --- | --- |

—

lihtsustamismeetmete mõju bürokraatia vähendamisele toetusesaajate jaoks rahastamisprogrammide rakendamisel, mis toimub sidusrühmadega konsulteerides;

lihtsustamismeetmete mõju bürokraatia vähendamisele toetusesaajate jaoks rahastamisprogrammide rakendamisel, mis toimub sidusrühmadega konsulteerides;

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 4 – artikkel 17

Peatükk 4 – artikkel 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsraamistiku tehniliste kohanduste tulemuste teatamisel esitab komisjon
  vajaduse korral
  ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma muutmiseks, mida ta peab rakendamisest lähtuvalt vajalikuks, et tagada iga-aastaste maksete ülemmäärade nõuetekohane haldamine ja eelkõige nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes. | Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsraamistiku tehniliste kohanduste tulemuste teatamisel
  või siis, kui maksete ülemmäärad võivad takistada liidu õiguslike kohustuste täitmist,
  esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma muutmiseks, mida ta peab rakendamisest lähtuvalt vajalikuks, et tagada iga-aastaste maksete ülemmäärade nõuetekohane haldamine ja eelkõige nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsraamistiku tehniliste kohanduste tulemuste teatamisel esitab komisjon
  vajaduse korral
  ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma muutmiseks, mida ta peab rakendamisest lähtuvalt vajalikuks, et tagada iga-aastaste maksete ülemmäärade nõuetekohane haldamine ja eelkõige nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes.

vajaduse korral

Euroopa Parlamendile ja nõukogule finantsraamistiku tehniliste kohanduste tulemuste teatamisel
  või siis, kui maksete ülemmäärad võivad takistada liidu õiguslike kohustuste täitmist,
  esitab komisjon ettepanekud makseteks ettenähtud assigneeringute üldsumma muutmiseks, mida ta peab rakendamisest lähtuvalt vajalikuks, et tagada iga-aastaste maksete ülemmäärade nõuetekohane haldamine ja eelkõige nende korrapärane areng kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute suhtes.

või siis, kui maksete ülemmäärad võivad takistada liidu õiguslike kohustuste täitmist,

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 5 – artikkel 21 – lõige 1

Peatükk 5 – artikkel 21 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XXXX/XX – kosmoseprogramm]
  kohaldamisalasse kuuluvate suuremahuliste
  projektide jaoks
  eraldatakse liidu üldeelarvest ajavahemikuks 2021–2027 kuni 14 196  miljonit eurot (2018. aasta hindades)
  . | 1.   
  Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) ja Copernicuse (Maa seire Euroopa programm) jaoks eraldatakse liidu üldeelarvest ajavahemikuks 2021–2027 ühiselt teatav maksimumsumma. Kõnealune maksimumsumma on 15 % suurem kui
  [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XXXX/XX — kosmoseprogramm]
  kohaste ulatuslike
  projektide jaoks
  kehtestatud soovituslikud summad. Selle maksimumsumma suurendamist rahastatakse varude või erivahendite kaudu ning see ei tohi kaasa tuua muude programmide ja projektide rahastamise vähendamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XXXX/XX – kosmoseprogramm]
  kohaldamisalasse kuuluvate suuremahuliste
  projektide jaoks
  eraldatakse liidu üldeelarvest ajavahemikuks 2021–2027 kuni 14 196  miljonit eurot (2018. aasta hindades)
  .

1.   
  Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide (EGNOS ja Galileo) ja Copernicuse (Maa seire Euroopa programm) jaoks eraldatakse liidu üldeelarvest ajavahemikuks 2021–2027 ühiselt teatav maksimumsumma. Kõnealune maksimumsumma on 15 % suurem kui
  [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse XXXX/XX — kosmoseprogramm]
  kohaste ulatuslike
  projektide jaoks
  kehtestatud soovituslikud summad. Selle maksimumsumma suurendamist rahastatakse varude või erivahendite kaudu ning see ei tohi kaasa tuua muude programmide ja projektide rahastamise vähendamist.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 5 – artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

Peatükk 5 – artikkel 21 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui eespool nimetatud suuremahuliste projektide jaoks on vaja liidu eelarvest lisaraha, teeb komisjon ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui eespool nimetatud suuremahuliste projektide jaoks on vaja liidu eelarvest lisaraha, teeb komisjon ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 6 – pealkiri

Peatükk 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö | Läbipaistvus ja
  eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö

Läbipaistvus ja
  eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö

Läbipaistvus ja

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 6 – artikkel 22

Peatükk 6 – artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö | Läbipaistvus ja
  eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö

Läbipaistvus ja
  eelarvemenetluse käigus tehtav institutsioonidevaheline koostöö

Läbipaistvus ja

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 6 – artikkel 22 – lõik 4 a (uus)

Peatükk 6 – artikkel 22 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Poliitilisel tasandil peetavatel kohtumistel esindavad nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu mõlema institutsiooni liikmed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Poliitilisel tasandil peetavatel kohtumistel esindavad nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu mõlema institutsiooni liikmed.

Poliitilisel tasandil peetavatel kohtumistel esindavad nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu mõlema institutsiooni liikmed.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 6 – artikkel 22 – lõige 4 b (uus)

Peatükk 6 – artikkel 22 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad oma seisukohad eelarveprojekti suhtes vastu avalikel kohtumistel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad oma seisukohad eelarveprojekti suhtes vastu avalikel kohtumistel.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad oma seisukohad eelarveprojekti suhtes vastu avalikel kohtumistel.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 6 – artikkel 23

Peatükk 6 – artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kooskõlas
  finantsmääruse artikliga [7]
  kantakse liidu üldeelarvesse kõik liidu ja Euratomi kulud ja tulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad nõukogu poolt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt tehtud mis tahes asjaomastest otsustest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 332. | Kooskõlas
  ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikega 1
  kantakse liidu üldeelarvesse kõik liidu ja Euratomi kulud ja tulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad nõukogu poolt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt tehtud mis tahes asjaomastest otsustest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 332. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kooskõlas
  finantsmääruse artikliga [7]
  kantakse liidu üldeelarvesse kõik liidu ja Euratomi kulud ja tulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad nõukogu poolt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt tehtud mis tahes asjaomastest otsustest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 332.

finantsmääruse artikliga [7]

Kooskõlas
  ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikega 1
  kantakse liidu üldeelarvesse kõik liidu ja Euratomi kulud ja tulud, sealhulgas kulud, mis tulenevad nõukogu poolt pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ühehäälselt tehtud mis tahes asjaomastest otsustest vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 332.

ELi toimimise lepingu artikli 310 lõikega 1

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Peatükk 7 – artikkel 24

Peatükk 7 – artikkel 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon esitab enne 1. juulit 2025 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku. | Komisjon esitab enne 1. juulit 2023 koos finantsraamistiku muutmise ettepanekuga ka aruande, milles esitatakse 5+5-aastase finantsraamistiku perioodi praktilise rakendamise meetodid.


  Komisjon esitab enne 1. juulit 2025 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku.


  Juhul kui nõukogu ei ole enne 31. detsembrit 2027 vastu võtnud määrust, millega määratakse kindaks uus mitmeaastane finantsraamistik, kehtivad finantsraamistiku viimase aasta ülemmäärad ja muud sätted seni, kuni võetakse vastu määrus, millega määratakse kindlaks uus finantsraamistik. Kui pärast 2020. aastat ühineb liiduga uus liikmesriik, tehakse laiendatud finantsraamistikus vajaduse korral ühinemise arvessevõtmiseks vajalikud muudatused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab enne 1. juulit 2025 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku.

Komisjon esitab enne 1. juulit 2023 koos finantsraamistiku muutmise ettepanekuga ka aruande, milles esitatakse 5+5-aastase finantsraamistiku perioodi praktilise rakendamise meetodid.

Komisjon esitab enne 1. juulit 2023 koos finantsraamistiku muutmise ettepanekuga ka aruande, milles esitatakse 5+5-aastase finantsraamistiku perioodi praktilise rakendamise meetodid.

Komisjon esitab enne 1. juulit 2025 uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku.

Juhul kui nõukogu ei ole enne 31. detsembrit 2027 vastu võtnud määrust, millega määratakse kindaks uus mitmeaastane finantsraamistik, kehtivad finantsraamistiku viimase aasta ülemmäärad ja muud sätted seni, kuni võetakse vastu määrus, millega määratakse kindlaks uus finantsraamistik. Kui pärast 2020. aastat ühineb liiduga uus liikmesriik, tehakse laiendatud finantsraamistikus vajaduse korral ühinemise arvessevõtmiseks vajalikud muudatused.

Juhul kui nõukogu ei ole enne 31. detsembrit 2027 vastu võtnud määrust, millega määratakse kindaks uus mitmeaastane finantsraamistik, kehtivad finantsraamistiku viimase aasta ülemmäärad ja muud sätted seni, kuni võetakse vastu määrus, millega määratakse kindlaks uus finantsraamistik. Kui pärast 2020. aastat ühineb liiduga uus liikmesriik, tehakse laiendatud finantsraamistikus vajaduse korral ühinemise arvessevõtmiseks vajalikud muudatused.

E.   INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE ETTEPANEKU MUUTMISE ETTEPANEKUD

E.

INSTITUTSIOONIDEVAHELISE KOKKULEPPE ETTEPANEKU MUUTMISE ETTEPANEKUD

| 52. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku uue määruse üle peetavate läbirääkimiste ja selle vastuvõtmise tulemusena tuleks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekusse teha järgmised muudatused: |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku uue määruse üle peetavate läbirääkimiste ja selle vastuvõtmise tulemusena tuleks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanekusse teha järgmised muudatused:

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

A jagu – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a. | Teave muude kui liidu üldeelarves sisalduvate toimingute ja liidu omavahendite eri kategooriate eeldatava muutumise kohta on näitlikuna esitatud eraldi tabelites. Seda teavet ajakohastatakse igal aastal koos eelarveprojektile lisatud dokumentidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.

6a.

Teave muude kui liidu üldeelarves sisalduvate toimingute ja liidu omavahendite eri kategooriate eeldatava muutumise kohta on näitlikuna esitatud eraldi tabelites. Seda teavet ajakohastatakse igal aastal koos eelarveprojektile lisatud dokumentidega.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

I osa

I osa

A jagu – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide ülemmäärade
  piires
  jäetakse piisav
  varu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.

Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide ülemmäärade
  piires
  jäetakse piisav
  varu
  .

piires

varu

| 7. | Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide ülemmäärade
  varusse või olemasolevatesse erivahenditesse
  jäetakse piisav
  summa
  . |
| --- | --- |

7.

Finantsjuhtimise usaldusväärsuse kindlustamiseks tagavad institutsioonid võimalust mööda eelarvemenetluse käigus ja eelarve vastuvõtmise ajal nii palju kui võimalik, et mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide ülemmäärade
  varusse või olemasolevatesse erivahenditesse
  jäetakse piisav
  summa
  .

varusse või olemasolevatesse erivahenditesse

summa

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

A jagu – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pärast 2027. aastat

  makseteks ettenähtud assigneeringute prognooside ajakohastamine







  8. | 2024. aastal kohandab komisjon pärast
  2027.
  aastat
  makseteks ettenähtud assigneeringute prognoose.
  Seejuures arvestatakse kogu asjakohast teavet, sealhulgas eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on koostatud selleks, et tagada makseteks ettenähtud assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutega ja Euroopa Liidu kogurahvatulu kasvuprognoosidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pärast 2027. aastat

  makseteks ettenähtud assigneeringute prognooside ajakohastamine

Pärast 2027. aastat

makseteks ettenähtud assigneeringute prognooside ajakohastamine

8.

2024. aastal kohandab komisjon pärast
  2027.
  aastat
  makseteks ettenähtud assigneeringute prognoose.

2024. aastal kohandab komisjon pärast

aastat

Seejuures arvestatakse kogu asjakohast teavet, sealhulgas eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on koostatud selleks, et tagada makseteks ettenähtud assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutega ja Euroopa Liidu kogurahvatulu kasvuprognoosidega.

Makseteks ettenähtud assigneeringute prognooside ajakohastamine

Makseteks ettenähtud assigneeringute prognooside ajakohastamine

| 8. | Komisjon kohandab igal aastal kuni
  2027.
  aastani ja pärast seda
  makseteks ettenähtud assigneeringute prognoose.
  Seejuures arvestatakse kogu asjakohast teavet, sealhulgas eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on koostatud selleks, et tagada makseteks ettenähtud assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutega ja Euroopa Liidu kogurahvatulu kasvuprognoosidega. |
| --- | --- |

8.

Komisjon kohandab igal aastal kuni
  2027.
  aastani ja pärast seda
  makseteks ettenähtud assigneeringute prognoose.

Komisjon kohandab igal aastal kuni

aastani ja pärast seda

Seejuures arvestatakse kogu asjakohast teavet, sealhulgas eelarvete tegelikku täitmist kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringute ja makseteks ettenähtud assigneeringute osas ning eelarve täitmise prognoose. Arvesse võetakse ka eeskirju, mis on koostatud selleks, et tagada makseteks ettenähtud assigneeringute korrapärane kujunemine võrreldes kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutega ja Euroopa Liidu kogurahvatulu kasvuprognoosidega.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

B jagu – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Kui asjakohases alusaktis sätestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.
  Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.

Kui asjakohases alusaktis sätestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega.

| 9. | Kui asjakohases alusaktis sätestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, esitab komisjon
  ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.




  Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.


  Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.


  Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

9.

Kui asjakohases alusaktis sätestatud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, esitab komisjon
  ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.

ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

B jagu – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10. | Kui asjakohases alusaktis sätestatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, teeb komisjon
  vastavalt finantsmäärusele
  ettepaneku
  asjaomase eelarvevahendi kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.

Kui asjakohases alusaktis sätestatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, teeb komisjon
  vastavalt finantsmäärusele
  ettepaneku
  asjaomase eelarvevahendi kohta
  .

vastavalt finantsmäärusele

asjaomase eelarvevahendi kohta

| 10. | Kui asjakohases alusaktis sätestatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, teeb komisjon
  ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.




  Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.




  Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.




  Solidaarsusfondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

10.

Kui asjakohases alusaktis sätestatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtu tingimused on täidetud, teeb komisjon
  ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.

ettepaneku selle kasutuselevõtmiseks. Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt.

Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.

Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise ettepaneku tegemisega samal ajal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku vahendite ümberpaigutamiseks asjakohastele eelarveridadele.

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Solidaarsusfondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega.

Solidaarsusfondiga seotud ümberpaigutused tehakse kookõlas finantsmäärusega.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

B jagu – punkt 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 11. | Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku nimetatud reservist ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11.

Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku nimetatud reservist ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.

| 11. | Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku nimetatud reservist ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.


  Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel. |
| --- | --- |

11.

Kui komisjon peab vajalikuks hädaabireservi kasutada, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku nimetatud reservist ülekande tegemiseks asjakohastele eelarveridadele vastavalt finantsmäärusele.

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Arvamuste lahknemise korral arutatakse küsimust järgmistel eelarvealastel kolmepoolsetel läbirääkimistel.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

B jagu – punkt 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Paindlikkusinstrument







  12. | Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on
  uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber täiendavaid kulusid eeldava rubriigi piires
  .
  Ettepanekus määratakse kindlaks rahastatavad vajadused ja summa
  . Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.


  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paindlikkusinstrumendi kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Paindlikkusinstrument

Paindlikkusinstrument

12.

Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on
  uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber täiendavaid kulusid eeldava rubriigi piires
  .

uurinud kõiki võimalusi jaotada assigneeringud ümber täiendavaid kulusid eeldava rubriigi piires

Ettepanekus määratakse kindlaks rahastatavad vajadused ja summa
  . Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.

. Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paindlikkusinstrumendi kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.

Paindlikkusinstrument

Paindlikkusinstrument

| 12. | Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on
  kasutanud ära kõikide asjaomaste rubriikide varud
  .
  Ettepanekus määratakse kindlaks rahastatavad vajadused ja summa.
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paindlikkusinstrumendi kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames. |
| --- | --- |

12.

Komisjon teeb paindlikkusinstrumendi kasutamise ettepaneku pärast seda, kui ta on
  kasutanud ära kõikide asjaomaste rubriikide varud
  .

kasutanud ära kõikide asjaomaste rubriikide varud

Ettepanekus määratakse kindlaks rahastatavad vajadused ja summa.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad paindlikkusinstrumendi kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

I osa

I osa

B jagu – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13. | Ettepaneku kasutada ettenägemata kulude varu või selle osa teeb komisjon pärast muude rahaliste võimaluste põhjalikku analüüsi.
  Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.


  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ettenägematute kulude varu kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13.

Ettepaneku kasutada ettenägemata kulude varu või selle osa teeb komisjon pärast muude rahaliste võimaluste põhjalikku analüüsi.
  Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.

Sellise ettepaneku võib teha eelarveprojekti või paranduseelarve projekti kohta.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ettenägematute kulude varu kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.

| 13. | Ettepaneku kasutada ettenägemata kulude varu või selle osa teeb komisjon pärast muude rahaliste võimaluste põhjalikku analüüsi.
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ettenägematute kulude varu kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames. |
| --- | --- |

13.

Ettepaneku kasutada ettenägemata kulude varu või selle osa teeb komisjon pärast muude rahaliste võimaluste põhjalikku analüüsi.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad ettenägematute kulude varu kasutusele võtta ELi toimimise lepingu artiklis 314 sätestatud eelarvemenetluse raames.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkuleppe ettepanek

II osa

II osa

A jagu – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a. | Selleks et hõlbustada uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist või selle muutmist ning kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 312 lõiget 5, korraldavad institutsioonid korrapäraseid kohtumisi, sh:







  — | Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahelisi kohtumisi, nagu on ette nähtud aluslepingu artiklis 324; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a.

14a.

Selleks et hõlbustada uue mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist või selle muutmist ning kohaldada ELi toimimise lepingu artikli 312 lõiget 5, korraldavad institutsioonid korrapäraseid kohtumisi, sh:

—

Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahelisi kohtumisi, nagu on ette nähtud aluslepingu artiklis 324;

Euroopa Parlamendi presidendi, nõukogu eesistuja ning komisjoni presidendi vahelisi kohtumisi, nagu on ette nähtud aluslepingu artiklis 324;

| — | Euroopa Parlamendi delegatsiooni teabe- ja aruandekohtumisi nõukogu eesistuja poolt enne ja pärast asjaomaseid nõukogu istungeid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi delegatsiooni teabe- ja aruandekohtumisi nõukogu eesistuja poolt enne ja pärast asjaomaseid nõukogu istungeid;

Euroopa Parlamendi delegatsiooni teabe- ja aruandekohtumisi nõukogu eesistuja poolt enne ja pärast asjaomaseid nõukogu istungeid;

| — | mitteametlikke kolmepoolseid kohtumisi nõukogus toimuva menetluse jooksul, et võtta arvesse parlamendi seisukohti nõukogu eesistuja koostatavates dokumentides; |
| --- | --- |

—

mitteametlikke kolmepoolseid kohtumisi nõukogus toimuva menetluse jooksul, et võtta arvesse parlamendi seisukohti nõukogu eesistuja koostatavates dokumentides;

mitteametlikke kolmepoolseid kohtumisi nõukogus toimuva menetluse jooksul, et võtta arvesse parlamendi seisukohti nõukogu eesistuja koostatavates dokumentides;

| — | kolmepoolseid läbirääkimisi, kui nii parlamendi kui ka nõukogu läbirääkimisvolitused on vastu võetud; |
| --- | --- |

—

kolmepoolseid läbirääkimisi, kui nii parlamendi kui ka nõukogu läbirääkimisvolitused on vastu võetud;

kolmepoolseid läbirääkimisi, kui nii parlamendi kui ka nõukogu läbirääkimisvolitused on vastu võetud;

| — | nõukogu eesistuja esindaja osalemisi asjaomase parlamendikomisjoni töös ja parlamendi läbirääkimisrühma esindaja osalemine vastavas nõukogu üksuses. |
| --- | --- |

—

nõukogu eesistuja esindaja osalemisi asjaomase parlamendikomisjoni töös ja parlamendi läbirääkimisrühma esindaja osalemine vastavas nõukogu üksuses.

nõukogu eesistuja esindaja osalemisi asjaomase parlamendikomisjoni töös ja parlamendi läbirääkimisrühma esindaja osalemine vastavas nõukogu üksuses.

Nii parlament kui ka nõukogu edastavad üksteisele niipea kui võimalik kõik dokumendid, mis on nende ettevalmistavates instantsides ametlikult vastu võetud või ametlikult nende nimel esitatud.

Nii parlament kui ka nõukogu edastavad üksteisele niipea kui võimalik kõik dokumendid, mis on nende ettevalmistavates instantsides ametlikult vastu võetud või ametlikult nende nimel esitatud.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

II osa

II osa

B jagu – punkt 15 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“), Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF“), Euroopa stabiilsusmehhanismi (edaspidi „ESM“) ja teiste võimalike tulevaste mehhanismide tulude, kulude, varade ja kohustustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“), Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF“), Euroopa stabiilsusmehhanismi (edaspidi „ESM“) ja teiste võimalike tulevaste mehhanismide tulude, kulude, varade ja kohustustega;

| — | Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“), Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF“), Euroopa stabiilsusmehhanismi (edaspidi „ESM“) ja teiste võimalike tulevaste mehhanismide
  (mida ei rahastata ELi eelarvest, vaid mis on loodud selleks, et toetada aluslepingutest tulenevate liidu poliitiliste eesmärkide täitmist)
  tulude, kulude, varade ja kohustustega; |
| --- | --- |

—

Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF“), Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (edaspidi „EFSF“), Euroopa stabiilsusmehhanismi (edaspidi „ESM“) ja teiste võimalike tulevaste mehhanismide
  (mida ei rahastata ELi eelarvest, vaid mis on loodud selleks, et toetada aluslepingutest tulenevate liidu poliitiliste eesmärkide täitmist)
  tulude, kulude, varade ja kohustustega;

(mida ei rahastata ELi eelarvest, vaid mis on loodud selleks, et toetada aluslepingutest tulenevate liidu poliitiliste eesmärkide täitmist)

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

II osa

II osa

B jagu – punkt 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15a. | Eraldiseisvate ümberpaigutuste heakskiitmise korral vastavalt finantsmääruse artikli 30 lõikele 1 teavitab komisjon eelarvepädevaid institutsioone viivitamatult selliste ümberpaigutuste üksikasjalikest põhjustest. Kui parlament või nõukogu esitab eraldiseisva ümberpaigutuse kohta vastuväite, reageerib komisjon sellele ja tühistab vajaduse korral ümberpaigutamisotsuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15a.

15a.

Eraldiseisvate ümberpaigutuste heakskiitmise korral vastavalt finantsmääruse artikli 30 lõikele 1 teavitab komisjon eelarvepädevaid institutsioone viivitamatult selliste ümberpaigutuste üksikasjalikest põhjustest. Kui parlament või nõukogu esitab eraldiseisva ümberpaigutuse kohta vastuväite, reageerib komisjon sellele ja tühistab vajaduse korral ümberpaigutamisotsuse.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

III osa

III osa

A jagu – punkt 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 24a. | Kui eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse raames otsuseid konkreetsete assigneeringute suurendamise kohta, ei neutraliseeri komisjon oma järgnevate aastate finantsplaneerimise käigus ühtegi sellist otsust, välja arvatud juhul, kui eelarvepädevad institutsioonid on talle selleks konkreetsed juhised andnud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

24a.

24a.

Kui eelarvepädevad institutsioonid teevad eelarvemenetluse raames otsuseid konkreetsete assigneeringute suurendamise kohta, ei neutraliseeri komisjon oma järgnevate aastate finantsplaneerimise käigus ühtegi sellist otsust, välja arvatud juhul, kui eelarvepädevad institutsioonid on talle selleks konkreetsed juhised andnud.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

A osa – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Iga institutsioon hoidub edastamast teistele institutsioonidele nende puhkeaja jooksul mis tahes eelarvepositsioone, ümberpaigutusettepanekuid või muid teateid, mis ei ole kiireloomulised, aga millega kaasnevad tähtajad, tagamaks, et iga institutsioon saab oma menetluslikke õigusi nõuetekohaselt kasutada.



  Institutsioonide teenistused teavitavad üksteist oma institutsiooni puhkeaegadest varakult. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Iga institutsioon hoidub edastamast teistele institutsioonidele nende puhkeaja jooksul mis tahes eelarvepositsioone, ümberpaigutusettepanekuid või muid teateid, mis ei ole kiireloomulised, aga millega kaasnevad tähtajad, tagamaks, et iga institutsioon saab oma menetluslikke õigusi nõuetekohaselt kasutada.

Institutsioonide teenistused teavitavad üksteist oma institutsiooni puhkeaegadest varakult.

Institutsioonide teenistused teavitavad üksteist oma institutsiooni puhkeaegadest varakult.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

B osa – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Aegsasti enne seda, kui komisjon eelarveprojekti vastu võtab, peetakse kolmepoolsed läbirääkimised algava eelarveaasta võimalike prioriteetide üle. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Aegsasti enne seda, kui komisjon eelarveprojekti vastu võtab, peetakse kolmepoolsed läbirääkimised algava eelarveaasta võimalike prioriteetide üle.

| 2. | Aegsasti enne seda, kui komisjon eelarveprojekti vastu võtab, peetakse kolmepoolsed läbirääkimised algava eelarveaasta võimalike prioriteetide üle
  ning käimasoleva eelarveaasta eelarve täitmisega seotud küsimuste arutamiseks
  . |
| --- | --- |

2.

Aegsasti enne seda, kui komisjon eelarveprojekti vastu võtab, peetakse kolmepoolsed läbirääkimised algava eelarveaasta võimalike prioriteetide üle
  ning käimasoleva eelarveaasta eelarve täitmisega seotud küsimuste arutamiseks
  .

ning käimasoleva eelarveaasta eelarve täitmisega seotud küsimuste arutamiseks

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

C osa – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad lojaalse ja usaldusväärse institutsioonidevahelise koostöö huvides hoidma korrapäraseid aktiivseid kontakte vastavate läbirääkijate kaudu kõikidel tasanditel kogu eelarvemenetluse jooksul ning eelkõige lepitusperioodi ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad vajaliku teabe ja dokumentide õigeaegse ja pideva vastastikuse vahetamise nii ametlikul kui mitteametlikul tasandil ning
  peavad
  vajaduse korral tehnilisi/mitteametlikke kohtumisi lepitusperioodi jooksul koostöös komisjoniga. Komisjon tagab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegse ja võrdse juurdepääsu teabele ja dokumentidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.

Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad lojaalse ja usaldusväärse institutsioonidevahelise koostöö huvides hoidma korrapäraseid aktiivseid kontakte vastavate läbirääkijate kaudu kõikidel tasanditel kogu eelarvemenetluse jooksul ning eelkõige lepitusperioodi ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad vajaliku teabe ja dokumentide õigeaegse ja pideva vastastikuse vahetamise nii ametlikul kui mitteametlikul tasandil ning
  peavad
  vajaduse korral tehnilisi/mitteametlikke kohtumisi lepitusperioodi jooksul koostöös komisjoniga. Komisjon tagab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegse ja võrdse juurdepääsu teabele ja dokumentidele.

peavad

| 8. | Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad lojaalse ja usaldusväärse institutsioonidevahelise koostöö huvides hoidma korrapäraseid aktiivseid kontakte vastavate läbirääkijate kaudu kõikidel tasanditel kogu eelarvemenetluse jooksul ning eelkõige lepitusperioodi ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad vajaliku teabe ja dokumentide õigeaegse ja pideva vastastikuse vahetamise nii ametlikul kui mitteametlikul tasandil ning
  eelkõige edastavad üksteisele kõik oma asjaomastes ettevalmistavates instantsides vastu võetud menetlusdokumendid niipea, kui need on olemas. Samuti kohustuvad nad pidama
  vajaduse korral tehnilisi/mitteametlikke kohtumisi lepitusperioodi jooksul koostöös komisjoniga. Komisjon tagab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegse ja võrdse juurdepääsu teabele ja dokumentidele. |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad lojaalse ja usaldusväärse institutsioonidevahelise koostöö huvides hoidma korrapäraseid aktiivseid kontakte vastavate läbirääkijate kaudu kõikidel tasanditel kogu eelarvemenetluse jooksul ning eelkõige lepitusperioodi ajal. Euroopa Parlament ja nõukogu tagavad vajaliku teabe ja dokumentide õigeaegse ja pideva vastastikuse vahetamise nii ametlikul kui mitteametlikul tasandil ning
  eelkõige edastavad üksteisele kõik oma asjaomastes ettevalmistavates instantsides vastu võetud menetlusdokumendid niipea, kui need on olemas. Samuti kohustuvad nad pidama
  vajaduse korral tehnilisi/mitteametlikke kohtumisi lepitusperioodi jooksul koostöös komisjoniga. Komisjon tagab Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigeaegse ja võrdse juurdepääsu teabele ja dokumentidele.

eelkõige edastavad üksteisele kõik oma asjaomastes ettevalmistavates instantsides vastu võetud menetlusdokumendid niipea, kui need on olemas. Samuti kohustuvad nad pidama

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

D osa – punkt 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a. | Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad oma seisukohad eelarveprojekti suhtes vastu avalikel kohtumistel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a.

12a.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad oma seisukohad eelarveprojekti suhtes vastu avalikel kohtumistel.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

E osa – punkt 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15. | Euroopa Parlament ja nõukogu on esindatud
  lepituskomitees
  asjakohasel tasandil
  , nii et kumbki delegatsioon saab oma institutsioonile poliitilisi kohustusi võtta ning teha tegelikke edusamme lõpliku kokkuleppe saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15.

Euroopa Parlament ja nõukogu on esindatud
  lepituskomitees
  asjakohasel tasandil
  , nii et kumbki delegatsioon saab oma institutsioonile poliitilisi kohustusi võtta ning teha tegelikke edusamme lõpliku kokkuleppe saavutamiseks.

Euroopa Parlament ja nõukogu on esindatud

asjakohasel tasandil

| 15. | Nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu esindavad
  lepituskomitees
  vastava institutsiooni liikmed
  , nii et kumbki delegatsioon saab oma institutsioonile poliitilisi kohustusi võtta ning teha tegelikke edusamme lõpliku kokkuleppe saavutamiseks. |
| --- | --- |

15.

Nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu esindavad
  lepituskomitees
  vastava institutsiooni liikmed
  , nii et kumbki delegatsioon saab oma institutsioonile poliitilisi kohustusi võtta ning teha tegelikke edusamme lõpliku kokkuleppe saavutamiseks.

Nii Euroopa Parlamenti kui ka nõukogu esindavad

vastava institutsiooni liikmed

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

E osa – punkt 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 19. | Kolm institutsiooni lepivad lepituskomitee kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste toimumiskuupäevades eelnevalt kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

19.

Kolm institutsiooni lepivad lepituskomitee kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste toimumiskuupäevades eelnevalt kokku.

| 19. | Kolm institutsiooni lepivad lepituskomitee kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste toimumiskuupäevades eelnevalt kokku.
  Lepitusperioodil võib vajaduse korral korraldada täiendavaid kohtumisi, sealhulgas tehnilisel tasandil. |
| --- | --- |

19.

Kolm institutsiooni lepivad lepituskomitee kohtumiste ja kolmepoolsete läbirääkimiste toimumiskuupäevades eelnevalt kokku.
  Lepitusperioodil võib vajaduse korral korraldada täiendavaid kohtumisi, sealhulgas tehnilisel tasandil.

Lepitusperioodil võib vajaduse korral korraldada täiendavaid kohtumisi, sealhulgas tehnilisel tasandil.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

E osa – punkt 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 21a. | Selleks et kasutada täielikult ära aluslepingus sätestatud 21 päeva pikkune lepitusaeg ja võimaldada institutsioonidel oma vastavaid läbirääkimispositsioone ajakohastada, kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu vaatama kogu nimetatud ajavahemiku jooksul igal oma asjaomaste ettevalmistavate instantside koosolekul läbi lepitusmenetluse olukorra ning hoiduvad selle jätmisest viimastesse etappidesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

21a.

21a.

Selleks et kasutada täielikult ära aluslepingus sätestatud 21 päeva pikkune lepitusaeg ja võimaldada institutsioonidel oma vastavaid läbirääkimispositsioone ajakohastada, kohustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu vaatama kogu nimetatud ajavahemiku jooksul igal oma asjaomaste ettevalmistavate instantside koosolekul läbi lepitusmenetluse olukorra ning hoiduvad selle jätmisest viimastesse etappidesse.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

G osa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| G osa. Täitmata kulukohustused | G osa.
  Eelarve täitmine, maksed ja
  täitmata kulukohustused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

G osa. Täitmata kulukohustused

G osa.
  Eelarve täitmine, maksed ja
  täitmata kulukohustused

Eelarve täitmine, maksed ja

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Institutsioonidevahelise kokkulepe ettepanek

Lisa

Lisa

G osa – punkt 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 36. | Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked.


  Selleks, et tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, kohaldatakse kõigi rubriikide puhul rangelt kulukohustuste vabastamise eeskirju, eelkõige kulukohustuste automaatse vabastamise eeskirju.


  Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud
  prognooside
  kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

36.

Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked.

Selleks, et tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, kohaldatakse kõigi rubriikide puhul rangelt kulukohustuste vabastamise eeskirju, eelkõige kulukohustuste automaatse vabastamise eeskirju.

Selleks, et tagada kõigi rubriikide kohaste maksete hallatav tase ja profiil, kohaldatakse kõigi rubriikide puhul rangelt kulukohustuste vabastamise eeskirju, eelkõige kulukohustuste automaatse vabastamise eeskirju.

Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud
  prognooside
  kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta.

prognooside

| 36. | Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult
  maksete assigneeringute prognoose ja
  täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked.
  Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud
  lühi- ja kaugprognooside
  kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta. |
| --- | --- |

36.

Võttes arvesse vajadust tagada maksete koguassigneeringute korrapärane edenemine seoses kulukohustuste assigneeringutega, et vältida mis tahes ebatavalist täitmata kulukohustuste edasikandumist ühest aastast teise, lepivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku, et jälgivad tähelepanelikult
  maksete assigneeringute prognoose ja
  täitmata kulukohustuste taset eesmärgiga vähendada ohtu, et liidu programmide elluviimisel võiks tekkida mitmeaastase finantsraamistiku lõpus maksete assigneeringute puudujäägi tõttu tõrked.

maksete assigneeringute prognoose ja

Eelarvemenetluse käigus kohtuvad kolm institutsiooni korrapäraselt, eesmärgiga hinnata ühiselt olukorra arenemist ning eelarve täitmise väljavaateid jooksval aastal ja tulevastel aastatel. See leiab aset teemakohaste institutsioonidevaheliste vastava tasandi kohtumiste näol, enne mida esitab komisjon üksikasjaliku ülevaate olukorrast fondide ja liikmesriikide kaupa ning maksete sooritamise, saadud hüvitamistaotluste ja läbivaadatud
  lühi- ja kaugprognooside
  kohta. Eelkõige selleks, et tagada, et liit saab kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 323 täita kõik oma finantskohustused, mis tulenevad olemasolevatest ja tulevastest kohustustest ajavahemikul 2021–2027, analüüsivad ja arutavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni hinnanguid maksete assigneeringute nõutava taseme kohta.

lühi- ja kaugprognooside

o

o o

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0075 ja P8_TA(2018)0076.

1

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0226.

2

(3)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 249.

3

(4)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 1.

4

(5)  ELT C 242, 10.7.2018, lk 24.

5

---

I lisa – Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027: ülemmäärad ja ülemmääradest välja jäävad vahendid

| (miljonites eurodes – 2018. aasta hindades) |
| --- |
| | Komisjoni ettepanek | Parlamendi seisukoht |
| Kulukohustuste assigneeringud | Kokku


  2021–2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku


  2021–2027 |
| I. | Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond |

(miljonites eurodes – 2018. aasta hindades)

Komisjoni ettepanek

Parlamendi seisukoht

Kulukohustuste assigneeringud

Kokku

2021–2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

2021–2027

I.

166 303

31 035

31 006

31 297

30 725

30 615

30 757

30 574

216 010

| II. | Ühtekuuluvus ja väärtused |
| --- | --- |

II.

391 974

60 026

62 887

64 979

65 785

66 686

69 204

67 974

457 540

millest: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

330 642

52 143

52 707

53 346

53 988

54 632

55 286

55 994

378 097

| III. | Loodusvarad ja keskkond |
| --- | --- |

III.

336 623

57 780

57 781

57 789

57 806

57 826

57 854

57 881

404 718

| IV. | Ränne ja piirihaldus |
| --- | --- |

IV.

30 829

3 227

4 389

4 605

4 844

4 926

5 066

5 138

32 194

| V. | Julgeolek ja kaitse |
| --- | --- |

V.

24 323

3 202

3 275

3 223

3 324

3 561

3 789

4 265

24 639

| VI. | Naabrus ja maailm |
| --- | --- |

VI.

108 929

15 368

15 436

15 616

15 915

16 356

16 966

17 729

113 386

| VII. | Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

VII.

75 602

10 388

10 518

10 705

10 864

10 910

11 052

11 165

75 602

millest: institutsioonide halduskulud

58 547

8 128

8 201

8 330

8 432

8 412

8 493

8 551

58 547

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 134 583

181 025

185 293

188 215

189 262

190 880

194 688

194 727

1 324 089

protsendina kogurahvatulust

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 104 805

174 088

176 309

186 391

187 490

188 675

189 961

191 398

1 294 311

protsendina kogurahvatulust

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID

Hädaabireserv

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1 400

200

200

200

200

200

200

200

1 400

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Paindlikkusinstrument

7 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

14 000

Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Euroopa rahutagamisrahastu

9 223

753

970

1 177

1 376

1 567

1 707

1 673

9 223

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID KOKKU

26 023

4 953

5 170

5 377

5 576

5 767

5 907

5 873

38 623

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK + MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID KOKKU

1 160 606

185 978

190 463

193 592

194 838

196 647

200 595

200 600

1 362 712

protsendina kogurahvatulust

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

II lisa – Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027: ülemmäärad ja ülemmääradest välja jäävad vahendid (jooksevhindades)

| (miljonit eurot, jooksevhindades) |
| --- |
| | Komisjoni ettepanek | Parlamendi seisukoht |
| Kulukohustuste assigneeringud | Kokku


  2021–2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Kokku


  2021–2027 |
| I. | Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond |

(miljonit eurot, jooksevhindades)

Komisjoni ettepanek

Parlamendi seisukoht

Kulukohustuste assigneeringud

Kokku

2021–2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Kokku

2021–2027

I.

187 370

32 935

33 562

34 555

34 601

35 167

36 037

36 539

243 395

| II. | Ühtekuuluvus ja väärtused |
| --- | --- |

II.

442 412

63 700

68 071

71 742

74 084

76 601

81 084

81 235

516 517

millest: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

373 000

55 335

57 052

58 899

60 799

62 756

64 776

66 918

426 534

| III. | Loodusvarad ja keskkond |
| --- | --- |

III.

378 920

61 316

62 544

63 804

65 099

66 424

67 785

69 174

456 146

| IV. | Ränne ja piirihaldus |
| --- | --- |

IV.

34 902

3 425

4 751

5 084

5 455

5 658

5 936

6 140

36 448

| V. | Julgeolek ja kaitse |
| --- | --- |

V.

27 515

3 397

3 545

3 559

3 743

4 091

4 439

5 098

27 872

| VI. | Naabrus ja maailm |
| --- | --- |

VI.

123 002

16 308

16 709

17 242

17 923

18 788

19 878

21 188

128 036

| VII. | Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

VII.

85 287

11 024

11 385

11 819

12 235

12 532

12 949

13 343

85 287

millest: institutsioonide halduskulud

66 028

8 625

8 877

9 197

9 496

9 663

9 951

10 219

66 028

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 279 408

192 105

200 567

207 804

213 140

219 261

228 107

232 717

1 493 701

protsendina kogurahvatulust

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

1 246 263

184 743

190 843

205 790

211 144

216 728

222 569

228 739

1 460 556

protsendina kogurahvatulust

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID

Hädaabireserv

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)

1 578

212

216

221

225

230

234

239

1 578

Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Paindlikkusinstrument

7 889

2 122

2 165

2 208

2 252

2 297

2 343

2 390

15 779

Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahend

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Euroopa rahutagamisrahastu

10 500

800

1 050

1 300

1 550

1 800

2 000

2 000

10 500

MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID KOKKU

29 434

5 256

5 596

5 937

6 279

6 624

6 921

7 019

43 633

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK + MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU ÜLEMMÄÄRADEST VÄLJA JÄÄVAD VAHENDID KOKKU

1 308 843

197 361

206 163

213 741

219 419

225 885

235 028

239 736

1 537 334

protsendina kogurahvatulust

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

III lisa – Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027: jaotus programmide kaupa (2018. aasta hindades)

N.B! Võrdlemise eesmärgil sisaldab tabel kõikide ELi programmide struktuuri sellisena, nagu komisjon on kavandanud, mis ei tähenda, et seda ei võiks muuta, kui nende programmide vastuvõtmisega lõppeva seadusandliku menetluse käigus seda nõutakse.

| (miljonites eurodes – 2018. aasta hindades) |
| --- |
| | 2014–2020 mitmeaastane finantsraamistik (EL27+EAF) | Komisjoni ettepanek aastateks 2021–2027 | Parlamendi seisukoht


  2021–2027 |
| I. | Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond |

(miljonites eurodes – 2018. aasta hindades)

2014–2020 mitmeaastane finantsraamistik (EL27+EAF)

Komisjoni ettepanek aastateks 2021–2027

Parlamendi seisukoht

2021–2027

I.

116 361

166 303

216 010

| 1. | Teadusuuringud ja innovatsioon |
| --- | --- |

1.

69 787

91 028

127 537

Programm „Euroopa horisont“

64 674

83 491

120 000

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

2 119

2 129

2 129

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

2 992

5 406

5 406

Muu

2

2

2

| 2. | Euroopa strateegilised investeeringud |
| --- | --- |

2.

31 886

44 375

51 798

InvestEU fond

3 968

13 065

14 065

Euroopa ühendamise rahastu (kogu rubriigi 1 osa)

sh:

17 579

21 721

28 083

Euroopa ühendamise rahastu – Transport

12 393

11 384

17 746

Euroopa ühendamise rahastu – Energeetika

4 185

7 675

7 675

Euroopa ühendamise rahastu – Digitaalvaldkond

1 001

2 662

2 662

Digitaalse Euroopa programm

172

8 192

8 192

Muu

9 097

177

177

Detsentraliseeritud asutused

1 069

1 220

1 281

| 3. | Ühtne turg |
| --- | --- |

3.

5 100

5 672

8 423

Ühtse turu programm (sh COSME)

3 547

3 630

5 823

ELi pettustevastase võitluse programm

156

161

322

Maksukoostöö („Fiscalis“)

226

239

300

Tollikoostöö (tolliprogramm)

536

843

843

Säästev turism

300

Muu

61

87

87

Detsentraliseeritud asutused

575

714

748

| 4. | Kosmos |
| --- | --- |

4.

11 502

14 404

15 225

Euroopa kosmoseprogramm

11 308

14 196

15 017

Detsentraliseeritud asutused

194

208

208

Varu

-1 913

10 824

13 026

| II. | Ühtekuuluvus ja väärtused |
| --- | --- |

II.

387 250

391 974

457 540

| 5. | Regionaalareng ja ühtekuuluvus |
| --- | --- |

5.

272 647

242 209

272 647

ERF + Ühtekuuluvusfond sh:

272 411

241 996

272 411

Euroopa Regionaalarengu Fond

196 564

200 622

Ühtekuuluvusfond

75 848

41 374

millest: Euroopa ühendamise rahastu – Transport

11 487

10 000

Toetus Küprose türgi kogukonnale

236

213

236

| 6. | Majandus- ja rahaliit |
| --- | --- |

6.

273

22 281

22 281

Reformide tugiprogramm

185

22 181

22 181

Euro kaitsmine võltsimise eest

7

7

7

Muu

81

93

93

| 7. | Investeerimine inimestesse, sotsiaalsesse sidususse ja väärtustesse |
| --- | --- |

7.

115 729

123 466

157 612

Euroopa Sotsiaalfond +

  (sh 5,9 miljardit eurot lastegarantii jaoks)

96 216

89 688

106 781

millest: tervishoid, tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

1 075

1 042

1 095

Programm „Erasmus+“

13 699

26 368

41 097

Euroopa solidaarsuskorpus

373

1 113

1 113

Programm „Loov Euroopa“

1 403

1 642

2 806

Õiglus

316

271

316

Õigused ja väärtused

  , sh vähemalt 500 miljonit eurot liidu väärtuste tegevussuunale

594

570

1 627

Muu

1 158

1 185

1 185

Detsentraliseeritud asutused

1 971

2 629

2 687

Varu

-1 399

4 018

4 999

| III. | Loodusvarad ja keskkond |
| --- | --- |

III.

399 608

336 623

404 718

| 8. | Põllumajandus- ja merenduspoliitika |
| --- | --- |

8.

390 155

330 724

391 198

EAGF + EAFRD sh:

382 855

324 284

383 255

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

286 143

254 247

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

96 712

70 037

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

6 243

5 448

6 867

Muu

962

878

962

Detsentraliseeritud asutused

95

113

113

| 9. | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

9.

3 492

5 085

11 520

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

3 221

4 828

6 442

Energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise fond

4 800

Detsentraliseeritud asutused

272

257

278

Varu

5 960

814

1 999

| IV. | Ränne ja piirihaldus |
| --- | --- |

IV.

10 051

30 829

32 194

| 10. | Ränne |
| --- | --- |

10.

7 180

9 972

10 314

Varjupaiga- ja Rändefond

6 745

9 205

9 205

Detsentraliseeritud asutused (*1)

435

768

1 109

| 11. | Piirihaldus |
| --- | --- |

11.

5 492

18 824

19 848

Integreeritud piirihalduse fond

2 773

8 237

8 237

Detsentraliseeritud asutused (*1)

2 720

10 587

11 611

Varu

-2 621

2 033

2 033

| V. | Julgeolek ja kaitse |
| --- | --- |

V.

1 964

24 323

24 639

| 12. | Julgeolek |
| --- | --- |

12.

3 455

4 255

4 571

Sisejulgeolekufond

1 200

2 210

2 210

Tuumarajatiste dekomisjoneerimine

sh:

1 359

1 045

1 359

Tuumarajatiste dekomisjoneerimine (Leedu)

459

490

692

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine (sh Bulgaarias ja Slovakkias)

900

555

667

Detsentraliseeritud asutused

896

1 001

1 002

| 13. | Kaitse |
| --- | --- |

13.

575

17 220

17 220

Euroopa Kaitsefond

575

11 453

11 453

Sõjaväeline liikuvus

0

5 767

5 767

| 14. | Kriisidele reageerimine |
| --- | --- |

14.

1 222

1 242

1 242

Liidu kodanikukaitse mehhanism (rescEU)

560

1 242

1 242

Muu

662

p.m.

p.m.

Varu

-3 289

1 606

1 606

| VI. | Naabrus ja maailm |
| --- | --- |

VI.

96 295

108 929

113 386

| 15. | Välistegevus |
| --- | --- |

15.

85 313

93 150

96 809

Vahend(id), millest toetatakse naabrus- ja arengupoliitikat, sh EAFi mantlipärijat ja Aafrika investeerimiskava

71 767

79 216

82 716

Humanitaarabi

8 729

9 760

9 760

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

2 101

2 649

2 649

Ülemeremaad ja -territooriumid (sh Gröönimaa)

594

444

594

Muu

801

949

949

Detsentraliseeritud asutused

144

132

141

| 16. | Ühinemiseelne abi |
| --- | --- |

16.

13 010

12 865

13 010

Ühinemiseelne abi

13 010

12 865

13 010

Varu

-2 027

2 913

3 567

| VII. | Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

VII.

70 791

75 602

75 602

Euroopa koolid ja pensionid

14 047

17 055

17 055

institutsioonide halduskulud

56 744

58 547

58 547

KOKKU

1 082 320

1 134 583

1 324 089

% kogurahvatulust (EL27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Euroopa Parlamendi 10. ja 11. klastri detsentraliseeritud asutuste summa hõlmab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit ning Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitlevate komisjoni 12. septembri 2018. aasta ettepanekute finantsmõju.

---

IV lisa – Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027: jaotus programmide kaupa (jooksevhindades)

| (miljonit eurot, jooksevhindades) |
| --- |
| | 2014–2020 mitmeaastane finantsraamistik (EL27+EAF) | Komisjoni ettepanek aastateks 2021–2027 | Parlamendi seisukoht


  2021-2027 |
| I. | Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond |

(miljonit eurot, jooksevhindades)

2014–2020 mitmeaastane finantsraamistik (EL27+EAF)

Komisjoni ettepanek aastateks 2021–2027

Parlamendi seisukoht

2021-2027

I.

114 538

187 370

243 395

| 1. | Teadusuuringud ja innovatsioon |
| --- | --- |

1.

68 675

102 573

143 721

Programm „Euroopa horisont“

63 679

94 100

135 248

Euratomi teadus- ja koolitusprogramm

2 085

2 400

2 400

Rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER)

2 910

6 070

6 070

Muu

1

3

3

| 2. | Euroopa strateegilised investeeringud |
| --- | --- |

2.

31 439

49 973

58 340

InvestEU fond

3 909

14 725

15 852

Euroopa ühendamise rahastu (kogu rubriigi 1 osa)

sh:

17 435

24 480

31 651

Euroopa ühendamise rahastu – Transport

12 281

12 830

20 001

Euroopa ühendamise rahastu – Energeetika

4 163

8 650

8 650

Euroopa ühendamise rahastu – Digitaalvaldkond

991

3 000

3 000

Digitaalse Euroopa programm

169

9 194

9 194

Muu

8 872

200

200

Detsentraliseeritud asutused

1 053

1 374

1 444

| 3. | Ühtne turg |
| --- | --- |

3.

5 017

6 391

9 494

Ühtse turu programm (sh COSME)

3 485

4 089

6 563

ELi pettustevastase võitluse programm

153

181

363

Maksukoostöö („Fiscalis“)

222

270

339

Tollikoostöö (tolliprogramm)

526

950

950

Säästev turism

338

Muu

59

98

98

Detsentraliseeritud asutused

572

804

843

| 4. | Kosmos |
| --- | --- |

4.

11 274

16 235

17 160

Euroopa kosmoseprogramm

11 084

16 000

16 925

Detsentraliseeritud asutused

190

235

235

Varu

-1 866

12 198

14 680

| II. | Ühtekuuluvus ja väärtused |
| --- | --- |

II.

380 738

442 412

516 517

| 5. | Regionaalareng ja ühtekuuluvus |
| --- | --- |

5.

268 218

273 240

307 578

ERF + Ühtekuuluvusfond sh:

267 987

273 000

307 312

Euroopa Regionaalarengu Fond

193 398

226 308

Ühtekuuluvusfond

74 589

46 692

millest: Euroopa ühendamise rahastu – Transport

11 306

11 285

Toetus Küprose türgi kogukonnale

231

240

266

| 6. | Majandus- ja rahaliit |
| --- | --- |

6.

275

25 113

25 113

Reformide tugiprogramm

188

25 000

25 000

Euro kaitsmine võltsimise eest

7

8

8

Muu

79

105

105

| 7. | Investeerimine inimestesse, sotsiaalsesse sidususse ja väärtustesse |
| --- | --- |

7.

113 636

139 530

178 192

Euroopa Sotsiaalfond +

  (sh 5,9 miljardit eurot lastegarantii jaoks)

94 382

101 174

120 457

millest: tervishoid, tööhõive ja sotsiaalne innovatsioon

1 055

1 174

1 234

Programm „Erasmus+“

13 536

30 000

46 758

Euroopa solidaarsuskorpus

378

1 260

1 260

Programm „Loov Euroopa“

1 381

1 850

3 162

Õiglus

305

356

Õigused ja väärtused

  , sh vähemalt 500 miljonit eurot 2018. aasta hindades liidu väärtuste tegevussuunale

642

1 834

Muu

1 131

1 334

1 334

Detsentraliseeritud asutused

1 936

2 965

3 030

Varu

-1 391

4 528

5 634

| III. | Loodusvarad ja keskkond |
| --- | --- |

III.

391 849

378 920

456 146

| 8. | Põllumajandus- ja merenduspoliitika |
| --- | --- |

8.

382 608

372 264

440 898

EAGF + EAFRD sh:

375 429

365 006

431 946

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

280 351

286 195

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

95 078

78 811

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

6 139

6 140

7 739

Muu

946

990

1 085

Detsentraliseeritud asutused

94

128

128

| 9. | Keskkond ja kliimameetmed |
| --- | --- |

9.

3 437

5 739

12 995

Keskkonna ja kliimameetmete programm (LIFE)

3 170

5 450

7 272

Energiasüsteemi õiglase ümberkujundamise fond

5 410

Detsentraliseeritud asutused

267

289

313

Varu

5 804

918

2 254

| IV. | Ränne ja piirihaldus |
| --- | --- |

IV.

9 929

34 902

36 448

| 10. | Ränne |
| --- | --- |

10.

7 085

11 280

11 665

Varjupaiga- ja Rändefond

6 650

10 415

10 415

Detsentraliseeritud asutused (*1)

435

865

1 250

| 11. | Piirihaldus |
| --- | --- |

11.

5 439

21 331

22 493

Integreeritud piirihalduse fond

2 734

9 318

9 318

Detsentraliseeritud asutused (*1)

2 704

12 013

13 175

Varu

-2 595

2 291

2 291

| V. | Julgeolek ja kaitse |
| --- | --- |

V.

1 941

27 515

27 872

| 12. | Julgeolek |
| --- | --- |

12.

3 394

4 806

5 162

Sisejulgeolekufond

1 179

2 500

2 500

Tuumarajatiste dekomisjoneerimine

sh:

1 334

1 178

1 533

Tuumarajatiste dekomisjoneerimine (Leedu)

451

552

780

Tuumaohutus ja dekomisjoneerimine (sh Bulgaarias ja Slovakkias)

883

626

753

Detsentraliseeritud asutused

882

1 128

1 129

| 13. | Kaitse |
| --- | --- |

13.

590

19 500

19 500

Euroopa Kaitsefond

590

13 000

13 000

Sõjaväeline liikuvus

0

6 500

6 500

| 14. | Kriisidele reageerimine |
| --- | --- |

14.

1 209

1 400

1 400

Liidu kodanikukaitse mehhanism (rescEU)

561

1 400

1 400

Muu

648

p.m.

p.m

Varu

-3 253

1 809

1 809

| VI. | Naabrus ja maailm |
| --- | --- |

VI.

93 381

123 002

128 036

| 15. | Välistegevus |
| --- | --- |

15.

82 569

105 219

109 352

Vahend(id), millest toetatakse naabrus- ja arengupoliitikat, sh EAFi mantlipärijat ja Aafrika investeerimiskava

70 428

89 500

93 454

Humanitaarabi

8 561

11 000

11 000

Ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP)

2 066

3 000

3 000

Ülemeremaad ja -territooriumid (sh Gröönimaa)

582

500

669

Muu

790

1 070

1 070

Detsentraliseeritud asutused

141

149

159

| 16. | Ühinemiseelne abi |
| --- | --- |

16.

12 799

14 500

14 663

Ühinemiseelne abi

12 799

14 500

14 663

Varu

-1 987

3 283

4 020

| VII. | Euroopa avalik haldus |
| --- | --- |

VII.

69 584

85 287

85 287

Euroopa koolid ja pensionid

13 823

19 259

19 259

institutsioonide halduskulud

55 761

66 028

66 028

KOKKU

1 061 960

1 279 408

1 493 701

% kogurahvatulust (EL27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Euroopa Parlamendi 10. ja 11. klastri detsentraliseeritud asutuste summa hõlmab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit ning Euroopa piiri- ja rannikuvalvet käsitlevate komisjoni 12. septembri 2018. aasta ettepanekute finantsmõju.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 13. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/232 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/232

---

P8_TA(2018)0440

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine toetuse maksmiseks Lätile

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

(2020/C 363/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0658 – C8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0658 – C8-0416/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0357/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0357/2018),

| 1. | tunneb otsuse üle heameelt, sest see näitab, et liit on looduskatastroofide tagajärjel kannatavate liidu kodanike ja piirkondadega solidaarne; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et liidu piirkondadele, kus toimus 2017. aastal looduskatastroof, tuleb Euroopa Liidu Solidaarsusfondist (edaspidi „fond“) makstav rahaline toetus eraldada kiiresti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab liikmesriike, kes kasutavad kahju kannatanud piirkondade ülesehitamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid; kutsub komisjoni üles liikmesriikide poolt sel eesmärgil taotletud partnerluslepingute rahaliste vahendite ümberjaotamist toetama ja see kiiresti heaks kiitma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub liikmesriikidel kasutada fondi rahalist toetust läbipaistvalt ning jaotada see kõigi kahju kannatanud piirkondade vahel õiglaselt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Lätile

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/1859.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/235 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/235

---

P8_TA(2018)0442

Energiatõhusus ***I

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL energiatõhususe kohta (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0761), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0761),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0498/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0498/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 13. juuli 2017. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 13. juuli 2017. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0391/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0391/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 246, 28.7.2017, lk 42.

(2)  ELT C 342, 12.10.2017, lk 119.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0010).

---

P8_TC1-COD(2016)0376

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/2002) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/236 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/236

---

P8_TA(2018)0443

Energialiidu juhtimine ***I

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse energialiidu juhtimist ja millega muudetakse direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ ja 2009/31/EÜ, määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, direktiivi 2009/73/EÜ, nõukogu direktiivi 2009/119/EÜ, direktiive 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0759), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0759),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0497/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0497/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 13. juuli 2017. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 13. juuli 2017. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ühisarutelu vastavalt kodukorra artiklile 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0402/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0402/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 246, 28.7.2017, lk 34.

(2)  ELT C 342, 12.10.2017, lk 111.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0011).

---

P8_TC1-COD(2016)0375

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1999) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/238 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/238

---

P8_TA(2018)0444

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine ***I

Euroopa Parlamendi 13. november 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 363/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0767),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0500/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 194 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0500/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. aprilli 2017. aasta arvamust (1)

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. oktoobri 2017. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 20. oktoobri 2017. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 26. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104, 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104, 59 ja 39,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0392/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0392/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3), võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab parlamendi ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 246, 28.7.2017, lk 55.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 17. jaanuaril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0009).

---

P8_TC1-COD(2016)0382

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/... taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/2001) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/240 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/240

---

P8_TA(2018)0445

Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava ***I

Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0097),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0095/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0337/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0337/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 68.

---

P8_TC1-COD(2017)0043

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide ja nende varude püügi mitmeaastane kava

EUROOPA PARLAMENT ja EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist ning eelkõige merekeskkonna hea seisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (3) artikli 1 lõikega 1
  , ning liikide ja elupaikade soodsa kaitsestaatuse säilitamist kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ
   (4)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ
   (5). [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset ja kõikide ärilisel eesmärgil kasutatavate liikide säästvat majandamist ning eelkõige merekeskkonna hea seisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/56/EÜ (3) artikli 1 lõikega 1
  , ning liikide ja elupaikade soodsa kaitsestaatuse säilitamist kooskõlas nõukogu direktiiviga 92/43/EMÜ
   (4)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/147/EÜ
   (5). [ME 1]

| (1a) | New Yorgis 2015. aastal peetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni säästva arengu tippkohtumisel võtsid liit ja selle liikmesriigid endale kohustuse reguleerida 2020. aastaks tõhusalt kalapüüki, teha lõpp ülepüügile ja ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile ja kahjulikele püügitavadele ning rakendada teaduspõhiseid majandamiskavasid, et taastada kalavarud võimalikult lühikese aja jooksul vähemalt sellisele tasemele, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vastavalt nende bioloogilistele omadustele. [ME 2] |
| --- | --- |

(1a)

New Yorgis 2015. aastal peetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni säästva arengu tippkohtumisel võtsid liit ja selle liikmesriigid endale kohustuse reguleerida 2020. aastaks tõhusalt kalapüüki, teha lõpp ülepüügile ja ebaseaduslikule, teatamata ja reguleerimata kalapüügile ja kahjulikele püügitavadele ning rakendada teaduspõhiseid majandamiskavasid, et taastada kalavarud võimalikult lühikese aja jooksul vähemalt sellisele tasemele, mis tagab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse vastavalt nende bioloogilistele omadustele. [ME 2]

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (6) on kehtestatud kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega ühise kalanduspoliitika normid. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast
  , majanduslikult ja sotsiaalselt
  pikaajaliselt jätkusuutlikud, ning kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele. [ME 3] |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1380/2013 (6) on kehtestatud kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega ühise kalanduspoliitika normid. Ühise kalanduspoliitika eesmärk on muu hulgas tagada, et kalapüük ja vesiviljelus oleksid keskkonna seisukohast
  , majanduslikult ja sotsiaalselt
  pikaajaliselt jätkusuutlikud, ning kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ja ökosüsteemipõhist lähenemisviisi kalavarude majandamisele. [ME 3]

| (2a) | Vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 on selleks, et majandada kalavarusid parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel, vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. [ME 4] |
| --- | --- |

(2a)

Vastavalt määrusele (EL) nr 1380/2013 on selleks, et majandada kalavarusid parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel, vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. [ME 4]

| (3) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) teadusliku nõuandekomitee teaduslike nõuannete kohaselt ületab anšoovise- ja sardiinivarude kasutamine Aadria meres maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid. |
| --- | --- |

(3)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) ning Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) teadusliku nõuandekomitee teaduslike nõuannete kohaselt ületab anšoovise- ja sardiinivarude kasutamine Aadria meres maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalikke tasemeid.

| (3a) | Aadria meri on Vahemere oluline alapiirkond, mille arvele langeb umbes kolmandik lossitud saagi koguväärtusest. [ME 5] |
| --- | --- |

(3a)

Aadria meri on Vahemere oluline alapiirkond, mille arvele langeb umbes kolmandik lossitud saagi koguväärtusest. [ME 5]

| (4) | Hoolimata sellest, et Aadria mere anšoovise- ja sardiinivarusid majandatakse nii GFCMi rahvusvahelise majandamiskava kui ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (7) põhjal vastu võetud riiklike majandamiskavade alusel, kasutatakse kõnealuseid varusid endiselt ülemäära ning kehtivaid majandamismeetmeid peetakse ebapiisavaks, et saavutada 2020. aastaks maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Liikmesriigid ja sidusrühmad on väljendanud toetust kõnealuse kahe liigi majandamise kavade koostamisele ja rakendamisele liidu tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Hoolimata sellest, et Aadria mere anšoovise- ja sardiinivarusid majandatakse nii GFCMi rahvusvahelise majandamiskava kui ka nõukogu määruse (EÜ) nr 1967/2006 (7) põhjal vastu võetud riiklike majandamiskavade alusel, kasutatakse kõnealuseid varusid endiselt ülemäära ning kehtivaid majandamismeetmeid peetakse ebapiisavaks, et saavutada 2020. aastaks maksimaalne jätkusuutlik saagikus. Liikmesriigid ja sidusrühmad on väljendanud toetust kõnealuse kahe liigi majandamise kavade koostamisele ja rakendamisele liidu tasandil.

| (4a) | Rakendatud majandamiskavad ja 2016. aastal kehtestatud tehnilised meetmed hakkavad alles kalavarudele mõju avaldama ning neid tuleb analüüsida ja arvesse võtta piirkonna pelaagiliste liikide mitmeaastase kava koostamisel. [ME 6] |
| --- | --- |

(4a)

Rakendatud majandamiskavad ja 2016. aastal kehtestatud tehnilised meetmed hakkavad alles kalavarudele mõju avaldama ning neid tuleb analüüsida ja arvesse võtta piirkonna pelaagiliste liikide mitmeaastase kava koostamisel. [ME 6]

| (4b) | Sellise lähenemisviisi kehtestamine, mis lähtub minimaalsest kudema jõudvast biomassist, nõuab muudatuste tegemist bioloogiliste proovide võtmise ja uuringuprotokollides, mis võtab aega, seega on enne lähenemisviisi rakendamist vaja üleminekuperioodi. [ME 99] |
| --- | --- |

(4b)

Sellise lähenemisviisi kehtestamine, mis lähtub minimaalsest kudema jõudvast biomassist, nõuab muudatuste tegemist bioloogiliste proovide võtmise ja uuringuprotokollides, mis võtab aega, seega on enne lähenemisviisi rakendamist vaja üleminekuperioodi. [ME 99]

| (5) | Kehtivad majandamismeetmed, mis hõlmavad Aadria mere väikeseid pelaagilisi liike, käsitlevad juurdepääsu vetele, püügikoormuse kontrolli ja püügivahendite kasutamist reguleerivaid tehnilisi meetmeid. Teaduslikes nõuannetes on märgitud, et kalastussuremuse kohandamisel on kõige asjakohasem vahend püügikontroll, mis oleks tõhusam majandamisvahend ka väikeste pelaagiliste liikide puhul
   (8)
  . [ME 7] |
| --- | --- |

(5)

Kehtivad majandamismeetmed, mis hõlmavad Aadria mere väikeseid pelaagilisi liike, käsitlevad juurdepääsu vetele, püügikoormuse kontrolli ja püügivahendite kasutamist reguleerivaid tehnilisi meetmeid. Teaduslikes nõuannetes on märgitud, et kalastussuremuse kohandamisel on kõige asjakohasem vahend püügikontroll, mis oleks tõhusam majandamisvahend ka väikeste pelaagiliste liikide puhul
   (8)
  . [ME 7]

| (6) | Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb vastu võtta hulk kaitsemeetmeid, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vajaduse järgi neid omavahel kombineerida. [ME 8] |
| --- | --- |

(6)

Selleks et saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärgid, tuleb vastu võtta hulk kaitsemeetmeid, nagu mitmeaastased kavad, tehnilised meetmed, kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja eraldamine, ning vajaduse järgi neid omavahel kombineerida. [ME 8]

| (6a) | Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide püügil, eelkõige geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 puhul, on väga suur mõju liikmesriikide rannikukogukondade elatusvahenditele ja tulevikule. [ME 9] |
| --- | --- |

(6a)

Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide püügil, eelkõige geograafiliste alapiirkondade 17 ja 18 puhul, on väga suur mõju liikmesriikide rannikukogukondade elatusvahenditele ja tulevikule. [ME 9]

| (6b) | Kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eesmärkidega ning vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 18 tuleks piirkondadeks jaotamist kasutada selliste meetmete võtmiseks ja rakendamiseks, mille puhul võetakse arvesse iga püügipiirkonna eripära ja kaitstakse nende keskkonnatingimusi. [ME 10] |
| --- | --- |

(6b)

Kooskõlas ühise kalanduspoliitika põhimõtete ja eesmärkidega ning vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklile 18 tuleks piirkondadeks jaotamist kasutada selliste meetmete võtmiseks ja rakendamiseks, mille puhul võetakse arvesse iga püügipiirkonna eripära ja kaitstakse nende keskkonnatingimusi. [ME 10]

| (6c) | Kalapüügivõimalusi tuleks jaotada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 17 sätestatud põhimõtetele, kasutades läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada õiglaselt ka eri kalandussektorite vahel, sh traditsiooniline ja väikesemahuline kalapüük. Lisaks peaksid liikmesriigid pakkuma stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise. [ME 11] |
| --- | --- |

(6c)

Kalapüügivõimalusi tuleks jaotada vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 17 sätestatud põhimõtetele, kasutades läbipaistvaid ja objektiivseid kriteeriume, sealhulgas keskkonnaalaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke. Kalapüügivõimalused tuleks jaotada õiglaselt ka eri kalandussektorite vahel, sh traditsiooniline ja väikesemahuline kalapüük. Lisaks peaksid liikmesriigid pakkuma stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise. [ME 11]

| (7) | Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema
  parimatel kättesaadavatel
  teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade

  ajakavadega
  , kaitse piirväärtuste

  piirväärtusi, kaitse-
  ja kaitseabinõudega

  tehniliste meetmetega seotud eesmärke lossimiskohustuse rakendamiseks, samuti soovimatu püügi maksimaalse vältimise ja vähendamise meetmeid ning kaitseabinõusid
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EL) nr 1380/2013 artiklitele 9 ja 10 peavad mitmeaastased kavad põhinema
  parimatel kättesaadavatel
  teadus-, tehnika- ja majandusnõuannetel ning sisaldama eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid koos selgete ajakavade

  ajakavadega
  , kaitse piirväärtuste

  piirväärtusi, kaitse-
  ja kaitseabinõudega

  tehniliste meetmetega seotud eesmärke lossimiskohustuse rakendamiseks, samuti soovimatu püügi maksimaalse vältimise ja vähendamise meetmeid ning kaitseabinõusid
  . [ME 12]

| (8) | Mitmeaastase kava eesmärk peaks olema aidata saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige saavutada

  taastada
  ja säilitada asjaomaste varude maksimaalne jätkusuutlik saagikus

  kalavarude biomassi väärtused maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel, rakendada lossimiskohustust
  , kujundada välja jätkusuutlik kalandussektor ja kehtestada tõhus majandamisraamistik. [ME 13] |
| --- | --- |

(8)

Mitmeaastase kava eesmärk peaks olema aidata saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, eelkõige saavutada

  taastada
  ja säilitada asjaomaste varude maksimaalne jätkusuutlik saagikus

  kalavarude biomassi väärtused maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikust kõrgemal tasemel, rakendada lossimiskohustust
  , kujundada välja jätkusuutlik kalandussektor ja kehtestada tõhus majandamisraamistik. [ME 13]

| (8a) | Käesolevat määrust ei tuleks pidada pretsedentiks muude Vahemere mitmeaastaste kavade puhul, kui ei ole sätestatud teisiti. [ME 14] |
| --- | --- |

(8a)

Käesolevat määrust ei tuleks pidada pretsedentiks muude Vahemere mitmeaastaste kavade puhul, kui ei ole sätestatud teisiti. [ME 14]

| (8b) | Mitmeaastases kavas tuleks aega arvesse võttes leida alati tasakaal saavutatava tulemuse ja sotsiaal-majandusliku mõju vahel. [ME 15] |
| --- | --- |

(8b)

Mitmeaastases kavas tuleks aega arvesse võttes leida alati tasakaal saavutatava tulemuse ja sotsiaal-majandusliku mõju vahel. [ME 15]

| (9) | Peale selle on määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 kehtestatud lossimiskohustus, sealhulgas kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammõõte. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 (9) kehtestatud kolmeaastane tagasiheitekava, milles on Aadria mere anšoovise, sardiini, hariliku makrelli ja hariliku stauriidi jaoks ette nähtud vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest. Lossimiskohustuse rakendamiseks on asjakohane pikendada delegeeritud määruses (EL) nr 1392/2014 sätestatud meetmete kehtivust, lisades selle vastavad sätted mitmeaastasesse kavva. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle on määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 15 kehtestatud lossimiskohustus, sealhulgas kõikide selliste liikide püügi puhul, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1967/2006 III lisas määratletud alammõõte. Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1392/2014 (9) kehtestatud kolmeaastane tagasiheitekava, milles on Aadria mere anšoovise, sardiini, hariliku makrelli ja hariliku stauriidi jaoks ette nähtud vähese tähtsusega erand lossimiskohustusest. Lossimiskohustuse rakendamiseks on asjakohane pikendada delegeeritud määruses (EL) nr 1392/2014 sätestatud meetmete kehtivust, lisades selle vastavad sätted mitmeaastasesse kavva.

| (10) | Kooskõlas ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga tuleb kalavarude majandamisel võtta

  peaks kava aitama samuti kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele, nagu on sätestatud
  direktiivis 2008/56/EÜ esitatud

  , ning võtma
  kalapüügiga seotud kvalitatiivse tunnuse kõrval arvesse ka kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud 1., 4. ja 6. tunnust.
  Samuti peaks kava aitama kaasa elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele, nagu on ette nähtud vastavalt direktiivis 2009/147/EÜ ja direktiivis 92/43/EMÜ. [ME 16] |
| --- | --- |

(10)

Kooskõlas ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga tuleb kalavarude majandamisel võtta

  peaks kava aitama samuti kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele, nagu on sätestatud
  direktiivis 2008/56/EÜ esitatud

  , ning võtma
  kalapüügiga seotud kvalitatiivse tunnuse kõrval arvesse ka kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud 1., 4. ja 6. tunnust.
  Samuti peaks kava aitama kaasa elupaikade ja liikide soodsa kaitsestaatuse saavutamisele, nagu on ette nähtud vastavalt direktiivis 2009/147/EÜ ja direktiivis 92/43/EMÜ. [ME 16]

| (11) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused kindlaks määrata kooskõlas mitmeaastastes kavades sätestatud sihttasemetega.
  [ME 17] |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 16 lõike 4 kohaselt tuleb kalapüügivõimalused kindlaks määrata kooskõlas mitmeaastastes kavades sätestatud sihttasemetega.
  [ME 17]

| (12) | Asjakohane on kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse väärtuste vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja säilitamise eesmärgile (FMSY). Kõnealused teaduslikel nõuannetel põhinevad

  parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele tuginevad
  vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse muutusi teaduslikes nõuannetes, aitab rakendada

  teaduslike nõuannete muutumist
  ,
  aidata täita
  lossimiskohustust ja

  ning
  arvestada segapüügi erisustega

  erisusi
  . FMSY-vahemikud on arvutanud välja STECF (10)

  . Kava kohaselt

  ja need

  on need tuletatud sellisena,
  et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (11). Lisaks on vahemiku ülempiir selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. [ME 18] |
| --- | --- |

(12)

Asjakohane on kehtestada selline kalastussuremuse sihttase (F), mis vastab maksimaalse jätkusuutliku saagikuse väärtuste vahemikena väljendatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamise ja säilitamise eesmärgile (FMSY). Kõnealused teaduslikel nõuannetel põhinevad

  parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele tuginevad
  vahemikud on vajalikud, et tagada paindlikkus, mis võimaldab võtta arvesse muutusi teaduslikes nõuannetes, aitab rakendada

  teaduslike nõuannete muutumist
  ,
  aidata täita
  lossimiskohustust ja

  ning
  arvestada segapüügi erisustega

  erisusi
  . FMSY-vahemikud on arvutanud välja STECF (10)

  . Kava kohaselt

  ja need

  on need tuletatud sellisena,
  et pikas perspektiivis ei väheneks saagikus maksimaalse jätkusuutliku saagikusega võrreldes rohkem kui 5 % (11). Lisaks on vahemiku ülempiir selline, et kalavaru allapoole kudekarja biomassi piirväärtust (Blim) vähenemise tõenäosus ei ületaks 5 %. [ME 18]

| (13) | Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks peaks olema kehtestatud FMSY-vahemike tavapärane ülemmäär ja teatavatel juhtudel kõrgem ülempiir, tingimusel et asjaomase kalavaru seisundit peetakse heaks. Kindlaksmääratud kalapüügivõimalused võiksid küündida kõrgema ülempiirini

  Mitmeaastase kava eesmärkide saavutamiseks peaks iga liigi puhul olema sihttasemeks SSBpa
  .
  Kõrgema sihttaseme võiks kehtestada
  vaid juhul, kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul, varude liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks või järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste kõikumiste piiramiseks

  kui ühe väikese pelaagilise liigi varud on allpool SSBlim-i
  . [ME 19] |
| --- | --- |

(13)

Kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks peaks olema kehtestatud FMSY-vahemike tavapärane ülemmäär ja teatavatel juhtudel kõrgem ülempiir, tingimusel et asjaomase kalavaru seisundit peetakse heaks. Kindlaksmääratud kalapüügivõimalused võiksid küündida kõrgema ülempiirini

  Mitmeaastase kava eesmärkide saavutamiseks peaks iga liigi puhul olema sihttasemeks SSBpa
  .
  Kõrgema sihttaseme võiks kehtestada
  vaid juhul, kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik käesolevas määruses sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul, varude liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks või järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste kõikumiste piiramiseks

  kui ühe väikese pelaagilise liigi varud on allpool SSBlim-i
  . [ME 19]

| (14) | Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(14)

Kui maksimaalse jätkusuutliku saagikuse sihttasemed ei ole kättesaadavad, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi.

| (15) | Anšoovise- ja sardiinivarude jaoks, mille kohta kõnealused näitajad on olemas, tuleb kaitsemeetmete kohaldamise eesmärgil kehtestada

  Kaitsemeetmete kohaldamise eesmärgil
  on
  vaja kehtestada väikeste pelaagiliste liikide
  kaitse piirväärtused väljendatuna
  SSBlim-i

  näitajatega MSY Btrigger
  ja Blim


  SSBpa-na
  . Kui kalavarud peaksid langema allapoole piirväärtust MSY Btrigger, tuleks kalastussuremust vähendada allapoole piirväärtust FMSY


  SSBlim-i, tuleks võtta vajalikke parandusmeetmeid
  ,
  et aidata kaasa selle kalavaru kiirele taastumisele SSBpa tasemest kõrgemale
  . [ME 20] |
| --- | --- |

(15)

Anšoovise- ja sardiinivarude jaoks, mille kohta kõnealused näitajad on olemas, tuleb kaitsemeetmete kohaldamise eesmärgil kehtestada

  Kaitsemeetmete kohaldamise eesmärgil
  on
  vaja kehtestada väikeste pelaagiliste liikide
  kaitse piirväärtused väljendatuna
  SSBlim-i

  näitajatega MSY Btrigger
  ja Blim


  SSBpa-na
  . Kui kalavarud peaksid langema allapoole piirväärtust MSY Btrigger, tuleks kalastussuremust vähendada allapoole piirväärtust FMSY


  SSBlim-i, tuleks võtta vajalikke parandusmeetmeid
  ,
  et aidata kaasa selle kalavaru kiirele taastumisele SSBpa tasemest kõrgemale
  . [ME 20]

| (16) | Juhul kui kalavaru suurus langeb allapoole piirväärtust Blim, tuleks rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid. Kui kalavaru on teaduslike nõuannete kohaselt ohustatud, peaksid kaitsemeetmed muu hulgas hõlmama kalapüügivõimaluste piiramist ja erikaitsemeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama muud meetmed, näiteks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohased komisjoni meetmed või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 13 kohased liikmesriikide meetmed.
  [ME 21] |
| --- | --- |

(16)

Juhul kui kalavaru suurus langeb allapoole piirväärtust Blim, tuleks rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid. Kui kalavaru on teaduslike nõuannete kohaselt ohustatud, peaksid kaitsemeetmed muu hulgas hõlmama kalapüügivõimaluste piiramist ja erikaitsemeetmeid. Neid meetmeid peaksid vajaduse korral täiendama muud meetmed, näiteks määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 12 kohased komisjoni meetmed või määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 13 kohased liikmesriikide meetmed.
  [ME 21]

| (17) | Kui varude piirväärtuste kohta andmed puuduvad, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi. Kaaspüügil püütud kalavarude puhul tuleks varude kudekarja biomassi miinimumtasemeid käsitleva teadusliku nõuande puudumise korral võtta erikaitsemeetmeid, juhul kui teaduslikest nõuannetest nähtub vajadus rakendada parandusmeetmeid.
  [ME 22] |
| --- | --- |

(17)

Kui varude piirväärtuste kohta andmed puuduvad, tuleks kohaldada ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi. Kaaspüügil püütud kalavarude puhul tuleks varude kudekarja biomassi miinimumtasemeid käsitleva teadusliku nõuande puudumise korral võtta erikaitsemeetmeid, juhul kui teaduslikest nõuannetest nähtub vajadus rakendada parandusmeetmeid.
  [ME 22]

| (18) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 1 kehtestatud lossimiskohustuse rakendamiseks tuleks kavaga ette näha täiendavad majandamismeetmed
  , eelkõige meetmed tagasiheite järkjärguliseks lõpetamiseks, alammõõdust väiksemate kalade arvessevõtmiseks ning kalapüügist merekeskkonnale tuleneva kahjuliku mõju minimeerimiseks ja võimaluse korral kaotamiseks
  . Sellised meetmed tuleks sätestada delegeeritud õigusaktides. [ME 23] |
| --- | --- |

(18)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikega 1 kehtestatud lossimiskohustuse rakendamiseks tuleks kavaga ette näha täiendavad majandamismeetmed
  , eelkõige meetmed tagasiheite järkjärguliseks lõpetamiseks, alammõõdust väiksemate kalade arvessevõtmiseks ning kalapüügist merekeskkonnale tuleneva kahjuliku mõju minimeerimiseks ja võimaluse korral kaotamiseks
  . Sellised meetmed tuleks sätestada delegeeritud õigusaktides. [ME 23]

| (18a) | Sõltumatud eksperdid ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee vaatasid läbi neile esitatud Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia (Adriatica kõrgetasemelise töörühma) ühise soovituse ning uurimuse seinnootade tehniliste omaduste ja merepõhja elustikule avaldatava mõju kohta. Seega on asjakohane näha ette erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 3 teisest lõigust ja II lisa punktist 2. [ME 24] |
| --- | --- |

(18a)

Sõltumatud eksperdid ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee vaatasid läbi neile esitatud Horvaatia, Itaalia ja Sloveenia (Adriatica kõrgetasemelise töörühma) ühise soovituse ning uurimuse seinnootade tehniliste omaduste ja merepõhja elustikule avaldatava mõju kohta. Seega on asjakohane näha ette erand määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 3 teisest lõigust ja II lisa punktist 2. [ME 24]

| (19) | Tuleks kehtestada otsese majandamishuviga liikmesriikide ühiste soovituste esitamise tähtaeg, nagu on nõutud määruses (EL) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks kehtestada otsese majandamishuviga liikmesriikide ühiste soovituste esitamise tähtaeg, nagu on nõutud määruses (EL) nr 1380/2013.

| (19a) | Nõukogu peaks arvesse võtma harrastuspüüki, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et sellel on suur mõju teatava liigi kalastussuremusele. Selleks peaks nõukogul olema võimalik kehtestada tööndusliku püügi lubatud kogupüük, milles võetakse arvesse harrastuspüügi mahtu, ja/või võtta vastu muid harrastuskalapüüki piiravaid meetmeid, nagu päevase püügi piirmäärad ja püügikeeluajad. [ME 25] |
| --- | --- |

(19a)

Nõukogu peaks arvesse võtma harrastuspüüki, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et sellel on suur mõju teatava liigi kalastussuremusele. Selleks peaks nõukogul olema võimalik kehtestada tööndusliku püügi lubatud kogupüük, milles võetakse arvesse harrastuspüügi mahtu, ja/või võtta vastu muid harrastuskalapüüki piiravaid meetmeid, nagu päevase püügi piirmäärad ja püügikeeluajad. [ME 25]

| (20) | Samuti tuleks kavaga ette näha teatavad täiendavad tehnilised
  , samuti ajalised ja ruumilised
  meetmed, mis võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega
  ja parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid arvesse võttes
  , et aidata kaasa kava eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses noorkalade kaitsega või selektiivsuse suurendamisega. [ME 26] |
| --- | --- |

(20)

Samuti tuleks kavaga ette näha teatavad täiendavad tehnilised
  , samuti ajalised ja ruumilised
  meetmed, mis võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega
  ja parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid arvesse võttes
  , et aidata kaasa kava eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses noorkalade kaitsega või selektiivsuse suurendamisega. [ME 26]

| (20a) | Mitmeaastasest kavast tulenevates tehnilistes meetmetes või selle alusel vastuvõetavates delegeeritud õigusaktides, tuleks kaitsta kalapüügiga tegelevates kogukondades pikka aega kasutatud traditsioonilisi kalapüügivahendeid. [ME 27] |
| --- | --- |

(20a)

Mitmeaastasest kavast tulenevates tehnilistes meetmetes või selle alusel vastuvõetavates delegeeritud õigusaktides, tuleks kaitsta kalapüügiga tegelevates kogukondades pikka aega kasutatud traditsioonilisi kalapüügivahendeid. [ME 27]

| (21) | Et tagada täielik vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele, tuleks lisaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (12) ette nähtud meetmetele vastu võtta erikontrollimeetmed. |
| --- | --- |

(21)

Et tagada täielik vastavus käesolevas määruses sätestatud meetmetele, tuleks lisaks nõukogu määrusega (EÜ) nr 1224/2009 (12) ette nähtud meetmetele vastu võtta erikontrollimeetmed.

| (21a) | Selleks et kalanduses oleks võimalik toime tulla püügikoormuse vähendamise meetmete ja sellest tuleneva ettevõtjate ja meremeeste sissetuleku vähenemisega, peaks olema korraldatud eelisjärjekorras juurdepääs asjakohasele toetusele Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 508/2014
   (13)
  . [ME 28] |
| --- | --- |

(21a)

Selleks et kalanduses oleks võimalik toime tulla püügikoormuse vähendamise meetmete ja sellest tuleneva ettevõtjate ja meremeeste sissetuleku vähenemisega, peaks olema korraldatud eelisjärjekorras juurdepääs asjakohasele toetusele Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 508/2014
   (13)
  . [ME 28]

| (21b) | Selleks et tagada määruse rakendamise ja selle sotsiaal-majandusliku mõju sidusus, on soovitav ühelt poolt lubada teha erandeid määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 33 osutatud püügitegevuse ajutiseks peatamiseks võetavate meetmete tähtaegadest, laiendades seda üksnes käesoleva mitmeaastase kavaga hõlmatud laevadele, ja teiselt poolt lubada samade laevade uuesti kasutuselevõttu ja kasutada nimetatud määruse artiklis 34 sätestatud püügitegevuse püsivaks lõpetamiseks võetavaid meetmeid. [ME 29] |
| --- | --- |

(21b)

Selleks et tagada määruse rakendamise ja selle sotsiaal-majandusliku mõju sidusus, on soovitav ühelt poolt lubada teha erandeid määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 33 osutatud püügitegevuse ajutiseks peatamiseks võetavate meetmete tähtaegadest, laiendades seda üksnes käesoleva mitmeaastase kavaga hõlmatud laevadele, ja teiselt poolt lubada samade laevade uuesti kasutuselevõttu ja kasutada nimetatud määruse artiklis 34 sätestatud püügitegevuse püsivaks lõpetamiseks võetavaid meetmeid. [ME 29]

| (22) | Kuna väikeseid pelaagilisi liike püüdvad laevad teevad Aadria meres tavaliselt lühikesi püügireise, tuleks kohandada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 alusel nõutava eelteatise kasutamist, nii et eelteatised tuleks esitada vähemalt poolteist

  pool
  tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist. Võttes arvesse väga väikese kalasaagiga püügireiside piiratud mõju asjaomastele varudele, on asjakohane kehtestada piirkogus, mille puhul tuleb eelteatis esitada juhul, kui laeva pardal on vähemalt üks tonn anšoovist või sardiini

  väikeseid pelaagilisi liike
  . [ME 30] |
| --- | --- |

(22)

Kuna väikeseid pelaagilisi liike püüdvad laevad teevad Aadria meres tavaliselt lühikesi püügireise, tuleks kohandada määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 alusel nõutava eelteatise kasutamist, nii et eelteatised tuleks esitada vähemalt poolteist

  pool
  tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist. Võttes arvesse väga väikese kalasaagiga püügireiside piiratud mõju asjaomastele varudele, on asjakohane kehtestada piirkogus, mille puhul tuleb eelteatis esitada juhul, kui laeva pardal on vähemalt üks tonn anšoovist või sardiini

  väikeseid pelaagilisi liike
  . [ME 30]

| (23) | Kuna elektroonilised kontrollivahendid tagavad parema ja õigeaegsema kontrolli kalanduse, eriti püügitegevuse ja kalavarude kasutamise ruumilise jaotumise üle, tuleks laevaseiresüsteemi ja elektroonilise püügipäeviku kasutamist, mida nõutakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 9 ja 15 alusel, laiendada kõikidele kalalaevadele, mille kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit. |
| --- | --- |

(23)

Kuna elektroonilised kontrollivahendid tagavad parema ja õigeaegsema kontrolli kalanduse, eriti püügitegevuse ja kalavarude kasutamise ruumilise jaotumise üle, tuleks laevaseiresüsteemi ja elektroonilise püügipäeviku kasutamist, mida nõutakse vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 9 ja 15 alusel, laiendada kõikidele kalalaevadele, mille kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit.

| (24) | Anšoovise ja sardiini

  Väikeste pelaagiliste liikide
  püügi suhtes tuleks kehtestada piirkogused, mille ületamise korral on kalalaev kohustatud lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Nende sadamate või rannikuäärsete kohtade kindlaksmääramisel peaksid liikmesriigid kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli. [ME 31] |
| --- | --- |

(24)

Anšoovise ja sardiini

  Väikeste pelaagiliste liikide
  püügi suhtes tuleks kehtestada piirkogused, mille ületamise korral on kalalaev kohustatud lossima määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43. Nende sadamate või rannikuäärsete kohtade kindlaksmääramisel peaksid liikmesriigid kohaldama kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 5 sätestatud kriteeriume viisil, mis tagab tõhusa kontrolli. [ME 31]

| (25) | Et kohaneda õigel ajal ja proportsionaalselt tehnika ja teaduse arenguga ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 käesoleva määruse täiendamiseks vastu õigusakte parandusmeetmete kohta, mis on seotud hariliku makrelli ja hariliku stauriidi kaitse, lossimiskohustuse rakendamise ja tehniliste meetmetega. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (14) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. [ME 32] |
| --- | --- |

(25)

Et kohaneda õigel ajal ja proportsionaalselt tehnika ja teaduse arenguga ning tagada paindlikkus ja võimaldada teatavate meetmete arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 käesoleva määruse täiendamiseks vastu õigusakte parandusmeetmete kohta, mis on seotud hariliku makrelli ja hariliku stauriidi kaitse, lossimiskohustuse rakendamise ja tehniliste meetmetega. Eriti oluline on, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid peetaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (14) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. [ME 32]

| (26) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõike 3 kohaselt tuleks ette näha sätted, mille alusel komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise piisavust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele teaduslike nõuannete põhjal. Kava tuleks hinnata
  kolme aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ning seejärel
  iga viie aasta tagant. See ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning vastu võtta ja rakendada piirkondlikud meetmed, samuti peaks selle aja jooksul ilmnema nende mõju kalavarudele ja püügile. See on minimaalne ajavahemik ka teadusasutuste arvates. [ME 33] |
| --- | --- |

(26)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 10 lõike 3 kohaselt tuleks ette näha sätted, mille alusel komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse kohaldamise piisavust ja tõhusust. Selline hindamine peaks tuginema kava korrapärasele hindamisele teaduslike nõuannete põhjal. Kava tuleks hinnata
  kolme aasta möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ning seejärel
  iga viie aasta tagant. See ajavahemik võimaldab lossimiskohustust täielikult rakendada ning vastu võtta ja rakendada piirkondlikud meetmed, samuti peaks selle aja jooksul ilmnema nende mõju kalavarudele ja püügile. See on minimaalne ajavahemik ka teadusasutuste arvates. [ME 33]

| (27) | Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 4 kohaselt hinnatakse enne kava koostamist kava majanduslikku ja sotsiaalset mõju (15). |
| --- | --- |

(27)

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 9 lõike 4 kohaselt hinnatakse enne kava koostamist kava majanduslikku ja sotsiaalset mõju (15).

| (27a) | Selleks et toetada kalureid käesolevas määruses sätestatud meetmete rakendamisel, peaksid liikmesriigid võimalikult palju kasutama määrusega (EL) nr 508/2014 ette nähtud meetmeid. On asjakohane selgitada, et käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vastu võetud ajutise peatamise meetmeid võib käsitada toetuskõlblikena määruse (EL) nr 508/2014 alusel, et võtta arvesse käesoleva määruse sotsiaal-majanduslikke aspekte. Lisaks on asjakohane teha kõnealusest mitmeaastasest kavast mõjutatud laevade puhul erand ajavahemikest, mille jooksul võib anda toetust, ning samuti EMKFi rahalise toetuse ülempiirist, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 508/2014 sätestatud ajutiseks peatamiseks võetavatele meetmetele, [ME 34] |
| --- | --- |

(27a)

Selleks et toetada kalureid käesolevas määruses sätestatud meetmete rakendamisel, peaksid liikmesriigid võimalikult palju kasutama määrusega (EL) nr 508/2014 ette nähtud meetmeid. On asjakohane selgitada, et käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vastu võetud ajutise peatamise meetmeid võib käsitada toetuskõlblikena määruse (EL) nr 508/2014 alusel, et võtta arvesse käesoleva määruse sotsiaal-majanduslikke aspekte. Lisaks on asjakohane teha kõnealusest mitmeaastasest kavast mõjutatud laevade puhul erand ajavahemikest, mille jooksul võib anda toetust, ning samuti EMKFi rahalise toetuse ülempiirist, mis on kehtestatud määruses (EL) nr 508/2014 sätestatud ajutiseks peatamiseks võetavatele meetmetele, [ME 34]

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide mitmeaastane kava.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse Aadria mere anšoovise (Engraulis encrasicolus) ja sardiini (Sardina pilchardus) varude (edaspidi „asjaomased varud“

  „väikesed pelaagilised liigid“
  ) ja nende varude püügi

  sihtpüügi
  suhtes. Seda

  Määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustuse rakendamiseks
  kohaldatakse
  käesolevat määrust
  ka hariliku makrelli (Scomber spp.) ja hariliku stauriidi (Trachurus spp.) kaaspüügi suhtes, mis on püütud asjaomaste kalavarude kas ühe või mõlema liigi püügil

  väikeste pelaagiliste liikide püügi käigus
  Aadria meres. [ME 35]

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 4, määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklis 4 ja määruse (EÜ) nr 1967/2006 artiklis 2 sätestatud mõisteid.

2.   Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18; |
| --- | --- |

a)

„Aadria meri“ – GFCMi geograafilised alapiirkonnad 17 ja 18;

| b) | „GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (16) I lisas esitatud määratlusele; |
| --- | --- |

b)

„GFCMi geograafiline alapiirkond“ – Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) geograafiline alapiirkond vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1343/2011 (16) I lisas esitatud määratlusele;

| ba) | „sihtpüük“ – vähemalt 50 % saagi eluskaalust moodustab sardiin või anšoovis; [ME 37] |
| --- | --- |

ba)

„sihtpüük“ – vähemalt 50 % saagi eluskaalust moodustab sardiin või anšoovis; [ME 37]

| c) | „väikesed pelaagilised liigid“ – käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 loetletud varud ja nende mis tahes kombinatsioon

  sardiini (Sardina pilchardus)
  ja
  anšoovise (Engraulis encrasicolus) varud
  ; [ME 38] |
| --- | --- |

c)

„väikesed pelaagilised liigid“ – käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 loetletud varud ja nende mis tahes kombinatsioon

  sardiini (Sardina pilchardus)
  ja
  anšoovise (Engraulis encrasicolus) varud
  ; [ME 38]

| ca) | „parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded“ – avalikult saadaolevad teaduslikud nõuanded, mida toetavad kõige värskemad teaduslikud andmed ja meetodid ning mille on avaldanud või millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud selline liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu liidu või rahvusvaheline teadusasutus nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või GFCM ja mis vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 25 nõuetele. [ME 104] |
| --- | --- |

ca)

„parimad kättesaadavad teaduslikud nõuanded“ – avalikult saadaolevad teaduslikud nõuanded, mida toetavad kõige värskemad teaduslikud andmed ja meetodid ning mille on avaldanud või millele on vastastikuse eksperdihinnangu andnud selline liidu või rahvusvahelisel tasandil tunnustatud sõltumatu liidu või rahvusvaheline teadusasutus nagu kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) või GFCM ja mis vastavad määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 25 nõuetele. [ME 104]

| d) | „FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, kus kõik teaduslikult määratud piiridesse jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad teaduslike nõuannete kohaselt praegustes keskmistes keskkonnatingimustes segapüügipiirkondades pikas plaanis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY), mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist;
  [ME 39] |
| --- | --- |

d)

„FMSY-vahemik“ – väärtuste vahemik, kus kõik teaduslikult määratud piiridesse jäävad kalastussuremuse tasemed tagavad teaduslike nõuannete kohaselt praegustes keskmistes keskkonnatingimustes segapüügipiirkondades pikas plaanis maksimaalse jätkusuutliku saagikuse (MSY), mõjutamata oluliselt asjaomaste varude taastootmist;
  [ME 39]

| da) | „püügipäev“ – 24-tunnine ajavahemik või mis tahes osa sellest, mil kalalaev tegeleb püügitoimingutega, nt kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine või kalade ja kalandustoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 punktis 28; [ME 40] |
| --- | --- |

da)

„püügipäev“ – 24-tunnine ajavahemik või mis tahes osa sellest, mil kalalaev tegeleb püügitoimingutega, nt kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine või kalade ja kalandustoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 4 punktis 28; [ME 40]

| db) | „SSBlim“ – kudekarja biomassi piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta majandamisalaseid parandusmeetmeid, et tagada kalavaru taastumine tasemeni, kus see on bioloogiliselt ohututes piirides; [ME 41] |
| --- | --- |

db)

„SSBlim“ – kudekarja biomassi piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta majandamisalaseid parandusmeetmeid, et tagada kalavaru taastumine tasemeni, kus see on bioloogiliselt ohututes piirides; [ME 41]

| dc) | „SSBpa“ — kudekarja biomassi ettevaatuspõhine piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta majandamismeetmed, et tagada varude taastumine tasemeni, kus see on bioloogiliselt ohututes piirides; [ME 42] |
| --- | --- |

dc)

„SSBpa“ — kudekarja biomassi ettevaatuspõhine piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta majandamismeetmed, et tagada varude taastumine tasemeni, kus see on bioloogiliselt ohututes piirides; [ME 42]

| e) | „MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta asjakohaseid erimajandamismeetmeid tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel;
  [ME 43] |
| --- | --- |

e)

„MSY Btrigger“ – kudekarja biomassi piirväärtus, millest madalama näitaja korral tuleb võtta asjakohaseid erimajandamismeetmeid tagamaks, et püügimäärad koos looduslike tingimuste muutumisega võimaldaksid varudel pikas perspektiivis taastuda maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel;
  [ME 43]

| f) | „kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena. |
| --- | --- |

f)

„kalapüügivõimalus“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi ja/või püügikoormusena.

Artikkel 3

Eesmärgid

1.   Mitmeaastane kava aitab saavutada ühise kalanduspoliitika eesmärke, mis on loetletud määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 2, eelkõige kohaldades ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele. Lisaks on kava eesmärk on tagada, et mere elusressursside kasutamisel taastatakse ja säilitatakse püütavate liikide populatsioonid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. [ME 45]

2.   Mitmeaastase kavaga kehtestatakse tõhus, lihtne ja stabiilne majandamisraamistik Aadria mere väikeste pelaagiliste liikide kasutamiseks.

2a.
     
  Mitmeaastase kava väljatöötamisel või muutmisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke aspekte kooskõlas määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõikega 5. [ME 47]

3.   Mitmeaastane kava aitab soovimatu püügi maksimaalse vältimise ja piiramise teel teha lõpu

  vähendada
  tagasiheidet ning rakendada kavaga hõlmatud ja käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate liikide puhul määruse (EL) nr 1380/2013 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust. [ME 48]

4.   Mitmeaastases kavas rakendatakse kalavarude majandamisel ökosüsteemipõhist lähenemisviisi, et püügitegevuse negatiivne mõju mere ökosüsteemile
  , eelkõige ohustatud elupaikadele ja kaitstud liikidele, sealhulgas mereimetajatele, merelindudele ja roomajatele,
  oleks võimalikult väike
  ja võimaluse korral olematu
  . See on kooskõlas liidu keskkonnaalaste õigusaktidega, eelkõige direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgiga saavutada aastaks 2020 hea keskkonnaseisund
  ning direktiivides 2009/147/EÜ ja 92/43/EMÜ sätestatud eesmärkide ja normidega
  . [ME 49]

5.   Eelkõige on mitmeaastase kava eesmärk

| a) | tagada direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud 3. tunnuses kirjeldatud tingimuste täitmine ja |
| --- | --- |

a)

tagada direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud 3. tunnuses kirjeldatud tingimuste täitmine ja

| b) | aidata kaasa direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud teiste asjakohaste tunnuste täitmisele vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel. |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa direktiivi 2008/56/EÜ I lisas esitatud teiste asjakohaste tunnuste täitmisele vastavalt kalanduse osatähtsusele nende saavutamisel.

5a.
     
  Käesoleva kava kohaste meetmete võtmisel tuginetakse parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele. [ME 50]

II PEATÜKK

SOTSIAAL-MAJANDUSLIKUD
  SIHTTASEMED, KAITSEMEETMED JA ERIMEETMED [ME 51]

SOTSIAAL-MAJANDUSLIKUD

[ME 51]

Artikkel 4

Anšoovise ja sardiini

  Väikeste pelaagiliste liikide
  sihttasemed [ME 52]

1.   Asjaomaste varude kalastussuremuse sihttase

  Väikeste pelaagiliste liikide piirväärtuste sihttasemed
  tuleb saavutada võimalikult kiiresti ja järk-järgult tõusvalt aastaks 2020, misjärel tuleb seda hoida
  ülalpool
  I lisas määratletud vahemikes

  väärtusi
  ja artikli 3 lõikes 1 sätestatud eesmärkidele vastavana. [ME 53]

2.   Kalapüügivõimalused

  Väikeseid pelaagilisi liike hõlmavad majandamismeetmed
  peavad vastama käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud kalastussuremuse sihttasemete vahemikele

  piirväärtuste sihttasemetele
  . [ME 54]

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 võib kalapüügivõimalused kindlaks määrata tasemetel

  majandamismeetmete eesmärgiks võtta tasemed
  , mis vastavad I lisa veerus A esitatust madalamatele kalastussuremuse

  kõrgematele
  tasemetele
  , kui

| a) | see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul, |
| --- | --- |

a)

see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul,

| b) | see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varudele liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks või |
| --- | --- |

b)

see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varudele liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks või

| c) | ühe väikese pelaagilite liigi varu on allpool I lisa veerus B esitatud piirväärtust
  . [ME 55] |
| --- | --- |

c)

ühe väikese pelaagilite liigi varu on allpool I lisa veerus B esitatud piirväärtust
  . [ME 55]

4.   Olenemata lõigetest 2 ja 3 võib kalavaru püügivõimalused kindlaks määrata kooskõlas I lisa veerus B esitatud kalastussuremuse vahemikega, tingimusel et asjaomane varu ületab II lisa veerus A märgitud kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtaset,

| a) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul; |
| --- | --- |

a)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks segapüügi puhul;

| b) | kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varude liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks, või |
| --- | --- |

b)

kui see on teaduslike nõuannete või tõendite põhjal vajalik varude liigisisesest või liikidevahelisest dünaamikast tingitud tõsise kahju vältimiseks, või

| (c) | selleks et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.
  [ME 56] |
| --- | --- |

(c)

selleks et järjestikuste aastate kalapüügivõimaluste erinevused ei ületaks 20 %.
  [ME 56]

4a.
     
  Kui teaduslikest nõuannetest nähtub harrastuspüügi suur mõju konkreetse varu kalastussuremusele, võtab nõukogu seda arvesse ja võib püügivõimaluste kindlaksmääramisel harrastuspüüki piirata, et vältida kalastussuremuse üldise sihttaseme ületamist. [ME 57]

Artikkel 4a

Sotsiaal-majanduslikud eesmärgid

Määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 2 lõike 5 punktis f püstitatud sotsiaal-majanduslike eesmärkide arvessevõtmiseks peavad liikmesriigid käesoleva määrusega kehtestatud tehniliste ja kaitsemeetmete kohaldamisel laialdaselt kasutama määruses (EL) nr 508/2014 sätestatud asjakohaseid meetmeid. [ME 58]

Artikkel 5

Kaitsemeetmed

1.   Kudekarja biomassi miinimum- ja piirtasemena väljendatud kaitse piirväärtused, mida

  piirväärtusi
  kohaldatakse asjaomaste varude täieliku paljunemisvõime kaitseks, on esitatud II lisas. [ME 59]

1a.
     
  Kolme aasta möödumisel artikli 6 lõikes 1a osutatud majandamismeetmete kohaldamisest selgitatakse teadusuuringus võetud meetmete tõhusust, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude ja nende varude püügi puhul. [ME 60]

2.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et ükskõik kumma asjaomase varu

  väikese pelaagilise liigi
  kudekarja biomass on väiksem kui II

  I
   lisa veeru A

  B
  kohane kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase, võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed, et tagada asjaomase varu kiire taastamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust

  aidata kaasa väikeste pelaagiliste liikide kiirele taastamisele I lisa veerus A esitatud piirväärtusest
  kõrgemal tasemel. Eelkõige tuleb erandina artikli 4 lõigetest

  lõikest
   2 ja 4 määrata asjaomaste varude püügivõimalused kindlaks tasemel, mis vastab käesoleva määruse I lisa veerus A esitatud vahemikust madalamale kalastussuremuse tasemele

  kooskõlas artikli 4 lõikega 3 kohandada majandamismeetmeid
  , võttes arvesse asjaomase varu biomassi vähenemist. [ME 61]

3.   Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et ükskõik kumma asjaomase varu

  mõlema väikese pelaagilise liigi
  kudekarja biomass on väiksem kui II

  I
   lisa veeru B kohane kudekarja biomassi piirväärtuse piirtase (Blim


  SSBlim
  ), võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed

  edasisi parandusmeetmeid
  , et tagada asjaomase

  aidata kaasa mõlema
  varu kiire taastamine maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust

  kiirele taastamisele I lisa veerus A esitatud piirväärtusest
  kõrgemal tasemel. Eelkõige võib

  võivad need parandusmeetmed hõlmata
  erandina käesoleva määruse artikli 4 lõigetest

  lõikest
   2 ja 4 peatada nende parandusmeetmetega asjaomase varu sihtpüügi
  peatamist
  ja vastavalt vähendada kalapüügivõimalusi

  muid sobivaid majandamismeetmeid
  . [ME 62]

Artikkel 6

Erikaitsemeetmed

1.
     Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud väikeste pelaagiliste liikide kaitseks on vaja parandusmeetmeid või kui anšoovise- või sardiinivaru

  ükskõik kumma varu
  kudekarja biomass teataval aastal jääb allapoole käesoleva määruse II

  I
   lisa veeru A

  B
  kohaseid kaitse piirväärtusi, on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 16 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist:.

| a) | püügivahendi omadused, eeskätt võrgusilma suurus, püügivahendi konstruktsioon, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse tagamiseks või parandamiseks; |
| --- | --- |

a)

püügivahendi omadused, eeskätt võrgusilma suurus, püügivahendi konstruktsioon, püügivahendi suurus või selektiivsusvahendite kasutamine selektiivsuse tagamiseks või parandamiseks;

| b) | püügivahendi kasutamine ja püügivahendi kasutamise sügavus, et tagada selektiivsus või seda parandada; |
| --- | --- |

b)

püügivahendi kasutamine ja püügivahendi kasutamise sügavus, et tagada selektiivsus või seda parandada;

| c) | kalapüügi keelustamine või piiramine teatavates piirkondades, et kaitsta kudevaid ja noorkalu, varude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu või sihtliiki mittekuuluvaid kalaliike; |
| --- | --- |

c)

kalapüügi keelustamine või piiramine teatavates piirkondades, et kaitsta kudevaid ja noorkalu, varude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu või sihtliiki mittekuuluvaid kalaliike;

| d) | kalapüügi või teatavat liiki püügivahendite kasutamise keelustamine või piiramine kindlateks ajavahemikeks, et kaitsta kudevaid ja noorkalu, varude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu või sihtliiki mittekuuluvaid kalaliike; |
| --- | --- |

d)

kalapüügi või teatavat liiki püügivahendite kasutamise keelustamine või piiramine kindlateks ajavahemikeks, et kaitsta kudevaid ja noorkalu, varude kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemaid kalu või sihtliiki mittekuuluvaid kalaliike;

| e) | kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse; |
| --- | --- |

e)

kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse;

| f) | muud selektiivsusega seotud näitajad.
  [ME 63] |
| --- | --- |

f)

muud selektiivsusega seotud näitajad.
  [ME 63]

1a.
     
  Olenemata lõikest 1, kohaldatakse artiklis 4 sätestatud sihttasemete saavutamiseks aastatel 2019–2022 järgmisi meetmeid:

| a) | 2019. aastal kehtestatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnorm 2014. aasta püügimahu tasemel; alates 2020. aastast vähendatakse asjaomase liikmesriigi väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnormi järk-järgult igal aastal 4 % võrra eelneva aastaga võrreldes kuni 2022. aastani; vähendamist ei kohaldata siiski juhul, kui asjaomase liikmesriigi eelmise aasta kogupüük oli rohkem kui 2 % allpool 2014. aasta püügitaset; |
| --- | --- |

a)

2019. aastal kehtestatakse väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnorm 2014. aasta püügimahu tasemel; alates 2020. aastast vähendatakse asjaomase liikmesriigi väikeste pelaagiliste liikide püügi piirnormi järk-järgult igal aastal 4 % võrra eelneva aastaga võrreldes kuni 2022. aastani; vähendamist ei kohaldata siiski juhul, kui asjaomase liikmesriigi eelmise aasta kogupüük oli rohkem kui 2 % allpool 2014. aasta püügitaset;

| b) | väikeste pelaagiliste liikide sihtpüügiga tegelevate kalalaevade püügikoormus ei ületa 180 püügipäeva aastas ja 20 püügipäeva kuus ning nimetatud püügipäevade jooksul võib aastas püüda maksimaalselt 144 päeval sihtliigina sardiini ja maksimaalselt 144 päeval anšoovist; |
| --- | --- |

b)

väikeste pelaagiliste liikide sihtpüügiga tegelevate kalalaevade püügikoormus ei ületa 180 püügipäeva aastas ja 20 püügipäeva kuus ning nimetatud püügipäevade jooksul võib aastas püüda maksimaalselt 144 päeval sihtliigina sardiini ja maksimaalselt 144 päeval anšoovist;

| c) | igal aastal kehtestatakse keelupiirkonnad ja -ajad, et kaitsta noorkalade kasvualasid ja koelmuid; sellised keelupiirkonnad ja -ajad hõlmavad sõltuvalt kalapüügivahendi liigist kogu väikeste pelaagiliste liikide leviala Aadria meres ning neid kohaldatakse vähemalt 15 järjestikusest päevast kuni 30 järjestikuse päevani; püügikeelde kohaldatakse järgmistel ajavahemikel:










  i) | sardiini puhul 1. oktoobrist 31. märtsini ja |
| --- | --- | --- |

c)

igal aastal kehtestatakse keelupiirkonnad ja -ajad, et kaitsta noorkalade kasvualasid ja koelmuid; sellised keelupiirkonnad ja -ajad hõlmavad sõltuvalt kalapüügivahendi liigist kogu väikeste pelaagiliste liikide leviala Aadria meres ning neid kohaldatakse vähemalt 15 järjestikusest päevast kuni 30 järjestikuse päevani; püügikeelde kohaldatakse järgmistel ajavahemikel:

i)

sardiini puhul 1. oktoobrist 31. märtsini ja

| ii) | anšoovise puhul 1. aprillist 30. septembrini; |
| --- | --- |

ii)

anšoovise puhul 1. aprillist 30. septembrini;

| d) | laevade puhul, mille kogupikkus on üle 12 meetri, rakendatakse sõltuvalt kalapüügivahendi liigist täiendavaid püügikeelde, mis kestavad vähemalt kuus kuud; sellised püügikeelud hõlmavad vähemalt 30 % piirkonnast, mis on kindlaks määratud kui noorkalade kasvuala või noorkalade kaitsmiseks eriti tähtis ala (nii territoriaal- kui ka sisemerel); |
| --- | --- |

d)

laevade puhul, mille kogupikkus on üle 12 meetri, rakendatakse sõltuvalt kalapüügivahendi liigist täiendavaid püügikeelde, mis kestavad vähemalt kuus kuud; sellised püügikeelud hõlmavad vähemalt 30 % piirkonnast, mis on kindlaks määratud kui noorkalade kasvuala või noorkalade kaitsmiseks eriti tähtis ala (nii territoriaal- kui ka sisemerel);

| e) | väikeste pelaagiliste liikide püügiga aktiivselt tegelevate traalerite ja seinnoodalaevade üldine püügivõimsus ei ületa 2014. aasta seisuga aktiivsete laevade registreeritud võimsust, väljendatuna brutotonnaažis (GT) ja/või brutoregistertonnaažis (GRT), mootori võimsuse (kW) näitajas ja laevade arvus. [ME 70] |
| --- | --- |

e)

väikeste pelaagiliste liikide püügiga aktiivselt tegelevate traalerite ja seinnoodalaevade üldine püügivõimsus ei ületa 2014. aasta seisuga aktiivsete laevade registreeritud võimsust, väljendatuna brutotonnaažis (GT) ja/või brutoregistertonnaažis (GRT), mootori võimsuse (kW) näitajas ja laevade arvus. [ME 70]

1b.
     
  Olenemata lõikest 1a ning eesmärgiga tagada stabiilsus ja piirata erinevusi majandamismeetmetes ei või nimetatud lõike punktides c ja d osutatud püügikeelu kestus järjestikustel aastatel erineda üle 10 %. [ME 71]

Artikkel 6a

Tehnilised meetmed

1.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 13 lõike 3 teist lõiku ja II lisa punkti 2.

2.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel peab haardnooda (seinnooda ja kokkuveotrossita haardnooda) maksimaalne pikkus piirduma 600 meetriga ja nooda maksimumkõrgus olema kuni 1/3 pikkust. [ME 72]

III PEATÜKK

LOSSIMISKOHUSTUSEGA SEOTUD SÄTTED

Artikkel 7

Aadria meres püütud väikeste pelaagiliste liikide lossimiskohustusega seotud sätted

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 ja määruse (EL) nr 1380/2013 artikliga 18 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse järgmist: [ME 73]

| a) | lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult

  parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi erisusi;

  omadusi, [ME 74] |
| --- | --- |

a)

lossimiskohustuse täitmist hõlbustavad erandid lossimiskohustuse kohaldamisest liikide puhul, mille kõrge ellujäämismäär on teaduslikult

  parimate kättesaadavate teaduslike nõuannetega
  tõendatud, võttes arvesse püügivahendi, püügimeetodite ja ökosüsteemi erisusi;

  omadusi, [ME 74]

| b) | lossimiskohustuse täitmist võimaldavad vähese tähtsusega erandid; vähese tähtsusega erandid tuleb teha määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud juhtudel ja tingimustel, ning |
| --- | --- |

b)

lossimiskohustuse täitmist võimaldavad vähese tähtsusega erandid; vähese tähtsusega erandid tuleb teha määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõike 5 punktis c sätestatud juhtudel ja tingimustel, ning

| c) | erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige jälgida lossimiskohustuse täitmist. |
| --- | --- |

c)

erisätted püügi dokumenteerimise kohta, mille eesmärk on eelkõige jälgida lossimiskohustuse täitmist.

| d) | kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse.
  [ME 75] |
| --- | --- |

d)

kalavarude kaitseks alammõõtude kehtestamine, et tagada mereelustiku noorisendite kaitse.
  [ME 75]

IV PEATÜKK

PIIRKONDADEKS JAOTAMINE

Artikkel 8

Piirkondlik koostöö

1.   Käesoleva määruse artiklites 6 ja 7 osutatud meetmete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõikeid 1–6.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võivad otsese majandamishuviga liikmesriigid esitada määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 18 lõike 1 kohaselt ühiseid soovitusi esimest korda hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist ja seejärel iga kord 12 kuu jooksul pärast mitmeaastase kava kohta hinnangu esitamist vastavalt käesoleva määruse artiklile 14. Asjaomased liikmesriigid võivad esitada selliseid soovitusi ka juhul, kui nad seda vajalikuks peavad, eelkõige käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate varude olukorra järsu muutumise korral. Ühised soovitused konkreetseks kalendriaastaks kavandatud meetmete kohta tuleb esitada hiljemalt eelneva aasta 1. juuniks.

3.   Käesoleva määruse artiklitest 6 ja 7 tulenevad õigused ei piira muude liidu õigusnormidega, sealhulgas määrusega (EL) nr 1380/2013 komisjonile antud volitusi.

V PEATÜKK

KONTROLL JA RAKENDAMISE TAGAMINE

Artikkel 9

Seos määrusega (EÜ) nr 1224/2009

Käesolevas peatükis sätestatud kontrollimeetmeid kohaldatakse lisaks määruses (EÜ) nr 1224/2009 ette nähtud meetmetele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 10

Eelteatis

1.   Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 17 lõikest 1 esitatakse kõnealuses artiklis osutatud eelteatis vähemalt poolteist

  pool
  tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist. Rannikuäärsete liikmesriikide pädevad asutused võivad anda konkreetsetel juhtudel loa siseneda sadamasse varem. [ME 76]

2.   Eelteatise esitamise kohustus on selliste liidu kalalaevade kaptenitel, mille pardal on vähemalt üks tonn anšoovist või sardiini.
  Need kogused arvestatakse pärast määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 11 osutatud saagi mahaarvamist. [ME 77]

Artikkel 11

Laevaseiresüsteem

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel laiendatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõike 2 sätteid Aadria meres väikeseid pelaagilisi liike püüdvatele kalalaevadele, mille kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit.

2.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 9 lõikes 5 sätestatud erandit ei kohaldata olenemata laeva pikkusest laevade suhtes, mis tegelevad käesoleva määruse kohaselt väikeste pelaagiliste liikide püügiga Aadria meres.

Artikkel 12

Püügipäeviku elektrooniline täitmine ja selle andmete elektrooniline edastamine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel laiendatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 15 lõikes 1 sätestatud kohustust pidada elektroonilist püügipäevikut ja edastada selle andmed elektrooniliselt vähemalt kord päevas lipuliikmesriigi pädevale asutusele liidu kalalaevade kaptenitele, kelle laeva kogupikkus on vähemalt kaheksa meetrit ja kes tegelevad anšoovise või sardiini sihtpüügiga.

2.   Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 15 lõikes 4 sätestatud erandit ei kohaldata anšoovise või sardiini sihtpüügiga tegelevate laevade kaptenite suhtes, olenemata laeva pikkusest.

2a.
     
  Erandina määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 15 lõikest 2 saadavad kõigi nende liidu kalalaevade kaptenid, mille kogupikkus on 12 meetrit või enam, kõnealuse määruse artiklis 14 osutatud teabe enne lossimise alustamist. [ME 78]

Artikkel 13

Määratud sadamad

Piirkogused, mida kohaldatakse mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavarusid moodustavate liikide eluskaalu suhtes ja mille ületamise korral on kalalaev kohustatud lossima saagi määratud sadamas või rannikuäärses kohas vastavalt määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklile 43, on

| a) | 2 000 kg anšoovist ja |
| --- | --- |

a)

2 000 kg anšoovist ja

| b) | 2 000 kg sardiini. |
| --- | --- |

b)

2 000 kg sardiini.

VI PEATÜKK

LÄBIVAATAMINE

Artikkel 14

Mitmeaastase kava hindamine

Viis

  Kolm
  aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva ja seejärel iga viie aasta tagant hindab komisjon mitmeaastase kava mõju käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvatele kalavarudele ja nende varude püügile. Komisjon esitab hindamise tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  ning kui see on asjakohane, esitab käesoleva määruse muutmise ettepaneku
  . [ME 80]

VII PEATÜKK

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 15

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas

  määruse (EL) nr 1380/2013
  artiklis
  18
  sätestatud tingimustel. [ME 81]

2.   Õigus võtta vastu artiklites 6 ja 7 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kasutamise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 6 ja 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päevale järgneval päeval või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artiklite 6 ja 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 15a

EMKFist antav toetus

1.
     
  Mitmeaastase kava eesmärkide saavutamiseks võetavaid ajutise peatamise meetmeid käsitatakse määruse (EL) nr 508/2014 artikli 33 lõike 1 punktide a ja c kohaldamisel püügitegevuse ajutise peatamisena.

2.
     
  Erandina määruse (EL) nr 508/2014 artikli 33 lõikest 2 on kuni 31. detsembrini 2020 kõnealuse määruse kohase toetuse andmise maksimaalne kestus üheksa kuud kalalaevade puhul, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud piirkondlikke ja ajalisi püügikeelde.

3.
     
  Selleks et tagada käesoleva artikli lõike 2 rakendamine erandina määruse (EL) nr 508/2014 artikli 25 lõikest 3, võib EMKFist antava rahalise toetuse kogusumma olla suurem kui nimetatud artiklis sätestatud 15 % ülempiir.

4.
     
  Määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 30 sätestatud meetmete rakendamisel eelistatakse kalureid, keda mõjutab käesolevas mitmeaastases kavas sisalduvate meetmete rakendamine.

5.
     
  Kuni 31. detsembrini 2020 ja erandina määruse (EL) nr 508/2014 artikli 34 lõikes 4 sätestatud tähtajast võivad laevad, mis on käesolevas määruses nimetatud püügikoormuse vähendamise meetmete tõttu püügitegevuse lõpetanud, saada määruse (EL) nr 508/2014 artiklis 34 osutatud püügitegevuse püsiva lõpetamise toetust. [ME 82]

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 68.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 13. novembri 2018. aasta seisukoht.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

3

(4)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

4

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(5)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

5

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

6

(7)  Nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1626/94 (ELT L 36, 8.2.2007, lk 6).

7

(8)  STECFi aruanne
  „Assessment of Mediterranean Sea stocks – part 2“
  (STECF-11-14).

8

STECFi aruanne

„Assessment of Mediterranean Sea stocks – part 2“

(STECF-11-14).

(9)  Komisjoni 20. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1392/2014, millega kehtestatakse tagasiheitekava seoses teatavate väikeste pelaagiliste liikide püügiga Vahemeres (ELT L 370, 30.12.2014, lk 21).

9

(10)  
  STECFi aruanne „Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1“ (STECF-15-14). [Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 2016, lk 52].

10

STECFi aruanne „Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1“ (STECF-15-14). [Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 2016, lk 52].

(11)  
  STECFi aruanne „Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1“

  (STECF-15-14). [Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 2016, 52 lk.] [

  The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check
  .]

11

STECFi aruanne „Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1“

(STECF-15-14). [Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 2016, 52 lk.] [

The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check

(12)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

12

(13)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

13

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 508/2014 Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2328/2003, (EÜ) nr 861/2006, (EÜ) nr 1198/2006 ja (EÜ) nr 791/2007 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1255/2011 (ELT L 149, 20.5.2014, lk 1).

(14)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

14

(15)  Mõjuhinnang ... [pärast avaldamist lisada viide].

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1343/2011, mis käsitleb teatavaid kalapüüki käsitlevaid sätteid Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006, mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid (ELT L 347, 30.12.2011, lk 44).

16

I LISA

Piirväärtuste sihttasemed

(artikkel 4)

  (artiklid 4 ja 5) [ME 86]

| Kalavaru | Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY)




  Väikeste pelaagiliste liikide piirväärtuste sihttasemed |
| --- | --- |
| Veerg A | Veerg B |
| Anšoovis | 0,23 –0,30

  SSBpa | 0,30 –0,364

  SSBlim |
| Sardiin | 0,065 –0,08 | 0,08 –0,11

  SSBlim |

Kalavaru

Maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisele vastavad kalastussuremuse sihttasemete vahemikud (FMSY)

Väikeste pelaagiliste liikide piirväärtuste sihttasemed

Veerg A

Veerg B

Anšoovis

0,23 –0,30

  SSBpa

0,30 –0,364

  SSBlim

Sardiin

0,065 –0,08

0,08 –0,11

  SSBlim

[ME 87]

II LISA

Kaitse piirväärtused

(artikkel 5)

| Kalavaru | Kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase (tonnides) (MSY Btrigger) | Biomassi piirväärtus (tonnides) (Blim) |
| --- | --- | --- |
| Veerg A | Veerg B |
| Anšoovis | 139 000 | 69 500 |
| Sardiin | 180 000 | 36 000 |

Kalavaru

Kudekarja biomassi piirväärtuse miinimumtase (tonnides) (MSY Btrigger)

Biomassi piirväärtus (tonnides) (Blim)

Veerg A

Veerg B

Anšoovis

139 000

69 500

Sardiin

180 000

36 000

[ME 84]

---

Kolmapäev, 14. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/257 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/257

---

P8_TA(2018)0450

Riigiabi reeglid: uued riigiabi liigid *

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

(Konsulteerimine)

(2020/C 363/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0398), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0398),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0316/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0315/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/258 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/258

---

P8_TA(2018)0452

Konkurentsiasutustele volituste andmine ja siseturu nõuetekohase toimimise tagamine ***I

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused konkurentsieeskirjade täitmise tagamise tõhustamiseks ja tagada siseturu nõuetekohane toimimine (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0142),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 103 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikleid 103 ja 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0119/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0057/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0057/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0063

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembri 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., mille eesmärk on anda liikmesriikide konkurentsiasutustele volitused, et tulemuslikumalt tagada konkurentsinormide täitmine ja et tagada siseturu nõuetekohane toimimine

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2019/1) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjon võtab teadmiseks Euroopa Parlamendis ja nõukogus kokku lepitud artikli 11 teksti vahemeetmete kohta.

Vahemeetmed võivad olla konkurentsiasutuste jaoks üks põhivahenditest, mille abil tagada konkurentsi säilimine uurimise ajal.

Et võimaldada konkurentsiasutustel kiiresti muutuvate turuoludega tõhusamalt toime tulla, kohustub komisjon alates direktiivi ülevõtmise kuupäevast kahe aasta jooksul analüüsima, kas on võimalik lihtsustada vahemeetmete vastuvõtmist Euroopa konkurentsivõrgustiku raames. Tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/260 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/260

---

P8_TA(2018)0453

Euroopa elektroonilise side seadustik ***I

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 363/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0590),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0379/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rootsi Riksdagi poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. jaanuari 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. jaanuari 2017. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 8. veebruari 2017. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 8. veebruari 2017. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 17. oktoobri 2016. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni komisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 17. oktoobri 2016. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni komisjonile,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0318/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0318/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 65.

(2)  ELT C 207, 30.6.2017, lk 87.

(3)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0288

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/1972) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/262 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/262

---

P8_TA(2018)0454

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Amet ***I

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Amet (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0591),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0382/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. jaanuari 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. jaanuari 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0305/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0305/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 65.

---

P8_TC1-COD(2016)0286

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 14. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega asutatakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste amet (BEREC) ja BERECi tugiamet (BERECi büroo) ja muudetakse määrust (EL) 2015/2120 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1211/2009

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1971) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/264 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/264

---

P8_TA(2018)0455

Uute raskesõidukite CO2-heitenormid ***I

Euroopa Parlamendi 14. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/35)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Heiteta raskeveokite kasutuselevõtt peaks aitama lahendada peamisi linnalise liikumiskeskkonna probleeme. Lisaks olulisusele maanteetranspordi CO2-heite vähendamisel on selliste sõidukite edendamine tootjate poolt tähtis ka õhusaasteainete ja liigse mürataseme tulemuslikuks vähendamiseks linnades ja linnapiirkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Heiteta raskeveokite kasutuselevõtt peaks aitama lahendada peamisi linnalise liikumiskeskkonna probleeme. Lisaks olulisusele maanteetranspordi CO2-heite vähendamisel on selliste sõidukite edendamine tootjate poolt tähtis ka õhusaasteainete ja liigse mürataseme tulemuslikuks vähendamiseks linnades ja linnapiirkondades.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Pärast vähese heitega liikuvuse strateegiat võttis komisjon mais (19) ja novembris 2017 (20) vastu kaks liikuvusteemalist paketti. Nendes on esitatud vähese heitega liikuvuse strateegia ellurakendamise tegevuskava ja tagatakse üleminek
  keskkonnahoidlikule
  , konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvussüsteemile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Pärast vähese heitega liikuvuse strateegiat võttis komisjon mais (19) ja novembris 2017 (20) vastu kaks liikuvusteemalist paketti. Nendes on esitatud vähese heitega liikuvuse strateegia ellurakendamise tegevuskava ja tagatakse üleminek
  keskkonnahoidlikule
  , konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvussüsteemile.

| (2) | Pärast vähese heitega liikuvuse strateegiat võttis komisjon mais (19) ja novembris 2017 (20) vastu kaks liikuvusteemalist paketti. Nendes on esitatud vähese heitega liikuvuse strateegia ellurakendamise tegevuskava ja tagatakse üleminek
  heiteta
  , konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvussüsteemile. |
| --- | --- |

(2)

Pärast vähese heitega liikuvuse strateegiat võttis komisjon mais (19) ja novembris 2017 (20) vastu kaks liikuvusteemalist paketti. Nendes on esitatud vähese heitega liikuvuse strateegia ellurakendamise tegevuskava ja tagatakse üleminek
  heiteta
  , konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvussüsteemile.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Käesolev määrus on osa kolmandast paketist „Liikuvus Euroopas“, mis täiendab septembris 2017 esitatud uut tööstuspoliitikastrateegiat (21) ning mille eesmärk on viia lõpule protsess, mis võimaldab liidul igakülgselt ära kasutada liikuvusvaldkonna ajakohastamise ja dekarboniseerimise positiivset mõju. Paketi eesmärk on muuta Euroopa liikuvussüsteem ohutumaks ja paremini ligipääsetavaks ning Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks, suurendada Euroopas töökohakindlust ning
  muuta liikuvussüsteem keskkonnasäästlikumaks ja kliimamuutustega paremini toime tulevaks
  .
  See
  eeldab
  ELi
  , liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumust
  muu hulgas CO2-heite ja õhusaaste vähendamisele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Käesolev määrus on osa kolmandast paketist „Liikuvus Euroopas“, mis täiendab septembris 2017 esitatud uut tööstuspoliitikastrateegiat (21) ning mille eesmärk on viia lõpule protsess, mis võimaldab liidul igakülgselt ära kasutada liikuvusvaldkonna ajakohastamise ja dekarboniseerimise positiivset mõju. Paketi eesmärk on muuta Euroopa liikuvussüsteem ohutumaks ja paremini ligipääsetavaks ning Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks, suurendada Euroopas töökohakindlust ning
  muuta liikuvussüsteem keskkonnasäästlikumaks ja kliimamuutustega paremini toime tulevaks
  .
  See
  eeldab
  ELi
  , liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumust
  muu hulgas CO2-heite ja õhusaaste vähendamisele
  .

| (3) | Käesolev määrus on osa kolmandast paketist „Liikuvus Euroopas“, mis täiendab septembris 2017 esitatud uut tööstuspoliitikastrateegiat (21) ning mille eesmärk on viia lõpule protsess, mis võimaldab liidul igakülgselt ära kasutada liikuvusvaldkonna ajakohastamise ja dekarboniseerimise positiivset mõju. Paketi eesmärk on muuta Euroopa liikuvussüsteem ohutumaks ja paremini ligipääsetavaks ning Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks, suurendada Euroopas töökohakindlust ning
  jätkata kindlalt tööd täielikult heitevaba sektori saavutamise suunas sajandi keskpaigaks ja viia see täiel määral vastavusse Pariisi kokkuleppega
  .
  Õige tasakaalu leidmine CO2-heite ja õhusaaste vähendamiseks tehtavate jõupingutuste, liidu autotööstuses innovatsiooni ergutamise ja liidu konkurentsivõime tõstmise vahel
  eeldab
  liidu
  , liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumust. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus on osa kolmandast paketist „Liikuvus Euroopas“, mis täiendab septembris 2017 esitatud uut tööstuspoliitikastrateegiat (21) ning mille eesmärk on viia lõpule protsess, mis võimaldab liidul igakülgselt ära kasutada liikuvusvaldkonna ajakohastamise ja dekarboniseerimise positiivset mõju. Paketi eesmärk on muuta Euroopa liikuvussüsteem ohutumaks ja paremini ligipääsetavaks ning Euroopa tööstus konkurentsivõimelisemaks, suurendada Euroopas töökohakindlust ning
  jätkata kindlalt tööd täielikult heitevaba sektori saavutamise suunas sajandi keskpaigaks ja viia see täiel määral vastavusse Pariisi kokkuleppega
  .
  Õige tasakaalu leidmine CO2-heite ja õhusaaste vähendamiseks tehtavate jõupingutuste, liidu autotööstuses innovatsiooni ergutamise ja liidu konkurentsivõime tõstmise vahel
  eeldab
  liidu
  , liikmesriikide ja sidusrühmade täielikku pühendumust.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Käesolev määrus, nagu ka
  sõiduautode
  ja
  väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid

   (22), annavad selge suuna maanteetranspordisektorist pärit CO2-heite vähendamisele ja sätestavad siduva eesmärgi, mille kohaselt tuleb liidu kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2030. aastaks vähemalt
  40 %
  võrreldes 1990. aastaga
  ning mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes ja mille keskkonnanõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta kohtumisel heaks kui liidu kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse
  Pariisi
  kokkuleppe raames
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Käesolev määrus, nagu ka
  sõiduautode
  ja
  väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid

   (22), annavad selge suuna maanteetranspordisektorist pärit CO2-heite vähendamisele ja sätestavad siduva eesmärgi, mille kohaselt tuleb liidu kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2030. aastaks vähemalt
  40 %
  võrreldes 1990. aastaga
  ning mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 23.–24. oktoobri 2014. aasta järeldustes ja mille keskkonnanõukogu kiitis 6. märtsi 2015. aasta kohtumisel heaks kui liidu kavatsetava riiklikult kindlaksmääratud panuse
  Pariisi
  kokkuleppe raames
  .

| (4) | Käesolev määrus, nagu ka
  Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määrus (EL) .../...

   (22), annavad selge suuna maanteetranspordisektorist pärit CO2-heite vähendamisele ja sätestavad siduva eesmärgi, mille kohaselt tuleb liidu kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2030. aastaks vähemalt
  55 %
  võrreldes 1990. aastaga
  , nagu nõutakse vastavalt
  Pariisi
  kokkuleppele
  . |
| --- | --- |

(4)

Käesolev määrus, nagu ka
  Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määrus (EL) .../...

   (22), annavad selge suuna maanteetranspordisektorist pärit CO2-heite vähendamisele ja sätestavad siduva eesmärgi, mille kohaselt tuleb liidu kõigis majandusharudes kasvuhoonegaaside heidet vähendada 2030. aastaks vähemalt
  55 %
  võrreldes 1990. aastaga
  , nagu nõutakse vastavalt
  Pariisi
  kokkuleppele
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Seepärast tuleks kehtestada kõigi liidu uute raskeveokite jaoks CO2-heite vähendamise sihteesmärgid 2025. ja 2030. aastaks, võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks ja sellele järgnevaks ajavahemikuks. Niisugune etapiviisiline käsitlus on ka tööstusele selgeks ja õigeaegseks märguandeks mitte viivitada energiatõhusate tehnoloogiate ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turule laskmisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Seepärast tuleks kehtestada kõigi liidu uute raskeveokite jaoks CO2-heite vähendamise sihteesmärgid 2025. ja 2030. aastaks, võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada liidu kliima- ja energiaeesmärke 2030. aastaks ja sellele järgnevaks ajavahemikuks. Niisugune etapiviisiline käsitlus on ka tööstusele selgeks ja õigeaegseks märguandeks mitte viivitada energiatõhusate tehnoloogiate ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turule laskmisega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega.
  Suur osa nende sektorite heitest pärineb
  maanteetranspordist ja ületab 1990. aasta taset ikka veel olulisel määral. Kui maanteetranspordist pärit heide peaks veelgi suurenema, nullib see ära heite vähenemise, mis muudes sektorites on kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega.
  Suur osa nende sektorite heitest pärineb
  maanteetranspordist ja ületab 1990. aasta taset ikka veel olulisel määral. Kui maanteetranspordist pärit heide peaks veelgi suurenema, nullib see ära heite vähenemise, mis muudes sektorites on kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud.

| (5) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Maanteetranspordist
  pärinev heide moodustas 2016. aastal 25 % liidu kasvuhoonegaaside heitest ning see heitekogus kasvas kolmandat aastat järjest
  ja ületab 1990. aasta taset ikka veel olulisel määral. Kui maanteetranspordist pärit heide peaks veelgi suurenema, nullib see ära heite vähenemise, mis muudes sektorites on kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Maanteetranspordist
  pärinev heide moodustas 2016. aastal 25 % liidu kasvuhoonegaaside heitest ning see heitekogus kasvas kolmandat aastat järjest
  ja ületab 1990. aasta taset ikka veel olulisel määral. Kui maanteetranspordist pärit heide peaks veelgi suurenema, nullib see ära heite vähenemise, mis muudes sektorites on kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Arvestades, et prognooside kohaselt kasvab raskeveokite heitkoguste osakaal umbes 9 % ning et seni ei ole kehtestatud nõudeid raskeveokite CO2-heite vähendamiseks, on selle sõidukite kategooria jaoks vaja erimeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Arvestades, et prognooside kohaselt kasvab raskeveokite heitkoguste osakaal umbes 9 % ning et seni ei ole kehtestatud nõudeid raskeveokite CO2-heite vähendamiseks, on selle sõidukite kategooria jaoks vaja erimeetmeid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Et täielikult ära kasutada energiatõhususpotentsiaali ja tagada kasvuhoonegaaside heite kokkulepitud vähendamine maanteetranspordisektoris tervikuna, on asjakohane kehtestada lisaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite suhtes juba kehtivatele CO2-heite normidele ka CO2-heite normid uutele raskeveokitele. Sellised normid innustavad innovatsiooni kütusetõhusate tehnoloogialahenduste alal ning aitavad tugevdada liidu tootjate ja tarnijate juhtpositsiooni
  tehnika valdkonnas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Et täielikult ära kasutada energiatõhususpotentsiaali ja tagada kasvuhoonegaaside heite kokkulepitud vähendamine maanteetranspordisektoris tervikuna, on asjakohane kehtestada lisaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite suhtes juba kehtivatele CO2-heite normidele ka CO2-heite normid uutele raskeveokitele. Sellised normid innustavad innovatsiooni kütusetõhusate tehnoloogialahenduste alal ning aitavad tugevdada liidu tootjate ja tarnijate juhtpositsiooni
  tehnika valdkonnas
  .

| (9) | Et täielikult ära kasutada energiatõhususpotentsiaali ja tagada kasvuhoonegaaside heite kokkulepitud vähendamine maanteetranspordisektoris tervikuna, on asjakohane kehtestada lisaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite suhtes juba kehtivatele CO2-heite normidele ka CO2-heite normid uutele raskeveokitele. Sellised normid innustavad innovatsiooni kütusetõhusate tehnoloogialahenduste alal ning aitavad tugevdada liidu tootjate ja tarnijate juhtpositsiooni
  tehnoloogiavallas ja kindlustada pikas perspektiivis kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti
  . |
| --- | --- |

(9)

Et täielikult ära kasutada energiatõhususpotentsiaali ja tagada kasvuhoonegaaside heite kokkulepitud vähendamine maanteetranspordisektoris tervikuna, on asjakohane kehtestada lisaks uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite suhtes juba kehtivatele CO2-heite normidele ka CO2-heite normid uutele raskeveokitele. Sellised normid innustavad innovatsiooni kütusetõhusate tehnoloogialahenduste alal ning aitavad tugevdada liidu tootjate ja tarnijate juhtpositsiooni
  tehnoloogiavallas ja kindlustada pikas perspektiivis kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Võttes arvesse kliimamuutuste probleemi piiriülesust ja vajadust kaitsta nii maanteetransporditeenuste kui ka raskeveokite hästi toimivat ühtset turgu, on asjakohane kehtestada raskeveokite CO2-heite normid liidu tasandil. Kõnealused normid tuleb välja töötada liidu konkurentsiõigust kahjustamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Võttes arvesse kliimamuutuste probleemi piiriülesust ja vajadust kaitsta nii maanteetransporditeenuste kui ka raskeveokite hästi toimivat ühtset turgu, on asjakohane kehtestada raskeveokite CO2-heite normid liidu tasandil. Kõnealused normid tuleb välja töötada liidu konkurentsiõigust kahjustamata.

| (10) | Võttes arvesse kliimamuutuste probleemi piiriülesust ja vajadust kaitsta nii maanteetransporditeenuste kui ka raskeveokite hästi toimivat ühtset turgu
  ning vältida turu killustamist
  , on asjakohane kehtestada raskeveokite CO2-heite normid liidu tasandil. Kõnealused normid tuleb välja töötada liidu konkurentsiõigust kahjustamata. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse kliimamuutuste probleemi piiriülesust ja vajadust kaitsta nii maanteetransporditeenuste kui ka raskeveokite hästi toimivat ühtset turgu
  ning vältida turu killustamist
  , on asjakohane kehtestada raskeveokite CO2-heite normid liidu tasandil. Kõnealused normid tuleb välja töötada liidu konkurentsiõigust kahjustamata.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Sotsiaalselt vastuvõetav ja õiglane üleminek heiteta liikuvusele käesoleva sajandi keskpaigaks nõuab muutusi terves autotööstuse väärtusahelas, võttes arvesse kõigi liikmesriikide kodanikke ja piirkondi, kellele see võib kahjulikku mõju avaldada. Tähtis on võtta arvesse ülemineku sotsiaalset mõju ning ennetavalt tegeleda selle mõjuga tööhõivele. Seepärast on ülioluline täiendada praegusi meetmeid liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi sihipäraste programmidega, mille sisuks on töötajate ümberõpe, täiendõpe ja ümberpaigutamine, ning haridus- ja tööhõivealgatustega kahjulikku mõju kogevates piirkondades ja kogukondades, võttes need meetmed tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Sotsiaalselt vastuvõetav ja õiglane üleminek heiteta liikuvusele käesoleva sajandi keskpaigaks nõuab muutusi terves autotööstuse väärtusahelas, võttes arvesse kõigi liikmesriikide kodanikke ja piirkondi, kellele see võib kahjulikku mõju avaldada. Tähtis on võtta arvesse ülemineku sotsiaalset mõju ning ennetavalt tegeleda selle mõjuga tööhõivele. Seepärast on ülioluline täiendada praegusi meetmeid liidu, riikliku ja piirkondliku tasandi sihipäraste programmidega, mille sisuks on töötajate ümberõpe, täiendõpe ja ümberpaigutamine, ning haridus- ja tööhõivealgatustega kahjulikku mõju kogevates piirkondades ja kogukondades, võttes need meetmed tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Laadimis- ja tankimistaristu tuleb kiiresti kasutusele võtta, et tagada tarbijate kindlustunne heiteta ja vähese heitega sõidukite suhtes, samas kui nii liidu kui ka liikmesriikide tasandi eri toetusvahendite koostoime peab olema tulemuslik, et kaasata märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Laadimis- ja tankimistaristu tuleb kiiresti kasutusele võtta, et tagada tarbijate kindlustunne heiteta ja vähese heitega sõidukite suhtes, samas kui nii liidu kui ka liikmesriikide tasandi eri toetusvahendite koostoime peab olema tulemuslik, et kaasata märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12c) | Vähese heitega liikuvuse strateegias rõhutati vajadust tagada, et elektrisõidukite toiteallikana kasutatakse kestlikest energiaallikatest pärit elektrit ning et liidu tasandil käivitatakse võimalikult kiiresti pikaajaline uue põlvkonna akusid käsitlev algatus. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada elektrimootorite akude tootmise, haldamise ja kõrvaldamise alal tehnoloogiliste uuringute rahastamist, et muuta sellised akud järjest keskkonnasäästlikumaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12c)

Vähese heitega liikuvuse strateegias rõhutati vajadust tagada, et elektrisõidukite toiteallikana kasutatakse kestlikest energiaallikatest pärit elektrit ning et liidu tasandil käivitatakse võimalikult kiiresti pikaajaline uue põlvkonna akusid käsitlev algatus. Nende eesmärkide saavutamiseks on vaja suurendada elektrimootorite akude tootmise, haldamise ja kõrvaldamise alal tehnoloogiliste uuringute rahastamist, et muuta sellised akud järjest keskkonnasäästlikumaks.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12d) | Enamik liidu kaubaveoettevõtjatest on väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle juurdepääs rahastamisele on piiratud. Seepärast peavad tulevased lahendused olema kulutõhusad ja tasakaalustatud. Tähtis on omada kütusetõhusamate sõidukite kasutuselevõtmiseks tugevaid stiimuleid ja liidu rahastamismehhanisme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12d)

Enamik liidu kaubaveoettevõtjatest on väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle juurdepääs rahastamisele on piiratud. Seepärast peavad tulevased lahendused olema kulutõhusad ja tasakaalustatud. Tähtis on omada kütusetõhusamate sõidukite kasutuselevõtmiseks tugevaid stiimuleid ja liidu rahastamismehhanisme.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Innovatsiooni silmas pidades ja raskeveokite kütusetõhusust parandavate uute tehnoloogialahenduste rakendamist arvestades ajakohastatakse modelleerimisvahendit VECTO ja määrust (EL) 2017/2400 pidevalt ja õigel ajal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Innovatsiooni silmas pidades ja raskeveokite kütusetõhusust parandavate uute tehnoloogialahenduste rakendamist arvestades ajakohastatakse modelleerimisvahendit VECTO ja määrust (EL) 2017/2400 pidevalt ja õigel ajal.

| (13) | Innovatsiooni silmas pidades ja raskeveokite kütusetõhusust parandavate uute tehnoloogialahenduste rakendamist
  ning määruse (EL) 2017/2400 kohaselt kindlaks määratud CO2-heite väärtuste tegelikule heitele vastavuse arengut
  arvestades ajakohastatakse modelleerimisvahendit VECTO ja määrust (EL) 2017/2400 pidevalt ja õigel ajal
  ning selleks eraldatakse vastav piisav eelarve
  .
  Võttes arvesse nende uute tehnoloogiate võimalikku mõju transpordisektori CO2-heite vähendamise potentsiaalile, tuleks 2022. aastal toimuval läbivaatamisel võtta täielikult arvesse modelleerimisvahendi VECTO arengut. |
| --- | --- |

(13)

Innovatsiooni silmas pidades ja raskeveokite kütusetõhusust parandavate uute tehnoloogialahenduste rakendamist
  ning määruse (EL) 2017/2400 kohaselt kindlaks määratud CO2-heite väärtuste tegelikule heitele vastavuse arengut
  arvestades ajakohastatakse modelleerimisvahendit VECTO ja määrust (EL) 2017/2400 pidevalt ja õigel ajal
  ning selleks eraldatakse vastav piisav eelarve
  .
  Võttes arvesse nende uute tehnoloogiate võimalikku mõju transpordisektori CO2-heite vähendamise potentsiaalile, tuleks 2022. aastal toimuval läbivaatamisel võtta täielikult arvesse modelleerimisvahendi VECTO arengut.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Määruse (EL) 2017/2400 kohaselt määratud CO2-heiteandmeid tuleb jälgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
  .../2018

   (25) alusel. Nende andmete alusel tuleks liidus kõige rohkem heidet õhku paiskava nelja raskeveokirühma jaoks kindlaks määrata heite vähendamise eesmärgid, aga ka tootjate keskmine
  CO2-
  eriheide konkreetsel kalendriaastal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Määruse (EL) 2017/2400 kohaselt määratud CO2-heiteandmeid tuleb jälgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL)
  .../2018

   (25) alusel. Nende andmete alusel tuleks liidus kõige rohkem heidet õhku paiskava nelja raskeveokirühma jaoks kindlaks määrata heite vähendamise eesmärgid, aga ka tootjate keskmine
  CO2-
  eriheide konkreetsel kalendriaastal.

| (14) | Määruse (EL) 2017/2400 kohaselt määratud CO2-heiteandmeid tuleb jälgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 
  2018/956

   (25) alusel. Nende andmete alusel tuleks liidus kõige rohkem heidet õhku paiskava nelja raskeveokirühma jaoks kindlaks määrata heite vähendamise eesmärgid, aga ka tootjate keskmine eriheide konkreetsel kalendriaastal. |
| --- | --- |

(14)

(Muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses. Selle vastuvõtmise korral tehakse vastavad muudatused kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | 2025. aastaks tuleks kehtestada nende raskeveokite 2019. aasta keskmisel CO2-heitel põhinev vähendamiseesmärk, mis kajastab heite suhtelist vähenemist ja mille puhul võetakse arvesse tavasõidukite jaoks hõlpsasti kättesaadavaid kulutõhusaid tehnoloogialahendusi.
  2030. aasta eesmärki tuleks käsitada soovitavana ja lõppeesmärk tuleks kindlaks määrata
  2022. aastal tehtava läbivaatamise tulemuste põhjal
  , kuna
  seni veel raskesti kättesaadavate kõrgetasemelisemate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt ei ole veel nii selge. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

2025. aastaks tuleks kehtestada nende raskeveokite 2019. aasta keskmisel CO2-heitel põhinev vähendamiseesmärk, mis kajastab heite suhtelist vähenemist ja mille puhul võetakse arvesse tavasõidukite jaoks hõlpsasti kättesaadavaid kulutõhusaid tehnoloogialahendusi.
  2030. aasta eesmärki tuleks käsitada soovitavana ja lõppeesmärk tuleks kindlaks määrata
  2022. aastal tehtava läbivaatamise tulemuste põhjal
  , kuna
  seni veel raskesti kättesaadavate kõrgetasemelisemate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt ei ole veel nii selge.

| (15) | 2025. aastaks tuleks kehtestada nende raskeveokite 2019. aasta keskmisel CO2-heitel põhinev vähendamiseesmärk, mis kajastab heite suhtelist vähenemist ja mille puhul võetakse arvesse tavasõidukite jaoks hõlpsasti kättesaadavaid kulutõhusaid tehnoloogialahendusi. 2022. aastal tehtava läbivaatamise tulemuste põhjal
  tuleks kehtestada ka 2030. aasta jaoks vähendamiseesmärk, millega ei tohiks vähendata käesoleva määruse ambitsioonikust, võttes samal ajal arvesse, et
  seni veel raskesti kättesaadavate kõrgetasemelisemate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt ei ole veel nii selge. |
| --- | --- |

(15)

2025. aastaks tuleks kehtestada nende raskeveokite 2019. aasta keskmisel CO2-heitel põhinev vähendamiseesmärk, mis kajastab heite suhtelist vähenemist ja mille puhul võetakse arvesse tavasõidukite jaoks hõlpsasti kättesaadavaid kulutõhusaid tehnoloogialahendusi. 2022. aastal tehtava läbivaatamise tulemuste põhjal
  tuleks kehtestada ka 2030. aasta jaoks vähendamiseesmärk, millega ei tohiks vähendata käesoleva määruse ambitsioonikust, võttes samal ajal arvesse, et
  seni veel raskesti kättesaadavate kõrgetasemelisemate tehnoloogialahenduste kasutuselevõtt ei ole veel nii selge.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Raskeveokite puhul võiks diislikütust asendada veeldatud maagaas (liquefied natural gas, LNG). Tänu praeguste ja tulevaste innovaatilisemate LNG-tehnoloogialahenduste kasutuselevõtule on võimalik täita lühikeseks ja keskpikaks tähtajaks seatavaid CO2-heite eesmärke, sest selliste tehnoloogialahenduste CO2-heide on diiselveokitega võrreldes väiksem. LNG-veokite väiksemat CO2-heite potentsiaali on modelleerimisvahendis VECTO juba täielikult arvesse võetud. Lisaks tagavad praegused LNG-tehnoloogialahendused õhusaasteinete, näiteks lämmastikoksiidide (NOx) ja tahkete osakeste väiksema heite. Piisav minimaalne tankimistaristu on samuti olemas ja seda suurendatakse tulevikus veelgi
  alternatiivkütuste taristut
  käsitleva
  riiklike poliitikaraamistike
  alusel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Raskeveokite puhul võiks diislikütust asendada veeldatud maagaas (liquefied natural gas, LNG). Tänu praeguste ja tulevaste innovaatilisemate LNG-tehnoloogialahenduste kasutuselevõtule on võimalik täita lühikeseks ja keskpikaks tähtajaks seatavaid CO2-heite eesmärke, sest selliste tehnoloogialahenduste CO2-heide on diiselveokitega võrreldes väiksem. LNG-veokite väiksemat CO2-heite potentsiaali on modelleerimisvahendis VECTO juba täielikult arvesse võetud. Lisaks tagavad praegused LNG-tehnoloogialahendused õhusaasteinete, näiteks lämmastikoksiidide (NOx) ja tahkete osakeste väiksema heite. Piisav minimaalne tankimistaristu on samuti olemas ja seda suurendatakse tulevikus veelgi
  alternatiivkütuste taristut
  käsitleva
  riiklike poliitikaraamistike
  alusel
  .

| (16) | Alternatiivkütuste taristut
  käsitlevate
  riiklike poliitikaraamistike
  osana tuleks kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega veelgi suuremas ulatuses kasutusele võtta tõhus, tehnoloogianeutraalne ja piisav tankimis- ja laadimistaristu
  . |
| --- | --- |

(16)

Alternatiivkütuste taristut
  käsitlevate
  riiklike poliitikaraamistike
  osana tuleks kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega veelgi suuremas ulatuses kasutusele võtta tõhus, tehnoloogianeutraalne ja piisav tankimis- ja laadimistaristu
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Eriotstarbeliste veokite ning M2- ja M3-kategooria sõidukite osas peaks komisjon võimalikult kiiresti määrama kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud busside määratlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Eriotstarbeliste veokite ning M2- ja M3-kategooria sõidukite osas peaks komisjon võimalikult kiiresti määrama kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud busside määratlemiseks.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Selleks et tagada täpsus ja käesolevast määrusest saadav kasu, tuleks välja töötada 2019. aasta lähtetaseme valideerimismehhanism. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Selleks et tagada täpsus ja käesolevast määrusest saadav kasu, tuleks välja töötada 2019. aasta lähtetaseme valideerimismehhanism.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Selleks et muuta heiteta raskeveokite arendamise stimuleerimise süsteem paindlikumaks, peaks seotud tootjatel olema võimalik moodustada avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel heiteühendus. Heiteühenduselepingu kestus ei tohiks ületada viit aastat, kuid seda peaks saama uuendada. Komisjonil peaks olema õigus kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mille alusel võivad seotud tootjad avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel moodustada heiteühenduse, järgides liidu konkurentsiõigust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Selleks et muuta heiteta raskeveokite arendamise stimuleerimise süsteem paindlikumaks, peaks seotud tootjatel olema võimalik moodustada avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel heiteühendus. Heiteühenduselepingu kestus ei tohiks ületada viit aastat, kuid seda peaks saama uuendada. Komisjonil peaks olema õigus kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mille alusel võivad seotud tootjad avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel moodustada heiteühenduse, järgides liidu konkurentsiõigust.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Vastupidiselt sõiduautodele ja kaubikutele ei ole heiteta ega vähese heitega raskeveokeid, v.a bussid, veel turule lastud. Seetõttu tuleks kehtestada spetsiaalne lisaühikute süsteem, et hõlbustada sujuvat üleminekut
  heiteta liikuvusele
  . See stimuleerib
  heiteta ja vähese heitega raskeveokite arendamist ja liidu turule toomist ja
  täiendaks
  nõudluspoole vahendeid, näiteks keskkonnahoidlikke sõidukeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (26). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Vastupidiselt sõiduautodele ja kaubikutele ei ole heiteta ega vähese heitega raskeveokeid, v.a bussid, veel turule lastud. Seetõttu tuleks kehtestada spetsiaalne lisaühikute süsteem, et hõlbustada sujuvat üleminekut
  heiteta liikuvusele
  . See stimuleerib
  heiteta ja vähese heitega raskeveokite arendamist ja liidu turule toomist ja
  täiendaks
  nõudluspoole vahendeid, näiteks keskkonnahoidlikke sõidukeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (26).

| (21) | Selleks, et tagada sujuv üleminek
  heiteta liikuvusele
  ja stimuleerida
  heiteta ja vähese heitega raskeveokite arendamist ja liidu turule toomist ja
  täiendada
  nõudluspoole vahendeid, näiteks keskkonnahoidlikke sõidukeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (26)

  , tuleks kehtestada 2025. ja 2030. aastaks tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite osakaalu võrdlustase
  . |
| --- | --- |

(21)

Selleks, et tagada sujuv üleminek
  heiteta liikuvusele
  ja stimuleerida
  heiteta ja vähese heitega raskeveokite arendamist ja liidu turule toomist ja
  täiendada
  nõudluspoole vahendeid, näiteks keskkonnahoidlikke sõidukeid käsitlevat Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (26)

  , tuleks kehtestada 2025. ja 2030. aastaks tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite osakaalu võrdlustase
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Heiteta ja vähese heitega sõidukite miinimumosakaal tuleks kujundada nii, et tagada laadimistaristu pakkujatele ja tootjatele investeerimiskindlus, selleks et edendada heiteta ja vähese heitega sõidukite kiiret kasutuselevõttu liidu turul, võimaldades samas tootjatele teatavat paindlikkust oma investeeringute ajakava üle otsustamisel. Kehtestada tuleks mehhanism, millega stimuleerida tootjaid tooma heiteta ja vähese heitega sõidukeid liidu turule niipea kui võimalik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Heiteta ja vähese heitega sõidukite miinimumosakaal tuleks kujundada nii, et tagada laadimistaristu pakkujatele ja tootjatele investeerimiskindlus, selleks et edendada heiteta ja vähese heitega sõidukite kiiret kasutuselevõttu liidu turul, võimaldades samas tootjatele teatavat paindlikkust oma investeeringute ajakava üle otsustamisel. Kehtestada tuleks mehhanism, millega stimuleerida tootjaid tooma heiteta ja vähese heitega sõidukeid liidu turule niipea kui võimalik.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Seepärast tuleks
  tootja
  keskmise
  CO2-eriheite arvutamisel
  arvestada
  heiteta ja vähese heitega
  raskeveokeid mitu korda
  .
  Stiimulite tase peaks varieeruma vastavalt veoki tegelikule CO2-heitele.
  Selleks et
  säilitada suured keskkonnaeesmärgid
  , peaks stiimulitest
  tuleneva heitesäästu
  suhtes kehtima ülemmäär. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Seepärast tuleks
  tootja
  keskmise
  CO2-eriheite arvutamisel
  arvestada
  heiteta ja vähese heitega
  raskeveokeid mitu korda
  .
  Stiimulite tase peaks varieeruma vastavalt veoki tegelikule CO2-heitele.
  Selleks et
  säilitada suured keskkonnaeesmärgid
  , peaks stiimulitest
  tuleneva heitesäästu
  suhtes kehtima ülemmäär.

| (22) | Tootja CO2-eriheite
  sihttaseme
  arvutamisel
  tuleks võtta arvesse tema tulemusi
  heiteta ja vähese heitega
  sõidukite 2025. ja 2030. aasta võrdlustaseme suhtes
  . Selleks et
  stimuleerida selliste sõidukite arendamist ja kasutuselevõttu, vältides samas keskkonnaeesmärkide ja tavapäraste sisepõlemismootorite tõhususe nõrgendamist
  , peaks stiimulitest
  tulenevate kohanduste
  suhtes kehtima ülemmäär. |
| --- | --- |

(22)

Tootja CO2-eriheite
  sihttaseme
  arvutamisel
  tuleks võtta arvesse tema tulemusi
  heiteta ja vähese heitega
  sõidukite 2025. ja 2030. aasta võrdlustaseme suhtes
  . Selleks et
  stimuleerida selliste sõidukite arendamist ja kasutuselevõttu, vältides samas keskkonnaeesmärkide ja tavapäraste sisepõlemismootorite tõhususe nõrgendamist
  , peaks stiimulitest
  tulenevate kohanduste
  suhtes kehtima ülemmäär.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Heiteta raskeveokite stimuleerimise süsteemi kujundamisel tuleks arvesse võtta ka väiksemaid veoautosid ning
  busse
  , mis käesoleva määruse kohaste CO2-heite eesmärkide alla ei kuulu. Nende veokite kaudu on ka võimalik linnade õhusaasteprobleeme märgataval määral lahendada.
  Samas tuleks silmas pidada, et heiteta bussid on juba turul ja nende kasutamist stimuleeritakse nõudluspoole meetmetega, näiteks riigihangetega. Selleks et tagada eri veokiliikide tasakaalustatud stimuleerimine, tuleks ülemmäär kehtestada ka heiteta väiksematest veoautodest ning bussidest tuleneva heitesäästu suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Heiteta raskeveokite stimuleerimise süsteemi kujundamisel tuleks arvesse võtta ka väiksemaid veoautosid ning
  busse
  , mis käesoleva määruse kohaste CO2-heite eesmärkide alla ei kuulu. Nende veokite kaudu on ka võimalik linnade õhusaasteprobleeme märgataval määral lahendada.
  Samas tuleks silmas pidada, et heiteta bussid on juba turul ja nende kasutamist stimuleeritakse nõudluspoole meetmetega, näiteks riigihangetega. Selleks et tagada eri veokiliikide tasakaalustatud stimuleerimine, tuleks ülemmäär kehtestada ka heiteta väiksematest veoautodest ning bussidest tuleneva heitesäästu suhtes.

| (24) | Heiteta raskeveokite stimuleerimise süsteemi kujundamisel tuleks arvesse võtta ka väiksemaid veoautosid ning
  muid raskeveokite kategooriaid
  , mis käesoleva määruse kohaste CO2-heite eesmärkide alla
  veel
  ei kuulu. Nende veokite kaudu on ka võimalik linnade õhusaasteprobleeme märgataval määral lahendada. |
| --- | --- |

(24)

Heiteta raskeveokite stimuleerimise süsteemi kujundamisel tuleks arvesse võtta ka väiksemaid veoautosid ning
  muid raskeveokite kategooriaid
  , mis käesoleva määruse kohaste CO2-heite eesmärkide alla
  veel
  ei kuulu. Nende veokite kaudu on ka võimalik linnade õhusaasteprobleeme märgataval määral lahendada.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Komisjon peaks kehtestama rahalise karistuse ülemäärase heite maksuna, kui heiteühikuid ja -võlgu arvesse võttes ilmneb tootjal ülemäärane
  CO2-
  heide. Selleks et piisavalt stimuleerida tootjaid võtma meetmeid raskeveokite tekitatava CO2-eriheite vähendamiseks,
  peaks
  see maks
  ületama
  heite-eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogialahenduste keskmisi piirkulusid.
  Kõnealune maks peaks
  kajastuma Euroopa Liidu üldeelarves tuluna. Maksude kogumise metoodika tuleks kindlaks määrata rakendusaktiga ja arvesse tuleks võtta määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaselt vastu võetud metoodikat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Komisjon peaks kehtestama rahalise karistuse ülemäärase heite maksuna, kui heiteühikuid ja -võlgu arvesse võttes ilmneb tootjal ülemäärane
  CO2-
  heide. Selleks et piisavalt stimuleerida tootjaid võtma meetmeid raskeveokite tekitatava CO2-eriheite vähendamiseks,
  peaks
  see maks
  ületama
  heite-eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogialahenduste keskmisi piirkulusid.
  Kõnealune maks peaks
  kajastuma Euroopa Liidu üldeelarves tuluna. Maksude kogumise metoodika tuleks kindlaks määrata rakendusaktiga ja arvesse tuleks võtta määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaselt vastu võetud metoodikat.

| (29) | Komisjon peaks kehtestama rahalise karistuse ülemäärase heite maksuna, kui heiteühikuid ja -võlgu arvesse võttes ilmneb tootjal ülemäärane heide. Selleks et piisavalt stimuleerida tootjaid võtma meetmeid raskeveokite tekitatava CO2-eriheite vähendamiseks,
  on oluline, et
  see maks
  ületaks alati
  heite-eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogialahenduste keskmisi piirkulusid.
  Ülemäärase heite maksusummad peaksid
  kajastuma Euroopa Liidu üldeelarves tuluna. Neid maksusummasid tuleks kasutada selleks, et toetada tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega autotööstuse sektori õiglast üleminekut heiteta liikuvusele ning innovatiivseid lahendusi, millega stimuleeritakse heiteta ja vähese heitega raskesõidukite kiiret kasutuselevõttu.
  Maksude kogumise metoodika tuleks kindlaks määrata rakendusaktiga ja arvesse tuleks võtta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EÜ) nr 443/2009 (1 a) kohaselt vastu võetud metoodikat. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon peaks kehtestama rahalise karistuse ülemäärase heite maksuna, kui heiteühikuid ja -võlgu arvesse võttes ilmneb tootjal ülemäärane heide. Selleks et piisavalt stimuleerida tootjaid võtma meetmeid raskeveokite tekitatava CO2-eriheite vähendamiseks,
  on oluline, et
  see maks
  ületaks alati
  heite-eesmärkide saavutamiseks vajalike tehnoloogialahenduste keskmisi piirkulusid.
  Ülemäärase heite maksusummad peaksid
  kajastuma Euroopa Liidu üldeelarves tuluna. Neid maksusummasid tuleks kasutada selleks, et toetada tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega autotööstuse sektori õiglast üleminekut heiteta liikuvusele ning innovatiivseid lahendusi, millega stimuleeritakse heiteta ja vähese heitega raskesõidukite kiiret kasutuselevõttu.
  Maksude kogumise metoodika tuleks kindlaks määrata rakendusaktiga ja arvesse tuleks võtta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EÜ) nr 443/2009 (1 a) kohaselt vastu võetud metoodikat.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Usaldusväärne nõuete täitmise süsteem on vajalik selleks, et tagada käesolevast määrusest tulenevate eesmärkide täitmine. Tootjatele seatud kohustus esitada täpseid andmeid vastavalt määrusele (EL)
  .../2018 [Monitoring & Reporting HDV]
  ja haldustrahvid, mille võib määrata kõnealuse kohustuse täitmata jätmise korral, aitavad tagada käesoleva määrusega seatud eesmärgi täitmisel kasutatavate andmete usaldusväärsuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Usaldusväärne nõuete täitmise süsteem on vajalik selleks, et tagada käesolevast määrusest tulenevate eesmärkide täitmine. Tootjatele seatud kohustus esitada täpseid andmeid vastavalt määrusele (EL)
  .../2018 [Monitoring & Reporting HDV]
  ja haldustrahvid, mille võib määrata kõnealuse kohustuse täitmata jätmise korral, aitavad tagada käesoleva määrusega seatud eesmärgi täitmisel kasutatavate andmete usaldusväärsuse.

| (30) | Usaldusväärne nõuete täitmise süsteem on vajalik selleks, et tagada käesolevast määrusest tulenevate eesmärkide täitmine. Tootjatele seatud kohustus esitada täpseid andmeid vastavalt määrusele (EL) 
  2018/956
  ja haldustrahvid, mille võib määrata kõnealuse kohustuse täitmata jätmise korral, aitavad tagada käesoleva määrusega seatud eesmärgi täitmisel kasutatavate andmete usaldusväärsuse.
  Tarbijate ja üldsuse huvides on teada, millised tootjad uutest heitenormidest kinni peavad ja millised mitte. |
| --- | --- |

(30)

Usaldusväärne nõuete täitmise süsteem on vajalik selleks, et tagada käesolevast määrusest tulenevate eesmärkide täitmine. Tootjatele seatud kohustus esitada täpseid andmeid vastavalt määrusele (EL) 
  2018/956
  ja haldustrahvid, mille võib määrata kõnealuse kohustuse täitmata jätmise korral, aitavad tagada käesoleva määrusega seatud eesmärgi täitmisel kasutatavate andmete usaldusväärsuse.
  Tarbijate ja üldsuse huvides on teada, millised tootjad uutest heitenormidest kinni peavad ja millised mitte.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Et saavutada käesoleva määruse kohaselt CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärk, on oluline, et kasutusel olevate raskeveokite CO2-heide oleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetega kindlaks määratud väärtustega. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik võtta tootja keskmise CO2-eriheite arvutamisel arvesse kõiki süsteemseid mittevastavusi, mille tüübikinnitusasutused on kasutusel olevate uute raskeveokite CO2-heite suhtes kindlaks teinud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Et saavutada käesoleva määruse kohaselt CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärk, on oluline, et kasutusel olevate raskeveokite CO2-heide oleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetega kindlaks määratud väärtustega. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik võtta tootja keskmise CO2-eriheite arvutamisel arvesse kõiki süsteemseid mittevastavusi, mille tüübikinnitusasutused on kasutusel olevate uute raskeveokite CO2-heite suhtes kindlaks teinud.

| (31) | Et saavutada käesoleva määruse kohaselt CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärk, on oluline, et kasutusel olevate
  ja teedel liiklevate
  raskeveokite CO2-heide oleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetega kindlaks määratud väärtustega. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik võtta tootja keskmise eriheite arvutamisel arvesse kõiki süsteemseid mittevastavusi, mille tüübikinnitusasutused on kasutusel olevate
  ja teedel liiklevate
  uute raskeveokite CO2-heite suhtes kindlaks teinud.
  Juurutada tuleks kasutusel olevate ja teedel liiklevate sõidukite sõltumatu katsetamine kolmanda isiku poolt. |
| --- | --- |

(31)

Et saavutada käesoleva määruse kohaselt CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärk, on oluline, et kasutusel olevate
  ja teedel liiklevate
  raskeveokite CO2-heide oleks kooskõlas määruse (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetega kindlaks määratud väärtustega. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik võtta tootja keskmise eriheite arvutamisel arvesse kõiki süsteemseid mittevastavusi, mille tüübikinnitusasutused on kasutusel olevate
  ja teedel liiklevate
  uute raskeveokite CO2-heite suhtes kindlaks teinud.
  Juurutada tuleks kasutusel olevate ja teedel liiklevate sõidukite sõltumatu katsetamine kolmanda isiku poolt.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Käesolevas määruses CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärkide tõhusus sõltub suuresti CO2-heite määramisel kasutatud metoodika esindavusest. Lähtudes arvamusest, mis teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) (27) nõustajad esitasid kergsõidukite kohta, on asjakohane võtta ka raskeveokite suhtes kasutusele süsteem, mille alusel hinnata, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad. Komisjonil peaks olema õigus tagada avalikkusele juurdepääs sellistele andmetele ning töötada vajaduse korral välja selliseks hindamiseks vajalike andmete kindlakstegemise ja kogumise menetlus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Käesolevas määruses CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärkide tõhusus sõltub suuresti CO2-heite määramisel kasutatud metoodika esindavusest. Lähtudes arvamusest, mis teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) (27) nõustajad esitasid kergsõidukite kohta, on asjakohane võtta ka raskeveokite suhtes kasutusele süsteem, mille alusel hinnata, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad. Komisjonil peaks olema õigus tagada avalikkusele juurdepääs sellistele andmetele ning töötada vajaduse korral välja selliseks hindamiseks vajalike andmete kindlakstegemise ja kogumise menetlus.

| (33) | Käesolevas määruses CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärkide tõhusus sõltub suuresti CO2-heite määramisel kasutatud metoodika esindavusest. Lähtudes arvamusest, mis teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) (27) nõustajad esitasid kergsõidukite kohta, on asjakohane võtta ka raskeveokite suhtes kasutusele süsteem, mille alusel hinnata, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad. Komisjonil peaks olema õigus tagada avalikkusele juurdepääs sellistele andmetele ning töötada vajaduse korral välja selliseks hindamiseks vajalike andmete kindlakstegemise ja kogumise menetlus.
  Juhul kui tehakse kindlaks oluline lõhe tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste ja määruse (EL) 2017/2400 kohaselt kindlaksmääratud väärtuste vahel, peaks komisjonil olema volitused kohandada vastavalt tootja keskmist CO2-eriheidet ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheidet, mida kasutatakse käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas määruses CO2-heite vähendamiseks seatud eesmärkide tõhusus sõltub suuresti CO2-heite määramisel kasutatud metoodika esindavusest. Lähtudes arvamusest, mis teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) (27) nõustajad esitasid kergsõidukite kohta, on asjakohane võtta ka raskeveokite suhtes kasutusele süsteem, mille alusel hinnata, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad. Komisjonil peaks olema õigus tagada avalikkusele juurdepääs sellistele andmetele ning töötada vajaduse korral välja selliseks hindamiseks vajalike andmete kindlakstegemise ja kogumise menetlus.
  Juhul kui tehakse kindlaks oluline lõhe tegelikus liikluses tekkivate heitkoguste ja määruse (EL) 2017/2400 kohaselt kindlaksmääratud väärtuste vahel, peaks komisjonil olema volitused kohandada vastavalt tootja keskmist CO2-eriheidet ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheidet, mida kasutatakse käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34a) | Oma 2022. aasta aruandes peaks komisjon hindama ka võimalust arendada välja metoodika raskeveokite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks. Kõnealuse hinnangu alusel peaks komisjon tegema vajaduse korral ettepaneku kehtestada tootjatele aruandluskohustus ning täpsustama sellise aruandluse jaoks vajalikud normid ja menetlused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34a)

Oma 2022. aasta aruandes peaks komisjon hindama ka võimalust arendada välja metoodika raskeveokite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks. Kõnealuse hinnangu alusel peaks komisjon tegema vajaduse korral ettepaneku kehtestada tootjatele aruandluskohustus ning täpsustama sellise aruandluse jaoks vajalikud normid ja menetlused.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Artikli 8 lõike 3, artikli 9 lõike 3, artikli 11 lõike 3 ja artikli 12 lõike 2 rakendamise
  volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Artikli 8 lõike 3, artikli 9 lõike 3, artikli 11 lõike 3 ja artikli 12 lõike 2 rakendamise
  volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28).

| (36) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks ülemäärase heite maksu kogumise kord, võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad kasutusel olevate raskeveokite CO2-heite tuvastatud kõrvalekalletest teatamise korra kohta, avaldada andmeid, võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad kütusekulu arvestite näitude teatamise korra kohta ning kehtestada metoodika sõidukite allrühma ühe või mitme esindava sõiduki määramiseks. Neid
  volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(36)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et määrata kindlaks ülemäärase heite maksu kogumise kord, võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad kasutusel olevate raskeveokite CO2-heite tuvastatud kõrvalekalletest teatamise korra kohta, avaldada andmeid, võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad kütusekulu arvestite näitude teatamise korra kohta ning kehtestada metoodika sõidukite allrühma ühe või mitme esindava sõiduki määramiseks. Neid
  volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (28).

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Selleks et muuta
  või
  täiendada käesoleva määruse väheolulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  artikli
  CO2

  -võrdlusheite kohandamiseks vastavalt artikli 12 lõikele 2
  ning I ja II lisa
  muutmiseks
  teatavate tehniliste näitajate osas, sealhulgas seoses kasutusotstarbe, kandevõime ja aastase läbisõidu osatähtsuse teguriga ning kandevõime kohandamise teguritega. On eriti oluline, et ettevalmistava töö käigus korraldaks komisjon asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (29). Eelkõige selleks, et tagada
  võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises,
  peaksid
  Euroopa Parlament ja nõukogu
  saama
  kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel
  peaks olema
  pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Selleks et muuta
  või
  täiendada käesoleva määruse väheolulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  artikli
  CO2

  -võrdlusheite kohandamiseks vastavalt artikli 12 lõikele 2
  ning I ja II lisa
  muutmiseks
  teatavate tehniliste näitajate osas, sealhulgas seoses kasutusotstarbe, kandevõime ja aastase läbisõidu osatähtsuse teguriga ning kandevõime kohandamise teguritega. On eriti oluline, et ettevalmistava töö käigus korraldaks komisjon asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega (29). Eelkõige selleks, et tagada
  võrdne osalemine
  delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises,
  peaksid
  Euroopa Parlament ja nõukogu
  saama
  kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel
  peaks olema
  pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (37) | Selleks et muuta
  ja
  täiendada käesoleva määruse väheolulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  , et määrata kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja linnabusside määratlemiseks, kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mis võimaldavad seotud tootjatel moodustada heiteühenduse, kehtestada osade, seadmestike ja süsteemide esindusliku valiku iga-aastane katsekava, kohandada
  CO2

  -võrdlusheidet, kehtestada kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse maanteekatse
  ning
  muuta
  I ja II lisa teatavate tehniliste näitajate osas, sealhulgas seoses kasutusotstarbe, kandevõime ja aastase läbisõidu osatähtsuse teguriga ning kandevõime kohandamise teguritega. On eriti oluline, et ettevalmistava töö käigus korraldaks komisjon asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (29) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises
  võrdne osalemine
  ,
  saavad
  Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel
  on
  pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et muuta
  ja
  täiendada käesoleva määruse väheolulisi osi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  , et määrata kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja linnabusside määratlemiseks, kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mis võimaldavad seotud tootjatel moodustada heiteühenduse, kehtestada osade, seadmestike ja süsteemide esindusliku valiku iga-aastane katsekava, kohandada
  CO2

  -võrdlusheidet, kehtestada kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse maanteekatse
  ning
  muuta
  I ja II lisa teatavate tehniliste näitajate osas, sealhulgas seoses kasutusotstarbe, kandevõime ja aastase läbisõidu osatähtsuse teguriga ning kandevõime kohandamise teguritega. On eriti oluline, et ettevalmistava töö käigus korraldaks komisjon asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (29) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises
  võrdne osalemine
  ,
  saavad
  Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel
  on
  pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et aidata saavutada liidu eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % allapoole 2005. aasta taset määruse (EL) 2018/
  ... [jõupingutuste jagamise määrus]
  artikliga 2 hõlmatud sektorites ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, kehtestatakse käesoleva määrusega uute raskeveokite CO2-heite
  normid
  , vähendades seeläbi liidu uute raskeveokite pargi CO2-eriheidet võrreldes CO2-võrdlusheitega järgmiselt: | Selleks et aidata saavutada liidu eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % allapoole 2005. aasta taset määruse (EL) 2018/
  842
  artikliga 2 hõlmatud sektorites ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, kehtestatakse käesoleva määrusega uute raskeveokite CO2-heite
  nõuded
  , vähendades seeläbi liidu uute raskeveokite pargi CO2-eriheidet võrreldes CO2-võrdlusheitega järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et aidata saavutada liidu eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % allapoole 2005. aasta taset määruse (EL) 2018/
  ... [jõupingutuste jagamise määrus]
  artikliga 2 hõlmatud sektorites ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, kehtestatakse käesoleva määrusega uute raskeveokite CO2-heite
  normid
  , vähendades seeläbi liidu uute raskeveokite pargi CO2-eriheidet võrreldes CO2-võrdlusheitega järgmiselt:

Selleks et aidata saavutada liidu eesmärki vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 30 % allapoole 2005. aasta taset määruse (EL) 2018/
  842
  artikliga 2 hõlmatud sektorites ja Pariisi kokkuleppe eesmärke ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, kehtestatakse käesoleva määrusega uute raskeveokite CO2-heite
  nõuded
  , vähendades seeläbi liidu uute raskeveokite pargi CO2-eriheidet võrreldes CO2-võrdlusheitega järgmiselt:

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | 15 %
  ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

15 %
  ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029;

| a) | 20 %
  ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029; |
| --- | --- |

a)

20 %
  ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2029;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | vähemalt
  30 %
  alates 1. jaanuarist 2030, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

vähemalt
  30 %
  alates 1. jaanuarist 2030, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti.

| b) | vähemalt
  35 %
  alates 1. jaanuarist 2030, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

b)

vähemalt
  35 %
  alates 1. jaanuarist 2030, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Selleks, et tagada sujuv üleminek heiteta liikuvusele ja pakkuda stiimuleid heiteta ja vähese heitega raskeveokite jaoks liidu turu ja taristu arendamise ja kasutuselevõtu jaoks, kehtestatakse käesoleva määrusega 2025. ja 2030. aastaks kõigi tootjate sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite osakaalu võrdlustase kooskõlas artikliga 5. |
| | CO2-eriheidet kohandatakse võrdlustaseme suhtes saavutatud tulemuste alusel vastavalt I lisa punktile 4. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks, et tagada sujuv üleminek heiteta liikuvusele ja pakkuda stiimuleid heiteta ja vähese heitega raskeveokite jaoks liidu turu ja taristu arendamise ja kasutuselevõtu jaoks, kehtestatakse käesoleva määrusega 2025. ja 2030. aastaks kõigi tootjate sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite osakaalu võrdlustase kooskõlas artikliga 5.

CO2-eriheidet kohandatakse võrdlustaseme suhtes saavutatud tulemuste alusel vastavalt I lisa punktile 4.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolevat määrust kohaldatakse järgmistele kriteeriumidele vastavate uute N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes: | Käesolevat määrust kohaldatakse
  esimese sammuna
  järgmistele kriteeriumidele vastavate uute N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevat määrust kohaldatakse järgmistele kriteeriumidele vastavate uute N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes:

Käesolevat määrust kohaldatakse
  esimese sammuna
  järgmistele kriteeriumidele vastavate uute N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes:

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 5 ja I lisa punkti 
  2.3
  kohaldamisel kohaldatakse käesolevat määrust ka
  M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes ning
  selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta punktides a–d sätestatud kriteeriumidele. | Artikli 1 lõike 2a,
  artikli 5 ja I lisa punkti 
  4
  kohaldamisel kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) nr 510/2011 (1a) kohaldamisalasse ega vasta punktides a–d sätestatud kriteeriumidele.
  Peale selle kohaldatakse seda artikli 1 lõike 2b kohaldamisel M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mis vastavad käesoleva artikli lõikes 2a osutatud tehnilistele kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 5 ja I lisa punkti 
  2.3
  kohaldamisel kohaldatakse käesolevat määrust ka
  M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes ning
  selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta punktides a–d sätestatud kriteeriumidele.

Artikli 1 lõike 2a,
  artikli 5 ja I lisa punkti 
  4
  kohaldamisel kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) nr 510/2011 (1a) kohaldamisalasse ega vasta punktides a–d sätestatud kriteeriumidele.
  Peale selle kohaldatakse seda artikli 1 lõike 2b kohaldamisel M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mis vastavad käesoleva artikli lõikes 2a osutatud tehnilistele kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt 1. juulil 2019 kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, määrates kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud linnabusside määratlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt 1. juulil 2019 kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, määrates kindlaks tehnilised kriteeriumid sõiduki eriotstarbe määratlemiseks ja käesoleva määrusega hõlmatud linnabusside määratlemiseks.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt h

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| h) | „eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks ning mille CO2-heide ja kütusekulu on vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetele kindlaks määratud üksnes muudeks kui käesoleva määruse I lisa punktis 2.1 määratletud kasutusotstarveteks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

h)

„eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks ning mille CO2-heide ja kütusekulu on vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetele kindlaks määratud üksnes muudeks kui käesoleva määruse I lisa punktis 2.1 määratletud kasutusotstarveteks;

2

| h) | „eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks
  , mille eriotstarve on määratletud kooskõlas artikli 2 lõikega 2 a kindlaks määratud tehniliste kriteeriumide alusel
  ning mille CO2-heide ja kütusekulu on vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetele kindlaks määratud üksnes muudeks kui käesoleva määruse I lisa punktis 2.1 määratletud kasutusotstarveteks; |
| --- | --- |

h)

„eriotstarbeline veok“ – raskeveok, mis ei ole ette nähtud kaupade veoks
  , mille eriotstarve on määratletud kooskõlas artikli 2 lõikega 2 a kindlaks määratud tehniliste kriteeriumide alusel
  ning mille CO2-heide ja kütusekulu on vastavalt määrusele (EÜ) nr 595/2009 ja selle rakendusmeetmetele kindlaks määratud üksnes muudeks kui käesoleva määruse I lisa punktis 2.1 määratletud kasutusotstarveteks;

, mille eriotstarve on määratletud kooskõlas artikli 2 lõikega 2 a kindlaks määratud tehniliste kriteeriumide alusel

2

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt k

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt k

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| k) | „vähese heitega raskeveok“ – muu kui heiteta raskeveok, mille CO2-eriheide on alla
  350 g CO2/km, nagu on kindlaks määratud
  I lisa
  punktis 2.1
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

k)

„vähese heitega raskeveok“ – muu kui heiteta raskeveok, mille CO2-eriheide on alla
  350 g CO2/km, nagu on kindlaks määratud
  I lisa
  punktis 2.1
  ;

2

350 g CO2

punktis 2.1

| k) | „vähese heitega raskeveok“ – muu kui heiteta raskeveok, mille
  I lisa punkti 2.1 kohaselt kindlaks määratud
  CO2-eriheide on alla
  50 %
  I lisa
  punkti 3 kohaselt kindlaks määratud CO2-võrdlusheitest iga allrühma jaoks
  ; |
| --- | --- |

k)

„vähese heitega raskeveok“ – muu kui heiteta raskeveok, mille
  I lisa punkti 2.1 kohaselt kindlaks määratud
  CO2-eriheide on alla
  50 %
  I lisa
  punkti 3 kohaselt kindlaks määratud CO2-võrdlusheitest iga allrühma jaoks
  ;

I lisa punkti 2.1 kohaselt kindlaks määratud

2

50 %

punkti 3 kohaselt kindlaks määratud CO2

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient, mis määratakse vastavalt artiklile 5. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient, mis määratakse vastavalt artiklile 5.

CO2

2

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates
  2020. aastast ja seejärel igal järgmisel
  kalendriaastal
  määrab komisjon artikli 10 lõikes 1 osutatud rakendusaktidega iga
  tootja
  kohta kindlaks artikli 4 punktis b osutatud CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsiendi eelneva aasta jaoks. | Alates
  1. jaanuarist 2025 kasutatakse
  kalendriaasta jooksul tootja
  sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite konkreetse osakaalu leidmiseks järgmisi võrdlusaluseid: |
| | alates 2025. aastast: vähemalt 5 %; |
| | alates 2030. aastast: 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Alates
  2020. aastast ja seejärel igal järgmisel
  kalendriaastal
  määrab komisjon artikli 10 lõikes 1 osutatud rakendusaktidega iga
  tootja
  kohta kindlaks artikli 4 punktis b osutatud CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsiendi eelneva aasta jaoks.

2020. aastast ja seejärel igal järgmisel

määrab komisjon artikli 10 lõikes 1 osutatud rakendusaktidega iga

kohta kindlaks artikli 4 punktis b osutatud CO2

2

Alates
  1. jaanuarist 2025 kasutatakse
  kalendriaasta jooksul tootja
  sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite konkreetse osakaalu leidmiseks järgmisi võrdlusaluseid:

1. jaanuarist 2025 kasutatakse

sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega raskeveokite konkreetse osakaalu leidmiseks järgmisi võrdlusaluseid:

alates 2025. aastast: vähemalt 5 %;

alates 2025. aastast: vähemalt 5 %;

alates 2030. aastast: 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti.

alates 2030. aastast: 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsiendi puhul võetakse arvesse kalendriaastal tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite, sealhulgas artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriatesse kuuluvate heiteta sõidukite, ning heiteta ja vähese heitega eriotstarbeliste veokite arvu ja CO2-heidet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsiendi puhul võetakse arvesse kalendriaastal tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite, sealhulgas artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriatesse kuuluvate heiteta sõidukite, ning heiteta ja vähese heitega eriotstarbeliste veokite arvu ja CO2-heidet.

CO2

2

2

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 3

Artikkel 5 – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient arvutatakse vastavalt I lisa punktile 2.3. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient arvutatakse vastavalt I lisa punktile 2.3.

CO2

2

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike
  1
  kohaldamisel arvestatakse heiteta ja vähese heitega sõidukeid järgmiselt: | Lõikes
   1
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele. |
| (a) | heiteta raskeveok arvestatakse kahe sõidukina; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike
  1
  kohaldamisel arvestatakse heiteta ja vähese heitega sõidukeid järgmiselt:

Lõike

kohaldamisel arvestatakse heiteta ja vähese heitega sõidukeid järgmiselt:

Lõikes
   1
  osutatud eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele.

Lõikes

osutatud eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse käesolevat määrust ka selliste N-kategooria sõidukite suhtes, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta käesoleva määruse artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele.

(a)

(a)

heiteta raskeveok arvestatakse kahe sõidukina;

heiteta raskeveok arvestatakse kahe sõidukina;

| (b) | vähese heitega sõiduk arvestatakse kahe sõidukina sõltuvalt CO2-eriheitest ja heitetaseme künnisväärtusest 350 g CO2/km. |
| --- | --- |

(b)

(b)

vähese heitega sõiduk arvestatakse kahe sõidukina sõltuvalt CO2-eriheitest ja heitetaseme künnisväärtusest 350 g CO2/km.

vähese heitega sõiduk arvestatakse kahe sõidukina sõltuvalt CO2

2

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient vähendab tootja keskmist CO2-eriheidet maksimaalselt 3 %. Artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriate raskeveokite CO2-nullheite ja vähese CO2-heite osakaal kõnealuses koefitsiendis vähendab tootja keskmist CO2-eriheidet maksimaalselt 1,5  %. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient vähendab tootja keskmist CO2-eriheidet maksimaalselt 3 %. Artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriate raskeveokite CO2-nullheite ja vähese CO2-heite osakaal kõnealuses koefitsiendis vähendab tootja keskmist CO2-eriheidet maksimaalselt 1,5  %.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõike 1 punkti a kohane CO2-heitkoguste trajektoor määratakse iga tootja kohta kindlaks kooskõlas I lisa punktiga 5.1, tuginedes artikli 1 teises lõigus osutatud CO2-võrdlusheite ja kõnealuse artikli punktis a 2025. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile ning 2025. aasta sihttaseme ja kõnealuse artikli punktis b 2030. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile. | 2.   Lõike 1 punkti a kohane CO2-heitkoguste trajektoor määratakse iga tootja kohta kindlaks kooskõlas I lisa punktiga 5.1, tuginedes artikli 1
  lõike 1
  teises lõigus osutatud CO2-võrdlusheite ja kõnealuse artikli punktis a 2025. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile ning 2025. aasta sihttaseme ja kõnealuse artikli punktis b 2030. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõike 1 punkti a kohane CO2-heitkoguste trajektoor määratakse iga tootja kohta kindlaks kooskõlas I lisa punktiga 5.1, tuginedes artikli 1 teises lõigus osutatud CO2-võrdlusheite ja kõnealuse artikli punktis a 2025. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile ning 2025. aasta sihttaseme ja kõnealuse artikli punktis b 2030. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile.

2.   Lõike 1 punkti a kohane CO2-heitkoguste trajektoor määratakse iga tootja kohta kindlaks kooskõlas I lisa punktiga 5.1, tuginedes artikli 1
  lõike 1
  teises lõigus osutatud CO2-võrdlusheite ja kõnealuse artikli punktis a 2025. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile ning 2025. aasta sihttaseme ja kõnealuse artikli punktis b 2030. aastaks kehtestatud sihttaseme vahelisele lineaartrajektoorile.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 7a




  Heiteühenduse moodustamine





  1.
     
  Seotud tootjad võivad artikli 5 kohaste kohustuste täitmiseks moodustada heiteühenduse.






  2.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mis võimaldavad seotud tootjatel avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel moodustada heiteühenduse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7a

Heiteühenduse moodustamine

1.
     
  Seotud tootjad võivad artikli 5 kohaste kohustuste täitmiseks moodustada heiteühenduse.

2.
     
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et kehtestada üksikasjalikud eeskirjad ja tingimused, mis võimaldavad seotud tootjatel avatud, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel moodustada heiteühenduse.

Muudatusettepanekud 74 ja 75

Muudatusettepanekud 74 ja 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui leitakse, et tootja heide on mõnel konkreetsel kalendriaastal alates 2025. aastast ettenähtust suurem vastavalt lõikele 2, kehtestab komisjon ülemäärase heite maksu, mis arvutatakse järgmise valemi abil: | 1.   Kui leitakse, et tootja heide on mõnel konkreetsel kalendriaastal alates 2025. aastast ettenähtust suurem vastavalt lõikele 2, kehtestab komisjon
  vastavalt tootjale või heiteühenduse juhatajale
  ülemäärase heite maksu, mis arvutatakse järgmise valemi abil: |
| | ajavahemikuks 2025–2029 |
| (ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 
  6 800
  eurot/gCO2/tkm) | (ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 
  5 000
  eurot/gCO2/tkm) |
| | alates 2030. aastast: |
| | (ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 6 800 eurot/gCO2/tkm) |
| | Komisjon tagab, et ülemäärase heite maksu tase ületab alati sellise tehnoloogia keskmised piirkulud, mida on vaja artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui leitakse, et tootja heide on mõnel konkreetsel kalendriaastal alates 2025. aastast ettenähtust suurem vastavalt lõikele 2, kehtestab komisjon ülemäärase heite maksu, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

1.   Kui leitakse, et tootja heide on mõnel konkreetsel kalendriaastal alates 2025. aastast ettenähtust suurem vastavalt lõikele 2, kehtestab komisjon
  vastavalt tootjale või heiteühenduse juhatajale
  ülemäärase heite maksu, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

ajavahemikuks 2025–2029

ajavahemikuks 2025–2029

(ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 
  6 800
  eurot/gCO2/tkm)

6 800

(ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 
  5 000
  eurot/gCO2/tkm)

5 000

2

alates 2030. aastast:

alates 2030. aastast:

(ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 6 800 eurot/gCO2/tkm)

(ülemäärase heite maks) = (ülemäärane heide x 6 800 eurot/gCO2

Komisjon tagab, et ülemäärase heite maksu tase ületab alati sellise tehnoloogia keskmised piirkulud, mida on vaja artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Komisjon tagab, et ülemäärase heite maksu tase ületab alati sellise tehnoloogia keskmised piirkulud, mida on vaja artikli 1 lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna. | 4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.
  Neid summasid kasutatakse selleks, et täiendada liidu või liikmesriikide meetmeid, millega tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega edendatakse oskuste arendamist või autotööstuse sektori töötajate ümberpaigutamist kõigis mõjutatud liikmesriikides ja eelkõige üleminekust enim mõjutatud piirkondades ja kogukondades, selleks et toetada õiglast üleminekut heiteta ja vähese heitega liikuvusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.
  Neid summasid kasutatakse selleks, et täiendada liidu või liikmesriikide meetmeid, millega tihedas koostöös sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega edendatakse oskuste arendamist või autotööstuse sektori töötajate ümberpaigutamist kõigis mõjutatud liikmesriikides ja eelkõige üleminekust enim mõjutatud piirkondades ja kogukondades, selleks et toetada õiglast üleminekut heiteta ja vähese heitega liikuvusele.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab neid kõrvalekaldeid arvesse tootja keskmise
  CO2-
  eriheite arvutamisel. | 2.   Komisjon võtab neid kõrvalekaldeid arvesse tootja keskmise eriheite arvutamisel
  ja vajaduse korral I lisa punkti 3 kohaselt arvutatud 2019. aasta CO2-võrdlusheite kohandamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab neid kõrvalekaldeid arvesse tootja keskmise
  CO2-
  eriheite arvutamisel.

2.   Komisjon võtab neid kõrvalekaldeid arvesse tootja keskmise eriheite arvutamisel
  ja vajaduse korral I lisa punkti 3 kohaselt arvutatud 2019. aasta CO2-võrdlusheite kohandamisel
  .

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Et tagada tootjate poolt määruse (EL) 2018/956 ja määruse (EL) 2017/2400 kohaselt esitatud andmete täpsus, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et kehtestada alates 2019. aastast käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul määruse (EL) 2017/2400 artikli 12 lõikes 1 täpsustatud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide igalt tootjalt pärit esindusliku valiku iga-aastane katsekava. Kõnealuste katsete tulemusi võrreldakse tootjate poolt määruse (EL) 2017/2400 kohaselt esitatud andmetega ning süstemaatiliste kõrvalekallete tuvastamisel kohandatakse nende keskmist eriheidet, mis on arvutatud I lisa punkti 2.7 kohaselt, ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheidet, mis on arvutatud I lisa punkti 3 kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Et tagada tootjate poolt määruse (EL) 2018/956 ja määruse (EL) 2017/2400 kohaselt esitatud andmete täpsus, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse täiendamiseks, et kehtestada alates 2019. aastast käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite puhul määruse (EL) 2017/2400 artikli 12 lõikes 1 täpsustatud osade, eraldi seadmestike ja süsteemide igalt tootjalt pärit esindusliku valiku iga-aastane katsekava. Kõnealuste katsete tulemusi võrreldakse tootjate poolt määruse (EL) 2017/2400 kohaselt esitatud andmetega ning süstemaatiliste kõrvalekallete tuvastamisel kohandatakse nende keskmist eriheidet, mis on arvutatud I lisa punkti 2.7 kohaselt, ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheidet, mis on arvutatud I lisa punkti 3 kohaselt.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | alates 2020. aastast
  CO2-nullheite
  ja vähese
  CO2-heite koefitsient
  , nagu on osutatud
  artiklis
   5; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

alates 2020. aastast
  CO2-nullheite
  ja vähese
  CO2-heite koefitsient
  , nagu on osutatud
  artiklis
   5;

CO2

CO2

artiklis

| b) | alates 2020. aastast
  iga tootja puhul tema konkreetne heiteta
  ja vähese
  heitega raskeveokite osakaal eelneval kalendriaastal
  , nagu on osutatud
  artikli
   5
  lõikes 1
  ; |
| --- | --- |

b)

alates 2020. aastast
  iga tootja puhul tema konkreetne heiteta
  ja vähese
  heitega raskeveokite osakaal eelneval kalendriaastal
  , nagu on osutatud
  artikli
   5
  lõikes 1
  ;

iga tootja puhul tema konkreetne heiteta

heitega raskeveokite osakaal eelneval kalendriaastal

artikli

lõikes 1

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Tegelik CO2-heide ja energiakulu | Tegelik CO2-heide ja energiakulu |
| 1.   Komisjon jälgib ja hindab seda, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad.
  Ta tagab, et avalikkust teavitatakse selle esindavuse muutumisest aja jooksul. | 1.   Komisjon jälgib ja hindab seda, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad. |
| 2.   Selleks tagab komisjon juurdepääsu tootjatelt või riikide ametiasutustelt saadud usaldusväärsetele
  isikustamata
  andmetele raskeveokite tegeliku CO2-heite ja energiakulu kohta. | 2.   Selleks tagab komisjon juurdepääsu
  (sh kolmandatele pooltele sõltumatu katsetamise eesmärgil)
  tootjatelt või riikide ametiasutustelt saadud usaldusväärsetele andmetele raskeveokite tegeliku CO2-heite ja energiakulu kohta
  , mis põhinevad standarditud kütusekulu arvestite näitudel
  . |
| | 2a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2019 kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse maanteekatse, millega tagatakse, et raskeveokite CO2-heide ja kütusekulu tegelikes sõidutingimustes ei ületa määruse (EL) 2017/2400 ja määruse (EL) 2018/956 kohaselt esitatud seireandmeid enam kui 10 % võrra. Komisjon võtab mis tahes kõrvalekaldeid, mis ületavad seda künnist, arvesse tootja keskmise CO2-eriheite arvutamisel ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheite kohandamisel. |
| | 2b.
     
  Komisjon tagab, et avalikkust teavitatakse lõikes 1 osutatud tegeliku esindavuse muutumisest aja jooksul. |
| 3.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega vastu
  võtta
  käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud
  meetmeid
  . Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. | 3.   Komisjon
  võtab
  rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud
  üksikasjalikud eeskirjad kütusekulu arvestite näitude teatamise korra kohta
  . Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Tegelik CO2-heide ja energiakulu

2

Tegelik CO2-heide ja energiakulu

2

1.   Komisjon jälgib ja hindab seda, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad.
  Ta tagab, et avalikkust teavitatakse selle esindavuse muutumisest aja jooksul.

1.   Komisjon jälgib ja hindab seda, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad.

2.   Selleks tagab komisjon juurdepääsu tootjatelt või riikide ametiasutustelt saadud usaldusväärsetele
  isikustamata
  andmetele raskeveokite tegeliku CO2-heite ja energiakulu kohta.

2.   Selleks tagab komisjon juurdepääsu
  (sh kolmandatele pooltele sõltumatu katsetamise eesmärgil)
  tootjatelt või riikide ametiasutustelt saadud usaldusväärsetele andmetele raskeveokite tegeliku CO2-heite ja energiakulu kohta
  , mis põhinevad standarditud kütusekulu arvestite näitudel
  .

2a.
     
  Komisjon võtab hiljemalt 31. detsembril 2019 kooskõlas artikliga 15 vastu delegeeritud õigusaktid käesoleva määruse täiendamiseks, kehtestades kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse maanteekatse, millega tagatakse, et raskeveokite CO2-heide ja kütusekulu tegelikes sõidutingimustes ei ületa määruse (EL) 2017/2400 ja määruse (EL) 2018/956 kohaselt esitatud seireandmeid enam kui 10 % võrra. Komisjon võtab mis tahes kõrvalekaldeid, mis ületavad seda künnist, arvesse tootja keskmise CO2-eriheite arvutamisel ja vajaduse korral 2019. aasta CO2-võrdlusheite kohandamisel.

2b.
     
  Komisjon tagab, et avalikkust teavitatakse lõikes 1 osutatud tegeliku esindavuse muutumisest aja jooksul.

3.   Komisjon
  võib
  rakendusaktidega vastu
  võtta
  käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud
  meetmeid
  . Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

3.   Komisjon
  võtab
  rakendusaktidega vastu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud
  üksikasjalikud eeskirjad kütusekulu arvestite näitude teatamise korra kohta
  . Need rakendusaktid võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusele.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Tagamaks et tehnilised näitajad, mida kasutatakse tootja keskmise
  CO2-
  eriheite arvutamiseks vastavalt artiklile 4 ja
  CO2-
  eriheite sihttasemete arvutamiseks vastavalt artiklile 6, vastavad tehnika ja kaubatranspordi logistika arengule, on
  komisjonil
  õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas artikliga 15, et kohandada järgmisi I ja II lisa sätteid: | 1.   Tagamaks et tehnilised näitajad, mida kasutatakse tootja keskmise eriheite arvutamiseks vastavalt artiklile 4 ja eriheite sihttasemete arvutamiseks vastavalt artiklile 6, vastavad tehnika ja kaubatranspordi logistika arengule,
  ajakohastab komisjon pidevalt ja õigeaegselt modelleerimisvahendit VECTO ning tal
  on õigus võtta kooskõlas artikliga 15
  vastu delegeeritud õigusakte
  , et kohandada järgmisi I ja II lisa sätteid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Tagamaks et tehnilised näitajad, mida kasutatakse tootja keskmise
  CO2-
  eriheite arvutamiseks vastavalt artiklile 4 ja
  CO2-
  eriheite sihttasemete arvutamiseks vastavalt artiklile 6, vastavad tehnika ja kaubatranspordi logistika arengule, on
  komisjonil
  õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  kooskõlas artikliga 15, et kohandada järgmisi I ja II lisa sätteid:

1.   Tagamaks et tehnilised näitajad, mida kasutatakse tootja keskmise eriheite arvutamiseks vastavalt artiklile 4 ja eriheite sihttasemete arvutamiseks vastavalt artiklile 6, vastavad tehnika ja kaubatranspordi logistika arengule,
  ajakohastab komisjon pidevalt ja õigeaegselt modelleerimisvahendit VECTO ning tal
  on õigus võtta kooskõlas artikliga 15
  vastu delegeeritud õigusakte
  , et kohandada järgmisi I ja II lisa sätteid:

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 31. detsembriks 2022 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse tulemuslikkuse kohta
  ning
  vastavalt artiklile 1
  määratava
  CO2-heite vähendamise eesmärgi 2030. aastaks ja muude raskeveokiliikide, sealhulgas haagiste CO2-heite vähendamise eesmärgid. Kõnealune aruanne sisaldab ka hinnangut eelkõige heiteta ja vähese heitega
  sõidukeid
  , eriti
  busse
  , hõlmavate käsitusviiside tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse direktiivis 2009/33/EÜ (30) sätestatud eesmärke,
  samuti
  hinnangut CO2-heiteühikute süsteemi kohta ja selle kohta, kas on asjakohane kohaldada neid käsitusviise edasi 2030. aastal ja pärast seda, ning vajaduse korral lisatakse ettepanek
  muuta käesolevat määrust
  . | 31. detsembriks 2022 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse tulemuslikkuse kohta, vastavalt artiklile 1
  vajaduse korral kohandatava
  CO2-heite vähendamise eesmärgi 2030. aastaks
  , vastavalt artiklile 5 vajaduse korral kohandatava heiteta
  ja
  vähese heitega sõidukite osakaalu võrdlustaseme ning
  muude raskeveokiliikide, sealhulgas haagiste
  ja eriotstarbeliste veokite, näiteks prügiveomasinate
  CO2-heite vähendamise eesmärgid. Kõnealune aruanne sisaldab ka hinnangut eelkõige heiteta ja vähese heitega
  sõidukite
  , eriti
  busside
  ,
  kasutuselevõttu
  hõlmavate käsitusviiside tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse direktiivis 2009/33/EÜ (30) sätestatud eesmärke, hinnangut CO2-heiteühikute süsteemi kohta ja selle kohta, kas on asjakohane kohaldada neid käsitusviise edasi 2030. aastal ja pärast seda,
  vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu kohta, võimaluse kohta kehtestada mootori CO2-heite normid, eelkõige eriotstarbeliste veokite jaoks, erinevate riigisisestel vedudel kasutatavate tavapärastest suuremate mõõtmetega veokikombinatsioonide, näiteks liidendsõidukite kohta, selle kohta, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad,
  ning
  hinnangut modelleerimisvahendi VECTO ajakohastamise kohta.
  Vajaduse korral lisatakse
  aruandele
  ettepanek
  käesoleva määruse muutmiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

31. detsembriks 2022 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse tulemuslikkuse kohta
  ning
  vastavalt artiklile 1
  määratava
  CO2-heite vähendamise eesmärgi 2030. aastaks ja muude raskeveokiliikide, sealhulgas haagiste CO2-heite vähendamise eesmärgid. Kõnealune aruanne sisaldab ka hinnangut eelkõige heiteta ja vähese heitega
  sõidukeid
  , eriti
  busse
  , hõlmavate käsitusviiside tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse direktiivis 2009/33/EÜ (30) sätestatud eesmärke,
  samuti
  hinnangut CO2-heiteühikute süsteemi kohta ja selle kohta, kas on asjakohane kohaldada neid käsitusviise edasi 2030. aastal ja pärast seda, ning vajaduse korral lisatakse ettepanek
  muuta käesolevat määrust
  .

ning

määratava

2

2

sõidukeid

busse

30

samuti

2

muuta käesolevat määrust

31. detsembriks 2022 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse tulemuslikkuse kohta, vastavalt artiklile 1
  vajaduse korral kohandatava
  CO2-heite vähendamise eesmärgi 2030. aastaks
  , vastavalt artiklile 5 vajaduse korral kohandatava heiteta
  ja
  vähese heitega sõidukite osakaalu võrdlustaseme ning
  muude raskeveokiliikide, sealhulgas haagiste
  ja eriotstarbeliste veokite, näiteks prügiveomasinate
  CO2-heite vähendamise eesmärgid. Kõnealune aruanne sisaldab ka hinnangut eelkõige heiteta ja vähese heitega
  sõidukite
  , eriti
  busside
  ,
  kasutuselevõttu
  hõlmavate käsitusviiside tulemuslikkuse kohta, võttes arvesse direktiivis 2009/33/EÜ (30) sätestatud eesmärke, hinnangut CO2-heiteühikute süsteemi kohta ja selle kohta, kas on asjakohane kohaldada neid käsitusviise edasi 2030. aastal ja pärast seda,
  vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu kohta, võimaluse kohta kehtestada mootori CO2-heite normid, eelkõige eriotstarbeliste veokite jaoks, erinevate riigisisestel vedudel kasutatavate tavapärastest suuremate mõõtmetega veokikombinatsioonide, näiteks liidendsõidukite kohta, selle kohta, kas CO2-heite ja kütusekulu näitajad, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/2400 kohaselt, on ka tegelikult esindavad,
  ning
  hinnangut modelleerimisvahendi VECTO ajakohastamise kohta.
  Vajaduse korral lisatakse
  aruandele
  ettepanek
  käesoleva määruse muutmiseks
  .

vajaduse korral kohandatava

2

, vastavalt artiklile 5 vajaduse korral kohandatava heiteta

vähese heitega sõidukite osakaalu võrdlustaseme ning

ja eriotstarbeliste veokite, näiteks prügiveomasinate

2

sõidukite

busside

kasutuselevõttu

30

2

vajaliku laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtu kohta, võimaluse kohta kehtestada mootori CO2

2

hinnangut modelleerimisvahendi VECTO ajakohastamise kohta.

aruandele

käesoleva määruse muutmiseks

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 13 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon töötab hiljemalt 31. detsembriks 2020 välja erimetoodika taastuvenergia II direktiivi raames kindlaks määratud säästvatele kriteeriumidele vastavate täiustatud ja taastuvate gaasiliste transpordikütuste kasutamise mõju arvestamiseks surumaagaasi ja veeldatud maagaasi rakenduste osas, et arvutada välja keskmise sõidukipargi heide. Vajaduse korral lisatakse sellele metoodikale ettepanek käesoleva määruse muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon töötab hiljemalt 31. detsembriks 2020 välja erimetoodika taastuvenergia II direktiivi raames kindlaks määratud säästvatele kriteeriumidele vastavate täiustatud ja taastuvate gaasiliste transpordikütuste kasutamise mõju arvestamiseks surumaagaasi ja veeldatud maagaasi rakenduste osas, et arvutada välja keskmise sõidukipargi heide. Vajaduse korral lisatakse sellele metoodikale ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Komisjon töötab hiljemalt 31. detsembriks 2020 välja erimetoodika taastuvenergia II direktiivi raames kindlaks määratud säästvatele kriteeriumidele vastavate täiustatud ja taastuvate gaasiliste transpordikütuste kasutamise mõju arvestamiseks surumaagaasi ja veeldatud maagaasi rakenduste osas, et arvutada välja keskmise sõidukipargi heide. Vajaduse korral lisatakse sellele metoodikale ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 13 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisaks hindab komisjon võimalust arendada välja metoodika kõigi liidu turule lastud raskeveokite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks. Kõnealuse hinnangu alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et kehtestada tootjatele olelusringi jooksul tekkiva heite aruandluskohustus ning täpsustada sellise aruandluse jaoks vajalikud normid ja menetlused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks hindab komisjon võimalust arendada välja metoodika kõigi liidu turule lastud raskeveokite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite hindamiseks. Kõnealuse hinnangu alusel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule vajaduse korral seadusandliku ettepaneku, et kehtestada tootjatele olelusringi jooksul tekkiva heite aruandluskohustus ning täpsustada sellise aruandluse jaoks vajalikud normid ja menetlused.

Lisaks hindab komisjon võimalust arendada välja metoodika kõigi liidu turule lastud raskeveokite kogu olelusringi jooksul tekkiva CO2

Muudatusettepanek
  62

Muudatusettepanek

62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni abistab määruse (EL)
  .../2018 [juhtimine] kohaselt moodustatud xxx komitee
  . See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. | 1.   Komisjoni abistab
  kliimamuutuste komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL)
  nr 525/201

   (1a)

  artikliga 26
  . See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni abistab määruse (EL)
  .../2018 [juhtimine] kohaselt moodustatud xxx komitee
  . See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1.   Komisjoni abistab
  kliimamuutuste komitee, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL)
  nr 525/201

   (1a)

  artikliga 26
  . See komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Õigus võtta vastu artikli 10 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. | 2.   Õigus võtta vastu
  artikli 2 lõikes 2 a, artiklis 7 a, artikli 9 lõikes 3 a,
  artikli 10 lõikes 2
  , artikli 11 lõikes 2 a
  ja artikli 12 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Õigus võtta vastu artikli 10 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

2.   Õigus võtta vastu
  artikli 2 lõikes 2 a, artiklis 7 a, artikli 9 lõikes 3 a,
  artikli 10 lõikes 2
  , artikli 11 lõikes 2 a
  ja artikli 12 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

Artikkel 15 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artikli 2 lõikes 2 a, artiklis 7 a, artikli 9 lõikes 3 a,
  artikli 10 lõikes 2
  , artikli 11 lõikes 2 a
  ja artikli 12 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artikli 2 lõikes 2 a, artiklis 7 a, artikli 9 lõikes 3 a,
  artikli 10 lõikes 2
  , artikli 11 lõikes 2 a
  ja artikli 12 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 6

Artikkel 15 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Artikli 10 lõike 2 ja artikli 12 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   
  Artikli 2 lõike 2a, artikli 7a, artikli 9 lõike 3a,
  artikli 10 lõike 2
  , artikli 11 lõike 2a
  ja artikli 12 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Artikli 10 lõike 2 ja artikli 12 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   
  Artikli 2 lõike 2a, artikli 7a, artikli 9 lõike 3a,
  artikli 10 lõike 2
  , artikli 11 lõike 2a
  ja artikli 12 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1

Artikkel 16 – lõik 1

Määrus (EÜ) nr 595/2009

Artikkel 5 – lõige 4 – punkt l

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| l) | menetlus, et asjakohaste ja esindavate proovide alusel kontrollida, kas registreeritud ja kasutusele võetud sõidukid vastavad CO2-heite ja kütusekulu näitajatele, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega ja selle rakendusmeetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

l)

menetlus, et asjakohaste ja esindavate proovide alusel kontrollida, kas registreeritud ja kasutusele võetud sõidukid vastavad CO2-heite ja kütusekulu näitajatele, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega ja selle rakendusmeetmetega;

| l) | menetlus, et asjakohaste ja esindavate proovide alusel kontrollida, kas registreeritud ja kasutusele võetud sõidukid vastavad CO2-heite ja kütusekulu näitajatele, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega ja selle rakendusmeetmetega;
  nimetatud menetluse viivad samuti läbi akrediteeritud ja sõltumatud kolmandad isikud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858

   (1a)

  artikli 13 lõikele 10. |
| --- | --- |

l)

menetlus, et asjakohaste ja esindavate proovide alusel kontrollida, kas registreeritud ja kasutusele võetud sõidukid vastavad CO2-heite ja kütusekulu näitajatele, mis on kindlaks määratud käesoleva määrusega ja selle rakendusmeetmetega;
  nimetatud menetluse viivad samuti läbi akrediteeritud ja sõltumatud kolmandad isikud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858

   (1a)

  artikli 13 lõikele 10.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 a (uus)

Artikkel 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16a




  Nõukogu direktiivi 96/53/EÜ muudatus




  Direktiivi 96/53/EÜ

   (1a)

  I lisa punkti 2.2.4.2 järele lisatakse alljärgnevad punktid:










  „2.2.5 | Määruse (EL) 2018/... [ettepanek võtta vastu määrus COM(2018)0284] artikli 5 lõike 2 punktis b määratletud alternatiivkütusega töötavate veokikombinatsioonide lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16a

Nõukogu direktiivi 96/53/EÜ muudatus

Direktiivi 96/53/EÜ

   (1a)

  I lisa punkti 2.2.4.2 järele lisatakse alljärgnevad punktid:

„2.2.5

Määruse (EL) 2018/... [ettepanek võtta vastu määrus COM(2018)0284] artikli 5 lõike 2 punktis b määratletud alternatiivkütusega töötavate veokikombinatsioonide lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul vajaliku lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.

| 2.2.6 | Heitevabade veokikombinatsioonide lubatud täismassi suurendatakse heitevabade tehnoloogiate puhul vajaliku lisamassi võrra sõltuvalt heitevabast läbisõiduvahemikust maksimaalselt kahe tonni ulatuses. Komisjon võtab hiljemalt 1. juuliks 2019 vastu nõutava massi arvutamise valemi.“ |
| --- | --- |

2.2.6

Heitevabade veokikombinatsioonide lubatud täismassi suurendatakse heitevabade tehnoloogiate puhul vajaliku lisamassi võrra sõltuvalt heitevabast läbisõiduvahemikust maksimaalselt kahe tonni ulatuses. Komisjon võtab hiljemalt 1. juuliks 2019 vastu nõutava massi arvutamise valemi.“

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – alapunkt 2.3

I lisa – punkt 2 – alapunkt 2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.3. | Artiklis 5 osutatud CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsiendi arvutamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.3.

2.3.

Artiklis 5 osutatud CO2

2

välja jäetud

välja jäetud

Artikli 5 kohane CO2-nullheite ja vähese CO2-heite koefitsient (ZLEV) arvutatakse iga tootja ja iga kalendriaasta kohta järgmiselt:

Artikli 5 kohane CO2

2

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) kusjuures miinimum on 0,97

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) kusjuures miinimum on 0,97

kus:

kus:

V ühe tootja uute raskeveokite, v.a kõik eriotstarbelised veokid, arv kooskõlas artikli 4 punktiga a;

V ühe tootja uute raskeveokite, v.a kõik eriotstarbelised veokid, arv kooskõlas artikli 4 punktiga a;

Vconv ühe tootja uute raskeveokite, v.a kõik eriotstarbelised veokid, arv kooskõlas artikli 4 punktiga a ja välja arvatud heiteta ja vähese heitega raskeveokite arv;

Vconv ühe tootja uute raskeveokite, v.a kõik eriotstarbelised veokid, arv kooskõlas artikli 4 punktiga a ja välja arvatud heiteta ja vähese heitega raskeveokite arv;

Vzlev Vin ja Vout summa;

Vzlev Vin ja Vout summa;

kus:

kus:

null

null

artikli 2 lõike 1 punktide a–d kohaste omadustega heiteta ja vähese heitega raskeveokite summa;

artikli 2 lõike 1 punktide a–d kohaste omadustega heiteta ja vähese heitega raskeveokite summa;

null

null

CO2v heiteta ja vähese heitega raskeveoki (v) CO2-eriheide g/km-tes, mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.1;

CO2v

2

Vout artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriatesse kuuluvate heiteta raskeveokite koguarv korrutatud kahega, kusjuures näitaja Vconv maksimaalne osakaal on 1,5  %.

Vout artikli 2 lõike 1 teises lõigus osutatud kategooriatesse kuuluvate heiteta raskeveokite koguarv korrutatud kahega, kusjuures näitaja Vconv maksimaalne osakaal on 1,5  %.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – alapunkt 2.7 – valem

I lisa – punkt 2 – alapunkt 2.7 – valem

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg | CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg |
| kus: | kus: |
| Σ sg kõigi allrühmade summa; | Σ sg kõigi allrühmade summa; |
| ZLEV nagu on kindlaks määratud punktis 2.3 | |
| share,sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.4 | share,sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.4 |
| MPWsg nagu on kindlaks määratud punktis 2.6 | MPWsg nagu on kindlaks määratud punktis 2.6 |
| avgCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.2 | avgCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.2 |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

ZLEV ×

sg

,sg

sg

sg

CO2 = Σ sg share,sg × MPWsg × avgCO2sg

sg

,sg

sg

sg

kus:

kus:

Σ sg kõigi allrühmade summa;

sg

Σ sg kõigi allrühmade summa;

sg

ZLEV nagu on kindlaks määratud punktis 2.3

ZLEV nagu on kindlaks määratud punktis 2.3

share,sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.4

,sg

share,sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.4

,sg

MPWsg nagu on kindlaks määratud punktis 2.6

sg

MPWsg nagu on kindlaks määratud punktis 2.6

sg

avgCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.2

sg

avgCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 2.2

sg

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 1 – valem – rida 1

I lisa – punkt 4 – lõik 1 – valem – rida 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg | T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

sg

sg

sg

sg

T =
  ZLEV_benchmark_factor *
  Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

ZLEV_benchmark_factor *

sg

sg

sg

sg

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 1 – valem – rida 4

I lisa – punkt 4 – lõik 1 – valem – rida 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| rf CO2-heite vähendamise sihttase (protsentides), nagu on osutatud artikli 1 punktides a ja b konkreetse kalendriaasta puhul; | rf CO2-heite vähendamise sihttase (protsentides), nagu on osutatud artikli 1
  esimese lõigu
  punktides a ja b konkreetse kalendriaasta puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

rf CO2-heite vähendamise sihttase (protsentides), nagu on osutatud artikli 1 punktides a ja b konkreetse kalendriaasta puhul;

2

rf CO2-heite vähendamise sihttase (protsentides), nagu on osutatud artikli 1
  esimese lõigu
  punktides a ja b konkreetse kalendriaasta puhul;

2

esimese lõigu

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 1 a (uus)

I lisa – punkt 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Aastatel 2025–2029 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,03 või väiksem kui 0,97 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on vastavalt kas 1,03 või 0,97 . |
| | kus: |
| | x 5 %; |
| | y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga; |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), kus: |
| | CO2v heiteta ja vähese heitega raskeveoki (v) CO2-eriheide g/km-tes, mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.1; |
| | rCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aastatel 2025–2029 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,03 või väiksem kui 0,97 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on vastavalt kas 1,03 või 0,97 .

Aastatel 2025–2029 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,03 või väiksem kui 0,97 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on vastavalt kas 1,03 või 0,97 .

kus:

kus:

x 5 %;

x 5 %;

y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga;

y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga;

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), kus:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v heiteta ja vähese heitega raskeveoki (v) CO2-eriheide g/km-tes, mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.1;

CO2v

2

rCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 3.

rCO2sg

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 1 b (uus)

I lisa – punkt 4 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Aastal 2030 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,05 ; |
| | kui see summa jääb vahemikku 1,0 –0,98 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,0 ; |
| | kui see summa on väiksem kui 0,95 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 0,95 ; |
| | kus: |
| | x 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti; |
| | y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga; |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), kus: |
| | CO2v heiteta ja vähese heitega raskeveoki (v) CO2-eriheide g/km-tes, mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.1; |
| | rCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aastal 2030 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,05 ;

Aastal 2030 on ZLEV_benchmark_factor (1+y-x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 ; sellistel juhtudel loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,05 ;

kui see summa jääb vahemikku 1,0 –0,98 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,0 ;

kui see summa jääb vahemikku 1,0 –0,98 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 1,0 ;

kui see summa on väiksem kui 0,95 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 0,95 ;

kui see summa on väiksem kui 0,95 , siis loetakse, et ZLEV_benchmark_factor on 0,95 ;

kus:

kus:

x 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti;

x 20 %, kui artikli 13 kohasest läbivaatamisest ei tulene teisiti;

y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga;

y heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaal tootja esmakordselt registreeritud raskeveokite pargis, mis arvutatakse selliste heiteta N-kategooria sõidukite, mis ei kuulu määruse (EL) nr 510/2011 kohaldamisalasse ega vasta artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele, koguarvu ning artikli 2 lõike 1 punktides a–d sätestatud kriteeriumidele vastavate heiteta ja vähese heitega sõidukite koguarvu summana, kusjuures igaüht neist arvestatakse kujul ZLEV_specific vastavalt järgnevalt toodud valemile, jagatuna asjaomasel kalendriaastal registreeritud sõidukite koguarvuga;

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), kus:

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v heiteta ja vähese heitega raskeveoki (v) CO2-eriheide g/km-tes, mis määratakse kindlaks vastavalt punktile 2.1;

CO2v

2

rCO2sg nagu on kindlaks määratud punktis 3.

rCO2sg

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0354/2018).

1

(19)  Säästva liikuvuse suunas – Tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks (COM(2017)
  283
  final)

19

283

(20)  Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid (COM(2017)
  675
  final)

20

675

(19)  Säästva liikuvuse suunas – Tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks (COM(2017)
  0283
  final).

19

0283

(20)  Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid (COM(2017)
  0675
  final).

20

0675

(21)  Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel – Uus ELi tööstuspoliitika strateegia (COM(2017)0479).

21

(21)  Investeerimine aruka, innovatiivse ja jätkusuutliku tööstuse nimel – Uus ELi tööstuspoliitika strateegia (COM(2017)0479).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (ELT L, ..., ..., lk).

22

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../..., millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (ELT L, ..., ..., lk).

22

2

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL)
  .../2018
  uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta
  , ELT L ..., ..., lk
  .

25

.../2018

2

, ELT L ..., ..., lk

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  28. juuni 2018. aasta
  määrus (EL) 
  2018/956
  uute raskeveokite CO2-heite ja kütusekulu seire ja aruandluse kohta
  (ELT L 173, 9.7.2018, lk 1)
  .

25

28. juuni 2018. aasta

2018/956

2

(ELT L 173, 9.7.2018, lk 1)

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta, muudetud direktiiviga .../.../EL [COM(2017)0653] (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

26

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike ja energiatõhusate maanteesõidukite edendamise kohta, muudetud direktiiviga .../.../EL [COM(2017)0653] (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

26

(1 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

1 a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames (ELT L 140, 5.6.2009, lk 1).

(27)  Teadusnõustajate kõrgetasemelise töörühma teaduslik arvamus 1/2016 „Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing“ (Laboris mõõdetud ja tegeliku CO2-heite vahelise erinevuse vähendamine kergsõidukite puhul).

27

2

(27)  Teadusnõustajate kõrgetasemelise töörühma teaduslik arvamus 1/2016 „Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing“ (Laboris mõõdetud ja tegeliku CO2-heite vahelise erinevuse vähendamine kergsõidukite puhul).

27

2

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

28

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

28

(29)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

29

(29)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

29

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist (ELT L 145, 31.5.2011, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2

(30)  Keskkonnasõbralike sõidukite direktiiv 2009/33/EÜ, muudetud direktiiviga .../.../EL.

30

(30)  Keskkonnasõbralike sõidukite direktiiv 2009/33/EÜ, muudetud direktiiviga .../.../EL.

30

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

(1a)  
  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

1a

Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

---

Neljapäev, 15. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/296 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/296

---

P8_TA(2018)0462

Rongireisijate õigused ja kohustused ***I

Euroopa Parlamendi 15. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 363/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0548),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 91 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0324/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (2),

| — | võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 24. juuli 2017. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 104 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 24. juuli 2017. aasta kirja transpordi- ja turismikomisjonile,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 104 ja 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0340/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0340/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda komisjoni ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha, võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 66.

(2)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0237

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 15. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) .../... rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1371/2007 (2) tuleb teha mitmeid muudatusi

  mitu muudatust, et tagada reisijate parem kaitse ja soodustada sagedasemat rongiga reisimist, võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11, 12 ja 14
  .
  Nende muudatuste tõttu ja
  selguse huvides tuleks kõnealune määrus

  määrus (EÜ) nr 1371/2007
  uuesti sõnastada. [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1371/2007 (2) tuleb teha mitmeid muudatusi

  mitu muudatust, et tagada reisijate parem kaitse ja soodustada sagedasemat rongiga reisimist, võttes arvesse eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 11, 12 ja 14
  .
  Nende muudatuste tõttu ja
  selguse huvides tuleks kõnealune määrus

  määrus (EÜ) nr 1371/2007
  uuesti sõnastada. [ME 1]

| (2) | Ühise transpordipoliitika raames on oluline tagada rongireisijate kasutajaõigused ning parandada raudtee reisijateveo teenuste kvaliteeti ja tõhusust, et aidata suurendada raudteeveo osakaalu võrreldes teiste transpordiliikidega. |
| --- | --- |

(2)

Ühise transpordipoliitika raames on oluline tagada rongireisijate kasutajaõigused ning parandada raudtee reisijateveo teenuste kvaliteeti ja tõhusust, et aidata suurendada raudteeveo osakaalu võrreldes teiste transpordiliikidega.

| (3) | Vaatamata sellele, et liidus on tarbijate kaitse valdkonnas

  tarbijakaitses
  tehtud märkimisväärseid edusamme, on vaja jätkata rongireisijate õiguste kaitse parandamist

  tuleb rongireisijate õigusi kaitsta veel paremini ja tagada kindlamini, et hilinemise ja tühistamise ning varalise kahju korral makstakse neile hüvitist
  . [ME 2] |
| --- | --- |

(3)

Vaatamata sellele, et liidus on tarbijate kaitse valdkonnas

  tarbijakaitses
  tehtud märkimisväärseid edusamme, on vaja jätkata rongireisijate õiguste kaitse parandamist

  tuleb rongireisijate õigusi kaitsta veel paremini ja tagada kindlamini, et hilinemise ja tühistamise ning varalise kahju korral makstakse neile hüvitist
  . [ME 2]

| (4) | Kuna rongireisija on veolepingu nõrgem osapool, tuleks reisija õigusi sellega seoses kaitsta. |
| --- | --- |

(4)

Kuna rongireisija on veolepingu nõrgem osapool, tuleks reisija õigusi sellega seoses kaitsta.

| (5) | Samade õiguste andmine rongireisijatele, kes teevad rahvusvahelisi ja riigisiseseid reise, peaks tõstma tarbijakaitse taset liidus, tagama raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed tingimused ning reisijatele ühtsed õigused

  reisijate õigusi liidus suurendama
  ,
  eriti puudutab see õigust saada reisi hilinemise või tühistamise korral teavet ja hüvitist. Reisijad peaksid oma õiguste kohta saama võimalikult täpselt teavet
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(5)

Samade õiguste andmine rongireisijatele, kes teevad rahvusvahelisi ja riigisiseseid reise, peaks tõstma tarbijakaitse taset liidus, tagama raudteeveo-ettevõtjatele võrdsed tingimused ning reisijatele ühtsed õigused

  reisijate õigusi liidus suurendama
  ,
  eriti puudutab see õigust saada reisi hilinemise või tühistamise korral teavet ja hüvitist. Reisijad peaksid oma õiguste kohta saama võimalikult täpselt teavet
  . [ME 3]

| (5a) | Käesoleva määrusega ei tohiks kahjustada liikmesriigi või pädevate asutuste õigust kehtestada teenustele, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, ega kommertsteenustele sotsiaalseid tariife. [ME 4] |
| --- | --- |

(5a)

Käesoleva määrusega ei tohiks kahjustada liikmesriigi või pädevate asutuste õigust kehtestada teenustele, mida osutatakse avaliku teenindamise kohustuse täitmiseks, ega kommertsteenustele sotsiaalseid tariife. [ME 4]

| (6) | Linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikel

  Linnaliinide
  raudtee reisijateveo teenustel on kaugveoteenustest erinev iseloom. Seega tuleks liikmesriikidel lubada
  linnaliinide raudtee reisijateveo teenused
  reisijate õigusi käsitlevate teatavate sätete kohaldamisest vabastada sellised linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikud raudtee reisijateveo teenused, mis ei ole liidus osutatavad piiriülesed teenused. [ME 136] |
| --- | --- |

(6)

Linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikel

  Linnaliinide
  raudtee reisijateveo teenustel on kaugveoteenustest erinev iseloom. Seega tuleks liikmesriikidel lubada
  linnaliinide raudtee reisijateveo teenused
  reisijate õigusi käsitlevate teatavate sätete kohaldamisest vabastada sellised linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikud raudtee reisijateveo teenused, mis ei ole liidus osutatavad piiriülesed teenused. [ME 136]

| (7) | Käesoleva määruse eesmärgiks on raudtee reisijateveo teenuse parandamine liidus. Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalus teha erandeid teenustele piirkondades, kus olulist osa teenustest kasutatakse väljaspool liitu, tingimusel et reisijate õigused on asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel piisaval määral tagatud kõnealuste teenuste selle osa puhul, mida osutatakse nende liikmesriikide territooriumil. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruse eesmärgiks on raudtee reisijateveo teenuse parandamine liidus. Seepärast peaks liikmesriikidel olema võimalus teha erandeid teenustele piirkondades, kus olulist osa teenustest kasutatakse väljaspool liitu, tingimusel et reisijate õigused on asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel piisaval määral tagatud kõnealuste teenuste selle osa puhul, mida osutatakse nende liikmesriikide territooriumil.

| (8) | Samas ei tohiks erandeid kohaldada käesoleva määruse nende sätete suhtes, millega hõlbustatakse raudteeveoteenuste kasutamist puudega isikute või piiratud liikumisvõimega isikute poolt. Lisaks ei peaks erandeid kohaldama nende isikute õiguste suhtes, kes soovivad osta rongiga reisimiseks pileteid ilma põhjendamatute takistusteta, samuti sätete suhtes, mis käsitlevad raudteeveo-ettevõtjate vastutust seoses reisijate ja nende pagasiga, nõude suhtes, mille kohaselt ettevõtjad peavad olema piisavalt kindlustatud, ja nõude suhtes, et ettevõtjad peavad võtma asjakohaseid meetmeid reisijate turvalisuse tagamiseks raudteejaamades ja rongides ning riskijuhtimiseks.
  [ME 6] |
| --- | --- |

(8)

Samas ei tohiks erandeid kohaldada käesoleva määruse nende sätete suhtes, millega hõlbustatakse raudteeveoteenuste kasutamist puudega isikute või piiratud liikumisvõimega isikute poolt. Lisaks ei peaks erandeid kohaldama nende isikute õiguste suhtes, kes soovivad osta rongiga reisimiseks pileteid ilma põhjendamatute takistusteta, samuti sätete suhtes, mis käsitlevad raudteeveo-ettevõtjate vastutust seoses reisijate ja nende pagasiga, nõude suhtes, mille kohaselt ettevõtjad peavad olema piisavalt kindlustatud, ja nõude suhtes, et ettevõtjad peavad võtma asjakohaseid meetmeid reisijate turvalisuse tagamiseks raudteejaamades ja rongides ning riskijuhtimiseks.
  [ME 6]

| (9) | Raudteeveoteenuste kasutaja õiguste hulka kuulub õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal
  ja pärast seda nende teenuste ja nendega seotud küsimuste kohta teavet
  . Võimaluse korral peaksid Raudteeveo-ettevõtjad ja piletimüüjad
  peaksid
  andma seda teavet ette ja võimalikult kiiresti

  varakult enne reisi või kõige hiljem reisi alguses
  . See teave tuleks kättesaadavas vormis esitada puudega isikutele

  Puuetega inimestele
  või piiratud liikumisvõimega isikutele
  tuleks see teave esitada kättesaadavas vormis ning teave peaks olema avalik. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid andma selle teabe piletimüüjatele ja teistele raudteeveo-ettevõtjatele, kes nende teenuseid müüvad
  . [ME 7] |
| --- | --- |

(9)

Raudteeveoteenuste kasutaja õiguste hulka kuulub õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal
  ja pärast seda nende teenuste ja nendega seotud küsimuste kohta teavet
  . Võimaluse korral peaksid Raudteeveo-ettevõtjad ja piletimüüjad
  peaksid
  andma seda teavet ette ja võimalikult kiiresti

  varakult enne reisi või kõige hiljem reisi alguses
  . See teave tuleks kättesaadavas vormis esitada puudega isikutele

  Puuetega inimestele
  või piiratud liikumisvõimega isikutele
  tuleks see teave esitada kättesaadavas vormis ning teave peaks olema avalik. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid andma selle teabe piletimüüjatele ja teistele raudteeveo-ettevõtjatele, kes nende teenuseid müüvad
  . [ME 7]

| (9a) | Kui klientidel on ilma diskrimineerimiseta ja mõistlikel tingimustel võimalik näha kogu reaalajas kättesaadavat operatiivteavet ja tariife, on uutel klientidel rongiga reisimise kasuks lihtsam otsustada ning neil on rohkem sõiduvõimalusi ja tariife, mille vahel valida. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid rongiga reisimise soodustamiseks esitama operatiivteabe ja tariifid piletimüüjatele. Reisijatele tuleks püüda pakkuda võimalust broneerida otsepileteid ja optimaalseid ühtseid rongireise. [ME 8] |
| --- | --- |

(9a)

Kui klientidel on ilma diskrimineerimiseta ja mõistlikel tingimustel võimalik näha kogu reaalajas kättesaadavat operatiivteavet ja tariife, on uutel klientidel rongiga reisimise kasuks lihtsam otsustada ning neil on rohkem sõiduvõimalusi ja tariife, mille vahel valida. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid rongiga reisimise soodustamiseks esitama operatiivteabe ja tariifid piletimüüjatele. Reisijatele tuleks püüda pakkuda võimalust broneerida otsepileteid ja optimaalseid ühtseid rongireise. [ME 8]

| (9b) | Mahukas mitmeliigiline reisijatevedu aitab saavutada kliimaeesmärke. Seepärast peaksid raudteeveo-ettevõtjad reklaamima ka kombinatsioone teiste transpordiliikidega, et raudteeveoteenuste kasutajad oleksid neist enne reisi broneerimist teadlikud. [ME 9] |
| --- | --- |

(9b)

Mahukas mitmeliigiline reisijatevedu aitab saavutada kliimaeesmärke. Seepärast peaksid raudteeveo-ettevõtjad reklaamima ka kombinatsioone teiste transpordiliikidega, et raudteeveoteenuste kasutajad oleksid neist enne reisi broneerimist teadlikud. [ME 9]

| (9c) | Korralikult väljaarendatud mitmeliigilised reisijateveosüsteemid aitavad saavutada kliimaeesmärke. Seepärast peaksid raudteeveo-ettevõtjad reklaamima ka kombinatsioone teiste transpordiliikidega, et raudteeveoteenuste kasutajad oleksid neist enne reisi broneerimist teadlikud. [ME 10] |
| --- | --- |

(9c)

Korralikult väljaarendatud mitmeliigilised reisijateveosüsteemid aitavad saavutada kliimaeesmärke. Seepärast peaksid raudteeveo-ettevõtjad reklaamima ka kombinatsioone teiste transpordiliikidega, et raudteeveoteenuste kasutajad oleksid neist enne reisi broneerimist teadlikud. [ME 10]

| (10) | Reisiteabe andmist käsitlevad üksikasjalikumad nõuded on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 454/2011 (3) osutatud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes (KTK). |
| --- | --- |

(10)

Reisiteabe andmist käsitlevad üksikasjalikumad nõuded on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 454/2011 (3) osutatud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes (KTK).

| (11) | Rongireisijate õiguste tugevdamine peaks tuginema olemasoleval rahvusvahelisel õigusel, mis sisaldub 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) (nagu seda on muudetud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni 3. juuni 1999. aasta muutmisprotokolliga) lisas A – reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo lepingu ühtsed eeskirjad (CIV). Kuid soovitatav on laiendada käesoleva määruse kohaldamisala ja kaitsta mitte ainult rahvusvahelisi, vaid ka riigisiseseid reisijaid. Liit ühines COTIFiga 23. veebruaril 2013. |
| --- | --- |

(11)

Rongireisijate õiguste tugevdamine peaks tuginema olemasoleval rahvusvahelisel õigusel, mis sisaldub 9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) (nagu seda on muudetud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni 3. juuni 1999. aasta muutmisprotokolliga) lisas A – reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo lepingu ühtsed eeskirjad (CIV). Kuid soovitatav on laiendada käesoleva määruse kohaldamisala ja kaitsta mitte ainult rahvusvahelisi, vaid ka riigisiseseid reisijaid. Liit ühines COTIFiga 23. veebruaril 2013.

| (12) | Reisijapiletite müümisega seoses peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et keelata diskrimineerimine kodakondsuse või elukoha alusel, vaatamata sellele, kas asjaomane reisija asub alaliselt või ajutiselt muus liikmesriigis. Need meetmed peaksid hõlmama kõiki diskrimineerimise vorme, millel võib muude kriteeriumide (näiteks elukoht, füüsiline või digitaalne asukoht) kohaldamisel olla sama mõju. Võttes arvesse reisijapileteid müüvate veebiplatvormide arengut, peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu diskrimineerimise ärahoidmisele veebiliideste kasutamise või piletite ostmise käigus. Siiski ei tohiks automaatselt kõrvale jätta transpordiskeeme, mis hõlmavad sotsiaalseid tariife, tingimusel et kõnealused tariifid on proportsionaalsed ega

  ei
  sõltu asjaomase isiku kodakondsusest. [ME 11] |
| --- | --- |

(12)

Reisijapiletite müümisega seoses peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et keelata diskrimineerimine kodakondsuse või elukoha alusel, vaatamata sellele, kas asjaomane reisija asub alaliselt või ajutiselt muus liikmesriigis. Need meetmed peaksid hõlmama kõiki diskrimineerimise vorme, millel võib muude kriteeriumide (näiteks elukoht, füüsiline või digitaalne asukoht) kohaldamisel olla sama mõju. Võttes arvesse reisijapileteid müüvate veebiplatvormide arengut, peaksid liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu diskrimineerimise ärahoidmisele veebiliideste kasutamise või piletite ostmise käigus. Siiski ei tohiks automaatselt kõrvale jätta transpordiskeeme, mis hõlmavad sotsiaalseid tariife, tingimusel et kõnealused tariifid on proportsionaalsed ega

  ei
  sõltu asjaomase isiku kodakondsusest. [ME 11]

| (13) | Jalgrattasõidu suurenev populaarsus kogu liidus mõjutab üldist liikuvust ja turismi. Nii rongiliikluse kui ka jalgratta kasutamise kasv transpordiliikide lõikes vähendab transpordi keskkonnamõju. Seega peaksid raudteeveo-ettevõtjad võimalikult palju hõlbustama jalgrattasõidu ja rongireiside kombineerimist, eelkõige võimaldades jalgrataste vedu

  . Eelkõige peaks kõigis reisirongides
  ,
  sealhulgas kiirrongides ning pikamaa-, rahvusvahelisi ja kohalikke reise tegevates
  rongides
  , olema selleks ettenähtud ruumis piisavalt palju hoiukohti rongi kaasavõetavatele jalgratastele. Reisijatele tuleks jalgratastele ettenähtud ruumist teada anda. Neid nõudeid tuleks kõigi raudteeveo-ettevõtjate suhtes kohaldada alates ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(13)

Jalgrattasõidu suurenev populaarsus kogu liidus mõjutab üldist liikuvust ja turismi. Nii rongiliikluse kui ka jalgratta kasutamise kasv transpordiliikide lõikes vähendab transpordi keskkonnamõju. Seega peaksid raudteeveo-ettevõtjad võimalikult palju hõlbustama jalgrattasõidu ja rongireiside kombineerimist, eelkõige võimaldades jalgrataste vedu

  . Eelkõige peaks kõigis reisirongides
  ,
  sealhulgas kiirrongides ning pikamaa-, rahvusvahelisi ja kohalikke reise tegevates
  rongides
  , olema selleks ettenähtud ruumis piisavalt palju hoiukohti rongi kaasavõetavatele jalgratastele. Reisijatele tuleks jalgratastele ettenähtud ruumist teada anda. Neid nõudeid tuleks kõigi raudteeveo-ettevõtjate suhtes kohaldada alates ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]
  . [ME 12]

| (14) | Raudteeveo-ettevõtjad peaksid hõlbustama rongireisijate üleminekut ühe operaatori juurest teise juurde, pakkudes võimaluse korral otsepileteid. [ME 13] |
| --- | --- |

(14)

Raudteeveo-ettevõtjad peaksid hõlbustama rongireisijate üleminekut ühe operaatori juurest teise juurde, pakkudes võimaluse korral otsepileteid. [ME 13]

| (15) | Arvestades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning selleks, et anda puudega

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus rongiga reisida, tuleks kehtestada sõidu ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Puudega isikutel

  Puuetega inimestel
  ja puude, vanuse või muu teguri tõttu piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele ja mittediskrimineerimisele. Sealhulgas tuleks erilist tähelepanu pöörata puudega isikute

  sellele, et puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikute teavitamisele seoses raudteeveoteenustele juurdepääsuga, veeremile juurdepääsu tingimustega

  isikutele esitataks teave raudteeveoteenuste kasutamise võimaluste
  ,
  rongi pääsemise tingimuste
  ja rongis olevate võimalustega

  pakutavate võimaluste kohta kättesaadavas vormis
  . Meelepuudega reisijatele hilinemiste kohta parima teabe andmiseks tuleks vajaduse korral kasutada visuaal- ja helisüsteeme
  , mis on nende reisijate jaoks sobivad ja arusaadavad
  . Puudega isikutel ja piiratud liikumisvõimega isikutel peaks olema võimalus osta rongis pileteid ilma lisatasuta. Personal peaks läbima vastava koolituse, et nad suudaksid täita puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, eelkõige neile abi osutades. Võrdsete reisitingimuste tagamiseks tuleks sellistele isikutele osutada abi jaamades

  rongi sisenemisel
  ja rongides kogu selle aja vältel, kui rongid sõidavad, mitte ainult teatavatel kellaaegadel päeva jooksul

  rongist väljumisel tasuta abi
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(15)

Arvestades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning selleks, et anda puudega

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus rongiga reisida, tuleks kehtestada sõidu ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Puudega isikutel

  Puuetega inimestel
  ja puude, vanuse või muu teguri tõttu piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele ja mittediskrimineerimisele. Sealhulgas tuleks erilist tähelepanu pöörata puudega isikute

  sellele, et puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikute teavitamisele seoses raudteeveoteenustele juurdepääsuga, veeremile juurdepääsu tingimustega

  isikutele esitataks teave raudteeveoteenuste kasutamise võimaluste
  ,
  rongi pääsemise tingimuste
  ja rongis olevate võimalustega

  pakutavate võimaluste kohta kättesaadavas vormis
  . Meelepuudega reisijatele hilinemiste kohta parima teabe andmiseks tuleks vajaduse korral kasutada visuaal- ja helisüsteeme
  , mis on nende reisijate jaoks sobivad ja arusaadavad
  . Puudega isikutel ja piiratud liikumisvõimega isikutel peaks olema võimalus osta rongis pileteid ilma lisatasuta. Personal peaks läbima vastava koolituse, et nad suudaksid täita puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, eelkõige neile abi osutades. Võrdsete reisitingimuste tagamiseks tuleks sellistele isikutele osutada abi jaamades

  rongi sisenemisel
  ja rongides kogu selle aja vältel, kui rongid sõidavad, mitte ainult teatavatel kellaaegadel päeva jooksul

  rongist väljumisel tasuta abi
  . [ME 14]

| (15a) | Kui jaamas ei ole puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele sobivat piletimüügivõimalust, peaks neil olema võimalik osta pilet rongist. [ME 15] |
| --- | --- |

(15a)

Kui jaamas ei ole puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele sobivat piletimüügivõimalust, peaks neil olema võimalik osta pilet rongist. [ME 15]

| (16) | Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad peaksid võtma arvesse puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, järgides piiratud liikumisvõimega isikutega seotud

  komisjoni määrust (EL) nr 1300/2014 (koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta)
   (4)

  ja
  koostalitluse tehnilisi kirjeldusi

  tehnilise kirjelduse täiendamise korral direktiivi XXX
  . Lisaks tuleks kooskõlas liidu riigihanke-eeskirjadega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL, (5) tagada uute materjalide hankimisel või ehitus- või suurte renoveerimistööde teostamisel kõigi hoonete ja veeremite juurdepääsetavus, eemaldades järk-järgult füüsilised ja funktsionaalsed takistused. [ME 16] |
| --- | --- |

(16)

Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad peaksid võtma arvesse puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi, järgides piiratud liikumisvõimega isikutega seotud

  komisjoni määrust (EL) nr 1300/2014 (koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta)
   (4)

  ja
  koostalitluse tehnilisi kirjeldusi

  tehnilise kirjelduse täiendamise korral direktiivi XXX
  . Lisaks tuleks kooskõlas liidu riigihanke-eeskirjadega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL, (5) tagada uute materjalide hankimisel või ehitus- või suurte renoveerimistööde teostamisel kõigi hoonete ja veeremite juurdepääsetavus, eemaldades järk-järgult füüsilised ja funktsionaalsed takistused. [ME 16]

| (17) | On soovitav, et käesoleva määrusega loodaks reisijate jaoks hilinemise korral rakendatav hüvitiste süsteem, mis on seotud raudteeveo-ettevõtja vastutusega, samadel alustel nagu COTIFiga sätestatud rahvusvaheline süsteem ja eriti CIV ühtsed eeskirjad reisijate õiguste kohta.
  Ostetud piletid peaksid olema täielikult hüvitatavad.
  Kui reisijateveoteenuse osutamisel esineb hilinemisi, peaksid raudteeveo-ettevõtjad pakkuma reisijatele hüvitist, võttes aluseks teatava protsendimäära
  (kuni 100 %)
  piletihinnast. [ME 17] |
| --- | --- |

(17)

On soovitav, et käesoleva määrusega loodaks reisijate jaoks hilinemise korral rakendatav hüvitiste süsteem, mis on seotud raudteeveo-ettevõtja vastutusega, samadel alustel nagu COTIFiga sätestatud rahvusvaheline süsteem ja eriti CIV ühtsed eeskirjad reisijate õiguste kohta.
  Ostetud piletid peaksid olema täielikult hüvitatavad.
  Kui reisijateveoteenuse osutamisel esineb hilinemisi, peaksid raudteeveo-ettevõtjad pakkuma reisijatele hüvitist, võttes aluseks teatava protsendimäära
  (kuni 100 %)
  piletihinnast. [ME 17]

| (18) | Raudteeveo-ettevõtjatel peaks olema kohustus ennast kindlustada või võtta samaväärseid meetmeid seoses nende vastutusega rongireisijate eest õnnetusjuhtumi korral. Kui liikmesriigid kehtestavad kahjuhüvitise maksimaalse summa reisija surma või vigastuse korral, peaks see summa olema vähemalt võrdne CIVi ühtsetes eeskirjades sätestatud summaga.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus reisija surma või vigastuse korral makstava kahjuhüvitise summat igal ajal suurendada. [ME 18] |
| --- | --- |

(18)

Raudteeveo-ettevõtjatel peaks olema kohustus ennast kindlustada või võtta samaväärseid meetmeid seoses nende vastutusega rongireisijate eest õnnetusjuhtumi korral. Kui liikmesriigid kehtestavad kahjuhüvitise maksimaalse summa reisija surma või vigastuse korral, peaks see summa olema vähemalt võrdne CIVi ühtsetes eeskirjades sätestatud summaga.
  Liikmesriikidel peaks olema võimalus reisija surma või vigastuse korral makstava kahjuhüvitise summat igal ajal suurendada. [ME 18]

| (19) | Suuremad õigused hüvitisele ja abile hilinemise, ühendusreisist mahajäämise või teenuse tühistamise korral peaks muutma rongireisijateturu motiveeritumaks reisijate kasuks. |
| --- | --- |

(19)

Suuremad õigused hüvitisele ja abile hilinemise, ühendusreisist mahajäämise või teenuse tühistamise korral peaks muutma rongireisijateturu motiveeritumaks reisijate kasuks.

| (20) | Hilinemise korral tuleks reisijatele pakkuda jätkutranspordi või muudetud marsruudiga transpordi võimalusi võrdväärsetel transporditingimustel. Sellises olukorras tuleks arvesse võtta puudega isikute

  eriti suurt tähelepanu pöörata sellele, et puuetega inimesed
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi

  isikud saaksid vajaliku teabe
  . [ME 19] |
| --- | --- |

(20)

Hilinemise korral tuleks reisijatele pakkuda jätkutranspordi või muudetud marsruudiga transpordi võimalusi võrdväärsetel transporditingimustel. Sellises olukorras tuleks arvesse võtta puudega isikute

  eriti suurt tähelepanu pöörata sellele, et puuetega inimesed
  ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi

  isikud saaksid vajaliku teabe
  . [ME 19]

| (20a) | Reisi või kombineeritud reisi tõlgendus peaks hõlmama kõiki olukordi, kus algsel broneerimisel kehtisid realistlikud või kohaldatavad minimaalsed ühenduse ajad, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nagu asjaomaste jaamade ja platvormide suurus ja asukoht. [ME 137] |
| --- | --- |

(20a)

Reisi või kombineeritud reisi tõlgendus peaks hõlmama kõiki olukordi, kus algsel broneerimisel kehtisid realistlikud või kohaldatavad minimaalsed ühenduse ajad, võttes arvesse kõiki asjakohaseid tegureid, nagu asjaomaste jaamade ja platvormide suurus ja asukoht. [ME 137]

| (21) | Samas ei peaks raudteeveo-ettevõtja olema kohustatud hüvitist maksma, kui ta suudab tõendada, et hilinemise põhjustasid halvad ilmastikuolud või loodusõnnetus, mis seadsid ohtu teenuse ohutu osutamise. Hilinemise põhjustanud sündmus peaks vastama erakordse looduskatastroofi tunnustele ning erinema tavapärastest aastaajale omastest ilmastikutingimustest, näiteks sügistormidest või loodete või lume sulamise põhjustatud regulaarsetest üleujutustest linnades. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid tõendama, et nad ei suutnud kõnealust hilinemist ette näha ega ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.
  [ME 20] |
| --- | --- |

(21)

Samas ei peaks raudteeveo-ettevõtja olema kohustatud hüvitist maksma, kui ta suudab tõendada, et hilinemise põhjustasid halvad ilmastikuolud või loodusõnnetus, mis seadsid ohtu teenuse ohutu osutamise. Hilinemise põhjustanud sündmus peaks vastama erakordse looduskatastroofi tunnustele ning erinema tavapärastest aastaajale omastest ilmastikutingimustest, näiteks sügistormidest või loodete või lume sulamise põhjustatud regulaarsetest üleujutustest linnades. Raudteeveo-ettevõtjad peaksid tõendama, et nad ei suutnud kõnealust hilinemist ette näha ega ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.
  [ME 20]

| (22) | Jaamaülemad peaksid koostöös taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega koostama
  ja tegema üldsusele kättesaadavaks
  hädaolukorra lahendamise plaanid, et minimeerida suurte häirete mõju, andes edasipääsemisvõimaluseta reisijatele asjakohast teavet ja abi. [ME 21] |
| --- | --- |

(22)

Jaamaülemad peaksid koostöös taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega koostama
  ja tegema üldsusele kättesaadavaks
  hädaolukorra lahendamise plaanid, et minimeerida suurte häirete mõju, andes edasipääsemisvõimaluseta reisijatele asjakohast teavet ja abi. [ME 21]

| (23) | Käesolev määrus

  Käesoleva määrusega
  ei tohiks piirata raudteeveo-ettevõtjate õigusi taotleda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele

  , piletimüüjate, jaamaülemate või taristuettevõtjate õigust taotleda vajaduse korral
  hüvitist mis tahes isikult, sealhulgas kolmandatelt isikutelt
  , et täita käesoleva määruse kohaseid kohustusi reisijate vastu
  . [ME 22] |
| --- | --- |

(23)

Käesolev määrus

  Käesoleva määrusega
  ei tohiks piirata raudteeveo-ettevõtjate õigusi taotleda vastavalt kohaldatavale siseriiklikule õigusele

  , piletimüüjate, jaamaülemate või taristuettevõtjate õigust taotleda vajaduse korral
  hüvitist mis tahes isikult, sealhulgas kolmandatelt isikutelt
  , et täita käesoleva määruse kohaseid kohustusi reisijate vastu
  . [ME 22]

| (24) | Kui liikmesriik lubab raudteeveo-ettevõtjatel teha erandi käesoleva määruse sätetest, julgustab ta raudteeveo-ettevõtjaid konsulteerima reisijaid esindavate organisatsioonidega ning võtma meetmeid hüvitise maksmiseks ja abi osutamiseks raudtee reisijateveo teenuse olulise katkemise korral. |
| --- | --- |

(24)

Kui liikmesriik lubab raudteeveo-ettevõtjatel teha erandi käesoleva määruse sätetest, julgustab ta raudteeveo-ettevõtjaid konsulteerima reisijaid esindavate organisatsioonidega ning võtma meetmeid hüvitise maksmiseks ja abi osutamiseks raudtee reisijateveo teenuse olulise katkemise korral.

| (25) | Ühtlasi on soovitav leevendada õnnetuses kannatanute ja nende ülalpeetavate lühiajalisi rahamuresid vahetult pärast õnnetust. |
| --- | --- |

(25)

Ühtlasi on soovitav leevendada õnnetuses kannatanute ja nende ülalpeetavate lühiajalisi rahamuresid vahetult pärast õnnetust.

| (26) | Rongireisijate huvides on asjakohaste meetmete võtmine kokkuleppel avalik-õiguslike asutustega, et tagada reisijate turvalisus nii jaamades kui ka rongis. |
| --- | --- |

(26)

Rongireisijate huvides on asjakohaste meetmete võtmine kokkuleppel avalik-õiguslike asutustega, et tagada reisijate turvalisus nii jaamades kui ka rongis.

| (27) | Rongireisijad peaksid saama esitada kaebuse igale asjaomasele raudteeveo-ettevõtjale
  , piletimüüjale, jaamaülemale või taristuettevõtjale
  seoses käesoleva määrusega sätestatud õiguste ja kohutustega ning saama neilt mõistliku aja jooksul vastuse. [ME 23] |
| --- | --- |

(27)

Rongireisijad peaksid saama esitada kaebuse igale asjaomasele raudteeveo-ettevõtjale
  , piletimüüjale, jaamaülemale või taristuettevõtjale
  seoses käesoleva määrusega sätestatud õiguste ja kohutustega ning saama neilt mõistliku aja jooksul vastuse. [ME 23]

| (28) | Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad peaksid raudtee reisijateveo teenuste
  , sealhulgas puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele osutatavate teenuste
  kvaliteedi standardid kindlaks määrama, avalikult kättesaadavaks tegema ning neid haldama ja jälgima. [ME 24] |
| --- | --- |

(28)

Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad peaksid raudtee reisijateveo teenuste
  , sealhulgas puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele osutatavate teenuste
  kvaliteedi standardid kindlaks määrama, avalikult kättesaadavaks tegema ning neid haldama ja jälgima. [ME 24]

| (29) | Raudteetranspordis tarbijakaitse kõrge taseme hoidmiseks tuleks liikmesriikidele teha kohustuslikuks riiklike täitevasutuste määramine käesoleva määruse rakendamise hoolikaks jälgimiseks ja jõustamiseks. Kõnealused asutused peaksid olema võimelised võtma mitmesuguseid täitemeetmeid
  ning pakkuma reisijatele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/11/EL
   (6)

  siduvat vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalust
  . Reisijatel peaks olema võimalus esitada nendele asutustele kaebusi määruse väidetava rikkumise kohta
  ning kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 524/2013
   (7)

  kohast võimalust lahendada vaidlus interneti kaudu, kui nii on kokku lepitud. Samuti tuleks ette näha, et kaebusi võivad esitada reisijarühmi esindavad organisatsioonid
  . Selliste kaebuste rahuldava käsitlemise

  menetlemise
  tagamiseks peaksid kõnealused asutused ka üksteisega koostööd tegema
  ning käesolev määrus peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2394
   (8)

  lisas esitatud loetelusse alles jääma. Riiklikud täitevasutused peaksid igal aastal avaldama oma veebisaidil statistikaaruanded, milles tuuakse välja neile esitatud kaebuste arv ja liik ning kirjeldatakse üksikasjalikult asutuste võetud täitemeetmete tulemusi. Peale selle tuleks aruanded teha kättesaadavaks Euroopa Liidu Raudteeameti veebisaidil
  . [ME 25] |
| --- | --- |

(29)

Raudteetranspordis tarbijakaitse kõrge taseme hoidmiseks tuleks liikmesriikidele teha kohustuslikuks riiklike täitevasutuste määramine käesoleva määruse rakendamise hoolikaks jälgimiseks ja jõustamiseks. Kõnealused asutused peaksid olema võimelised võtma mitmesuguseid täitemeetmeid
  ning pakkuma reisijatele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/11/EL
   (6)

  siduvat vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalust
  . Reisijatel peaks olema võimalus esitada nendele asutustele kaebusi määruse väidetava rikkumise kohta
  ning kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 524/2013
   (7)

  kohast võimalust lahendada vaidlus interneti kaudu, kui nii on kokku lepitud. Samuti tuleks ette näha, et kaebusi võivad esitada reisijarühmi esindavad organisatsioonid
  . Selliste kaebuste rahuldava käsitlemise

  menetlemise
  tagamiseks peaksid kõnealused asutused ka üksteisega koostööd tegema
  ning käesolev määrus peaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2394
   (8)

  lisas esitatud loetelusse alles jääma. Riiklikud täitevasutused peaksid igal aastal avaldama oma veebisaidil statistikaaruanded, milles tuuakse välja neile esitatud kaebuste arv ja liik ning kirjeldatakse üksikasjalikult asutuste võetud täitemeetmete tulemusi. Peale selle tuleks aruanded teha kättesaadavaks Euroopa Liidu Raudteeameti veebisaidil
  . [ME 25]

| (30) | Isikuandmete töötlemine peaks toimuma vastavalt liidu õigusaktidele, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (9). |
| --- | --- |

(30)

Isikuandmete töötlemine peaks toimuma vastavalt liidu õigusaktidele, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (9).

| (31) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nende karistuste rakendamise. Karistused, mille hulka võib kuuluda ka asjaomasele isikule hüvitise maksmine, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning nende hulka peaks muu hulgas kuuluma miinimumtrahv või teatav protsent asjaomase ettevõtja või organisatsiooni aastakäibest, olenevalt sellest, kumb on suurem
  . [ME 26] |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nende karistuste rakendamise. Karistused, mille hulka võib kuuluda ka asjaomasele isikule hüvitise maksmine, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning nende hulka peaks muu hulgas kuuluma miinimumtrahv või teatav protsent asjaomase ettevõtja või organisatsiooni aastakäibest, olenevalt sellest, kumb on suurem
  . [ME 26]

| (32) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu raudteede arendamist ja reisijate õiguste kehtestamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(32)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt liidu raudteede arendamist ja reisijate õiguste kehtestamist ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas aluslepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (33) | Reisijate kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks komisjoni volitada võtma vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte, et muuta I, II ja III lisa seoses CIV ühtsete eeskirjadega, raudteeveo-ettevõtjate ja piletimüüjate antava miinimumteabega, teenusekvaliteedi miinimumstandarditega ning kohandada määruses osutatud rahasummasid vastavalt inflatsioonile. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et seda tehtaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (10) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(33)

Reisijate kaitse kõrge taseme tagamiseks tuleks komisjoni volitada võtma vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaseid õigusakte, et muuta I, II ja III lisa seoses CIV ühtsete eeskirjadega, raudteeveo-ettevõtjate ja piletimüüjate antava miinimumteabega, teenusekvaliteedi miinimumstandarditega ning kohandada määruses osutatud rahasummasid vastavalt inflatsioonile. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et seda tehtaks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (10) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (33a) | Et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu standardne liidu kaebuse vorm, mida reisijad võivad kasutada käesoleva määruse kohaselt hüvitise taotlemiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
   (11)
  . [ME 27] |
| --- | --- |

(33a)

Et tagada käesoleva määruse rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused võtta vastu standardne liidu kaebuse vorm, mida reisijad võivad kasutada käesoleva määruse kohaselt hüvitise taotlemiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
   (11)
  . [ME 27]

| (34) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle artiklites 21, 26, 38 ja 47, mis käsitlevad vastavalt igasuguse diskrimineerimise keeldu, puuetega inimeste integreerimist ühiskonda, tarbijakaitse kõrget taset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Liikmesriikide kohtud peavad käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi ja põhimõtteid järgides, |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle artiklites 21, 26, 38 ja 47, mis käsitlevad vastavalt igasuguse diskrimineerimise keeldu, puuetega inimeste integreerimist ühiskonda, tarbijakaitse kõrget taset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele. Liikmesriikide kohtud peavad käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi ja põhimõtteid järgides,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

  ja eesmärgid [ME 28]

Käesoleva määrusega kehtestatakse raudteetranspordi suhtes kohaldatavad eeskirjad
  , et tagada reisijate mõjus kaitse ja soodustada rongiga reisimist, ning need kehtivad
  järgneva kohta: [ME 29]

| a) | reisijate diskrimineerimise keeld seoses transporditingimustega

  transpordi- ja piletimüügitingimustega
  ; [ME 30] |
| --- | --- |

a)

reisijate diskrimineerimise keeld seoses transporditingimustega

  transpordi- ja piletimüügitingimustega
  ; [ME 30]

| b) | raudteeveo-ettevõtjate vastutus ning nende kindlustuskohustused reisijate ja nende pagasi suhtes; |
| --- | --- |

b)

raudteeveo-ettevõtjate vastutus ning nende kindlustuskohustused reisijate ja nende pagasi suhtes;

| c) | reisijate õigused raudteeveoteenuste kasutamisest tingitud õnnetuse korral, mis lõpeb surma, vigastuse või pagasi kaotsimineku või kahjustamisega; |
| --- | --- |

c)

reisijate õigused raudteeveoteenuste kasutamisest tingitud õnnetuse korral, mis lõpeb surma, vigastuse või pagasi kaotsimineku või kahjustamisega;

| d) | reisijate õigused
  ja hüvitised
  reisi
  katkestuse, näiteks
  tühistamise või hilinemise korral; [ME 31] |
| --- | --- |

d)

reisijate õigused
  ja hüvitised
  reisi
  katkestuse, näiteks
  tühistamise või hilinemise korral; [ME 31]

| e) | reisijatele
  kättesaadavas vormis
  antav
  täpne ja õigeaegne
  miinimumteave
  , sealhulgas veolepingute sõlmimine ja piletite väljastamine
  ; [ME 32] |
| --- | --- |

e)

reisijatele
  kättesaadavas vormis
  antav
  täpne ja õigeaegne
  miinimumteave
  , sealhulgas veolepingute sõlmimine ja piletite väljastamine
  ; [ME 32]

| f) | puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute diskrimineerimise keeld ning kohustuslik abistamine
  koolitatud töötajate poolt
  ; [ME 33] |
| --- | --- |

f)

puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute diskrimineerimise keeld ning kohustuslik abistamine
  koolitatud töötajate poolt
  ; [ME 33]

| g) | teenuse kvaliteedi standardite kindlaksmääramine ja järelevalve ning reisijate turvalisuse riskide ohjamine; |
| --- | --- |

g)

teenuse kvaliteedi standardite kindlaksmääramine ja järelevalve ning reisijate turvalisuse riskide ohjamine;

| h) | kindel kord
  kaebuste käsitlemine

  esitamiseks ja käsitlemiseks
  ; [ME 34] |
| --- | --- |

h)

kindel kord
  kaebuste käsitlemine

  esitamiseks ja käsitlemiseks
  ; [ME 34]

| i) | täitmise tagamise üldeeskirjad. |
| --- | --- |

i)

täitmise tagamise üldeeskirjad.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse liidu piires siseriiklikele ja rahvusvahelistele raudteereisidele ja -teenustele, mida osutab üks või mitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL (12) tegevusloa saanud raudteeveo-ettevõtjat.

2.   Vastavalt lõikele 4 võivad liikmesriigid vabastada käesoleva määruse kohaldamisest järgmised teenused:

| a) | direktiivis 2012/34/EL osutatud linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikud

  linnaliinide
  raudtee reisijateveo teenused, välja arvatud piiriülesed teenused liidus; [ME 138] |
| --- | --- |

a)

direktiivis 2012/34/EL osutatud linna- ja linnalähiliinide ning piirkondlikud

  linnaliinide
  raudtee reisijateveo teenused, välja arvatud piiriülesed teenused liidus; [ME 138]

| b) | rahvusvahelised raudtee reisijateveo teenused, millest oluline osa, sealhulgas vähemalt üks sõiduplaanijärgne peatus jaamas, toimub väljaspool liitu, tingimusel et reisijate õigused on nõuetekohaselt tagatud asjakohase siseriikliku õigusega vabastuse andnud liikmesriigi territooriumil. [ME 36] |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised raudtee reisijateveo teenused, millest oluline osa, sealhulgas vähemalt üks sõiduplaanijärgne peatus jaamas, toimub väljaspool liitu, tingimusel et reisijate õigused on nõuetekohaselt tagatud asjakohase siseriikliku õigusega vabastuse andnud liikmesriigi territooriumil. [ME 36]

| ba) | kuni 12 kuuks pärast ... [käesoleva määruse jõutumise kuupäev] riigisisesed raudtee reisijateveo teenused, kui liikmesriigid on need teenused vabastanud määruse (EÜ) nr 1371/2007 alusel. [ME 37] |
| --- | --- |

ba)

kuni 12 kuuks pärast ... [käesoleva määruse jõutumise kuupäev] riigisisesed raudtee reisijateveo teenused, kui liikmesriigid on need teenused vabastanud määruse (EÜ) nr 1371/2007 alusel. [ME 37]

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile lõike 2 punktide a, ja b 
  ja ba
  kohaselt antud vabastustest ja nende territooriumil rakendatava siseriikliku õiguse nõuetekohasusest, pidades silmas lõike 2 punkti b. [ME 38]

4.   Artikleid 5,
  6,

  10, 11
  , 12
  ja 25

  17
  ning V peatükki kohaldatakse kõigi lõikes 1 osutatud raudtee reisijateveo teenuste suhtes, sealhulgas nende teenuste suhtes, mille puhul on antud vabastus vastavalt lõike 2 punktidele

  punktile
   a ja b. [ME 39]

4a.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata teenuste suhtes, mida osutatakse üksnes ajaloolise huviväärsuse tõttu. [ME 40]

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „raudteeveo-ettevõtja“ – raudteeveo-ettevõtja direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

1)

„raudteeveo-ettevõtja“ – raudteeveo-ettevõtja direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses;

| 1a) | „vedaja“ – lepinguline raudteeveo-ettevõtja, kellega reisija on sõlminud veolepingu, või üksteisele järgnevad raudteeveo-ettevõtjad, kes on nimetatud lepingu alusel vastutavad; [ME 41] |
| --- | --- |

1a)

„vedaja“ – lepinguline raudteeveo-ettevõtja, kellega reisija on sõlminud veolepingu, või üksteisele järgnevad raudteeveo-ettevõtjad, kes on nimetatud lepingu alusel vastutavad; [ME 41]

| 1b) | „asendusvedaja“ – raudteeveo-ettevõtja, kes ei ole sõlminud reisijaga veolepingut, kuid kellele lepingu sõlminud raudteeveo-ettevõtja on täielikult või osaliselt usaldanud raudteeveo läbiviimise; [ME 42] |
| --- | --- |

1b)

„asendusvedaja“ – raudteeveo-ettevõtja, kes ei ole sõlminud reisijaga veolepingut, kuid kellele lepingu sõlminud raudteeveo-ettevõtja on täielikult või osaliselt usaldanud raudteeveo läbiviimise; [ME 42]

| 2) | „taristuettevõtja“ – taristuettevõtja direktiivi 2012/34/EL artiklis 3 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

2)

„taristuettevõtja“ – taristuettevõtja direktiivi 2012/34/EL artiklis 3 määratletud tähenduses;

| 3) | „jaamaülem“ – liikmesriigis asuv organisatsiooniline üksus, kes vastutab raudteejaamade juhtimise eest ning kes võib olla taristuettevõtja; |
| --- | --- |

3)

„jaamaülem“ – liikmesriigis asuv organisatsiooniline üksus, kes vastutab raudteejaamade juhtimise eest ning kes võib olla taristuettevõtja;

| 4) | „reisikorraldaja“ – korraldaja või vahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2302 (13) artikli 3 punktides

  punktis
   8 ja 9 määratletud tähenduses, välja arvatud raudteeveo-ettevõtja; [ME 43] |
| --- | --- |

4)

„reisikorraldaja“ – korraldaja või vahendaja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2302 (13) artikli 3 punktides

  punktis
   8 ja 9 määratletud tähenduses, välja arvatud raudteeveo-ettevõtja; [ME 43]

| 5) | „piletimüüja“ – raudteeveoteenuste vahendaja, kes sõlmib veolepinguid ja müüb pileteid nii

  , sealhulgas eraldi pileteid, või otsepileteid kas ühe või mitme
  raudteeveo-ettevõtja nimel kui

  või
  enda arvel; [ME 44] |
| --- | --- |

5)

„piletimüüja“ – raudteeveoteenuste vahendaja, kes sõlmib veolepinguid ja müüb pileteid nii

  , sealhulgas eraldi pileteid, või otsepileteid kas ühe või mitme
  raudteeveo-ettevõtja nimel kui

  või
  enda arvel; [ME 44]

| 5a) | „turustaja“ – raudteeveoteenuste vahendaja, kes müüb pileteid raudteeveo-ettevõtja nimel ja kellele ei ole reisija ja raudteeveo-ettevõtja vahelises lepingus kohustusi kehtestatud; [ME 45] |
| --- | --- |

5a)

„turustaja“ – raudteeveoteenuste vahendaja, kes müüb pileteid raudteeveo-ettevõtja nimel ja kellele ei ole reisija ja raudteeveo-ettevõtja vahelises lepingus kohustusi kehtestatud; [ME 45]

| 6) | „veoleping“ – tasulist või tasuta vedu käsitlev leping raudteeveo-ettevõtja või piletimüüja ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks; [ME 46] |
| --- | --- |

6)

„veoleping“ – tasulist või tasuta vedu käsitlev leping raudteeveo-ettevõtja või piletimüüja ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks; [ME 46]

| 6a) | „pilet“ – kehtiv tõend, mis annab reisijale õiguse raudteeveole, olenemata sellest, kas see on paberkandjal, e-pilet, kiipkaart või sõidukaart; [ME 47] |
| --- | --- |

6a)

„pilet“ – kehtiv tõend, mis annab reisijale õiguse raudteeveole, olenemata sellest, kas see on paberkandjal, e-pilet, kiipkaart või sõidukaart; [ME 47]

| 6b) | „kombineeritud reis“ – pilet või piletid, mis tõendavad rohkem kui ühe veolepingu olemasolu, mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeteenusteks, mida osutavad üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat; [ME 48] |
| --- | --- |

6b)

„kombineeritud reis“ – pilet või piletid, mis tõendavad rohkem kui ühe veolepingu olemasolu, mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeteenusteks, mida osutavad üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat; [ME 48]

| 7) | „broneering“ – reisimisõigust andev dokument või elektrooniline luba, kui isiklik veokokkulepe on eelnevalt kinnitatud; |
| --- | --- |

7)

„broneering“ – reisimisõigust andev dokument või elektrooniline luba, kui isiklik veokokkulepe on eelnevalt kinnitatud;

| 8) | „otsepilet“ – pilet või
  eraldi
  piletid, mis tõendavad

  on ostetud ühe või mitme
  veolepingu olemasolu

  alusel
  , mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeteenusteks, mida osutavad üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat
  , ja mis on ostetud samalt piletimüüjalt, reisikorraldajalt või raudteeveo-ettevõtjalt lähtepunktist sihtpunkti toimuvaks reisiks
  ; [ME 49] |
| --- | --- |

8)

„otsepilet“ – pilet või
  eraldi
  piletid, mis tõendavad

  on ostetud ühe või mitme
  veolepingu olemasolu

  alusel
  , mis on sõlmitud järjestikusteks raudteeteenusteks, mida osutavad üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat
  , ja mis on ostetud samalt piletimüüjalt, reisikorraldajalt või raudteeveo-ettevõtjalt lähtepunktist sihtpunkti toimuvaks reisiks
  ; [ME 49]

| 9) | „teenus“ – raudtee reisijateveo teenus, mida osutatakse raudteejaamade või peatuste vahel vastavalt sõiduplaanile; |
| --- | --- |

9)

„teenus“ – raudtee reisijateveo teenus, mida osutatakse raudteejaamade või peatuste vahel vastavalt sõiduplaanile;

| 10) | „reis“ – reisija vedamine lähtejaamast sihtjaama ühe veolepingu alusel; [ME 50] |
| --- | --- |

10)

„reis“ – reisija vedamine lähtejaamast sihtjaama ühe veolepingu alusel; [ME 50]

| 11) | „riigisisene veoteenus“ – raudtee reisijateveo teenus, mille puhul rong ei ületa liikmesriigi piiri; |
| --- | --- |

11)

„riigisisene veoteenus“ – raudtee reisijateveo teenus, mille puhul rong ei ületa liikmesriigi piiri;

| 12) | „rahvusvaheline raudtee reisijateveo teenus“ – rahvusvaheline reisijateveoteenus direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punktis 5 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

12)

„rahvusvaheline raudtee reisijateveo teenus“ – rahvusvaheline reisijateveoteenus direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punktis 5 määratletud tähenduses;

| 13) | „hilinemine“ – ajaline erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi avaldatud sõiduplaani kohaselt lõplikku sihtjaama saabuma, ning tema tegeliku või oodatava saabumisaja vahel; |
| --- | --- |

13)

„hilinemine“ – ajaline erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi avaldatud sõiduplaani kohaselt lõplikku sihtjaama saabuma, ning tema tegeliku või oodatava saabumisaja vahel;

| 13a) | „saabumine“ – hetk, millal perrooni ääres peatunud rongi uksed avatakse ja reisijatel lubatakse väljuda; [ME 51] |
| --- | --- |

13a)

„saabumine“ – hetk, millal perrooni ääres peatunud rongi uksed avatakse ja reisijatel lubatakse väljuda; [ME 51]

| 14) | „reisikaart“ või „perioodipilet“ – piiramata reiside arvuga pilet, mis võimaldab selle volitatud omanikul rongiga reisida kindla ajavahemiku jooksul kindlal marsruudil või kindlatel liinidel; |
| --- | --- |

14)

„reisikaart“ või „perioodipilet“ – piiramata reiside arvuga pilet, mis võimaldab selle volitatud omanikul rongiga reisida kindla ajavahemiku jooksul kindlal marsruudil või kindlatel liinidel;

| 15) | „ühendusreisist mahajäämine“ – olukord, kus reisijal jääb reisi
  või kombineeritud reisi
  vältel
  ja sõltumata sellest, kas tegemist on ühe veolepinguga või mitte,
  kasutamata üks või mitu teenust selle tõttu, et üks või mitu eelnevat teenust on hilinenud või tühistatud; [ME 139] |
| --- | --- |

15)

„ühendusreisist mahajäämine“ – olukord, kus reisijal jääb reisi
  või kombineeritud reisi
  vältel
  ja sõltumata sellest, kas tegemist on ühe veolepinguga või mitte,
  kasutamata üks või mitu teenust selle tõttu, et üks või mitu eelnevat teenust on hilinenud või tühistatud; [ME 139]

| 16) | „puudega isik

  puuetega inimesed
  “ ja „piiratud liikumisvõimega isik

  isikud
  “ – isik

  isikud
  , kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellekti- või meelepuue, mis koostoimes eri takistustega võib takistada transpordivahendi täielikku ja tulemuslikku kasutamist teiste reisijatega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime transpordivahendi kasutamisel on vanuse tõttu piiratud; [ME 53] |
| --- | --- |

16)

„puudega isik

  puuetega inimesed
  “ ja „piiratud liikumisvõimega isik

  isikud
  “ – isik

  isikud
  , kellel on püsiv või ajutine füüsiline, vaimne, intellekti- või meelepuue, mis koostoimes eri takistustega võib takistada transpordivahendi täielikku ja tulemuslikku kasutamist teiste reisijatega võrdsetel alustel, või kelle liikumisvõime transpordivahendi kasutamisel on vanuse tõttu piiratud; [ME 53]

| 17) | „üldised veotingimused“ – raudteeveo-ettevõtja tingimused üldtingimuste või igas liikmesriigis seaduslikult kehtivate tariifide kujul, mis saavad veolepingu sõlmimisel selle lahutamatuks osaks; |
| --- | --- |

17)

„üldised veotingimused“ – raudteeveo-ettevõtja tingimused üldtingimuste või igas liikmesriigis seaduslikult kehtivate tariifide kujul, mis saavad veolepingu sõlmimisel selle lahutamatuks osaks;

| 18) | „sõiduk“ – mootorsõiduk või haagis, mida veetakse seoses reisijateveoga; |
| --- | --- |

18)

„sõiduk“ – mootorsõiduk või haagis, mida veetakse seoses reisijateveoga;

| 19) | „CIV ühtsed eeskirjad“ – reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo lepingut (edaspidi „CIV“) käsitlevad ühtsed eeskirjad, mis on sätestatud rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (edaspidi „COTIF“) lisas A. |
| --- | --- |

19)

„CIV ühtsed eeskirjad“ – reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo lepingut (edaspidi „CIV“) käsitlevad ühtsed eeskirjad, mis on sätestatud rahvusvahelise raudteevedude konventsiooni (edaspidi „COTIF“) lisas A.

II PEATÜKK

VEOLEPING, TEAVE JA PILETID

Artikkel 4

Veoleping

Kui käesoleva peatüki sätetest ei tulene teisiti, reguleeritakse veolepingu sõlmimist ja täitmist, teabe andmist ja piletite väljastamist I lisa II ja III jaotise sätetega.

Artikkel 5

Veolepingu mittediskrimineerivad tingimused

Ilma et see piiraks sotsiaalsete tariifide kohaldamist, pakuvad raudteeveo-ettevõtjad
  , reisikorraldajad
  või piletimüüjad üldsusele lepingutingimusi

  veolepingu ja piletimüügi tingimusi
  ja tariife
  ning müüvad pileteid, sh otsepileteid, ja kinnitavad kooskõlas käesoleva määruse artikliga 10 reisijate broneeringuid
  , ilma et selle kaudu otseselt või kaudselt diskrimineeritaks lõpptarbijat

  lõppreisijat
  tema kodakondsuse või elukoha alusel või raudteeveo-ettevõtja
  , reisikorraldaja
  või piletimüüja liidus asuva tegevuskoha alusel
  või vahendi alusel, mille kaudu reisija pileti ostis
  . [ME 55]

Artikkel 6

Jalgrattad

Reisijatel võimaldatakse võtta rongi, kaasa jalgrattaid, vajaduse korral mõistliku tasu eest. Jalgrattad on reisi vältel reisijate järelevalve all ja reisijad tagavad, et need ei häiri ega kahjusta teisi reisijaid, liikumisabivahendeid, pagasit ega rongi käitamist.

  sealhulgas kiirrongi ning pikamaa-, rahvusvahelisi ja kohalikke reise tegevasse rongi, kaasa võtta jalgrattaid. Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] peab kõikides uutes või renoveeritud reisirongides olema
  jalgrataste veost võidakse keelduda või seda võidakse piirata ohutuse või käitamisega seotud põhjustel, tingimusel et

  hoidmiseks hästi tähistatud ruum, kuhu mahub vähemalt kaheksa jalgratast.
  Raudteeveo-ettevõtjad, piletimüüjad, reisikorraldajad ning vajaduse korral jaamaülemad teavitavad reisijaid sellise keeldumise või piirangu

  hiljemalt pileti ostmisel jalgrataste veo
  tingimustest
  kõigi teenuste puhul
  vastavalt määrusele (EL) nr 454/2011. [ME 56]

Artikkel 7

Kohustustest loobumise keeld ja piirangute kehtestamine

1.   Käesoleva määruse alusel reisijate ees võetud kohustusi ei või piirata ega nendest loobuda, eelkõige veolepingusse märgitava mööndus- või piirava klausliga.
  Lepingutingimused, millega käesolevast määrusest tulenevatest õigustest otse või kaudselt loobutakse, kõrvale kaldutakse või neid piiratakse, ei ole reisija jaoks siduvad. Lepingutingimused, millega käesolevast määrusest tulenevatest õigustest otse või kaudselt loobutakse, kõrvale kaldutakse või neid piiratakse, ei ole reisija jaoks siduvad. [ME 57]

2.   Raudteeveo-ettevõtja
  , reisikorraldaja või piletimüüja
  võib pakkuda reisijatele soodsamaid lepingutingimusi kui käesolevas määruses kehtestatud tingimused. [ME 58]

Artikkel 8

Teavitamiskohustus seoses veoteenuste lõpetamisega

Raudteeveo-ettevõtjad või vajaduse korral raudteel avaliku teenindamise lepingu eest vastutavad pädevad ametiasutused avalikustavad oma otsused

  ettepanekud
  veoteenuste alalise või ajutise lõpetamise
  või olulise vähendamise
  kohta asjakohaste kanalite kaudu
  ja viivitamata
  , sealhulgas puudega isikutele

  puuetega inimestele
  kättesaadaval kujul vastavalt direktiivis XXX (14)

  ja määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuetele,
  aegsasti
  enne nende otsuste

  rakendamist ning tagavad, et asjaomaste ettepanekute suhtes korraldatakse enne
  rakendamist
  sisulised ja nõuetekohased konsultatsioonid sidusrühmadega
  . [ME 59]

Artikkel 9

Reisiteave

1.   Raudteeveo-ettevõtjad
  , reisikorraldajad
  ja
  enda või
  ühe või mitme raudteeveo-ettevõtja nimel veolepinguid pakkuvad piletimüüjad peavad andma nõudmise korral reisijale vähemalt II lisa I osas osutatud teavet seoses reisidega, mille jaoks asjaomane raudteeveo-ettevõtja on sõlminud veolepingu. Enda arvel veolepinguid pakkuvad piletimüüjad ning reisikorraldajad annavad

  peavad andma
  seda teavet, kui see on kättesaadav.
  Käesoleva määruse järgimiseks annavad raudteeveo-ettevõtjad selle teabe piletimüüjatele ja teistele raudteeveo-ettevõtjatele, kes nende teenust müüvad. [ME 60]

2.   Raudteeveo-ettevõtjad ja vajaduse korral piletimüüjad peavad reisijale reisi vältel, sealhulgas ühendusjaamades, andma vähemalt II lisa II osas osutatud teavet.
  Käesoleva määruse järgimiseks annavad raudteeveo-ettevõtjad selle teabe piletimüüjatele ja teistele raudteeveo-ettevõtjatele, kes nende teenust müüvad. [ME 61]

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teave peab olema antud kõige asjakohasemas vormis, sealhulgas

  teavet peavad raudteeveo-ettevõtjad, reisikorraldajad ja piletimüüjad andma reisijatele kergesti juurdepääsetavat, laialdaselt kasutatavat ja lõike 2 kohaldamisel
  ajakohast
  reaalaja
  kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades
  ning võimaluse korral kirjalikult, et anda reisijatele kogu teave, mida on nõutud käesoleva määruse II lisas
  . Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et oleks tagatud kõnealuse teabe kättesaadavus puudega isikutele

  puuetega inimestele
  vastavalt direktiivis XXX ja, määruses (EL) nr 454/2011
  ja määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuetele.
  Selgelt tuleb teada anda, et teave on kättesaadav ka piiratud liikumisvõimega isikutele sobivas vormis. [ME 62]

4.   
  Raudteeveo-ettevõtjad,
  jaamaülemad ja taristuettevõtjad teevad rongidega, sealhulgas muude raudteeveo-ettevõtjate käitatavate rongidega seotud reaalajas saadavad andmed mittediskrimineerival viisil kättesaadavaks raudteeveo-ettevõtjatele ja piletimüüjatele

  avalikult kättesaadavaks reaalajas, et reisijaid mitte diskrimineerida
  . [ME 63]

4a.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad esitavad koostöös jaamaülemate ja taristuettevõtjatega ajakavades teabe juurdepääsetavate rongiühenduste ja -jaamade kohta. [ME 64]

Artikkel 10

Piletite, otsepiletite ja broneeringute kättesaadavus

1.   Raudteeveo-ettevõtjad ja piletimüüjad pakuvad pileteid, ning võimaluse korral

  sealhulgas
  otsepileteid ja broneeringuid. Nad teevad kõik selleks, et pakkuda otsepileteid, sealhulgas piiriüleste

  , sealhulgas piiriüleste või ööronge hõlmavate
  reiside ja rohkem kui ühe raudteeveo-ettevõtja teostatavate reiside puhul. [ME 65]

2.   Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, levitavad raudteeveo-ettevõtjad ja piletimüüjad reisijatele pileteid vähemalt ühe järgmise kanali kaudu:

| a) | piletikassad või piletiautomaadid; |
| --- | --- |

a)

piletikassad või piletiautomaadid;

| b) | telefon, Internet või muu laialdaselt kättesaadav infotehnoloogiavahend; |
| --- | --- |

b)

telefon, Internet või muu laialdaselt kättesaadav infotehnoloogiavahend;

| c) | rong. |
| --- | --- |

c)

rong.

Liikmesriigid

  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1370/2007
   (15)

  osutatud pädevad asutused
  võivad nõuda, et raudteeveo-ettevõtjad pakuksid avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavate teenuste pileteid rohkem kui ühe kanali kaudu. [ME 66]

3.   Raudteeveo-ettevõtjad pakuvad võimalust osta vastavaks veoteenuseks pileteid ka rongis, juhul kui see ei ole piiratud ega keelatud turvalisuse või pettustevastase poliitika, kohustusliku broneeringu või mõistlike äriliste motiividega seonduvatel
  mõjuvatel
  põhjustel
  , sealhulgas ruumi- või vabade istekohtade puudusel, piiratud ega keelatud
  . [ME 67]

4.   Kui rongi lähtejaamas ei ole piletikassat ega piletiautomaati, teavitatakse reisijaid jaamas:

| a) | võimalusest osta pileteid telefoni teel või Internetis või rongis ja ostu sooritamise korraldusest; |
| --- | --- |

a)

võimalusest osta pileteid telefoni teel või Internetis või rongis ja ostu sooritamise korraldusest;

| b) | lähimast raudteejaamast või kohast, kus on olemas piletikassad ja/või piletiautomaadid. |
| --- | --- |

b)

lähimast raudteejaamast või kohast, kus on olemas piletikassad ja/või piletiautomaadid.

5.   Kui rongi lähtejaamas ei ole piletikassat ega juurdepääsetavat piletiautomaati, lubatakse puudega isikutel ja piiratud liikumisvõimega isikutel

  ega muud eelneva piletiostu võimalust, lubatakse reisijatel
  osta pilet rongist ilma selle eest lisatasu maksmata. [ME 68]

6.   Kui reisija saab eraldi piletid ühe
  või kombineeritud
  reisi jaoks, mis koosneb järjestikustest raudteeveoteenustest, mille osutajaks on üks või mitu raudteeveo-ettevõtjat, on tema õigused teabele, abile, hoolitsusele ja hüvitamisele võrdväärsed nende õigustega, mille annab otsepilet, ning kõnealused õigused peavad reisijal olema terve reisi
  või kombineeritud reisi
  vältel lähtepunktist kuni lõpliku sihtpunktini, kui reisijat ei ole vastupidisest selgesõnaliselt kirjalikult teavitatud. Sellise teavitamise raames tuleb eelkõige rõhutada, et kui reisija jääb maha ühendusreisist, siis ei ole tal kogu reisi pikkust silmas pidades õigust abile või hüvitisele. Teabe esitamise tõendamise kohustus on raudteeveo-ettevõtjal, tema agendil, reisikorraldajal või piletimüüjal. [ME 140]

Artikkel 10a

Reisiteabe esitamine rakendusliideste kaudu

1.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad pakuvad rakendusliideste kaudu üldsusele mittediskrimineerivat juurdepääsu kogu reisiteabele, sealhulgas reaalajas reisiteabele sõiduplaanide ja tariifide kohta, nagu on osutatud artiklis 9.

2.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad annavad nende teenuseid müüvatele reisikorraldajatele, piletimüüjatele ja teistele raudteeveo-ettevõtjatele rakendusliideste kaudu mittediskrimineeriva juurdepääsu nende broneerimissüsteemidele, nii et nad saavad sõlmida veolepinguid ja väljastada pileteid, otsepileteid ja broneeringuid sellisel viisil, et nad pakuvad kõige optimaalsemaid ja kulutõhusamaid reise, sealhulgas piiriüleselt.

3.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et rakendusliideste tehniline kirjeldus on hästi dokumenteeritud ning vabalt ja tasuta kättesaadav. Rakendusliidesed kasutavad avatud standardeid ja protokolle, üldkasutatavas masinloetavas vormingus, et need oleksid koostalitusvõimelised.

4.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et juhul, kui tegemist ei ole eriolukorraga, tehakse kõik rakendusliideste tehnilise kirjelduse muudatused reisikorraldajatele ja piletimüüjatele eelnevalt kättesaadavaks niipea kui võimalik ja hiljemalt kolm kuud enne muudatuse rakendamist. Hädaolukorrad dokumenteeritakse ja dokumendid tehakse pädevatele asutustele taotluse korral kättesaadavaks.

5.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et rakendusliidestele võimaldatakse juurdepääsu mittediskrimineerival viisil ning samal kättesaadavuse ja jõudluse tasemel, k.a tugi ning juurdepääs kõigile dokumentidele, standarditele, protokollidele ja vormingutele. Reisikorraldajaid ja piletimüüjaid ei seata raudteeveo-ettevõtjate endiga võrreldes ebasoodsamasse olukorda.

6.
     
  Rakendusliidesed määratakse kindlaks vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 2017/1926
   (16)
  . [ME 70]

III PEATÜKK

RAUDTEEVEO-ETTEVÕTJA VASTUTUS REISIJATE JA NENDE PAGASI EEST

Artikkel 11

Vastutus reisijate ja pagasi eest

Kui käesoleva peatüki sätetest ei tulene teisiti ja piiramata siseriikliku õigusega reisijatele ette nähtud täiendavat hüvitist, reguleeritakse raudteeveo-ettevõtja vastutust reisijate ja nende pagasi eest I lisa IV jaotise I, III ja IV peatükiga ning VI ja VII jaotisega.

Artikkel 12

Kindlustus ja kohustuste katmine reisija surma või vigastuse korral

Raudteeveo-ettevõtja peab end piisavalt kindlustama vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 22 ja oma riskide hindamisest lähtudes või võtma samaväärseid meetmeid, et end katta käesolevast määrusest tulenevate kohustuste ulatuses.

Artikkel 13

Ettemaksed

1.   Reisija surma või vigastuse korral teeb raudteeveo-ettevõtja, nagu viidatud I lisa artikli 26 lõikes 5, viivitamata, kuid igal juhul mitte hiljem kui 15 päeva pärast hüvitise saamisele õigust omava füüsilise isiku kindlakstegemist ettemaksed, mis katavad vahetud majanduslikud vajadused võrdeliselt kahju suurusega.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on surma korral ettemakse suuruseks reisija kohta vähemalt 21 000 eurot.

3.   Ettemakse ei tähenda vastutuse tunnistamist ja selle võib käesoleva määruse alusel hiljem makstavatest summadest maha arvata, kuid see ei kuulu tagasimaksmisele, välja arvatud juhul, kui kahju tekitas reisijapoolne hooletus või viga või kui ettemakse saanud isikul ei olnud õigust hüvitist saada.

Artikkel 14

Vastutuse vaidlustamine

Isegi kui raudteeveo-ettevõtja vaidlustab oma vastutuse edasitoimetatava reisija kehavigastuse eest, teeb ta igasugused mõistlikud jõupingutused reisija abistamiseks kahju hüvitamise nõudmisel kolmandatelt isikutelt.

IV PEATÜKK

HILINEMINE, ÜHENDUSREISIST MAHAJÄÄMINE JA REISI TÜHISTAMINE

Artikkel 15

Vastutus hilinemise, ühendusreisist mahajäämise ja reisi tühistamise eest

Kui käesoleva peatüki sätetest ei tulene teisiti, reguleeritakse raudteeveo-ettevõtjate vastutust hilinemise, ühendusreisist mahajäämise ja reisi tühistamise eest I lisa IV jaotise II peatükiga.

Artikkel 16

Tagasimakse ja marsruudi muutmine

1.   Juhul kui väljumisel või otsepileti alusel toimuva reisi jooksul ühendusreisist mahajäämisel võib põhjendatult eeldada, et rong hilineb veolepingus märgitud sihtkohta saabumisel rohkem kui 60 minutit
  või reis tühistatakse
  , peab reisijal olema viivitamatult võimalik valida üks järgmistest võimalustest: [ME 71]

| a) | pileti täishinna tagasimaksmine vastavalt selle ostmise tingimustele reisi läbitud osa või osade ning läbimata osa või osade eest, juhul kui reis ei täida enam ühtegi eesmärki reisija algse reisikava suhtes, vajaduse korral koos tagasisõidu teenusega algsesse lähtekohta esimesel võimalusel. Tagasimaksmine toimub samadel tingimustel kui artiklis 17 osutatud hüvitise maksmine; |
| --- | --- |

a)

pileti täishinna tagasimaksmine vastavalt selle ostmise tingimustele reisi läbitud osa või osade ning läbimata osa või osade eest, juhul kui reis ei täida enam ühtegi eesmärki reisija algse reisikava suhtes, vajaduse korral koos tagasisõidu teenusega algsesse lähtekohta esimesel võimalusel. Tagasimaksmine toimub samadel tingimustel kui artiklis 17 osutatud hüvitise maksmine;

| b) | esimesel võimalusel reisi jätkamine või marsruudi muutmine sihtkohta jõudmiseks võrdväärsetel transporditingimustel
  ja ilma lisakuludeta, sealhulgas reisi varasemas etapis toimunud rongi hilinemise või reisi tühistamise tõttu ühendusreisist mahajäämise korral. Sellisel juhul võimaldatakse reisijal kasutada oma lõplikku sihtkohta jõudmiseks järgmist kättesaadavat teenust isegi juhul, kui puudub broneering või kui järgmist rongi käitab teine raudteeveo-ettevõtja
  ; [ME 72] |
| --- | --- |

b)

esimesel võimalusel reisi jätkamine või marsruudi muutmine sihtkohta jõudmiseks võrdväärsetel transporditingimustel
  ja ilma lisakuludeta, sealhulgas reisi varasemas etapis toimunud rongi hilinemise või reisi tühistamise tõttu ühendusreisist mahajäämise korral. Sellisel juhul võimaldatakse reisijal kasutada oma lõplikku sihtkohta jõudmiseks järgmist kättesaadavat teenust isegi juhul, kui puudub broneering või kui järgmist rongi käitab teine raudteeveo-ettevõtja
  ; [ME 72]

| c) | reisi jätkamine või marsruudi muutmine sihtkohta jõudmiseks võrdväärsetel transporditingimustel hilisemal kuupäeval vastavalt sellele, kuidas reisijale sobib
  , kuid mitte rohkem kui üks kuu pärast teenuse taastamist
  . [ME 73] |
| --- | --- |

c)

reisi jätkamine või marsruudi muutmine sihtkohta jõudmiseks võrdväärsetel transporditingimustel hilisemal kuupäeval vastavalt sellele, kuidas reisijale sobib
  , kuid mitte rohkem kui üks kuu pärast teenuse taastamist
  . [ME 73]

2.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel võib võrdväärset marsruuti teenindada mis tahes raudteeveo-ettevõtja ning see võib hõlmata kõrgema klassi transpordivahendi ja alternatiivsete transpordiliikide

  maismaatranspordiliikide
  kasutamist, kui see ei põhjusta reisijale lisakulu. Raudteeveo-ettevõtjad teevad mõistlikke jõupingutusi, et vältida täiendavaid ühendusreise. Kui reisi selle osa puhul, mis ei toimunud esialgse kava kohaselt, kasutatakse alternatiivset transpordiliiki, siis peab reisi kogukestus olema võrreldav esialgse reisi kavandatud kestusega. Reisijaid ei paigutata madalama klassi transpordivahendisse, välja arvatud juhul, kui sellise transpordivahendi kasutamine on ainus marsruudi muutmise võimalus. [ME 74]

3.   Veoteenuse osutajad, kes marsruuti muudavad, pööravad erilist tähelepanu sellele, et tagada puudega isikutele

  tagavad puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele võrreldav juurdepääs alternatiivsele teenusele

  alternatiivset teenust pakkudes võrreldava abi ja juurdepääsu. Selline alternatiivne teenus võib olla kõigile reisijatele ühine või vedaja võib otsustada kasutada puuetega inimeste või piiratud liikumisvõimega isikute teatavate erivajaduste rahuldamiseks kohandatud individuaalset transpordivahendi
  . [ME 75]

Artikkel 17

Piletihinna hüvitamine

1.   Kaotamata õigust

  Säilitades õiguse
  transpordile, võib reisija hilinemise korral taotleda raudteeveo-ettevõtjalt hüvitist nende hilinemiste eest veolepingus

  ühe- või mitmekordset veolepingut esindaval piletil või piletitel
  märgitud lähte- ja sihtkoha vahel, mille puhul pileti maksumust pole hüvitatud vastavalt artiklile 16. Hilinemiste eest makstavad miinimumhüvitised on järgmised:

| a) | 25 %

  50 %
  piletihinnast 60- kuni 119

  –90
  -minutilise hilinemise korral; |
| --- | --- |

a)

25 %

  50 %
  piletihinnast 60- kuni 119

  –90
  -minutilise hilinemise korral;

| b) | 50 %

  75 %
  piletihinnast
  91–
  120-minutilise või pikema hilinemise korral; |
| --- | --- |

b)

50 %

  75 %
  piletihinnast
  91–
  120-minutilise või pikema hilinemise korral;

| ba) | 100 % piletihinnast 121-minutilise või pikema hilinemise korral
  . [ME 76] |
| --- | --- |

ba)

100 % piletihinnast 121-minutilise või pikema hilinemise korral
  . [ME 76]

2.   Lõiget 1 kohaldatakse ka reisikaardi või perioodipiletiga reisijate suhtes. Kui sellised reisijad kogevad reisikaardi
  , sooduskaardi
  või perioodipileti kehtivuse ajal korduvaid hilinemisi või tühistamisi, siis võivad nad taotleda piisavat hüvitist vastavalt raudteeveo-ettevõtja hüvitiste korrale. Selles korras sätestatakse hilinemise kindlaksmääramise ja hüvitise arvutamise kriteeriumid. Kui reisikaardi või perioodipileti kehtivusaja vältel esineb korduvalt vähem kui 60-minutilisi hilinemisi, arvestatakse hilinemised kumulatiivselt ja reisijatele makstakse hüvitist vastavalt raudteeveo-ettevõtja hüvitiste

  artikli 1 punktides a, b ja ba sätestatud
  korrale. [ME 77]

3.   Hilinemise

  Tühistamise või hilinemise
  korral makstava hüvitise arvutamisel võetakse arvesse täishind, mille reisija
  tühistatud või
  hilinenud teenuse eest tegelikult tasus. Kui veoleping on sõlmitud edasi-tagasi sõidu eest, võetakse edasi- või tagasisuunal
  tühistamise või
  hilinemise korral makstava hüvitise arvutamisel arvesse pool pileti eest makstud hinnast. Samal viisil täishinnaga võrdeliselt arvutatakse hüvitis mis tahes teisel kujul veolepinguga ja järjestikuseid reisietappe võimaldava
  tühistatud või
  hilinenud veoteenuse eest. [ME 78]

4.   Hilinemise aja arvutamisel ei võeta arvesse hilinemist, mille kohta raudteeveo-ettevõtja saab tõestada, et see toimus väljaspool liidu territooriumi.

5.   Piletihinna hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitisetaotluse esitamist. Hüvitist võib maksta tšekkide ja/või teiste teenustega, kui tingimused on paindlikud (eelkõige seoses kehtivusaja ja sihtkohaga). Reisija nõudmisel makstakse hüvitist rahas.

6.   Piletihinna hüvitisest ei või maha arvata tehingukulusid, sealhulgas lõive, telefonikõnede maksumust või marke. Raudteeveo-ettevõtjad võivad määrata alammäärad, millest madalamaid hüvitussummasid ei maksta. Selline alammäär ei ületa 4

  5
   eurot pileti kohta. [ME 79]

7.   Reisijatel ei ole mingit õigust hüvitisele, kui neid teavitati hilinemisest enne, kui ta ostis pileti,

  pileti ostmist
  või kui hilinemine muu teenuse kasutamise või marsruudi muutmise tõttu on alla 60 minuti. [ME 80]

8.   Raudteeveo-ettevõtja ei ole kohustatud hüvitist maksma, kui ta suudab tõendada, et hilinemise on põhjustanud halvad ilmastikuolud või loodusõnnetus, mis takistab teenuse ohutut pakkumist ja mida ei oleks saanud ette näha ega ära hoida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed.
  [ME 81]

Artikkel 18

Abi

1.   Saabumise või väljumise hilinemise korral teavitab raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või jaamaülem
  vastavalt artiklile 9
  reisijaid olukorrast ning arvestuslikust väljumis- ja saabumisajast niipea, kui see teave on kättesaadav. [ME 83]

2.   Lõikes 1 osutatud hilinemise korral rohkem kui 60 minutit pakutakse reisijatele tasuta:

| a) | einet ja karastusjooke ootamisajale vastaval hulgal, kui need on rongis või jaamas kättesaadavad või neid on võimalik mõistlikul viisil muretseda, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu tarnija kaugus, kohaletoimetamiseks vajalik aeg ja kulud; |
| --- | --- |

a)

einet ja karastusjooke ootamisajale vastaval hulgal, kui need on rongis või jaamas kättesaadavad või neid on võimalik mõistlikul viisil muretseda, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu tarnija kaugus, kohaletoimetamiseks vajalik aeg ja kulud;

| b) | hotelli või muud majutust ning transporti raudteejaama ja majutuskoha vahel, kui on vajalik üks või mitu ööbimist või kui on vajalik lisaööbimine, kui see on füüsiliselt võimalik
  , võttes arvesse puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsunõudeid ja tõendavate dokumentidega abilooma vajadusi
  ; [ME 84] |
| --- | --- |

b)

hotelli või muud majutust ning transporti raudteejaama ja majutuskoha vahel, kui on vajalik üks või mitu ööbimist või kui on vajalik lisaööbimine, kui see on füüsiliselt võimalik
  , võttes arvesse puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsunõudeid ja tõendavate dokumentidega abilooma vajadusi
  ; [ME 84]

| c) | kui rong on raudteel blokeeritud, siis transporti rongist raudteejaama, teise võimalikku lähtekohta või veoteenuse sihtkohta, kui see on füüsiliselt võimalik. |
| --- | --- |

c)

kui rong on raudteel blokeeritud, siis transporti rongist raudteejaama, teise võimalikku lähtekohta või veoteenuse sihtkohta, kui see on füüsiliselt võimalik.

3.   Kui raudteeteenust ei saa enam jätkata, korraldab raudteeveo-ettevõtja reisijatele võimalikult kiiresti alternatiivse veoteenuse.

4.   Raudteeveo-ettevõtjad tõendavad reisija soovil

  pakuvad mõjutatud reisijatele võimalust tõendada
  piletil või mis tahes muul viisil, et raudteeveoteenus on vastavalt kas hilinenud, sellega on kaasnenud ühendusreisist mahajäämine või see on tühistatud.
  Seda tõendamist kohaldatakse seoses artikli 17 sätetega, tingimusel et reisikaarti või perioodipiletit omav reisija tõendab, et ta kasutas mõjutatud teenust. [ME 85]

5.   Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisel pöörab asjaomane raudteeveo-ettevõtja erilist tähelepanu puudega isikute ja

  puuetega inimeste,
  piiratud liikumisvõimega isikute ning neid saatvate isikute
  ja tõendavate dokumentidega abiloomade
  vajadustele. [ME 86]

6.   Lisaks direktiivi 2012/34/EL artikli 13a lõike 3 kohastele raudteeveo-ettevõtjate suhtes kohaldatavatele kohustustele tagavad jaamaülemad raudteejaamades, mida läbib aasta jooksul keskmiselt vähemalt 10 000 reisijat päevas, et jaama käitamine ning raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtja tegevus on koordineeritud nõuetekohase

  teevad liikmesriigid
  ,
  raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad ja taristuettevõtjad koostööd tagamaks, et direktiivi 2012/34/EL artikli 13a lõikes 3 osutatud
  hädaolukorra lahendamise plaani kaudu, et valmistuda suurte häirete ja hilinemiste esinemise võimaluseks, mille tagajärjel jääb jaama märkimisväärne arv edasipääsemisvõimaluseta reisijaid. Kõnealuse plaani abil tagatakse, et edasipääsemisvõimaluseta reisijatele pakutakse piisavalt abi ja teavet, sealhulgas direktiivis XXX sätestatud juurdepääsetavusnõuete kohasel kättesaadaval kujul. Taotluse korral teeb jaamaülem plaani ja kõik selle muudatused kättesaadavaks riiklikule täitevasutusele või mis tahes muule liikmesriigi määratud asutusele. Nende raudteejaamade jaamaülemad, mida läbib aasta jooksul keskmiselt vähem kui 10 000 reisijat päevas, teevad sellistes olukordades kõik mõistlikud jõupingutused, et koordineerida jaama kasutajate tegevust ning pakkuda edasipääsemisvõimaluseta reisijatele abi ja teavet

  plaanid sisaldavad nõudeid hoiatus- ja infosüsteemide ligipääsetavuse kohta
  . [ME 87]

Artikkel 19

Õiguskaitse

Kui raudteeveo-ettevõtja maksab hüvitist või täidab muid käesoleva määruse kohaseid kohustusi, ei või käesoleva määruse ega siseriikliku õiguse sätteid tõlgendada nii, et need kitsendaksid õigust taotleda vastavalt kohaldatavale õigusele hüvitist mis tahes isikult, sealhulgas kolmandatelt isikutelt. Eelkõige ei kitsenda käesolev määrus ühelgi viisil raudteeveo-ettevõtja õigust taotleda kulude hüvitamist kolmandalt isikult, kellega ta on sõlminud lepingu ja kes mõjutas sündmust, mis on kaasa toonud hüvitise või on muud kohustused. Käesoleva määruse sätteid ei või tõlgendada nii, et need kitsendaksid sellise kolmanda isiku õigust taotleda raudteeveo-ettevõtjalt hüvitist või kompensatsiooni vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele, kes ei ole reisija ja kellega raudteeveo-ettevõtja on sõlminud lepingu.
  [ME 88]

V PEATÜKK

PUUETEGA INIMESED JA PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA ISIKUD

Artikkel 20

Õigus transpordile

1.   Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad koostavad või kehtestavad puudega isikuid

  puuetega inimesi
  ja piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate organisatsioonide aktiivsel osalusel mittediskrimineeriva juurdepääsu eeskirjad puudega isikute

  puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute, sealhulgas nende isiklike abistajate transpordi suhtes. Eeskirjade kohaselt võib reisijat
  tasuta
  saata abikoer

  tõendavate dokumentidega abiloom või abistav isik, kui iseseisev liikumine ei ole võimalik,
  kooskõlas mis tahes asjakohaste siseriiklike õigusnormidega
  , ning eeskirjadega tagatakse, et puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute raudteetransport on võimaluse korral igal pool viivitusteta ja spontaanne
  . [ME 89]

2.   Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute broneeringute ning piletite eest ei võeta lisatasu. Raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja ei või keelduda broneeringust või pileti väljastamisest puuetega inimestele või piiratud liikumisvõimega isikutele ega nõuda, et sellist isikut saadaks teine isik, välja arvatud juhul, kui see on tingimata vajalik lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirjade järgimiseks.

Artikkel 20a

Raudteeveo-ettevõtja ja jaamaülem tagavad piiratud liikumisvõimega isikutega seotud tehnilisi koostalitusnõudeid järgides, et raudteejaamad, perroonid, veerem ja muud vahendid on puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele ligipääsetavad. [ME 90]

Artikkel 21

Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute teavitamine

1.   Jaamaülem, raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja annavad nõudmise korral puudega isikutele

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele vastavalt artikli 20 lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirjadele teavet, sealhulgas määruses (EL) nr 454/2011, ja direktiivis XXX
  ja määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuete kohasel kättesaadaval kujul, jaamale ja sellega seotud vahenditele ning raudteeveoteenustele juurdepääsu ja veeremile juurdepääsu tingimuste kohta ning teavitavad puudega isikuid

  puuetega inimesi
  ja piiratud liikumisvõimega isikuid rongis olevatest võimalustest. [ME 91]

2.   Kui raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja kohaldab artikli 20 lõikes 2 sätestatud erandit, teavitab ta nõudmise korral asjaomast puudega isikut

  asjaomaseid puuetega inimesi
  või piiratud liikumisvõimega isikut

  isikuid
  kirjalikult selle põhjustest viie tööpäeva jooksul pärast broneeringust või piletimüügist keeldumist või saatja olemasolu tingimuse kehtestamist. Raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja teeb mõistlikke jõupingutusi, et leida

  leiab
  asjaomasele isikule alternatiivne transpordilahendus

  alternatiivse transpordilahenduse
  , võttes arvesse tema juurdepääsuvajadusi. [ME 92]

Artikkel 22

Abi raudteejaamades

1.   Puudega isiku

  Puuetega inimeste
  või piiratud liikumisvõimega isiku

  isikute
  väljasõidul personaliga varustatud jaamast, sellest läbisõidul või sinna saabumisel tagab jaamaülem või raudteeveo-ettevõtja või tagavad mõlemad tema

  nende
  tasuta abistamise nii, et nimetatud isik

  isikud
  saaks siseneda väljuvasse rongi või väljuda saabuvast rongist, millele ta

  nad
  on pileti ostnud, ilma et see piiraks artikli 20 lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirjade kohaldamist.
  Kasutatud sidekanalist sõltumata peab abi ettetellimine olema alati lisatasuta. [ME 93]

2.   Kui jaamas

  rongis
  ei ole
  vagunisaatjaid või jaamas
  personali, teevad raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad kõik mõistlikud pingutused, et võimaldada puudega isikutele

  puuetega inimestele
  või piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääs rongiga reisimiseks
  kooskõlas direktiivi XXX [Euroopa ligipääsetavuse akt] ja määruse (EL) nr 454/2011 juurdepääsetavusnõuetega
  . [ME 94]

3.   Personalita jaamas tagavad raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad, et vastavalt artikli 20 lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirjadele on esitatud kergesti kättesaadav teave, sealhulgas direktiivis XXX
  ja määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuete kohasel kättesaadaval kujul, lähima personaliga jaama ning puudega isikutele

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele otseselt kättesaadava abi kohta. [ME 95]

4.   Abi on jaamades raudteeveoteenuste osutamise ajal pidevalt kättesaadav.
  [ME 96]

Artikkel 23

Abi rongis

1.   Ilma et see piiraks artikli 20 lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirjade kohaldamist, annavad raudteeveo-ettevõtjad puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele tasuta abi rongis viibimisel, rongi sisenemisel ja sealt väljumisel.

2.   Kui rongis ei ole vagunisaatjaid, võtavad

  võimaldavad
  raudteeveo-ettevõtjad mõistlikud meetmed, et võimaldada puudega isikutele

  puuetega inimestele
  või piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääs

  siiski juurdepääsu
  rongiga reisimiseks. [ME 97]

3.   Käesolevas artiklis käsitatakse rongis abistamisena kõiki mõistlikke pingutusi, et

  Puuetega inimestele või piiratud liikumisvõimega isikutele tuleb
  pakkuda abi puudega isikule või piiratud liikumisvõimega isikule, et ta

  nad
  saaks kasutada rongis samu teenuseid kui teised reisijad, juhul kui isiku puue või piiratud liikumisvõime ei võimalda tal iseseisvalt ja ohutult neid teenuseid kasutada. [ME 98]

4.   Abi on rongides raudteeveoteenuste osutamise ajal pidevalt kättesaadav.
  [ME 99]

Artikkel 24

Abi andmise tingimused

Raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad, piletimüüjad ja reisikorraldajad teevad koostööd, et osutada puudega

  puuetega inimestele
  või piiratud liikumisvõimega isikutele
  tasuta
  abi kooskõlas artiklitega 20 ja 21 vastavalt järgmistele punktidele: [ME 100]

| a) | abi
  jaamades
  antakse
  raudteeteenuste toimimise ajal ja
  tingimusel, et raudteeveo-ettevõtjale, jaamaülemale, piletimüüjale või reisikorraldajale, kelle käest pilet osteti, on asjaomase isiku abivajadustest vähemalt 48

  12
   tundi enne abi vajamist ette teatatud.
  Jaamades, mis teenindavad rohkem kui 10 000 reisijat päevas, ei ole etteteatamist vaja, kuid abi vajav isik peab jaamas olema vähemalt 30 minutit enne rongi väljumist. Jaamades, mis teenindavad 2 000–10 000 reisijat päevas, vähendatakse etteteatamise aega maksimaalselt kolme tunnini.
  Kui pilet või perioodipilet kehtib mitme reisi jaoks, piisab ühest teatest, tingimusel et järgnevate reiside aegade kohta on antud piisavalt teavet. Sellised teated edastatakse kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele ja jaamaülematele, kes on seotud kõnealuse isiku reisiga; [ME 101] |
| --- | --- |

a)

abi
  jaamades
  antakse
  raudteeteenuste toimimise ajal ja
  tingimusel, et raudteeveo-ettevõtjale, jaamaülemale, piletimüüjale või reisikorraldajale, kelle käest pilet osteti, on asjaomase isiku abivajadustest vähemalt 48

  12
   tundi enne abi vajamist ette teatatud.
  Jaamades, mis teenindavad rohkem kui 10 000 reisijat päevas, ei ole etteteatamist vaja, kuid abi vajav isik peab jaamas olema vähemalt 30 minutit enne rongi väljumist. Jaamades, mis teenindavad 2 000–10 000 reisijat päevas, vähendatakse etteteatamise aega maksimaalselt kolme tunnini.
  Kui pilet või perioodipilet kehtib mitme reisi jaoks, piisab ühest teatest, tingimusel et järgnevate reiside aegade kohta on antud piisavalt teavet. Sellised teated edastatakse kõikidele raudteeveo-ettevõtjatele ja jaamaülematele, kes on seotud kõnealuse isiku reisiga; [ME 101]

| b) | raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad, piletimüüjad ja reisikorraldajad võtavad teadete vastuvõtmiseks kõik vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

b)

raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad, piletimüüjad ja reisikorraldajad võtavad teadete vastuvõtmiseks kõik vajalikud meetmed;

| c) | kui punkti a kohast teadet ei ole esitatud, teevad raudteeveo-ettevõtja ja jaamaülem kõik mõistlikud pingutused, et anda puuetega inimestele või piiratud liikumisvõimega isikutele reisimist võimaldavat abi; |
| --- | --- |

c)

kui punkti a kohast teadet ei ole esitatud, teevad raudteeveo-ettevõtja ja jaamaülem kõik mõistlikud pingutused, et anda puuetega inimestele või piiratud liikumisvõimega isikutele reisimist võimaldavat abi;

| d) | ilma et see piiraks teiste üksuste volitusi väljaspool raudteejaama territooriumi paiknevate alade suhtes, määrab jaamaülem või muu volitatud isik kindlaks kohad raudteejaamas ja sellest väljas, kus puuetega inimesed ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad anda teada oma saabumisest raudteejaama ning vajaduse korral abi paluda; |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks teiste üksuste volitusi väljaspool raudteejaama territooriumi paiknevate alade suhtes, määrab jaamaülem või muu volitatud isik kindlaks kohad raudteejaamas ja sellest väljas, kus puuetega inimesed ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad anda teada oma saabumisest raudteejaama ning vajaduse korral abi paluda;

| e) | abi osutatakse tingimusel, et puudega isik

  puuetega inimesed
  või piiratud liikumisvõimega isik ilmub

  isikud ilmuvad
  kindlaksmääratud kohta sellist abi osutava raudteeveo-ettevõtja või jaamaülema poolt määratud ajaks. Määratud aeg ei ole rohkem kui 60 minutit enne avaldatud väljumisaega või aega, mil kõigil reisijatel palutakse end reisile registreerida. Kui puudega isiku või piiratud liikumisvõimega isiku ilmumise aega ei ole määratud, peab isik ilmuma kindlaksmääratud kohta hiljemalt 30 minutit enne avaldatud väljumisaega või aega, mil kõigil reisijatel palutakse end reisile registreerida.
  [ME 102] |
| --- | --- |

e)

abi osutatakse tingimusel, et puudega isik

  puuetega inimesed
  või piiratud liikumisvõimega isik ilmub

  isikud ilmuvad
  kindlaksmääratud kohta sellist abi osutava raudteeveo-ettevõtja või jaamaülema poolt määratud ajaks. Määratud aeg ei ole rohkem kui 60 minutit enne avaldatud väljumisaega või aega, mil kõigil reisijatel palutakse end reisile registreerida. Kui puudega isiku või piiratud liikumisvõimega isiku ilmumise aega ei ole määratud, peab isik ilmuma kindlaksmääratud kohta hiljemalt 30 minutit enne avaldatud väljumisaega või aega, mil kõigil reisijatel palutakse end reisile registreerida.
  [ME 102]

Artikkel 25

Liikumisvahendite, muu erivarustuse ja abiseadmetega seotud hüvitis

1.   Kui raudteeveo-ettevõtjad või jaamaülemad põhjustavad puudega isikute

  puuetega inimeste
  või piiratud liikumisvõimega isikute poolt kasutatava ratastooli, muu liikumisvahendi või abiseadme või abikoera

  tõendavate dokumentidega abilooma
  kaotsimineku või kahjustuse, vastutavad nad kaotsimineku või kahju eest ja peavad selle hüvitama
  nii kiiresti kui võimalik
  . [ME 103]

2.   Lõikes 1 osutatud
  hüvitis tuleb maksta kiiresti ning
  hüvitise määr on võrdne

  suurus peab võrduma
  kaotsiläinud või kahjustatud
  ratastooli,
  vahendi või seadme asendamise või parandamise

  tegeliku väärtuse põhjal leitud täielike asenduskulude või täielike remondikuludega või tõendavate dokumentidega abilooma vigastusest või kaotsiminekust tingitud täielike
  kuludega.
  Remondi puhul tuleb hüvitada ka vahendi või seadme ajutise asendamise kulud, kui need jäid reisija kanda. [ME 104]

3.   Vajaduse korral teevad raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad kõik mõistlikud jõupingutused, et pakkuda kiiresti ajutiseks kasutamiseks vahendeid või seadmeid selliste konkreetsete vahendite või abiseadmete asendamiseks, mille tehnilised ja funktsionaalsed omadused on võimaluse korral kaotsiläinud või kahjustatud vahendite ja seadmete omadustega võrdväärsed. Puuetega inimestel või piiratud liikumisvõimega isikutel lubatakse ajutist asendusvahendit või -seadet kasutada seni, kuni lõigetes 1 ja 2 osutatud hüvitis on välja makstud.

Artikkel 26

Personali koolitamine

Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad:

| a) | tagavad, et kõik töötajad, sealhulgas mis tahes muu lepingut täitva osalise töötajad, kes osutavad otsest abi puudega

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele, oskavad täita puudega

  läbivad puudeid käsitleva koolituse, et nad oskaksid rahuldada puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute, sealhulgas vaimu- või intellektipuudega isikute vajadusi; [ME 105] |
| --- | --- |

a)

tagavad, et kõik töötajad, sealhulgas mis tahes muu lepingut täitva osalise töötajad, kes osutavad otsest abi puudega

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele, oskavad täita puudega

  läbivad puudeid käsitleva koolituse, et nad oskaksid rahuldada puuetega inimeste
  ja piiratud liikumisvõimega isikute, sealhulgas vaimu- või intellektipuudega isikute vajadusi; [ME 105]

| b) | pakuvad jaamas töötavale ja reisijatega otseselt kokku puutuvale personalile koolitust, et suurendada teadlikkust puuetega inimeste vajadustest; |
| --- | --- |

b)

pakuvad jaamas töötavale ja reisijatega otseselt kokku puutuvale personalile koolitust, et suurendada teadlikkust puuetega inimeste vajadustest;

| c) | tagavad, uute töötajate töölevõtmisel neile

  et uued töötajad, kes tegelevad otseselt reisijatega, läbivad puudeid käsitleva sissejuhatava koolituse, mis puudutab reisijaid ja raudteeveo-ettevõtjat, ning et töötajad, kes otseselt abistavad piiratud liikumisvõimega reisijaid, läbivad
  puudeid käsitleva koolituse ning töötajate osalemise

  osalevad
  korrapärastel täienduskoolitustel; [ME 106] |
| --- | --- |

c)

tagavad, uute töötajate töölevõtmisel neile

  et uued töötajad, kes tegelevad otseselt reisijatega, läbivad puudeid käsitleva sissejuhatava koolituse, mis puudutab reisijaid ja raudteeveo-ettevõtjat, ning et töötajad, kes otseselt abistavad piiratud liikumisvõimega reisijaid, läbivad
  puudeid käsitleva koolituse ning töötajate osalemise

  osalevad
  korrapärastel täienduskoolitustel; [ME 106]

| d) | võimaldavad taotluse korral

  võivad lubada
  koolitustel osaleda puudega

  puuetega
  töötajatel, puudega 
  ning kaaluda puuetega
  ja piiratud liikumisvõimega reisijatel

  reisijate
  ja/või neid esindavatel organisatsioonidel

  esindavate organisatsioonide osalemist
  . [ME 107] |
| --- | --- |

d)

võimaldavad taotluse korral

  võivad lubada
  koolitustel osaleda puudega

  puuetega
  töötajatel, puudega 
  ning kaaluda puuetega
  ja piiratud liikumisvõimega reisijatel

  reisijate
  ja/või neid esindavatel organisatsioonidel

  esindavate organisatsioonide osalemist
  . [ME 107]

VI PEATÜKK

TURVALISUS, KAEBUSED JA TEENUSE KVALITEET

Artikkel 27

Reisijate turvalisus

Kokkuleppel avalik-õiguslike asutustega võtavad raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad ja jaamaülemad oma vastutusalas asjakohaseid meetmeid ja kohandavad neid avalik-õiguslike asutuste poolt kehtestatud ohutuse tasemele, et tagada reisijate turvalisus raudteejaamades ja rongides ning ohjata riske. Nad teevad koostööd ja vahetavad teavet heade tavade osas sellise tegevuse ennetamiseks, mis võib turvalisuse taset ohustada.

Artikkel 28

Kaebused

1.   Kõik raudteeveo-ettevõtjad, piletimüüjad,
  ja
  jaamaülemad ja taristuettevõtjad, kes tegutsevad jaamades, mida läbib aasta jooksul keskmiselt üle 10 000 reisija päevas, kehtestavad kaebuste käsitlemise mehhanismi, mis on seotud käesoleva määrusega hõlmatud õiguste ja kohustustega nende vastutusalas. Nad teevad oma kontaktandmed ja töökeele(d) reisijatele üldteatavaks.
  Reisijatel peaks olema võimalik esitada kaebusi selle liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus asjaomane raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja või jaamaülem on registreeritud, ning igal juhul inglise keeles. [ME 108]

2.   Reisijad võivad esitada kaebuse igale asjaomasele raudteeveo-ettevõtjale, piletimüüjale,
  või
  jaamaülemale või taristuettevõtjale. Kaebus tuleb esitada kuue kuu jooksul pärast kaebuse aluseks oleva vahejuhtumi toimumist. Adressaat peab ühe kuu jooksul pärast kaebuse saamist andma kas põhjendatud vastuse või, õigustatud juhtudel, teatama reisijale, millisel kuupäeval kuni kolmekuulise ajavahemiku

  et talle vastatakse vähem kui kolme kuu
  jooksul pärast kaebuse kättesaamist võib ta oodata kaebusele vastust. Raudteeveo-ettevõtjad, piletimüüjad, jaamaülemad ja taristuettevõtjad säilitavad kaebuse hindamiseks vajalikke vahejuhtumiga seotud andmeid kaks aastat ning teevad need taotluse korral kättesaadavaks riiklikele täitevasutustele. [ME 109]

3.   Kaebuste käsitlemise menetlusega seotud üksikasjad on kättesaadavad puudega

  reisijatele ning puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele
  lihtsasti kättesaadavad. See teave on taotluse korral kättesaadav selle liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes), kus raudteeveo-ettevõtja on asutatud
  . [ME 110]

4.   Raudteeveo-ettevõtja avaldab artiklis 29 osutatud aastaaruandes esitatud ja käsitletud kaebuste arvu ja tüübi, nendele vastamise aja ning võimalikud võetud parandusmeetmed.

4a.
     
  Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse standardne liidu kaebuse vorm, mida reisijad võivad kasutada käesoleva määruse kohaselt hüvitise taotlemiseks. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 37a lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. [ME 111]

Artikkel 29

Teenuste kvaliteedi standardid

1.   Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad kehtestavad veoteenuse kvaliteedi standardid ning rakendavad kvaliteedijuhtimise süsteemi teenuse kvaliteedi säilitamiseks. Nimetatud kvaliteedistandardid hõlmavad vähemalt III lisas loetletud punkte.

2.   Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad kontrollivad oma teenuse kvaliteeti vastavalt kvaliteedistandarditele. Raudteeveo-ettevõtjad avaldavad igal aastal koos aastaaruandega teenuse kvaliteedi aruande. Raudteeveo-ettevõtja avaldab teenuse kvaliteedi aruanded oma veebisaidil. Lisaks tehakse need aruanded kättesaadavaks Euroopa Liidu Raudteeameti veebisaidil.

2a.
     
  Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad teevad puuetega inimesi esindavate organisatsioonidega aktiivselt koostööd, et parandada transporditeenustele juurdepääsu kvaliteeti. [ME 112]

VII PEATÜKK

TEAVITAMINE JA TÄITMINE

Artikkel 30

Reisijate teavitamine nende õigustest

1.   Rongipileteid müües teavitavad raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad, piletimüüjad ja reisikorraldajad reisijaid nende õigustest ja kohustustest, mis tulenevad käesolevast määrusest. Selle teavitamisnõude järgimiseks võivad nad kasutada komisjoni poolt kõigis liidu ametlikes keeltes koostatud ning neile kättesaadavaks tehtud kokkuvõtet käesoleva määruse sätetest. Samuti lisavad nad piletile teate

  teabe selle kohta,
  kas paberil või elektrooniliselt või mis tahes muul viisil, sealhulgas puudega

  puuetega inimestele
  ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadavas vormingus vastavalt direktiivis XXX

  määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuetele. Teates

  , milles
  täpsustatakse, kus kõnealune teave tühistamise, ühendusreisist mahajäämise või pikaajalise hilinemise korral kättesaadav on. [ME 113]

2.   Raudteeveo-ettevõtjad ja jaamaülemad teavitavad reisijaid raudteejaamas, ja rongis
  ja oma veebisaidil
  sobival viisil, sealhulgas kättesaadavas vormingus vastavalt direktiivi XXX

  määruses (EL) nr 1300/2014
  sätestatud juurdepääsetavusnõuetele, nende käesolevast määrusest tulenevatest õigustest ja kohustustest ning liikmesriikide poolt vastavalt artiklile 31 määratud asutuse või asutuste kontaktandmetest. [ME 114]

Artikkel 31

Riiklike täitevasutuste määramine

Iga liikmesriik määrab asutuse või asutused, kes vastutavad käesoleva määruse täitmise eest. Vajaduse korral võtab iga asutus vajalikud meetmed reisijate õiguste järgimise tagamiseks.

Iga asutus on organisatsiooniliselt, rahastamisotsuste osas, õigusliku struktuuri poolest ning otsustusprotsessis sõltumatu mis tahes taristuettevõtjast, kasutustasu määravast asutusest, läbilaskevõime jaotamise organist või raudteeveo-ettevõtjast.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas artiklis sätestatud korras määratud asutusest või asutustest ning selle või nende vastutusalast
  ning avaldavad selle teabe oma veebisaidil sobivas kohas
  . [ME 115]

Artikkel 32

Täitmise tagamisega seotud ülesanded

1.   Riiklikud täitevasutused jälgivad tähelepanelikult käesoleva määruse täitmist ja võtavad vajalikud meetmed, et tagada reisijate õiguste järgimine. Sel eesmärgil esitavad raudteeveo-ettevõtjad, jaamaülemad ja taristuettevõtjad täitevasutustele nende taotluse alusel
  viivitamata ja igal juhul ühe kuu jooksul
  asjakohased dokumendid ja teabe. Oma ülesannete täitmisel võtavad täitevasutused arvesse teavet, mida neile esitab artikli 33 kohaselt kaebuste käsitlemiseks määratud asutus, kui see on täitevasutusest erinev asutus. Samuti võivad nad otsustada võtta täitemeetmeid sellise asutuse edastatud eraldiseisvatest kaebustest lähtudes.

  Liikmesriigid tagavad, et riiklikele täitevasutustele ja kaebusi menetlevatele asutustele antakse piisavad volitused ja vahendid, et käsitleda reisijate käesoleva määruse alusel esitatud kaebusi asjakohaselt ja tulemuslikult
  . [ME 116]

2.   Riiklikud täitevasutused avaldavad statistika

  igal aastal
  oma iga-aastase tegevuse

  veebisaitidel aruanded statistikaga neile laekunud kaebuste arvu ja liigi kohta koos oma täitemeetmete tulemustega
  , sealhulgas kohaldatud karistuste

  karistused, mida nad on kohaldanud. Seda tehakse iga aasta
  kohta hiljemalt järgmise kalendriaasta

  aasta
  aprilli lõpuks

  esimeseks päevaks. Lisaks tehakse need aruanded kättesaadavaks Euroopa Liidu Raudteeameti veebisaidil
  . [ME 117]

3.   Raudteeveo-ettevõtjad annavad oma kontaktandmed nende liikmesriikide riiklikele täitevastustele, kus nad tegutsevad.

3a.
     
  Riiklikud täitevasutused auditeerivad koostöös puuetega inimesi ja piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate organisatsioonidega korrapäraselt käesoleva määruse kohaselt osutatavaid abistamisteenuseid ning avaldavad tulemused juurdepääsetavates ja üldkasutatavates vormingutes. [ME 118]

Artikkel 33

Kaebuste käsitlemine riiklikes täitevasutustes

1.   Ilma et see piiraks tarbijate õigusi kasutada alternatiivseid õiguskaitsevahendeid vastavalt direktiivile 2013/11/EL, võib reisija esitada artikli 28 kohaselt kaebuse täitevasutusele pärast seda, kui ta on esitanud kaebuse raudteeveo-ettevõtjale, piletimüüjale, jaamaülemale või taristuettevõtjale. Täitevasutused teavitavad kaebuse esitajaid nende õigusest esitada kaebus vaidluste kohtuvälise lahendamise üksusele, et taotleda üksikisiku õiguskaitset.
  Liikmesriigid tagavad, et täitevasutusi või kaebusi menetlevaid asutusi tunnustatakse direktiivi 2013/11/EL kohaste alternatiivsete hüvitusmehhanismide kohaldamisel ja et kui reisijad soovivad alternatiivset hüvitamist, peab asjaomane raudteeveo-ettevõtja, piletimüüja, jaamaülem või taristuettevõtja osalema ning tulemus on talle siduv ja tema suhtes tegelikult jõustatav. [ME 119]

2.   Reisija võib esitada riiklikule täitevasutusele või muule liikmesriigi poolt selleks otstarbeks määratud asutusele kaebusi käesoleva määruse väidetava rikkumise kohta.
  Kaebusi võivad esitada ka reisijarühmi esindavad organisatsioonid. [ME 120]

3.   Asutus teatab kaebuse vastuvõtmisest kahe nädala jooksul pärast selle kättesaamist. Kaebuse käsitlemise menetlus kestab kuni kolm kuud. Keerukate juhtumite puhul võib asutus omal äranägemisel pikendada kõnealust ajavahemikku kuue kuuni. Sellisel juhul tuleb reisijat
  või reisijaid esindavat organisatsiooni
  teavitada pikendamise põhjustest ja ajavahemikust, mis kulub eeldatavasti menetluse lõpetamiseni. Rohkem kui kuus kuud võib kuluda ainult nende juhtumite käsitlemisele, mille puhul toimub kohtumenetlus. Kui asutus on ka vaidluste kohtuvälise lahendamise üksus direktiivi 2013/11/EL tähenduses, siis on ülimuslikud kõnealuses direktiivis sätestatud tähtajad
  ning kõigi osaliste nõusoleku korral võib kasutada määruse (EL) nr 524/2013 kohast vaidluste internetipõhist lahendamist
  . [ME 121]

Kaebuste käsitlemise menetlus tehakse kättesaadavaks puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele.

4.   Reisija poolt raudteeveo-ettevõtjaga seotud vahejuhtumi kohta esitatud kaebust käsitleb selle liikmesriigi riiklik täitevasutus, kes andis kõnealusele ettevõtjale tegevusloa.

5.   Kaebusega, mis on seotud jaamaülema või taristuettevõtja toimepandud väidetava rikkumisega, tegeleb selle liikmesriigi riiklik täitevasutus, kelle territooriumil vahejuhtum aset leidis.

6.   Artikli 34 kohase koostöö raames võivad riiklikud täitevasutused teha erandeid lõike 4 või 5 kohaldamisest, kui see on põhjendatult, eelkõige keelest või elukohast tulenevalt reisija huvides.

Artikkel 33a

Sõltumatud lepitusorganid

Liikmesriigid loovad hästi varustatud sõltumatud lepitusorganid, mis on reisijatele raudteeveo-ettevõtjate ja piletimüüjatega tekkinud konfliktide korral nende õiguste jõustamiseks kergesti ligipääsetavad ja taskukohased. [ME 122]

Artikkel 34

Riiklike täitevasutuste vaheline teabevahetus ja piiriülene koostöö

1.   Kui artiklite 31 ja 33 alusel määratakse eri asutused, luuakse kooskõlas määrusega (EL) 2016/679 aruandlusmehhanismid nendevahelise teabevahetuse tagamiseks, et aidata riiklikul täitevasutusel toime tulla järelevalve ja täitmise tagamise ülesannetega ning et artikli 33 alusel määratud kaebuste käsitlemise üksus saaks koguda eraldiseisvate kaebuste uurimiseks vajalikku teavet.

2.   Riiklikud täitevasutused vahetavad koordineerimise eesmärgil andmeid oma töö ja otsustuspõhimõtete ning tavade kohta. Selle ülesande täitmisel toetab neid komisjon.

3.   Riiklikud täitevasutused järgivad IV lisas sätestatud menetlust.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 35

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning hõlmavad muu hulgas miinimumtrahvi või protsenti asjaomase ettevõtja või organisatsiooni aastakäibest, olenevalt sellest, kumb on suurem
  . Liikmesriigid teatavad komisjonile kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest, samuti teatavad liikmesriigid komisjonile viivitamata kõigist nende edaspidistest muudatustest. [ME 123]

2.   Artiklis 34 osutatud koostöö raames uurib artikli 33 lõike 4 või 5 tähenduses pädev riiklik täitevasutus kaebust käsitleva riikliku täitevasutuse taotluse korral käesoleva määruse rikkumist, mille viimati nimetatud täitevasutus on avastanud, ning määrab vajaduse korral karistused.

Artikkel 36

Volituste delegeerimine

Komisjonil on õigus võtta artikli 37 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, millega:

| i) | kohandatakse artiklis 13 osutatud rahasummasid vastavalt inflatsioonile; |
| --- | --- |

i)

kohandatakse artiklis 13 osutatud rahasummasid vastavalt inflatsioonile;

| ii) | muudetakse I, II ja III lisa, et võtta arvesse CIV ühtsetes eeskirjades tehtud muudatusi ning tehnoloogia arengut kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

ii)

muudetakse I, II ja III lisa, et võtta arvesse CIV ühtsetes eeskirjades tehtud muudatusi ning tehnoloogia arengut kõnealuses valdkonnas.

Artikkel 37

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 36 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 36 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 36 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 37a

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab komitee. Kõnealune komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4. [ME 124]

Artikkel 38

Aruandmine

Komisjon esitab ... [viis aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist] Euroopa Parlamendile ja nõukogule määruse rakendamise ja selle tulemuste aruande.

Aruanne põhineb käesoleva määruse kohaselt esitatud teabel. Aruandele lisatakse vajaduse korral asjakohased ettepanekud.

Artikkel 39

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 1371/2007 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 40

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 66.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 14).

2

(3)  Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11).

3

(4)  
  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

4

Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

5

(6)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

6

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta direktiiv 2013/11/EL tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 63).

(7)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 1).

7

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 524/2013 tarbijavaidluste internetipõhise lahendamise kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja direktiivi 2009/22/EÜ (ELT L 165, 18.6.2013, lk 1).

(8)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2394 tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavate liikmesriigi asutuste vahelise koostöö kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 345, 27.12.2017, lk 1).

8

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2394 tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamise eest vastutavate liikmesriigi asutuste vahelise koostöö kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2006/2004 (ELT L 345, 27.12.2017, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

9

(10)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

10

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2302, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (ELT L 326, 11.12.2015, lk 1).

13

(14)  Direktiiv XXX liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuetega (Euroopa juurdepääsetavuse akt) (ELT L X, X.X.XXXX, lk X).

14

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

(16)  
  Komisjoni 31. mai 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1926, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses mitmeliigilisi liikumisvõimalusi käsitlevate teabeteenuste osutamisega kogu ELis (ELT L 272, 21.10.2017, lk 1).

16

Komisjoni 31. mai 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1926, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL seoses mitmeliigilisi liikumisvõimalusi käsitlevate teabeteenuste osutamisega kogu ELis (ELT L 272, 21.10.2017, lk 1).

LISAD

I LISA

Väljavõte reisijate ja pagasi rahvusvahelise raudteeveo lepingu ühtsetest eeskirjadest (CIV)

Liide A

9. mai 1980. aasta rahvusvahelise raudteeveo konventsioonile (COTIF), nagu seda on muudetud rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni 3. juuni 1999. aasta muutmisprotokolliga

II JAOTIS

REISIJAVEOLEPINGU SÕLMIMINE JA TÄITMINE

Artikkel 6

Reisijaveoleping

1.   Reisijaveolepingu alusel kohustub vedaja toimetama sihtkohta reisija, vajaduse korral ka pagasi ja sõidukid ning sihtkohas pagasi ja sõidukid reisijale väljastama.

2.   Reisijaveolepingu sõlmimist tuleb tõendada ühe või mitme piletiga, mis reisijale väljastatakse. Jättes kehtima artikli 9 sätted, ei mõjuta pileti puudumine, selle puudulikkus ega kaotsiminek lepingu olemasolu ega kehtivust, leping allub endiselt käesolevatele ühtsetele eeskirjadele.

3.   Pilet on esmane tõend reisijaveolepingu sõlmimise ja selle sisu kohta.

Artikkel 7

Pilet

1.   Üldiste veotingimustega määratakse kindlaks piletite vorm ja sisu ning keel ja kirjamärgid, mida nende trükkimisel ja täitmisel tuleb kasutada.

2.   Piletile tuleb kindlasti kanda:

| a) | vedaja või vedajad; |
| --- | --- |

a)

vedaja või vedajad;

| b) | teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV;

| c) | igasugune muu teave, mis on vajalik reisijaveolepingu sõlmimise ja sisu tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud lepingust tulenevaid õigusi kaitsta. |
| --- | --- |

c)

igasugune muu teave, mis on vajalik reisijaveolepingu sõlmimise ja sisu tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud lepingust tulenevaid õigusi kaitsta.

3.   Reisija peab pileti vastuvõtmisel veenduma, et see oleks väljastatud vastavalt tema poolt esitatud andmetele.

4.   Pileti võib üle anda teisele isikule, juhul kui see ei ole nimeline ja sõitu ei ole veel alustatud.

5.   Pilet võib endast kujutada ka elektrooniliselt salvestatud teavet, mida saab muuta loetavateks kirjamärkideks. Andmete salvestamiseks ja töötlemiseks kasutatavad menetlused peavad olema funktsionaalselt võrdväärsed, seda eriti just piletil sisalduva teabe tõendusvõime seisukohalt.

Artikkel 8

Sõidutasu maksmine ja tagastamine

1.   Kui reisija ja vedaja vahel ei ole teisiti kokku lepitud, tuleb sõidutasu ette ära maksta.

2.   Üldiste veotingimustega määratakse kindlaks, millistel tingimustel tuleb sõidutasu tagastada.

Artikkel 9

Sõiduõigus. Vedamisest keeldumine

1.   Reisijal peab olema sõitu alustades kehtiv pilet, mille ta on kohustatud piletite kontrollimisel esitama. Üldiste veotingimustega võib ette näha,

| a) | et reisija, kes ei esita kehtivat piletit, peab lisaks sõidutasule maksma lisamaksu; |
| --- | --- |

a)

et reisija, kes ei esita kehtivat piletit, peab lisaks sõidutasule maksma lisamaksu;

| b) | et võib keelduda sellise reisija edasisest vedamisest, kes kohe ei maksa ära sõidutasu või lisamaksu; |
| --- | --- |

b)

et võib keelduda sellise reisija edasisest vedamisest, kes kohe ei maksa ära sõidutasu või lisamaksu;

| c) | kas ja millistel tingimustel tuleb lisamaksu summa tagastada. |
| --- | --- |

c)

kas ja millistel tingimustel tuleb lisamaksu summa tagastada.

2.   Üldiste veotingimustega võib ette näha võimaluse keelduda selliste reisijate vedamisest või nende vedamise jätkamisest, kes

| a) | ohustavad sõidu turvalisust ja korda või kaasreisijate turvalisust, |
| --- | --- |

a)

ohustavad sõidu turvalisust ja korda või kaasreisijate turvalisust,

| b) | häirivad talumatul moel kaasreisijaid, |
| --- | --- |

b)

häirivad talumatul moel kaasreisijaid,

ning et sellistel reisijatel ei ole õigust sõidutasu ja pagasiveotasu tagastamisele.

Artikkel 10

Ametlike formaalsuste täitmine

Reisija peab täitma tolli ja muude ametivõimude poolt nõutud formaalsused.

Artikkel 11

Rongi käigust ärajäämine ja hilinemine. Ühendusreisist mahajäämine

Vedaja peab vajaduse korral piletil kirjalikult tõendama, et rong jäi käigust ära või et reisija jäi ühendusreisist maha.

III JAOTIS

KÄSIPAKKIDE, LOOMADE, PAGASI JA SÕIDUKITE VEDU

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 12

Lubatud esemed ja loomad

1.   Reisija võib vastavalt üldistele veotingimustele kaasa võtta kergesti kantavaid esemeid (käsipakke) ja elusloomi. Peale selle võib reisija vastavalt üldiste veotingimuste erisätetele kaasa võtta suuremõõtmelisi esemeid. Käsipagasina ei tohi kaasa võtta esemeid ja loomi, mis võivad teisi reisijaid takistada või häirida või neile kahju tekitada.

2.   Reisija võib esemeid ja loomi vastavalt üldistele veotingimustele registreeritud pagasisse anda.

3.   Vedaja võib reisijate veo puhul võimaldada ka reisijatele kuuluvate sõidukite vedu vastavalt üldiste veotingimuste erisätetele.

4.   Ohtlike kaupade vedu käsipakkide ja pagasina, samuti sõidukites või sõidukitel, mida veetakse raudteel vastavalt käesolevale jaotisele, on lubatud ainult kooskõlas ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjaga (RID).

Artikkel 13

Kontrollimine

1.   Vedajal on õigus veotingimuste mittejärgimise põhjendatud kahtluse korral kontrollida, kas veetavad esemed (käsipakid, pagas, sõidukid koos koormaga) ja loomad vastavad veotingimustele, juhul kui sellist kontrollimist ei keela selle riigi seadused ja eeskirjad, kus kontrollimine peab toimuma. Reisija tuleb kutsuda kontrollimise juurde. Kui ta kohale ei ilmu või kui teda ei leita, siis peab vedaja kaasama kaks sõltumatut tunnistajat.

2.   Kui tuvastatakse reisijapoolne veotingimuste rikkumine, võib vedaja nõuda reisijalt kontrollimisega seotud kulude tasumist.

Artikkel 14

Ametlike formaalsuste täitmine

Reisija peab täitma tolli ja muude ametivõimude poolt nõutud formaalsused seoses reisil kaasas olevate esemete (käsipakid, pagas, sõidukid koos koormaga) ja loomadega. Kui antud riigi seadused ja eeskirjad ei näe ette erandit, siis peab ta viibima nende esemete kontrollimise juures.

II peatükk

Käsipakid ja loomad

Artikkel 15

Järelevalve

Reisija peab ise oma käsipakkide ja kaasavõetud loomade järele valvama.

III peatükk

Registreeritud pagas

Artikkel 16

Registreeritud pagasi vastuvõtmine

1.   Registreeritud pagasi veoga seotud lepingulised kohustused tuleb fikseerida pagasi registreerimiskviitungiga, mis väljastatakse reisijale.

2.   Jättes kehtima artikli 22 sätted, ei mõjuta pagasi registreerimiskviitungi puudumine, selle puudulikkus või kaotsiminek registreeritud pagasi veo kokkulepete olemasolu ega kehtivust; kokkulepped alluvad endiselt käesolevatele ühtsetele eeskirjadele.

3.   Kui ei ole tõendatud vastupidist, on pagasi registreerimiskviitung tõendiks pagasi vastuvõtmise ja pagasi veo tingimuste kohta.

4.   Kuni ei ole tõendatud vastupidist, eeldatakse et pagas oli vedajale üleandmisel pealtnäha heas seisukorras ning et pagasiühikute arv ja kaal vastasid pagasi registreerimiskviitungi andmetele.

Artikkel 17

Pagasi registreerimiskviitung

1.   Üldiste veotingimustega määratakse kindlaks pagasi registreerimiskviitungi vorm ja sisu ning keel ja kirjamärgid, mida selle trükkimisel ja täitmisel tuleb kasutada. Artikli 7 lõiget 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Pagasi registreerimiskviitungile tuleb kindlasti kanda:

| a) | vedaja või vedajad; |
| --- | --- |

a)

vedaja või vedajad;

| b) | teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV;

| c) | igasugune muu teave, mis on vajalik registreeritud pagasi veol kehtivate lepinguliste kohustuste tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud veolepingust tulenevaid õigusi kaitsta. |
| --- | --- |

c)

igasugune muu teave, mis on vajalik registreeritud pagasi veol kehtivate lepinguliste kohustuste tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud veolepingust tulenevaid õigusi kaitsta.

3.   Reisija peab pagasi registreerimiskviitungi vastuvõtmisel veenduma, et see oleks väljastatud vastavalt tema andmetele.

Artikkel 18

Registreerimine ja vedu

1.   Kui üldiste veotingimustega ei nähta ette erandeid, registreeritakse pagas üksnes sellise pileti esitamisel, mis kehtib vähemalt pagasi sihtkohani. Muus osas toimub pagasi registreerimine vastavalt pagasi vastuvõtu kohas kehtivatele eeskirjadele.

2.   Kui üldiste veotingimustega lubatakse pagas vastu võtta ilma pileti esitamiseta, siis kohaldatakse käesolevate ühtsete eeskirjade sätteid reisija õiguste ja kohustuste kohta seoses registreeritud pagasiga mutatis mutandis ka registreeritud pagasi saatja suhtes.

3.   Vedaja võib registreeritud pagasit vedada teise rongiga või teist liiki transpordivahendiga ning teist teed mööda kui reisijat.

Artikkel 19

Registreeritud pagasi veotasu maksmine

Kui reisija ja vedaja vahel ei ole teisiti kokku lepitud, siis tuleb registreeritud pagasi veotasu ära maksta pagasi registreerimisel.

Artikkel 20

Registreeritud pagasi märgistamine

Reisija peab igale registreeritud pagasiühikule hästi nähtavasse kohta, vastupidavalt ning loetavalt märkima:

| a) | oma nime ja aadressi; |
| --- | --- |

a)

oma nime ja aadressi;

| b) | sihtkoha. |
| --- | --- |

b)

sihtkoha.

Artikkel 21

Õigus registreeritud pagasit käsutada

1.   Kui asjaolud seda lubavad ja see ei ole vastuolus tolli ega muude ametivõimude poolt nõutud formaalsustega, siis võib reisija nõuda, et pagas talle registreerimise kohas väljastatakse pagasi registreerimiskviitungi vastu või kui üldiste veotingimustega on nii ette nähtud, siis ka pileti esitamisel.

2.   Üldiste veotingimustega võib ette näha veel muid sätteid käsutusõiguse kohta, eelkõige sihtkoha muutmist ja sellest reisija jaoks tulenevaid võimalikke kulusid.

Artikkel 22

Pagasi väljastamine

1.   Registreeritud pagas väljastatakse pagasi registreerimiskviitungi vastu ja pagasiga seotud võimalike kulude tasumisel.

Vedajal on õigus, kuid mitte kohustus kontrollida, kas pagasi registreerimiskviitungi valdajal on õigus pagasit vastu võtta.

2.   Pagasi väljastamisega pagasi registreerimiskviitungi valdajale võrdsustatakse sihtkohas kehtivate eeskirjade kohane:

| a) | pagasi üleandmine tollile või maksuametile neile kuuluvais vormistamis- või laoruumides, kui need ei ole vedaja järelevalve all; |
| --- | --- |

a)

pagasi üleandmine tollile või maksuametile neile kuuluvais vormistamis- või laoruumides, kui need ei ole vedaja järelevalve all;

| b) | elusloomade üleandmine kolmanda isiku hoole alla. |
| --- | --- |

b)

elusloomade üleandmine kolmanda isiku hoole alla.

3.   Pagasi registreerimiskviitungi valdaja võib sihtkohas nõuda pagasi väljastamist kohe pärast kokkulepitud aja ning vajaduse korral tolli või muude ametivõimude poolt nõutud formaalsuste täitmiseks kulunud aja möödumist.

4.   Kui pagasi registreerimiskviitungit ei esitata, peab vedaja väljastama pagasi ainult sellele isikule, kes tõendab, et tal on sellele õigus; ebapiisava tõendamise korral võib vedaja nõuda tagatist.

5.   Pagas tuleb väljastada registreerimisel fikseeritud sihtkohas.

6.   Pagasi registreerimiskviitungi valdaja, kellele pagasit ei väljastata, võib nõuda, et pagasi registreerimiskviitungile märgitakse päev ja kellaaeg, mil ta nõudis väljastamist vastavalt lõikele 3.

7.   Õigustatud isik võib keelduda pagasi vastuvõtmisest, kui vedaja ei täida tema nõudmist kontrollida tema juuresolekul registreeritud pagasit, et tuvastada tema poolt väidetud kahju.

8.   Muus osas toimub pagasi väljastamine vastavalt sihtkohas kehtivatele eeskirjadele.

IV peatükk

Sõidukid

Artikkel 23

Veotingimused

Üldiste veotingimuste erisätetega sõidukite veo kohta määratakse eelkõige kindlaks sõidukite veoks vastuvõtmise ja registreerimise, pealelaadimise ja veo, mahalaadimise ning väljastamise tingimused, samuti reisija kohustused.

Artikkel 24

Veodokument

1.   Lepingulised kohustused sõidukite veol tuleb fikseerida veodokumendis, mis tuleb väljastada reisijale. Veodokument võib olla osa reisija piletist.

2.   Üldiste veotingimuste erisätetega sõidukite veo kohta määratakse kindlaks veodokumendi vorm ja sisu ning keel ja kirjamärgid, mida selle trükkimisel ja täitmisel tuleb kasutada. Artikli 7 lõiget 5 kohaldatakse mutatis mutandis.

3.   Veodokumendile tuleb kindlasti kanda:

| a) | vedaja või vedajad; |
| --- | --- |

a)

vedaja või vedajad;

| b) | teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV; |
| --- | --- |

b)

teave selle kohta, et vedu allub isegi vastupidise kokkuleppe korral käesolevatele ühtsetele eeskirjadele; seda võib tähistada lühendiga CIV;

| c) | igasugune muu teave, mis on vajalik sõidukite veo lepinguliste kohustuste tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud veolepingust tulenevaid õigusi kaitsta. |
| --- | --- |

c)

igasugune muu teave, mis on vajalik sõidukite veo lepinguliste kohustuste tõendamiseks ning mis võimaldab reisijal antud veolepingust tulenevaid õigusi kaitsta.

4.   Reisija peab veodokumendi vastuvõtmisel veenduma, et see oleks väljastatud vastavalt tema esitatud andmetele.

Artikkel 25

Kohaldatav õigus

Kooskõlas käesoleva peatüki sätetega kohaldatakse sõidukite suhtes III peatüki sätteid pagasiveo kohta.

IV JAOTIS

VEDAJA VASTUTUS

I peatükk

Vastutus reisijate surma ja vigastuste korral

Artikkel 26

Vastutuse alus

1.   Vedaja vastutab kahju eest, mille põhjustavad reisija surm, vigastused või muud tema füüsilise või vaimse tervise kahjustused raudtee majandamisega seotud õnnetuste tagajärjel, reisija viibimise ajal raudteevagunis või sinna sisenedes või sealt väljudes, sõltumata sellest, millist raudteetaristut kasutatakse.

2.   Vedaja vabaneb sellest vastutusest, kui:

| a) | õnnetuse põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud raudtee majandamisega ja mida vedaja ei suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

õnnetuse põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud raudtee majandamisega ja mida vedaja ei suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | õnnetus toimus reisija süü tõttu; |
| --- | --- |

b)

õnnetus toimus reisija süü tõttu;

| c) | õnnetus oli tingitud kolmanda isiku tegevusest, mida vedaja ei suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; teist ettevõtet, kes kasutab sama raudteetaristut, ei loeta kolmandaks isikuks; regressiõigus jääb puutumata. |
| --- | --- |

c)

õnnetus oli tingitud kolmanda isiku tegevusest, mida vedaja ei suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; teist ettevõtet, kes kasutab sama raudteetaristut, ei loeta kolmandaks isikuks; regressiõigus jääb puutumata.

3.   Kui õnnetus oli tingitud kolmanda isiku tegevusest ja vedaja sellegipoolest ei vabane lõike 2 punkti c alusel täielikult vastutusest, siis vastutab ta käesolevate ühtsete eeskirjade piirangute kohaselt täies ulatuses, ilma et see kahjustaks tema võimalikku regressiõigust kolmanda isiku suhtes.

4.   Käesolevad ühtsed eeskirjad ei puuduta vedaja võimalikku vastutust juhtudel, mida pole märgitud lõikes 1.

5.   Kui üheainsa veolepingu objektiks olevat vedu teostavad mitu vedajat järjestikku, siis vastutab reisija surma või vigastuse korral see vedaja, kes pidi vastavalt veolepingule osutama seda veoteenust, mille käigus õnnetus juhtus. Kui seda teenust ei osutanud vedaja, vaid asendusvedaja, siis vastutavad mõlemad solidaarselt vastavalt käesolevatele ühtsetele eeskirjadele.

Artikkel 27

Hüvitis surma korral

1.   Reisija surma korral hõlmab hüvitis:

| a) | reisija surma tagajärjel tekkinud vajalikke kulutusi, eelkõige kulutusi surnukeha transportimiseks ja matmiseks; |
| --- | --- |

a)

reisija surma tagajärjel tekkinud vajalikke kulutusi, eelkõige kulutusi surnukeha transportimiseks ja matmiseks;

| b) | kui surm ei saabu kohe, siis artiklis 28 sätestatud hüvitist. |
| --- | --- |

b)

kui surm ei saabu kohe, siis artiklis 28 sätestatud hüvitist.

2.   Kui reisija surma tõttu kaotasid ülalpidaja isikud, kelle suhtes tal seaduse järgi oli või tulevikus oleks tekkinud ülalpidamiskohustus, siis tuleb ka see kahju hüvitada. Nende isikute kahjutasunõuete suhtes, keda reisija pidas ülal ilma seadusest tuleneva kohustuseta, kohaldatakse siseriiklikku õigust.

Artikkel 28

Hüvitis vigastuste korral

Reisija vigastuste või muude füüsilise või vaimse tervise kahjustuste korral hõlmab hüvitis:

| a) | vajalikke kulutusi, eelkõige ravile ja põetamisele ning transpordile; |
| --- | --- |

a)

vajalikke kulutusi, eelkõige ravile ja põetamisele ning transpordile;

| b) | varalise kahju hüvitamist seoses reisija töövõime täieliku või osalise kaotusega või tema kasvanud vajadustega. |
| --- | --- |

b)

varalise kahju hüvitamist seoses reisija töövõime täieliku või osalise kaotusega või tema kasvanud vajadustega.

Artikkel 29

Teiste isikukahjude hüvitamine

Siseriikliku õigusega määratakse kindlaks, kas ja millises ulatuses peab vedaja kahju hüvitama teistsuguste isikukahjude korral, kui on sätestatud artiklites 27 ja 28.

Artikkel 30

Hüvitise vorm ja suurus surma ja vigastuste korral

1.   Artikli 27 lõikes 2 ja artikli 28 punktis b ette nähtud hüvitis tuleb välja maksta ühekordse maksena. Kuid kui siseriiklik õigus lubab määrata pensioni ja vigastatud reisija või artikli 27 lõike 2 järgi nõude esitamiseks õigustatud isikud nõuavad pensioni maksmist, siis toimub hüvitamine sellisel kujul.

2.   Vastavalt lõikele 1 makstava hüvitise suurus määratakse kindlaks siseriikliku õiguse alusel. Kuid käesolevate ühtsete eeskirjade kohaldamisel on iga reisija hüvitise piirmääraks 175 000 arvestusühikut ühekordse maksena või sellele summale vastav aastapension ka siis, kui siseriiklik õigus näeb ette madalama piirmäära.

Artikkel 31

Teised transpordivahendid

1.   Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei kohaldata sätteid vastutuse kohta reisija surma või vigastuste korral sellise kahju suhtes, mis on tekkinud veo käigus, mida vastavalt veolepingule ei viidud läbi raudteel.

2.   Kuid kui raudteevaguneid veetakse parvlaevaga, siis tuleb sätteid vastutuse kohta reisija surma või vigastuse korral kohaldada artikli 26 lõikes 1 ja artikli 33 lõikes 1 nimetatud kahju suhtes, mida reisija sai raudtee majandamisega seotud õnnetuse tagajärjel, viibides nendes vagunites, sisenedes nendesse või nendest väljudes.

3.   Kui raudteeliiklus on erakorraliste asjaolude tõttu ajutiselt katkenud ja reisijaid veetakse teise transpordivahendiga, siis vastutab vedaja vastavalt käesolevatele ühtsetele eeskirjadele.

II peatükk

Vastutus sõiduplaanist mittekinnipidamisel

Artikkel 32

Vastutus rongi käigust ärajäämisel, hilinemisel või reisija ühendusreisist mahajäämisel

1.   Vedaja vastutab reisijale tekitatud kahju eest, mis tuleneb sellest, et rongi käigust ärajäämise, hilinemise või reisija ühendusreisist mahajäämise tõttu ei saa reisi samal päeval jätkata või et antud asjaoludel ei ole samal päeval jätkamine mõeldav. Reisijale hüvitatakse mõistlikud kulud, mis on seotud tema ööbimisega ja teda ootavate isikute informeerimisega.

2.   Vedaja vabaneb vastutusest, kui rongi käigust ärajäämise, hilinemise või reisija ühendusreisist mahajäämise tingis mõni järgmistest põhjustest:

| a) | raudtee majandamisega mitte seotud asjaolud, mida vedaja kõigi antud olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata ei suutnud vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

raudtee majandamisega mitte seotud asjaolud, mida vedaja kõigi antud olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata ei suutnud vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | reisija enda süü; või |
| --- | --- |

b)

reisija enda süü; või

| c) | kolmanda isiku tegevus, mida vedaja kõigi antud olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata ei suutnud vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; teist ettevõtet, kes kasutab sama raudteetaristut, ei loeta kolmandaks isikuks; regressiõigus jääb puutumata. |
| --- | --- |

c)

kolmanda isiku tegevus, mida vedaja kõigi antud olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata ei suutnud vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; teist ettevõtet, kes kasutab sama raudteetaristut, ei loeta kolmandaks isikuks; regressiõigus jääb puutumata.

3.   Siseriikliku õigusega määratakse kindlaks, kas ja millises ulatuses peab vedaja hüvitama teistsugused kahjud, kui on ette nähtud lõikes 1. Käesolev säte ei piira artikli 44 kohaldamist.

III peatükk

Vastutus käsipakkide, loomade, pagasi ja sõidukite eest

1. JAGU

Käsipakid ja loomad

Artikkel 33

Vastutus

1.   Reisijate surma või vigastuse korral vastutab vedaja ka selle kahju eest, mis tekkis nende asjade täieliku või osalise kaotsimineku või kahjustamise tõttu, mis olid reisijal seljas või käsipakkidena kaasas; see kehtib ka reisijaga kaasas olnud loomade kohta. Artiklit 26 kohaldatakse mutatis mutandis.

2.   Muus osas vastutab vedaja nende asjade, käsipakkide või loomade, mille järelevalve on vastavalt artiklile 15 reisija kohuseks, täielikust või osalisest kaotsiminekust või kahjustamisest tingitud kahjude eest ainult siis, kui selles on süüdi vedaja. Sellisel juhul ei kohaldata IV jaotise teisi artikleid, välja arvatud artikkel 51, ja VI jaotist.

Artikkel 34

Hüvitise piiramine asjade kaotsimineku ja kahjustamise korral

Kui vedaja vastutab artikli 33 lõike 1 alusel, siis ta peab maksma igale reisijale hüvitist, mille piirmääraks on 1 400 arvestusühikut.

Artikkel 35

Vastutuse välistamine

Vedaja ei vastuta reisija ees kahju eest, mis tuleneb sellest, et reisija ei ole täitnud tolli või muude ametivõimude poolt nõutud formaalsusi.

2. JAGU

Registreeritud pagas

Artikkel 36

Vastutuse alus

1.   Vedaja vastutab kahju eest, mis on tingitud registreeritud pagasi täielikust või osalisest kaotsiminekust või kahjustamisest ajavahemikus selle vastuvõtmisest kuni väljastamiseni, samuti selle pagasi hilinenud väljastamisest tingitud kahju eest.

2.   Vedaja vabaneb sellest vastutusest, kuivõrd kaotsimineku, kahjustuse või hilinenud väljastamise põhjuseks oli reisija enda süü, reisijapoolne korraldus, milles vedaja polnud süüdi, registreeritud pagasi erilised puudused või asjaolud, mida vedaja ei suutnud vältida ja mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida.

3.   Vedaja vabaneb sellest vastutusest, kuivõrd kaotsiminek või kahjustus on tingitud konkreetsest ohutegurist, mis on seotud ühe või mitme järgmise asjaoluga:

| a) | pakendi puudumine või selle mittevastavus; |
| --- | --- |

a)

pakendi puudumine või selle mittevastavus;

| b) | pagasi spetsiifilised omadused; |
| --- | --- |

b)

pagasi spetsiifilised omadused;

| c) | selliste esemete andmine pagasisse, mille vedu on välistatud. |
| --- | --- |

c)

selliste esemete andmine pagasisse, mille vedu on välistatud.

Artikkel 37

Tõendamiskohustus

1.   Vedaja kohustus on tõendada, et kaotsimineku, kahjustuse või hilinenud väljastamise põhjuseks oli mõni artikli 36 lõikes 2 nimetatud asjaoludest.

2.   Kui vedaja tuvastab, et kaotsiminek või kahjustus võis vastavalt antud juhtumi asjaoludele olla tingitud ühest või mitmest artikli 36 lõikes 3 nimetatud ohutegurist, siis eeldatakse, et nii see ka oli. Kuid õigustatud isikul on õigus tõendada, et kahju ei olnud tingitud nendest ohuteguritest või oli seda üksnes osaliselt.

Artikkel 38

Mitu järjestikust vedajat

Kui üheainsa veolepingu objektiks olevat vedu teostavad mitu vedajat järjestikku, siis iga vedaja, võttes üle pagasi koos pagasi registreerimiskviitungiga või sõiduki koos veodokumendiga, saab pagasi või sõiduki veo suhtes pagasi registreerimiskviitungi või veodokumendi kohaselt veolepingu pooleks ja võtab endale sellest tulenevad kohustused. Sellisel juhul vastutab iga vedaja veo eest kogu marsruudi ulatuses kuni väljastamiseni.

Artikkel 39

Asendusvedaja

1.   Kui vedaja on usaldanud veo läbiviimise täielikult või osaliselt asendusvedajale, sõltumata sellest, kas tal oli selleks veolepingu alusel õigus või mitte, siis jääb vedaja vastutama kogu veo eest.

2.   Kõik käesolevate ühtsete eeskirjade sätted, mis reguleerivad vedaja vastutust, kehtivad ka asendusvedaja vastutuse kohta tema poolt läbiviidud vedude osas. Kui esitatakse nõue asendusvedaja töötajate või teiste isikute vastu, keda ta veo läbiviimisel kasutas, siis tuleb kohaldada artikleid 48 ja 52.

3.   Igasugune erikokkulepe, mille alusel vedaja võtab endale kohustusi, mida tal käesolevate ühtsete eeskirjade alusel ei ole, või loobub õigustest, mida talle käesolevate ühtsete eeskirjade alusel tagatakse, puudutab asendusvedajat vaid juhul, kui ta on selleks oma selgesõnalise kirjaliku nõusoleku andnud. Sõltumata sellest, kas asendusvedaja on sellise nõusoleku andnud või mitte, on sellisest erikokkuleppest tulenevad kohutused ja loobumisavaldused vedaja suhtes endiselt siduvad.

4.   Nii vedaja kui ka asendusvedaja vastutavad solidaarselt, kui ja kuivõrd neil vastutada tuleb.

5.   Hüvitise kogusumma, mille võib välja nõuda vedajalt, asendusvedajalt ning nende töötajatelt ja teistelt nende poolt veo läbiviimisel kasutatud isikutelt, ei ületa käesolevates ühtsetes eeskirjades sätestatud piirmäärasid.

6.   Käesolev artikkel ei piira vedaja ja asendusvedaja õigusi esitada üksteisele regressinõudeid.

Artikkel 40

Kaotsimineku eeldamine

1.   Õigustatud isik võib ilma täiendava tõendamiseta lugeda kaotsi läinuks pagasiühiku, mida ei ole talle väljastatud või tema käsutusse antud 14 päeva jooksul pärast seda, kui pagasi väljastamist nõuti vastavalt artikli 22 lõikele 3.

2.   Kui kadunuks peetud pagasiühik leitakse üles aasta jooksul pärast väljastamise nõudmist, siis peab vedaja sellest teavitama õigustatud isikut, juhul kui tema aadress on teada või kui seda on võimalik kindlaks teha.

3.   Õigustatud isik võib 30 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud teate saamist nõuda pagasiühiku väljastamist. Sellisel juhul peab ta tasuma kulud pagasiühiku veoks vormistamiskohast väljastamiskohta ja tagasi maksma saadud hüvitise, millest vastaval juhul arvatakse maha hüvitises sisaldunud kulud. Kuid talle jääb õigus nõuda vastavalt artiklile 43 hüvitist hilinenud väljastamise eest.

4.   Kui leitud pagasiühiku tagastamist ei nõuta lõikes 3 ette nähtud tähtaja jooksul või kui see leitakse rohkem kui aasta pärast väljastamise nõudmist, siis käsutab vedaja seda vastavalt pagasiühiku asukohas kehtivatele seadustele ja õigusaktidele.

Artikkel 41

Hüvitis kaotsimineku korral

1.   Pagasi täieliku või osalise kaotsimineku korral peab vedaja igasuguseid teisi hüvitisi välistades maksma:

| a) | tõendatud kahjusumma korral sellega võrduvat hüvitist, mis aga ei ületa 80 arvestusühikut brutomassi iga puuduva kilogrammi või 1 200 arvestusühikut iga pagasiühiku eest; |
| --- | --- |

a)

tõendatud kahjusumma korral sellega võrduvat hüvitist, mis aga ei ületa 80 arvestusühikut brutomassi iga puuduva kilogrammi või 1 200 arvestusühikut iga pagasiühiku eest;

| b) | tõendamata kahjusumma korral paušaalhüvitist, mis võrdub 20 arvestusühikuga brutomassi iga puuduva kilogrammi või 300 arvestusühikuga iga pagasiühiku eest. |
| --- | --- |

b)

tõendamata kahjusumma korral paušaalhüvitist, mis võrdub 20 arvestusühikuga brutomassi iga puuduva kilogrammi või 300 arvestusühikuga iga pagasiühiku eest.

Üldistes veotingimustes määratakse kindlaks, kas hüvitist makstakse iga puuduva kilogrammi või pagasiühiku eest.

2.   Lisaks peab vedaja tagastama pagasiveotasu ja muud kaotsiläinud pagasiühiku veoga seoses makstud summad ning juba tasutud tolli- ja aktsiisimaksud.

Artikkel 42

Hüvitis kahjustamise korral

1.   Registreeritud pagasi kahjustamise korral peab vedaja igasuguseid teisi hüvitisi välistades maksma hüvitist, mis vastab pagasi väärtuse vähenemisele.

2.   Hüvitis ei ületa:

| a) | juhul kui kogu pagas on kahjustamise tõttu kasutamiskõlbmatuks muutunud, seda summat, mis tuleks maksta pagasi täieliku kaotsimineku korral; |
| --- | --- |

a)

juhul kui kogu pagas on kahjustamise tõttu kasutamiskõlbmatuks muutunud, seda summat, mis tuleks maksta pagasi täieliku kaotsimineku korral;

| b) | juhul kui ainult osa pagasist on kahjustamise tõttu kasutamiskõlbmatuks muutunud, seda summat, mis tuleks maksta kasutamiskõlbmatuks muutunud osa kaotsimineku korral. |
| --- | --- |

b)

juhul kui ainult osa pagasist on kahjustamise tõttu kasutamiskõlbmatuks muutunud, seda summat, mis tuleks maksta kasutamiskõlbmatuks muutunud osa kaotsimineku korral.

Artikkel 43

Hüvitis hilinenud väljastamise korral

1.   Vedaja peab pagasi hilinenud väljastamise korral maksma iga väljastamisnõude esitamisele järgnenud 24-tunnise täisperioodi eest, kuid kokku mitte rohkem kui 14 ööpäeva eest:

| a) | kahjusummaga võrduvat hüvitist, kuid mitte rohkem kui 0,80 arvestusühikut hilinenult väljastatud pagasi brutomassi kilogrammi kohta või 14 arvestusühikut pagasiühiku kohta, juhul kui õigustatud isik tõendab, et hilinemine tekitas kahju või kahjustusi; |
| --- | --- |

a)

kahjusummaga võrduvat hüvitist, kuid mitte rohkem kui 0,80 arvestusühikut hilinenult väljastatud pagasi brutomassi kilogrammi kohta või 14 arvestusühikut pagasiühiku kohta, juhul kui õigustatud isik tõendab, et hilinemine tekitas kahju või kahjustusi;

| b) | paušaalhüvitist, mis võrdub 0,14 arvestusühikuga hilinenult väljastatud pagasi brutomassi kilogrammi kohta või 2,80 arvestusühikuga pagasiühiku kohta, juhul kui õigustatud isik ei suuda tõendada, et hilinemine tekitas kahju või kahjustusi. |
| --- | --- |

b)

paušaalhüvitist, mis võrdub 0,14 arvestusühikuga hilinenult väljastatud pagasi brutomassi kilogrammi kohta või 2,80 arvestusühikuga pagasiühiku kohta, juhul kui õigustatud isik ei suuda tõendada, et hilinemine tekitas kahju või kahjustusi.

Üldistes veotingimustes määratakse kindlaks, kas hüvitist makstakse pagasi kilogrammi või pagasiühiku pealt.

2.   Pagasi täieliku kaotsimineku korral ei maksta lisaks artiklis 41 sätestatud hüvitisele lõikes 1 sätestatud hüvitist.

3.   Pagasi osalise kaotsimineku korral makstakse lõikes 1 sätestatud hüvitist allesjäänud osa eest.

4.   Pagasi kahjustamise korral, mis ei olnud tingitud hilinenud väljastamisest, makstakse vajaduse korral lisaks artiklis 42 sätestatud hüvitisele ka lõikes 1 sätestatud hüvitist.

5.   Mitte mingil juhul ei saa lõikes 1 sätestatud hüvitise ja artiklites 41 ning 42 sätestatud hüvitiste kogusumma olla suurem kui hüvitis pagasi täieliku kaotsimineku korral.

3. JAGU

Sõidukid

Artikkel 44

Hüvitis hilinemise korral

1.   Kui sõiduki pealelaadimine või väljastamine hilines vedaja süü tõttu ja kui õigustatud isik tõendab, et selle läbi tekitati talle kahju, siis peab vedaja maksma hüvitist, mille suurus ei ületa veotasu.

2.   Kui õigustatud isik taganeb veolepingust, kuna pealelaadimine hilines vedaja süü tõttu, siis tagastatakse talle veotasu. Kui ta tõendab, et hilinemine tekitas talle kahju, siis võib ta lisaks nõuda hüvitist, mille suurus ei ületa veotasu.

Artikkel 45

Hüvitis kaotsimineku korral

Sõiduki täieliku või osalise kaotsimineku korral lähtutakse õigustatud isikule tõendatud kahju eest makstava hüvitise arvutamisel sõiduki harilikust väärtusest. Hüvitise piirmäär on 8 000 arvestusühikut. Nii täis kui tühi järelhaagis loetakse omaette sõidukiks.

Artikkel 46

Vastutus teiste esemete eest

1.   Sõidukis olnud esemete või auto külge kinnitatud veomahutites (näiteks pagasi- või suusaboksides) asuvate esemete puhul vastutab vedaja ainult sellise kahju eest, mis oli tingitud tema süüst. Koguhüvitise piirmäär on 1 400 arvestusühikut.

2.   Autole väljastpoolt kinnitatud esemete, kaasa arvatud lõikes 1 nimetatud veomahutite eest vastutab vedaja ainult siis, kui tõendatakse, et kahju on tingitud vedaja toimingust või tegematajätmisest kas sihilikult kahju tekitamise eesmärgil või hooletusest, kuigi oli teada, et selline kahju võib ilmselt tekkida.

Artikkel 47

Kohaldatav õigus

Lisaks käesoleva jao sätetele kohaldatakse sõidukite suhtes 2. jao sätteid vastutuse kohta pagasi eest.

IV peatükk

Üldsätted

Artikkel 48

Vastutuse piiramise õigusest ilmajäämine

Käesolevates ühtsetes eeskirjades ette nähtud vastutuse piiranguid, samuti siseriikliku õiguse sätteid, mis piiravad hüvitist teatud summaga, ei kohaldata, kui tõendatakse, et kahju on tingitud vedaja tegevusest või tegevusetusest kas kavatsetult kahju tekitamise eesmärgil või ettevaatamatusest, kuigi oli teada, et selline kahju võib ilmselt tekkida.

Artikkel 49

Konverteerimine ja intresside maksmine

1.   Kui hüvitise arvutamisel tuleb välisvaluutas väljendatud summad konverteerida, siis tuleb seda teha hüvitise maksmise päeval ja kohas kehtiva vahetuskursi järgi.

2.   Õigustatud isik võib hüvitiselt nõuda viieprotsendilist aastaintressi alates reklamatsiooni esitamise päevast vastavalt artiklile 55 või kui reklamatsiooni ei ole esitatud, siis alates hagi esitamise päevast.

3.   Artiklite 27 ja 28 kohaselt makstava hüvitise puhul arvutatakse intressi siiski alles alates päevast, mil ilmnesid hüvitise summa hindamist mõjutavad asjaolud, juhul kui see päev on reklamatsiooni või hagi esitamise päevast hilisem.

4.   Pagasi puhul võib intressi nõuda ainult siis, kui hüvitis ületab 16 arvestusühikut ühe pagasi registreerimiskviitungi kohta.

5.   Kui õigustatud isik ei esita vedajale pagasi kohta esitatud reklamatsiooni lõplikuks läbivaatamiseks vajalikke tõendeid talle seatud kohase tähtaja jooksul, siis ei arvutata intressi selle tähtaja lõppemisest kuni nimetatud tõendite üleandmiseni.

Artikkel 50

Vastutus tuumaõnnetuse korral

Vedaja vabaneb talle käesolevate ühtsete eeskirjadega pandud vastutusest, kui kahju põhjuseks oli tuumaõnnetus ja kui vastavalt antud riigi seadustele ja teistele õigusaktidele, mis reguleerivad vastutust tuumaenergeetika valdkonnas, vastutab kahju eest tuumaseadme valdaja või temaga võrdsustatud isik.

Artikkel 51

Isikud, kelle eest vedaja vastutab

Vedaja vastutab oma töötajate ja teiste isikute eest, kelle teenuseid ta vedamisel kasutab, kuivõrd need töötajad ja teised isikud täidavad oma tööülesandeid. Veoks kasutatava raudteetaristu ettevõtjaid loetakse isikuteks, kelle teenuseid vedaja veo läbiviimisel kasutab.

Artikkel 52

Muud nõuded

1.   Kõigil juhtudel, kui kohaldatakse käesolevaid ühtseid eeskirju, võib mis tahes õiguslikul alusel esitada vedaja vastu kahju hüvitamise nõude ainult käesolevates ühtsetes eeskirjades kehtestatud tingimuste ja piirangute alusel.

2.   Sama kehtib nõuete kohta töötajate ja teiste isikute vastu, kelle eest vastutab vedaja artikli 51 alusel.

V JAOTIS

REISIJA VASTUTUS

Artikkel 53

Erilised vastutuse alused

Reisija vastutab vedaja ees igasuguse kahju eest,

| a) | mis on tingitud oma kohustuste mittetäitmisest, mis tal on vastavalt






  1) | artiklitele 10, 14 ja 20, |
| --- | --- | --- |

a)

mis on tingitud oma kohustuste mittetäitmisest, mis tal on vastavalt

1)

artiklitele 10, 14 ja 20,

| 2) | üldiste veotingimuste erisätetele sõidukite veo kohta või |
| --- | --- |

2)

üldiste veotingimuste erisätetele sõidukite veo kohta või

| 3) | ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjale (RID) või |
| --- | --- |

3)

ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskirjale (RID) või

| b) | mille põhjustasid temaga kaasas olevad esemed või loomad,
  juhul kui ta ei suuda tõendada, et kahju on tingitud asjaoludest, mida ta vaatamata abinõude rakendamisele, mida nõutakse kohusetundlikult reisijalt, ei suutnud vältida ja mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida. See säte ei puuduta vedaja vastutust artikli 26 ja artikli 33 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

b)

mille põhjustasid temaga kaasas olevad esemed või loomad,

juhul kui ta ei suuda tõendada, et kahju on tingitud asjaoludest, mida ta vaatamata abinõude rakendamisele, mida nõutakse kohusetundlikult reisijalt, ei suutnud vältida ja mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida. See säte ei puuduta vedaja vastutust artikli 26 ja artikli 33 lõike 1 alusel.

VI JAOTIS

NÕUETE ESITAMINE

Artikkel 54

Osalise kaotsimineku või kahjustamise tuvastamine

1.   Kui vedaja avastab või eeldab või kui õigustatud isik väidab, et vedaja hoole alla antud ese (pagas, sõiduk) on osaliselt kaotsi läinud või kahjustatud, siis peab vedaja viivitamatult ja võimaluse korral õigustatud isiku juuresolekul vastavalt kahju olemusele fikseerima aktis selle eseme seisundi ja niivõrd kui võimalik, kahju ulatuse, põhjuse ja tekkimise aja.

2.   Õigustatud isikule tuleb väljastada tasuta selle akti koopia.

3.   Kui õigustatud isik ei ole aktis fikseerituga nõus, siis võib ta nõuda, et pagasi või sõiduki seisundi ning kahju põhjuse ja kahjusumma tuvastaks ekspert, kelle nimetavad veolepingu osapooled või kohus. Menetlus viiakse läbi selle riigi seaduste ja teiste õigusaktide alusel, kus tuvastamine toimub.

Artikkel 55

Reklamatsioonid

1.   Reklamatsioonid, mis puudutavad vedaja vastutust reisija surma või vigastuse korral, tuleb kirjalikult esitada sellele vedajale, kelle vastu saab nõuet kohtusse esitada. Sellise veo kohta, mis oli üheainsa lepingu objektiks ja mida teostasid mitu vedajat järjestikku, võib reklamatsiooni esitada ka esimesele või viimasele vedajale, samuti vedajale, kellel on reisija elukoha või alalise elukoha riigis ettevõtte keskus, filiaal või esindus, mille kaudu veoleping sõlmiti.

2.   Teised veolepinguga seotud reklamatsioonid tuleb kirjalikult esitada artikli 56 lõigetes 2 ja 3 nimetatud vedajale.

3.   Tõendusmaterjalid, mida õigustatud isik peab vajalikuks reklamatsioonile lisada, tuleb esitada originaalis või koopiatena, mis vedaja nõudmisel peavad olema nõuetekohaselt tõendatud. Reklamatsiooni lahendamise käigus võib vedaja nõuda pileti, pagasi registreerimiskviitungi ja veodokumendi loovutamist.

Artikkel 56

Vedajad, kelle vastu võib nõudeid kohtusse esitada

1.   Kahjutasunõudeid, mis tulenevad vedaja vastutusest reisija surma või vigastuse korral, võib kohtusse esitada ainult sellise vedaja vastu, kes on vastutav artikli 26 lõike 5 alusel.

2.   Teisi veolepingust tulenevaid reisijate nõudeid võib, arvestades sealjuures lõikest 4 tulenevat, esitada ainult esimese, viimase või selle vedaja vastu, kes viis läbi veo selle osa, mille käigus ilmnes nõude põhjuseks olev asjaolu.

3.   Kui veo korral, mida teostavad mitu vedajat järjestikku, on pagasi või sõiduki väljastamiseks kohustatud vedaja märgitud tema nõusolekul pagasi registreerimiskviitungile või veodokumendile, siis võib nõudeid lõike 2 alusel esitada kohtusse tema vastu ka juhul, kui ta ei ole pagasit või sõidukit vastu võtnud.

4.   Nõudeid reisijaveolepingu alusel makstud summade hüvitamiseks võib kohtusse esitada vedaja vastu, kes selle summa sisse nõudis, või vedaja vastu, kelle kasuks see summa sisse nõuti.

5.   Vastuhagi või vaide korras võib nõudeid esitada lisaks lõigetes 2 ja 4 nimetatutele ka teiste vedajate vastu, kui hagi põhineb samal veolepingul.

6.   Niivõrd kui käesolevaid ühtseid eeskirju kohaldatakse asendusvedaja suhtes, võib ka tema vastu esitada nõudeid kohtusse.

7.   Kui hagejal on valida mitme vedaja vahel, siis tema valikuõigus lõpeb, niipea kui neist ühe vastu on hagi esitatud; see kehtib ka siis, kui hagejal on valida ühe või mitme vedaja ja asendusevedaja vahel.

Artikkel 58

Nõudeõiguse lõppemine reisija surma või vigastuse korral

1.   Õigustatud isiku igasugune nõudeõigus seoses vedaja vastutusega reisija surma või vigastuse korral on lõppenud, kui ta hiljemalt 12 kuu möödumisel sellest, kui ta sai teada kahju tekkimisest, ei teata reisijaga toimunud õnnetusest ühele vedajatest, kellele vastavalt artikli 55 lõikele 1 võib esitada reklamatsiooni. Kui õigustatud isik teatab vedajale õnnetusest suuliselt, siis peab vedaja talle väljastama kinnituse suulise teate saamise kohta.

2.   Kuid nõudeõigus ei lõpe, kui

| a) | õigustatud isik on lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul esitanud reklamatsiooni ühele artikli 55 lõikes 1 nimetatud vedajatest; |
| --- | --- |

a)

õigustatud isik on lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul esitanud reklamatsiooni ühele artikli 55 lõikes 1 nimetatud vedajatest;

| b) | vastutav vedaja on lõikes 1 sätestatud aja jooksul saanud reisijaga toimunud õnnetusest teada mingil muul moel; |
| --- | --- |

b)

vastutav vedaja on lõikes 1 sätestatud aja jooksul saanud reisijaga toimunud õnnetusest teada mingil muul moel;

| c) | õnnetusest ei teatatud või seda tehti hilinemisega asjaolude tõttu, milles õigustatud isikut ei saa süüdistada; |
| --- | --- |

c)

õnnetusest ei teatatud või seda tehti hilinemisega asjaolude tõttu, milles õigustatud isikut ei saa süüdistada;

| d) | õigustatud isik tõendab, et õnnetus toimus vedaja süül. |
| --- | --- |

d)

õigustatud isik tõendab, et õnnetus toimus vedaja süül.

Artikkel 59

Nõudeõiguse lõppemine pagasiveo korral

1.   Kui õigustatud isik võtab pagasi vastu, on lõppenud igasugune veolepingust tulenev nõudeõigus vedaja vastu pagasi osalise kaotsimineku, kahjustamise või hilinenud väljastamise korral.

2.   Kuid nõudeõigus ei lõpe:

| a) | osalise kaotsimineku või kahjustuse korral, kui






  1) | õigustatud isik tuvastas kaotsimineku või kahjustuse vastavalt artiklile 54 enne pagasi vastuvõtmist; |
| --- | --- | --- |

a)

osalise kaotsimineku või kahjustuse korral, kui

1)

õigustatud isik tuvastas kaotsimineku või kahjustuse vastavalt artiklile 54 enne pagasi vastuvõtmist;

| 2) | tuvastamine, mis oleks pidanud toimuma vastavalt artiklile 54, jäi ära üksnes vedaja süü tõttu; |
| --- | --- |

2)

tuvastamine, mis oleks pidanud toimuma vastavalt artiklile 54, jäi ära üksnes vedaja süü tõttu;

| b) | välisel vaatlusel mittemärgatava kahju korral, mille õigustatud isik tuvastas alles pärast pagasi vastuvõtmist, kui ta






  1) | nõuab tuvastamist vastavalt artiklile 54 kohe pärast kahju avastamist ja hiljemalt kolme päeva möödumisel pärast pagasi vastuvõtmist ja |
| --- | --- | --- |

b)

välisel vaatlusel mittemärgatava kahju korral, mille õigustatud isik tuvastas alles pärast pagasi vastuvõtmist, kui ta

1)

nõuab tuvastamist vastavalt artiklile 54 kohe pärast kahju avastamist ja hiljemalt kolme päeva möödumisel pärast pagasi vastuvõtmist ja

| 2) | lisaks tõendab, et kahju tekkis vedaja poolt pagasi vastuvõtmise ja väljastamise vahel; |
| --- | --- |

2)

lisaks tõendab, et kahju tekkis vedaja poolt pagasi vastuvõtmise ja väljastamise vahel;

| c) | hilinenud väljastamise korral, kui õigustatud isik esitab 21 päeva jooksul nõude mõne artikli 56 lõikes 3 nimetatud vedaja vastu; |
| --- | --- |

c)

hilinenud väljastamise korral, kui õigustatud isik esitab 21 päeva jooksul nõude mõne artikli 56 lõikes 3 nimetatud vedaja vastu;

| d) | kui õigustatud isik tõendab, et kahju on tingitud vedaja süüst. |
| --- | --- |

d)

kui õigustatud isik tõendab, et kahju on tingitud vedaja süüst.

Artikkel 60

Aegumine

1.   Kahjutasunõuded, mis tulenevad vedaja vastutusest reisija surma ja vigastuste korral, aeguvad järgmiselt:

| a) | reisijate nõuded kolme aasta jooksul arvates esimesest õnnetusele järgnevast päevast; |
| --- | --- |

a)

reisijate nõuded kolme aasta jooksul arvates esimesest õnnetusele järgnevast päevast;

| b) | teiste õigustatud isikute nõuded kolme aasta jooksul arvates reisija surmale järgnenud esimesest päevast, hiljemalt aga viie aasta jooksul arvates esimesest õnnetusele järgnenud päevast. |
| --- | --- |

b)

teiste õigustatud isikute nõuded kolme aasta jooksul arvates reisija surmale järgnenud esimesest päevast, hiljemalt aga viie aasta jooksul arvates esimesest õnnetusele järgnenud päevast.

2.   Teised veolepingust tulenevad nõuded aeguvad ühe aastaga. Kuid aegumistähtaeg on kaks aastat selliste nõuete puhul, kus kahju oli tingitud vedaja tegevusest või tegevusetusest kas kavatsetult kahju tekitamise eesmärgil või ettevaatamatusest, kuigi oli teada, et selline kahju võib ilmselt tekkida.

3.   Aegumistähtaeg vastavalt lõikele 2 hakkab kulgema nõuete korral:

| a) | täieliku kaotsimineku hüvitamiseks 14. päevast pärast artikli 22 lõikes 3 sätestatud tähtaja lõppemist; |
| --- | --- |

a)

täieliku kaotsimineku hüvitamiseks 14. päevast pärast artikli 22 lõikes 3 sätestatud tähtaja lõppemist;

| b) | osalise kaotsimineku, kahjustuse või hilinenud väljastamise hüvitamiseks väljastamise päevast; |
| --- | --- |

b)

osalise kaotsimineku, kahjustuse või hilinenud väljastamise hüvitamiseks väljastamise päevast;

| c) | kõigil teistel reisijate veoga seotud juhtumitel pileti kehtivuse lõppemise päevast. |
| --- | --- |

c)

kõigil teistel reisijate veoga seotud juhtumitel pileti kehtivuse lõppemise päevast.

Aegumistähtaja algusena näidatud päev ei ole mingil juhul tähtaja sisse arvatud.

4.   [...]

5.   [...]

6.   Muus osas kehtib aegumistähtaja peatumise ja katkemise suhtes siseriiklik õigus.

VII JAOTIS

SUHTED VEDAJATE VAHEL

Artikkel 61

Veotasu jaotamine

1.   Iga vedaja, kes nõudis sisse veotasu või oleks pidanud seda tegema, peab teistele osalevatele vedajatele maksma neile kuuluva osa veotasust. Makseviis määratakse kindlaks vedajatevaheliste kokkulepetega.

2.   Artikli 6 lõiget 3, artikli 16 lõiget 3 ja artiklit 25 kohaldatakse ka järjestikuste vedajate vaheliste suhete suhtes.

Artikkel 62

Regressiõigus

1.   Vedajal, kes käesolevate ühtsete eeskirjade kohaselt maksis hüvitist, on teiste veos osalenud vedajate vastu regressiõigus vastavalt järgmistele sätetele:

| a) | vedaja, kes põhjustas kahju, vastutab selle eest täielikult; |
| --- | --- |

a)

vedaja, kes põhjustas kahju, vastutab selle eest täielikult;

| b) | kui kahju põhjustasid mitu vedajat, siis vastutab igaüks enda põhjustatud kahju eest; kui selline eristamine ei ole võimalik, siis jaotatakse hüvitussumma vedajate vahel vastavalt punktile c; |
| --- | --- |

b)

kui kahju põhjustasid mitu vedajat, siis vastutab igaüks enda põhjustatud kahju eest; kui selline eristamine ei ole võimalik, siis jaotatakse hüvitussumma vedajate vahel vastavalt punktile c;

| c) | kui ei ole võimalik tõendada, milline vedajatest kahju põhjustas, siis jaotatakse hüvitussumma kõigi vedajate vahel, välja arvatud need, kes tõendavad, et nemad kahju ei põhjustanud; jaotamine toimub proportsionaalselt vedajatele kuuluva osaga veotasust. |
| --- | --- |

c)

kui ei ole võimalik tõendada, milline vedajatest kahju põhjustas, siis jaotatakse hüvitussumma kõigi vedajate vahel, välja arvatud need, kes tõendavad, et nemad kahju ei põhjustanud; jaotamine toimub proportsionaalselt vedajatele kuuluva osaga veotasust.

2.   Kui mõni neist vedajatest on maksejõuetu, siis jagatakse tema osaks langenud, kuid maksmata summa kõigi teiste veos osalenud vedajate vahel proportsionaalselt neile kuuluva osaga veotasust.

Artikkel 63

Regressimenetlus

1.   Vedaja, kelle vastu artikli 62 kohaselt on esitatud regressinõue, ei saa vaidlustada regressinõude esitanud vedaja poolt sooritatud makse õiguspärasust, kui hüvitis oli kohtuotsusega kindlaks määratud pärast seda, kui esimesena nimetatud vedajale oli edastatud nõuetekohane teade hagi sisseandmise kohta ja antud talle seega võimalus protsessis osalemiseks. Põhihagi menetlev kohus määrab kindlaks tähtajad kolmanda isiku teavitamiseks ja tema protsessi kaasamiseks.

2.   Regressihagi esitav vedaja peab ühe ja sama hagiga kohtusse kaebama kõik vedajad, kellega ta ei ole jõudnud kohtuvälisele kokkuleppele, vastasel korral lõpeb regressiõigus nende vedajate suhtes, keda ta ei ole kohtusse kaevanud.

3.   Kohus peab ühes ja samas otsuses lahendama kõik kohtule esitatud regressihagid.

4.   Vedaja, kes soovib oma regressiõigust kohtulikult maksma panna, võib esitada nõude selle riigi pädevasse kohtusse, kus ühel osalenud vedajatest on ettevõtte keskus või filiaal või esindus, kelle kaudu veoleping sõlmiti.

5.   Kui hagi tuleb esitada mitme vedaja vastu, siis võib hagev vedaja valida pädevate kohtute vahel vastavalt lõikele 4.

6.   Regressihagi ei tohi menetleda koos hüvitushagiga, mille on esitanud isik, kellel on selleks õigus veolepingu alusel.

Artikkel 64

Kokkulepped regressinõuete suhtes

Vedajatel on vaba voli sõlmida omavahel kokkuleppeid, mis kalduvad kõrvale artiklitest 61 ja 62.

II LISA

RAUDTEEVEO-ETTEVÕTJATE JA PILETIMÜÜJATE POOLT ANTAV MIINIMUMTEAVE

I osa: Enne reisi antav teave

| — | Veolepingule kohaldatavad üldtingimused |
| --- | --- |

—

Veolepingule kohaldatavad üldtingimused

| — | Kiireima reisi sõiduplaanid ja sellega seotud tingimused |
| --- | --- |

—

Kiireima reisi sõiduplaanid ja sellega seotud tingimused

| — | Odavaima

  Kõikide reiside, sealhulgas odavaima
  reisi sõiduplaanid ja sellega seotud tingimused [ME 125] |
| --- | --- |

—

Odavaima

  Kõikide reiside, sealhulgas odavaima
  reisi sõiduplaanid ja sellega seotud tingimused [ME 125]

| — | Puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele antav teave raudteeveoteenustele juurdepääsu, veeremile juurdepääsu tingimuste ja rongis olevate võimaluste kättesaadavuse kohta vastavalt direktiivis XXX sätestatud juurdepääsetavusnõuetele |
| --- | --- |

—

Puuetega inimestele ja piiratud liikumisvõimega isikutele antav teave raudteeveoteenustele juurdepääsu, veeremile juurdepääsu tingimuste ja rongis olevate võimaluste kättesaadavuse kohta vastavalt direktiivis XXX sätestatud juurdepääsetavusnõuetele

| — | Juurdepääsu tingimused

  kord
  jalgratastega reisijatele [ME 126] |
| --- | --- |

—

Juurdepääsu tingimused

  kord
  jalgratastega reisijatele [ME 126]

| — | Vabad kohtad suitsetajate ja

  kõigi piletihindade kohta
  mittesuitsetajate
  (ja asjakohasel juhul suitsetajate)
  vagunis, esimeses ja teises klassis, samuti platskaardi- ja magamisvagunites [ME 127] |
| --- | --- |

—

Vabad kohtad suitsetajate ja

  kõigi piletihindade kohta
  mittesuitsetajate
  (ja asjakohasel juhul suitsetajate)
  vagunis, esimeses ja teises klassis, samuti platskaardi- ja magamisvagunites [ME 127]

| — | Igasugune tegevus, mis võib teenuse katkestada või selle kestust pikendada

  Häired ja viivitused (kavandatud ja reaalajas) [ME 128] |
| --- | --- |

—

Igasugune tegevus, mis võib teenuse katkestada või selle kestust pikendada

  Häired ja viivitused (kavandatud ja reaalajas) [ME 128]

| — | Teenuste kättesaadavus rongis
  , sealhulgas WiFi ja tualettruumid [ME 129] |
| --- | --- |

—

Teenuste kättesaadavus rongis
  , sealhulgas WiFi ja tualettruumid [ME 129]

| — | Kaduma läinud pagasi nõuet puudutavad menetlused |
| --- | --- |

—

Kaduma läinud pagasi nõuet puudutavad menetlused

| — | Kaebuste esitamise kord. |
| --- | --- |

—

Kaebuste esitamise kord.

II osa: Teave reisi ajal

| — | Rongis pakutavad teenused
  , sealhulgas WiFi [ME 130] |
| --- | --- |

—

Rongis pakutavad teenused
  , sealhulgas WiFi [ME 130]

| — | Järgmine peatus |
| --- | --- |

—

Järgmine peatus

| — | Hilinemised

  Häired ja viivitused (kavandatud ja reaalajas) [ME 131] |
| --- | --- |

—

Hilinemised

  Häired ja viivitused (kavandatud ja reaalajas) [ME 131]

| — | Olulisemad ühendusreisid |
| --- | --- |

—

Olulisemad ühendusreisid

| — | Ohutus- ja turvanõuded |
| --- | --- |

—

Ohutus- ja turvanõuded

III LISA

TEENUSE KVALITEEDI MIINIMUMSTANDARDID

I.   Raudteeveo-ettevõtjaid käsitlevad nõuded

Raudteeveo-ettevõtjad avaldavad iga aasta 30. juuniks oma veebisaidil teenuse kvaliteedi aruande eelneva majandusaasta kohta ning saadavad selle riiklikule täitevasutusele ja Euroopa Liidu Raudteeametile (ERA) tema veebisaidil avaldamiseks. Ettevõtja avaldab aruande oma veebisaidil ametlikus riigikeeles / ametlikes riigikeeltes ja võimaluse korral ka teistes liidu keeltes, sealhulgas kokkuvõtte inglise keeles.

Teenuse kvaliteedi aruanded sisaldavad vähemalt järgmist teavet.

| 1. | Teenuste täpsus ja üldpõhimõtted raudteeveo-ettevõtjatele teenuste katkemisega toimetulekuks






  a) | hilinemised






  i) | teenuste üldine keskmine hilinemisaeg protsendina teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Teenuste täpsus ja üldpõhimõtted raudteeveo-ettevõtjatele teenuste katkemisega toimetulekuks

a)

hilinemised

i)

teenuste üldine keskmine hilinemisaeg protsendina teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid);

| ii) | nende teenuste protsent, mille puhul väljumine hilines; |
| --- | --- |

ii)

nende teenuste protsent, mille puhul väljumine hilines;

| iii) | nende teenuste protsent, mille puhul saabumine hilines;






  — | alla 60-minutiliste hilinemiste protsent; |
| --- | --- | --- |

iii)

nende teenuste protsent, mille puhul saabumine hilines;

—

alla 60-minutiliste hilinemiste protsent;

| — | 60–119

  91
  –
  120
  -minutiliste hilinemiste protsent; [ME 132] |
| --- | --- |

—

60–119

  91
  –
  120
  -minutiliste hilinemiste protsent; [ME 132]

| — | 120-minutiliste või pikemate hilinemiste protsent; |
| --- | --- |

—

120-minutiliste või pikemate hilinemiste protsent;

| b) | teenuste tühistamine
  teenuste tühistamine protsendina teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid); |
| --- | --- |

b)

teenuste tühistamine

teenuste tühistamine protsendina teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid);

| c) | määruse kohaldamine teenuste hilinemise ja tühistamise korral:






  i) | nende reisijate arv, kellele pakutakse hoolitsust ja abi; |
| --- | --- | --- |

c)

määruse kohaldamine teenuste hilinemise ja tühistamise korral:

i)

nende reisijate arv, kellele pakutakse hoolitsust ja abi;

| ii) | hoolitsuse ja abi pakkumisega seotud kulud; |
| --- | --- |

ii)

hoolitsuse ja abi pakkumisega seotud kulud;

| iii) | nende reisijate arv, kellele määrati hüvitis; |
| --- | --- |

iii)

nende reisijate arv, kellele määrati hüvitis;

| iv) | määratud hüvitisega seotud kulud. |
| --- | --- |

iv)

määratud hüvitisega seotud kulud.

| 2. | Kliendi rahulolu uuring
  Hõlmatakse vähemalt järgmised kategooriad:






  i) | rongiliikluse täpsus; |
| --- | --- | --- |

2.

Kliendi rahulolu uuring

Hõlmatakse vähemalt järgmised kategooriad:

i)

rongiliikluse täpsus;

| ii) | hilinemise korral reisijatele antav teave; |
| --- | --- |

ii)

hilinemise korral reisijatele antav teave;

| iii) | teabe täpsus ja kättesaadavus rongis; |
| --- | --- |

iii)

teabe täpsus ja kättesaadavus rongis;

| iv) | korrashoiu kvaliteet / rongide seisukord; |
| --- | --- |

iv)

korrashoiu kvaliteet / rongide seisukord;

| v) | turvalisuse tase rongides; |
| --- | --- |

v)

turvalisuse tase rongides;

| vi) | rongi siseruumide puhtus; |
| --- | --- |

vi)

rongi siseruumide puhtus;

| vii) | kasuliku teabe edastamine kogu reisi jooksul
  , sealhulgas WiFi ja teiste rongis pakutavate teenuste kohta
  ; [ME 133] |
| --- | --- |

vii)

kasuliku teabe edastamine kogu reisi jooksul
  , sealhulgas WiFi ja teiste rongis pakutavate teenuste kohta
  ; [ME 133]

| viii) | korralike tualettruumide olemasolu igas rongis; |
| --- | --- |

viii)

korralike tualettruumide olemasolu igas rongis;

| ix) | rangetele nõuetele vastav jaamade puhtus ja korrahoid; |
| --- | --- |

ix)

rangetele nõuetele vastav jaamade puhtus ja korrahoid;

| x) | juurdepääs rongidele ja rongis olevatele võimalustele, sh juurdepääsetavad tualettruumid; |
| --- | --- |

x)

juurdepääs rongidele ja rongis olevatele võimalustele, sh juurdepääsetavad tualettruumid;

| xi) | puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikutega rongis toimunud vahejuhtumite arv ning neile artikli 24 kohaselt osutatud abi kvaliteet, olenemata sellest, kas abitaotlusest anti eelnevalt teada või mitte. |
| --- | --- |

xi)

puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikutega rongis toimunud vahejuhtumite arv ning neile artikli 24 kohaselt osutatud abi kvaliteet, olenemata sellest, kas abitaotlusest anti eelnevalt teada või mitte.

| 3. | Kaebuste käsitlemine






  i) | kaebuste arv ja tulemus; |
| --- | --- | --- |

3.

Kaebuste käsitlemine

i)

kaebuste arv ja tulemus;

| ii) | kaebuste tüübid; |
| --- | --- |

ii)

kaebuste tüübid;

| iii) | käsitletud kaebuste arv; |
| --- | --- |

iii)

käsitletud kaebuste arv;

| iv) | keskmine reageerimisaeg; |
| --- | --- |

iv)

keskmine reageerimisaeg;

| v) | võimalikud parandused, võetud meetmed. |
| --- | --- |

v)

võimalikud parandused, võetud meetmed.

| 4. | Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute abistamine
  abistamisjuhtumite arv teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid). |
| --- | --- |

4.

Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute abistamine

abistamisjuhtumite arv teenuseliigi kohta (rahvusvaheline reisijatevedu, riigisisene pikamaa-raudteevedu, piirkondlikud liinid ning linna- ja linnalähiliinid).

| 5. | Häired
  hädaolukorra lahendamise plaanide ja kriisiohjeplaanide olemasolu ja lühike kirjeldus. |
| --- | --- |

5.

Häired

hädaolukorra lahendamise plaanide ja kriisiohjeplaanide olemasolu ja lühike kirjeldus.

II.   Jaamaülemaid ja taristuettevõtjaid käsitlevad nõuded

Teenuse kvaliteedi aruanded sisaldavad vähemalt järgmist teavet.

| 1. | Teave ja piletid






  i) | jaamas teabetaotluste menetlemise kord; |
| --- | --- | --- |

1.

Teave ja piletid

i)

jaamas teabetaotluste menetlemise kord;

| ii) | rongide sõiduplaanide, tariifide ja platvormide kohta teabe andmise kord ja vahendid; teabe kvaliteet; |
| --- | --- |

ii)

rongide sõiduplaanide, tariifide ja platvormide kohta teabe andmise kord ja vahendid; teabe kvaliteet;

| iii) | teabe esitamine määrusest tulenevate õiguste ja kohustuste kohta ning riiklike täitevasutuste kontaktandmete kohta; |
| --- | --- |

iii)

teabe esitamine määrusest tulenevate õiguste ja kohustuste kohta ning riiklike täitevasutuste kontaktandmete kohta;

| iv) | piletiostuseadmed; |
| --- | --- |

iv)

piletiostuseadmed;

| v) | teavet andva ja pileteid müüva personali kättesaadavus jaamas; |
| --- | --- |

v)

teavet andva ja pileteid müüva personali kättesaadavus jaamas;

| vi) | puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute teavitamine. |
| --- | --- |

vi)

puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikute teavitamine.

| 2. | Üldpõhimõtted teenuste katkemisega toimetulekuks






  i) | nende reisijate arv, kellele pakutakse hoolitsust ja abi; |
| --- | --- | --- |

2.

Üldpõhimõtted teenuste katkemisega toimetulekuks

i)

nende reisijate arv, kellele pakutakse hoolitsust ja abi;

| ii) | hoolitsuse ja abi pakkumise kulud. |
| --- | --- |

ii)

hoolitsuse ja abi pakkumise kulud.

| 3. | Jaamaruumide (tualettruumid jne) puhtuse tagamiseks kehtestatud meetmete kirjeldus






  i) | puhastamissagedus; |
| --- | --- | --- |

3.

Jaamaruumide (tualettruumid jne) puhtuse tagamiseks kehtestatud meetmete kirjeldus

i)

puhastamissagedus;

| ii) | tualettruumide olemasolu. |
| --- | --- |

ii)

tualettruumide olemasolu.

| 4. | Kliendi rahulolu uuring
  Hõlmatakse vähemalt järgmised kategooriad:






  i) | hilinemise korral reisijatele antav teave; |
| --- | --- | --- |

4.

Kliendi rahulolu uuring

Hõlmatakse vähemalt järgmised kategooriad:

i)

hilinemise korral reisijatele antav teave;

| ii) | rongide väljumis- ja saabumisaegu ning platvorme käsitleva teabe täpsus, olemasolu ja kättesaadavus rongis; |
| --- | --- |

ii)

rongide väljumis- ja saabumisaegu ning platvorme käsitleva teabe täpsus, olemasolu ja kättesaadavus rongis;

| iii) | turvalisuse tase jaamas; |
| --- | --- |

iii)

turvalisuse tase jaamas;

| iv) | jaamas teabetaotlustele vastamise aeg; |
| --- | --- |

iv)

jaamas teabetaotlustele vastamise aeg;

| v) | korralike tualettruumide olemasolu jaamas (sh juurdepääsetavus); |
| --- | --- |

v)

korralike tualettruumide olemasolu jaamas (sh juurdepääsetavus);

| vi) | jaamade puhtus ja korrashoid; |
| --- | --- |

vi)

jaamade puhtus ja korrashoid;

| vii) | jaama ja jaamaruumide juurdepääsetavus
  , sealhulgas astmeteta juurdepääs, eskalaatorid, liftid ja pagasirambid
  ; [ME 134] |
| --- | --- |

vii)

jaama ja jaamaruumide juurdepääsetavus
  , sealhulgas astmeteta juurdepääs, eskalaatorid, liftid ja pagasirambid
  ; [ME 134]

| viii) | puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikutega jaamas toimunud vahejuhtumite arv ning neile osutatud abi kvaliteet. |
| --- | --- |

viii)

puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega isikutega jaamas toimunud vahejuhtumite arv ning neile osutatud abi kvaliteet.

IV LISA

KAEBUSTE KÄSITLEMISE KORD RIIKLIKELE TÄITEVASUTUSTELE

Keeruliste juhtumite puhul, mis hõlmavad mitut nõuet või ettevõtjat, piiriülest reisimist või õnnetusi muu kui selle liikmesriigi territooriumil, kes andis ettevõtjale tegevusloa, eelkõige juhul, kui on ebaselge, milline riiklik täitevasutus on pädev, või kui see hõlbustaks või kiirendaks kaebuse lahendamist, teevad riiklikud täitevasutused koostööd, et määrata kindlaks juhtiv asutus, kellest saab reisijate jaoks ühtne kontaktpunkt. Kõik kaasatud riiklikud täitevasutused teevad koostööd, et hõlbustada kaebuse lahendamist (nt jagades teavet, abistades dokumentide tõlkimisel ja andes teavet vahejuhtumite asjaolude kohta). Reisijatele antakse teada, milline asutus on juhtiv asutus.
  Lisaks peavad riiklikud täitevasutused igal juhul tagama vastavuse määruse (EL) 2017/2394 nõuetele. [ME 135]

V LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EÜ) nr 1371/2007 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 1 punkt a | Artikli 1 punkt a |
| Artikli 1 punkt b | Artikli 1 punkt b |
| — | Artikli 1 punkt c |
| Artikli 1 punkt c | Artikli 1 punkt d |
| — | Artikli 1 punkt e |
| Artikli 1 punkt d | Artikli 1 punkt f |
| Artikli 1 punkt e | Artikli 1 punkt g |
| — | Artikli 1 punkt h |
| Artikli 1 punkt f | Artikli 1 punkt i |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 2 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | — |
| Artikli 2 lõige 3 | — |
| Artikli 2 lõige 4 | — |
| Artikli 2 lõige 5 | — |
| Artikli 2 lõige 6 | — |
| Artikli 2 lõige 7 | — |
| — | Artikli 2 lõige 2 |
| — | Artikli 2 lõige 3 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõiked 2 ja 3 | — |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikli 3 lõige 5 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 6 | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 3 lõige 7 | Artikli 3 lõige 5 |
| Artikli 3 lõige 8 | Artikli 3 lõige 6 |
| Artikli 3 lõige 9 | Artikli 3 lõige 7 |
| Artikli 3 lõige 10 | Artikli 3 lõige 8 |
| — | Artikli 3 lõige 9 |
| — | Artikli 3 lõige 10 |
| Artikli 3 lõige 11 | Artikli 3 lõige 11 |
| — | Artikli 3 lõige 12 |
| Artikli 3 lõige 12 | Artikli 3 lõige 13 |
| Artikli 3 lõige 13 | Artikli 3 lõige 14 |
| Artikli 3 lõige 14 | — |
| Artikli 3 lõige 15 | Artikli 3 lõige 16 |
| Artikli 3 lõige 16 | Artikli 3 lõige 17 |
| Artikli 3 lõige 17 | Artikli 3 lõige 18 |
| — | Artikli 3 lõige 19 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| — | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| — | Artikli 9 lõige 4 |
| Artikkel 9 | Artikkel 10 |
| Artikli 9 lõige 3 | — |
| — | Artikli 10 lõiked 5 ja 6 |
| Artikkel 10 | — |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikli 12 lõige 2 | — |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| — | Artikli 16 lõiked 2 ja 3 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| — | Artikli 17 lõige 8 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| — | Artikli 18 lõige 6 |
| — | Artikkel 19 |
| Artikkel 19 | Artikkel 20 |
| Artikkel 20 | Artikkel 21 |
| Artikli 21 lõige 1 | — |
| Artikli 21 lõige 2 | Artikli 22 lõige 2 ja artikli 23 lõige 2 |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Artikli 22 lõige 2 | — |
| — | Artikli 22 lõige 4 |
| Artikkel 23 | Artikkel 23 |
| — | Artikli 23 lõige 4 |
| Artikkel 24 | Artikkel 24 |
| Artikkel 25 | Artikli 25 lõiked 1, 2 ja 3 |
| — | Artikkel 26 |
| Artikkel 26 | Artikkel 27 |
| Artikkel 27 | Artikkel 28 |
| — | Artikli 28 lõige 3 |
| Artikli 27 lõige 3 | Artikli 28 lõige 4 |
| Artikkel 28 | Artikkel 29 |
| Artikkel 29 | Artikkel 30 |
| Artikkel 30 | Artikkel 31 |
| — | Artiklid 32 ja 33 |
| Artikkel 31 | Artikkel 34 |
| — | Artikli 34 lõiked 1 ja 3 |
| Artikkel 32 | Artikkel 35 |
| Artikkel 33 | — |
| Artikkel 34 | Artikkel 36 |
| Artikkel 35 | — |
| — | Artikkel 37 |
| Artikkel 36 | Artikkel 38 |
| — | Artikkel 39 |
| Artikkel 37 | Artikkel 40 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | III lisa |
| — | IV ja V lisa |

Määrus (EÜ) nr 1371/2007

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 punkt a

Artikli 1 punkt b

Artikli 1 punkt b

—

Artikli 1 punkt c

Artikli 1 punkt c

Artikli 1 punkt d

—

Artikli 1 punkt e

Artikli 1 punkt d

Artikli 1 punkt f

Artikli 1 punkt e

Artikli 1 punkt g

—

Artikli 1 punkt h

Artikli 1 punkt f

Artikli 1 punkt i

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõige 3

—

Artikli 2 lõige 4

—

Artikli 2 lõige 5

—

Artikli 2 lõige 6

—

Artikli 2 lõige 7

—

—

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõige 3

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõiked 2 ja 3

—

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 5

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 6

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 7

Artikli 3 lõige 5

Artikli 3 lõige 8

Artikli 3 lõige 6

Artikli 3 lõige 9

Artikli 3 lõige 7

Artikli 3 lõige 10

Artikli 3 lõige 8

—

Artikli 3 lõige 9

—

Artikli 3 lõige 10

Artikli 3 lõige 11

Artikli 3 lõige 11

—

Artikli 3 lõige 12

Artikli 3 lõige 12

Artikli 3 lõige 13

Artikli 3 lõige 13

Artikli 3 lõige 14

Artikli 3 lõige 14

—

Artikli 3 lõige 15

Artikli 3 lõige 16

Artikli 3 lõige 16

Artikli 3 lõige 17

Artikli 3 lõige 17

Artikli 3 lõige 18

—

Artikli 3 lõige 19

Artikkel 4

Artikkel 4

—

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

—

Artikli 9 lõige 4

Artikkel 9

Artikkel 10

Artikli 9 lõige 3

—

—

Artikli 10 lõiked 5 ja 6

Artikkel 10

—

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikli 12 lõige 2

—

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 16

—

Artikli 16 lõiked 2 ja 3

Artikkel 17

Artikkel 17

—

Artikli 17 lõige 8

Artikkel 18

Artikkel 18

—

Artikli 18 lõige 6

—

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikli 21 lõige 1

—

Artikli 21 lõige 2

Artikli 22 lõige 2 ja artikli 23 lõige 2

Artikkel 22

Artikkel 22

Artikli 22 lõige 2

—

—

Artikli 22 lõige 4

Artikkel 23

Artikkel 23

—

Artikli 23 lõige 4

Artikkel 24

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikli 25 lõiked 1, 2 ja 3

—

Artikkel 26

Artikkel 26

Artikkel 27

Artikkel 27

Artikkel 28

—

Artikli 28 lõige 3

Artikli 27 lõige 3

Artikli 28 lõige 4

Artikkel 28

Artikkel 29

Artikkel 29

Artikkel 30

Artikkel 30

Artikkel 31

—

Artiklid 32 ja 33

Artikkel 31

Artikkel 34

—

Artikli 34 lõiked 1 ja 3

Artikkel 32

Artikkel 35

Artikkel 33

—

Artikkel 34

Artikkel 36

Artikkel 35

—

—

Artikkel 37

Artikkel 36

Artikkel 38

—

Artikkel 39

Artikkel 37

Artikkel 40

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

—

IV ja V lisa

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/348 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/348

---

P8_TA(2018)0463

Püsivad orgaanilised saasteained ***I

Euroopa Parlamendi 15. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 363/37)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Konventsiooni sätete liidu tasandil rakendamisel on vaja tagada kooskõla ja sidusus 19. detsembril 2002 liidus heaks kiidetud, teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga (4)

  ning
  1. veebruaril 1993 liidus heaks kiidetud, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooniga (5). Kõnealune kooskõla ja sidusus tuleks tagada ka 6. veebruaril 2006 Dubais Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni esimesel rahvusvahelisel kemikaalide käitlemise konverentsil vastu võetud, kemikaalide kasutamist käsitleva rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) rakendamises ja edasises väljatöötamises osalemisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Konventsiooni sätete liidu tasandil rakendamisel on vaja tagada kooskõla ja sidusus 19. detsembril 2002 liidus heaks kiidetud, teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga (4)

  ning
  1. veebruaril 1993 liidus heaks kiidetud, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooniga (5). Kõnealune kooskõla ja sidusus tuleks tagada ka 6. veebruaril 2006 Dubais Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni esimesel rahvusvahelisel kemikaalide käitlemise konverentsil vastu võetud, kemikaalide kasutamist käsitleva rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) rakendamises ja edasises väljatöötamises osalemisel.

| (5) | Konventsiooni sätete liidu tasandil rakendamisel on vaja tagada kooskõla ja sidusus 19. detsembril 2002 liidus heaks kiidetud, teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga (4), 1. veebruaril 1993 liidus heaks kiidetud, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooniga (5)

  ning 11
  . 
  mail 2017 liidus heaks kiidetud Minamata elavhõbedakonventsiooniga

   (5a)

  .
  Kõnealune kooskõla ja sidusus tuleks tagada ka 6. veebruaril 2006 Dubais Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni esimesel rahvusvahelisel kemikaalide käitlemise konverentsil vastu võetud, kemikaalide kasutamist käsitleva rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) rakendamises ja edasises väljatöötamises osalemisel. |
| --- | --- |

(5)

Konventsiooni sätete liidu tasandil rakendamisel on vaja tagada kooskõla ja sidusus 19. detsembril 2002 liidus heaks kiidetud, teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitleva Rotterdami konventsiooniga (4), 1. veebruaril 1993 liidus heaks kiidetud, ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooniga (5)

  ning 11
  . 
  mail 2017 liidus heaks kiidetud Minamata elavhõbedakonventsiooniga

   (5a)

  .
  Kõnealune kooskõla ja sidusus tuleks tagada ka 6. veebruaril 2006 Dubais Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni esimesel rahvusvahelisel kemikaalide käitlemise konverentsil vastu võetud, kemikaalide kasutamist käsitleva rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi (SAICM) rakendamises ja edasises väljatöötamises osalemisel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Aegunud või hooletult käideldavad püsivate orgaaniliste saasteainete varud võivad keskkonda ja inimeste tervist tõsiselt ohustada, näiteks pinnase ja põhjavee saastamise kaudu. Seepärast on asjakohane võtta vastu selliste varude käitlemise eeskirjad, mis on konventsioonis sätestatud eeskirjadest rangemad. Keelatud ainete varusid tuleks käidelda jäätmetena, selliste ainete varudest aga, mille tootmine ja kasutamine on veel lubatud, tuleks ametiasutusi teavitada ning teostada nende üle nõuetekohast järelevalvet. Eelkõige tuleks esimesel võimalusel käidelda jäätmetena olemasolevaid varusid, mis koosnevad keelatud püsivatest orgaanilistest saasteainetest või sisaldavad selliseid aineid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Aegunud või hooletult käideldavad püsivate orgaaniliste saasteainete varud võivad keskkonda ja inimeste tervist tõsiselt ohustada, näiteks pinnase ja põhjavee saastamise kaudu. Seepärast on asjakohane võtta vastu selliste varude käitlemise eeskirjad, mis on konventsioonis sätestatud eeskirjadest rangemad. Keelatud ainete varusid tuleks käidelda jäätmetena, selliste ainete varudest aga, mille tootmine ja kasutamine on veel lubatud, tuleks ametiasutusi teavitada ning teostada nende üle nõuetekohast järelevalvet. Eelkõige tuleks esimesel võimalusel käidelda jäätmetena olemasolevaid varusid, mis koosnevad keelatud püsivatest orgaanilistest saasteainetest või sisaldavad selliseid aineid.

| (10) | Aegunud või hooletult käideldavad püsivate orgaaniliste saasteainete varud võivad keskkonda ja inimeste tervist tõsiselt ohustada, näiteks pinnase ja põhjavee saastamise kaudu. Seepärast on asjakohane võtta vastu selliste varude käitlemise eeskirjad, mis on konventsioonis sätestatud eeskirjadest rangemad. Keelatud ainete varusid tuleks käidelda jäätmetena, selliste ainete varudest aga, mille tootmine ja kasutamine on veel lubatud, tuleks ametiasutusi teavitada ning teostada nende üle nõuetekohast järelevalvet. Eelkõige tuleks esimesel võimalusel käidelda jäätmetena olemasolevaid varusid, mis koosnevad keelatud püsivatest orgaanilistest saasteainetest või sisaldavad selliseid aineid
  . Kui tulevikus keelatakse ka muid aineid, tuleks ka nende varud viivitamata hävitada ja uusi varusid ei tohiks tekitada. Teatavate liikmesriikide probleemide lahendamiseks tuleks olemasolevate liidu rahastamisvahendite varal anda piisavat rahalist ja tehnilist abi. |
| --- | --- |

(10)

Aegunud või hooletult käideldavad püsivate orgaaniliste saasteainete varud võivad keskkonda ja inimeste tervist tõsiselt ohustada, näiteks pinnase ja põhjavee saastamise kaudu. Seepärast on asjakohane võtta vastu selliste varude käitlemise eeskirjad, mis on konventsioonis sätestatud eeskirjadest rangemad. Keelatud ainete varusid tuleks käidelda jäätmetena, selliste ainete varudest aga, mille tootmine ja kasutamine on veel lubatud, tuleks ametiasutusi teavitada ning teostada nende üle nõuetekohast järelevalvet. Eelkõige tuleks esimesel võimalusel käidelda jäätmetena olemasolevaid varusid, mis koosnevad keelatud püsivatest orgaanilistest saasteainetest või sisaldavad selliseid aineid
  . Kui tulevikus keelatakse ka muid aineid, tuleks ka nende varud viivitamata hävitada ja uusi varusid ei tohiks tekitada. Teatavate liikmesriikide probleemide lahendamiseks tuleks olemasolevate liidu rahastamisvahendite varal anda piisavat rahalist ja tehnilist abi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kooskõlas protokolli ja konventsiooniga tuleks kindlaks teha tööstuslike protsesside soovimatu kõrvalsaadusena tekkivate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkogused ja neid võimalikult kiiresti vähendada; lõppeesmärk on need võimaluse korral elimineerida. Kõnealuste heitkoguste pidevaks kulutõhusaks vähendamiseks tuleks rakendada ja edendada asjakohaseid riiklikke tegevuskavasid, mis hõlmavad kõiki, sealhulgas kehtivates liidu õigusaktides sätestatud allikaid ja meetmeid. Selleks tuleks konventsiooni raames välja töötada sobivad vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kooskõlas protokolli ja konventsiooniga tuleks kindlaks teha tööstuslike protsesside soovimatu kõrvalsaadusena tekkivate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkogused ja neid võimalikult kiiresti vähendada; lõppeesmärk on need võimaluse korral elimineerida. Kõnealuste heitkoguste pidevaks kulutõhusaks vähendamiseks tuleks rakendada ja edendada asjakohaseid riiklikke tegevuskavasid, mis hõlmavad kõiki, sealhulgas kehtivates liidu õigusaktides sätestatud allikaid ja meetmeid. Selleks tuleks konventsiooni raames välja töötada sobivad vahendid.

| (11) | Kooskõlas protokolli ja konventsiooniga tuleks kindlaks teha tööstuslike protsesside soovimatu kõrvalsaadusena tekkivate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkogused ja neid võimalikult kiiresti vähendada; lõppeesmärk on need võimaluse korral elimineerida. Kõnealuste heitkoguste pidevaks kulutõhusaks vähendamiseks tuleks
  võimalikult ruttu
  rakendada ja edendada asjakohaseid riiklikke tegevuskavasid, mis hõlmavad kõiki, sealhulgas kehtivates liidu õigusaktides sätestatud allikaid ja meetmeid. Selleks tuleks konventsiooni raames välja töötada sobivad vahendid. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas protokolli ja konventsiooniga tuleks kindlaks teha tööstuslike protsesside soovimatu kõrvalsaadusena tekkivate püsivate orgaaniliste saasteainete heitkogused ja neid võimalikult kiiresti vähendada; lõppeesmärk on need võimaluse korral elimineerida. Kõnealuste heitkoguste pidevaks kulutõhusaks vähendamiseks tuleks
  võimalikult ruttu
  rakendada ja edendada asjakohaseid riiklikke tegevuskavasid, mis hõlmavad kõiki, sealhulgas kehtivates liidu õigusaktides sätestatud allikaid ja meetmeid. Selleks tuleks konventsiooni raames välja töötada sobivad vahendid.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | On vaja tagada käesoleva määruse tehniliste ja haldusaspektide tõhus koordineerimine ja haldamine liidu tasandil. Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) on pädevus ja kogemused kemikaalidega seotud liidu õigusaktide ja kemikaale käsitlevate rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid ja amet täitma ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamise haldus-, tehniliste ja teaduslike aspektidega, samuti teabevahetusega. Ameti
  roll peaks hõlmama
  tehniliste toimikute
  ettevalmistamist
  ja
  läbivaatamist
  , sealhulgas arutelu sidusrühmadega, ning selliste arvamuste
  koostamist
  , mille alusel komisjon
  võib otsustada
  , kas esitada ettepanek aine loetlemiseks püsiva orgaanilise saasteainena konventsioonis või protokollis. Peale selle peaksid komisjon, liikmesriigid ja amet tegema koostööd, et tõhusalt täita konventsioonist tulenevaid liidu rahvusvahelisi kohustusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

On vaja tagada käesoleva määruse tehniliste ja haldusaspektide tõhus koordineerimine ja haldamine liidu tasandil. Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) on pädevus ja kogemused kemikaalidega seotud liidu õigusaktide ja kemikaale käsitlevate rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid ja amet täitma ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamise haldus-, tehniliste ja teaduslike aspektidega, samuti teabevahetusega. Ameti
  roll peaks hõlmama
  tehniliste toimikute
  ettevalmistamist
  ja
  läbivaatamist
  , sealhulgas arutelu sidusrühmadega, ning selliste arvamuste
  koostamist
  , mille alusel komisjon
  võib otsustada
  , kas esitada ettepanek aine loetlemiseks püsiva orgaanilise saasteainena konventsioonis või protokollis. Peale selle peaksid komisjon, liikmesriigid ja amet tegema koostööd, et tõhusalt täita konventsioonist tulenevaid liidu rahvusvahelisi kohustusi.

| (15) | On vaja tagada käesoleva määruse tehniliste ja haldusaspektide tõhus koordineerimine ja haldamine liidu tasandil. Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) on pädevus ja kogemused kemikaalidega seotud liidu õigusaktide ja kemikaale käsitlevate rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid ja amet täitma ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamise haldus-, tehniliste ja teaduslike aspektidega, samuti teabevahetusega. Ameti
  ülesannete hulka peab kuuluma
  tehniliste toimikute
  ettevalmistamine
  ja
  läbivaatamine
  , sealhulgas arutelu sidusrühmadega, ning selliste arvamuste
  koostamine
  , mille alusel komisjon
  otsustab
  , kas esitada ettepanek aine loetlemiseks püsiva orgaanilise saasteainena konventsioonis või protokollis. Peale selle peaksid komisjon, liikmesriigid ja amet tegema koostööd, et tõhusalt täita konventsioonist tulenevaid liidu rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(15)

On vaja tagada käesoleva määruse tehniliste ja haldusaspektide tõhus koordineerimine ja haldamine liidu tasandil. Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 asutatud Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) on pädevus ja kogemused kemikaalidega seotud liidu õigusaktide ja kemikaale käsitlevate rahvusvaheliste lepingute rakendamiseks. Seepärast peaksid liikmesriigid ja amet täitma ülesandeid, mis on seotud käesoleva määruse rakendamise haldus-, tehniliste ja teaduslike aspektidega, samuti teabevahetusega. Ameti
  ülesannete hulka peab kuuluma
  tehniliste toimikute
  ettevalmistamine
  ja
  läbivaatamine
  , sealhulgas arutelu sidusrühmadega, ning selliste arvamuste
  koostamine
  , mille alusel komisjon
  otsustab
  , kas esitada ettepanek aine loetlemiseks püsiva orgaanilise saasteainena konventsioonis või protokollis. Peale selle peaksid komisjon, liikmesriigid ja amet tegema koostööd, et tõhusalt täita konventsioonist tulenevaid liidu rahvusvahelisi kohustusi.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Konventsioonis on sätestatud, et iga osaline koostab vajaduse korral
  kava oma
  konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks
  ning
  püüab seda rakendada. Liikmesriigid peaksid andma üldsusele võimalusi osaleda kõnealuste rakenduskavade koostamises, rakendamises ja ajakohastamises. Kuna liidul ja liikmesriikidel on selles suhtes jagatud pädevus, tuleks rakenduskavad koostada nii riiklikul kui ka liidu tasandil. Tuleks edendada koostööd ja teabevahetust komisjoni, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Konventsioonis on sätestatud, et iga osaline koostab vajaduse korral
  kava oma
  konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks
  ning
  püüab seda rakendada. Liikmesriigid peaksid andma üldsusele võimalusi osaleda kõnealuste rakenduskavade koostamises, rakendamises ja ajakohastamises. Kuna liidul ja liikmesriikidel on selles suhtes jagatud pädevus, tuleks rakenduskavad koostada nii riiklikul kui ka liidu tasandil. Tuleks edendada koostööd ja teabevahetust komisjoni, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel.

| (16) | Konventsioonis on sätestatud, et iga osaline koostab vajaduse korral konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks 
  kava,
  püüab seda rakendada 
  ja edastab selle võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt ..
  .
  [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] osaliste konverentsile.
  Liikmesriigid peaksid andma üldsusele võimalusi osaleda kõnealuste rakenduskavade koostamises, rakendamises ja ajakohastamises. Kuna liidul ja liikmesriikidel on selles suhtes jagatud pädevus, tuleks rakenduskavad koostada nii riiklikul kui ka liidu tasandil. Tuleks edendada koostööd ja teabevahetust komisjoni, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel. |
| --- | --- |

(16)

Konventsioonis on sätestatud, et iga osaline koostab vajaduse korral konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks 
  kava,
  püüab seda rakendada 
  ja edastab selle võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt ..
  .
  [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] osaliste konverentsile.
  Liikmesriigid peaksid andma üldsusele võimalusi osaleda kõnealuste rakenduskavade koostamises, rakendamises ja ajakohastamises. Kuna liidul ja liikmesriikidel on selles suhtes jagatud pädevus, tuleks rakenduskavad koostada nii riiklikul kui ka liidu tasandil. Tuleks edendada koostööd ja teabevahetust komisjoni, ameti ja liikmesriikide ametiasutuste vahel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud aineid tuleks lubada toota ja kasutada suletud süsteemis kasutatava piiratud kasutuskohaga vaheainena üksnes juhul, kui asjaomasesse lisasse on kantud sellekohane selgesõnaline märkus ja tootja kinnitab asjaomasele liikmesriigile, et asjaomast ainet toodetakse ja kasutatakse üksnes rangelt ohjatud tingimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud aineid tuleks lubada toota ja kasutada suletud süsteemis kasutatava piiratud kasutuskohaga vaheainena üksnes juhul, kui asjaomasesse lisasse on kantud sellekohane selgesõnaline märkus ja tootja kinnitab asjaomasele liikmesriigile, et asjaomast ainet toodetakse ja kasutatakse üksnes rangelt ohjatud tingimustes.

| (17) | Käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud aineid tuleks lubada toota ja kasutada suletud süsteemis kasutatava piiratud kasutuskohaga vaheainena üksnes juhul, kui asjaomasesse lisasse on kantud sellekohane selgesõnaline märkus ja tootja kinnitab asjaomasele liikmesriigile, et asjaomast ainet toodetakse ja kasutatakse üksnes rangelt ohjatud tingimustes
  , st et keskkonnale ega inimeste tervisele ei teki suurt ohtu ja tehniliselt teostatavad alternatiivid puuduvad
  . |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud aineid tuleks lubada toota ja kasutada suletud süsteemis kasutatava piiratud kasutuskohaga vaheainena üksnes juhul, kui asjaomasesse lisasse on kantud sellekohane selgesõnaline märkus ja tootja kinnitab asjaomasele liikmesriigile, et asjaomast ainet toodetakse ja kasutatakse üksnes rangelt ohjatud tingimustes
  , st et keskkonnale ega inimeste tervisele ei teki suurt ohtu ja tehniliselt teostatavad alternatiivid puuduvad
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Kooskõlas konventsiooni ja protokolliga tuleks teavet püsivate orgaaniliste saasteainete kohta jagada nimetatud lepingute teiste osalistega. Samuti tuleks edendada teabevahetust kolmandate riikidega, kes ei ole kõnealuste lepingute osalised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Kooskõlas konventsiooni ja protokolliga tuleks teavet püsivate orgaaniliste saasteainete kohta jagada nimetatud lepingute teiste osalistega. Samuti tuleks edendada teabevahetust kolmandate riikidega, kes ei ole kõnealuste lepingute osalised.

| (18) | Kooskõlas konventsiooni ja protokolliga tuleks teavet püsivate orgaaniliste saasteainete kohta jagada nimetatud lepingute teiste osalistega. Samuti tuleks edendada teabevahetust kolmandate riikidega, kes ei ole kõnealuste lepingute osalised.
  Ühtlasi on konventsioonis nõutud, et iga konventsiooniosaline seab eesmärgiks asjakohaste strateegiate väljatöötamise, et kindlaks teha alad, mis on püsivate orgaaniliste saasteainetega saastatud, ja 2020. aastani kehtiva liidu seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt on liit ja selle liikmesriigid kohustatud tegema saastunud alade seisundi parandamiseks suuremaid pingutusi. |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas konventsiooni ja protokolliga tuleks teavet püsivate orgaaniliste saasteainete kohta jagada nimetatud lepingute teiste osalistega. Samuti tuleks edendada teabevahetust kolmandate riikidega, kes ei ole kõnealuste lepingute osalised.
  Ühtlasi on konventsioonis nõutud, et iga konventsiooniosaline seab eesmärgiks asjakohaste strateegiate väljatöötamise, et kindlaks teha alad, mis on püsivate orgaaniliste saasteainetega saastatud, ja 2020. aastani kehtiva liidu seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt on liit ja selle liikmesriigid kohustatud tegema saastunud alade seisundi parandamiseks suuremaid pingutusi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Kuna üldsuse teadlikkus ohtudest, mis tulenevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade tervisele ning keskkonnale, eriti arengumaades, on sageli puudulik, vajatakse ulatuslikku teavet, et suurendada ettevaatlikkust ja tagada üldsuse parem arusaamine piirangute ja keeldude põhjustest. Kooskõlas konventsiooniga tuleks vajaduse korral edendada ja soodustada
  kõnealuseid aineid
  käsitlevate üldsuse teadlikkuse suurendamise programmide elluviimist, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul, ning tööliste, teadlaste, koolitajate ning tehnilise ja juhtivpersonali koolitamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Kuna üldsuse teadlikkus ohtudest, mis tulenevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade tervisele ning keskkonnale, eriti arengumaades, on sageli puudulik, vajatakse ulatuslikku teavet, et suurendada ettevaatlikkust ja tagada üldsuse parem arusaamine piirangute ja keeldude põhjustest. Kooskõlas konventsiooniga tuleks vajaduse korral edendada ja soodustada
  kõnealuseid aineid
  käsitlevate üldsuse teadlikkuse suurendamise programmide elluviimist, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul, ning tööliste, teadlaste, koolitajate ning tehnilise ja juhtivpersonali koolitamist.

| (19) | Kuna üldsuse teadlikkus ohtudest, mis tulenevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade tervisele ning keskkonnale, eriti arengumaades, on sageli puudulik, vajatakse ulatuslikku teavet, et suurendada ettevaatlikkust ja tagada üldsuse parem arusaamine piirangute ja keeldude põhjustest. Kooskõlas konventsiooniga tuleks vajaduse korral edendada ja soodustada
  kõnealusete ainete tervise- ja keskkonnamõju
  käsitlevate üldsuse teadlikkuse suurendamise programmide elluviimist, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul, ning tööliste, teadlaste, koolitajate ning tehnilise ja juhtivpersonali koolitamist.
  Liit peaks rakendama keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni konventsiooni (Århusi konventsioon), mille liit kiitis heaks 17. veebruaril 2005

   (1a)

  , ning tagama sellega teabe kättesaadavuse ja üldsuse osalemise. |
| --- | --- |

(19)

Kuna üldsuse teadlikkus ohtudest, mis tulenevad püsivatest orgaanilistest saasteainetest praeguse põlvkonna ja tulevaste põlvkondade tervisele ning keskkonnale, eriti arengumaades, on sageli puudulik, vajatakse ulatuslikku teavet, et suurendada ettevaatlikkust ja tagada üldsuse parem arusaamine piirangute ja keeldude põhjustest. Kooskõlas konventsiooniga tuleks vajaduse korral edendada ja soodustada
  kõnealusete ainete tervise- ja keskkonnamõju
  käsitlevate üldsuse teadlikkuse suurendamise programmide elluviimist, eriti kõige haavatavamate rühmade puhul, ning tööliste, teadlaste, koolitajate ning tehnilise ja juhtivpersonali koolitamist.
  Liit peaks rakendama keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni konventsiooni (Århusi konventsioon), mille liit kiitis heaks 17. veebruaril 2005

   (1a)

  , ning tagama sellega teabe kättesaadavuse ja üldsuse osalemise.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt j

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| j) | suletud süsteemis kasutatav piiratud kasutuskohaga vaheaine – aine, mis on toodetud ja mida tarbitakse või kasutatakse keemiliseks töötlemiseks eesmärgiga muundada see
  üheks või mitmeks muuks aineks
  ning mille tootmine ja üheks või mitmeks
  muuks
  aineks muundamine
  toimuvad
  samas asukohas rangelt ohjatud tingimustes, mille puhul vaheaine on kogu kasutustsükli vältel tehniliste vahendite abil rangelt eraldatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

j)

suletud süsteemis kasutatav piiratud kasutuskohaga vaheaine – aine, mis on toodetud ja mida tarbitakse või kasutatakse keemiliseks töötlemiseks eesmärgiga muundada see
  üheks või mitmeks muuks aineks
  ning mille tootmine ja üheks või mitmeks
  muuks
  aineks muundamine
  toimuvad
  samas asukohas rangelt ohjatud tingimustes, mille puhul vaheaine on kogu kasutustsükli vältel tehniliste vahendite abil rangelt eraldatud.

| j) | suletud süsteemis kasutatav piiratud kasutuskohaga vaheaine – aine, mis on toodetud ja mida tarbitakse või kasutatakse keemiliseks töötlemiseks eesmärgiga muundada see
  mõneks teiseks aineks (edaspidi „süntees“)
  ning mille tootmine ja üheks või mitmeks
  teiseks
  aineks muundamine
  toimub sünteesi teel
  samas asukohas
  , sealhulgas asukohas, mida käitavad üks või mitu juriidilist isikut,
  rangelt ohjatud tingimustes, mille puhul vaheaine on kogu kasutustsükli vältel tehniliste vahendite abil rangelt eraldatud. |
| --- | --- |

j)

suletud süsteemis kasutatav piiratud kasutuskohaga vaheaine – aine, mis on toodetud ja mida tarbitakse või kasutatakse keemiliseks töötlemiseks eesmärgiga muundada see
  mõneks teiseks aineks (edaspidi „süntees“)
  ning mille tootmine ja üheks või mitmeks
  teiseks
  aineks muundamine
  toimub sünteesi teel
  samas asukohas
  , sealhulgas asukohas, mida käitavad üks või mitu juriidilist isikut,
  rangelt ohjatud tingimustes, mille puhul vaheaine on kogu kasutustsükli vältel tehniliste vahendite abil rangelt eraldatud.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | tootja tõendab, et aine muundatakse tootmisprotsessis üheks või mitmeks teiseks aineks, millel puuduvad püsiva orgaanilise saasteaine omadused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

tootja tõendab, et aine muundatakse tootmisprotsessis üheks või mitmeks teiseks aineks, millel puuduvad püsiva orgaanilise saasteaine omadused;

| b) | tootja tõendab, et aine muundatakse tootmisprotsessis üheks või mitmeks teiseks aineks, millel puuduvad püsiva orgaanilise saasteaine omadused
  , et aine tootmise ega kasutamise ajal ei puutu selle aine suure kogusega eeldatavasti kokku ei inimesed ega keskkond, mis on tõendatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008

   (1a)

  selle suletud süsteemi kohta koostatud hinnanguga, ja et käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud ainete kasutamisele ei ole tehniliselt teostatavaid alternatiive
  ; |
| --- | --- |

b)

tootja tõendab, et aine muundatakse tootmisprotsessis üheks või mitmeks teiseks aineks, millel puuduvad püsiva orgaanilise saasteaine omadused
  , et aine tootmise ega kasutamise ajal ei puutu selle aine suure kogusega eeldatavasti kokku ei inimesed ega keskkond, mis on tõendatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008

   (1a)

  selle suletud süsteemi kohta koostatud hinnanguga, ja et käesoleva määruse I lisa A osas või II lisa A osas loetletud ainete kasutamisele ei ole tehniliselt teostatavaid alternatiive
  ;

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Valdaja käitleb kõnealuseid varusid ohutul, tõhusal ja keskkonnasäästlikul viisil. | Valdaja käitleb kõnealuseid varusid ohutul, tõhusal ja keskkonnasäästlikul viisil
  kooskõlas künniste ja nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/18/EL

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL

   (1b)

  , kui need on kohaldatavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Valdaja käitleb kõnealuseid varusid ohutul, tõhusal ja keskkonnasäästlikul viisil.

Valdaja käitleb kõnealuseid varusid ohutul, tõhusal ja keskkonnasäästlikul viisil
  kooskõlas künniste ja nõuetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/18/EL

   (1a)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL

   (1b)

  , kui need on kohaldatavad
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesolevas artiklis osutatud teabe esitamiseks kasutatakse koode, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2150/2002

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesolevas artiklis osutatud teabe esitamiseks kasutatakse koode, mis on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2150/2002

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Hinnates ettepanekuid uute rajatiste ehitamiseks või selliste olemasolevate rajatiste oluliseks muutmiseks, milles kasutatavate protsesside käigus satub keskkonda III lisas loetletud kemikaale, kaaluvad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaldamist piiramata esmajärjekorras alternatiivseid protsesse, meetodeid ja tavasid, millel on sarnane kasutegur, kuid millega hoitakse ära III lisas loetletud ainete teke ja keskkonda sattumine. | 3.   Hinnates ettepanekuid uute rajatiste ehitamiseks või selliste olemasolevate rajatiste oluliseks muutmiseks, milles kasutatavate protsesside käigus satub keskkonda III lisas loetletud kemikaale, kaaluvad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaldamist piiramata esmajärjekorras alternatiivseid protsesse, meetodeid ja tavasid (17a), millel on sarnane kasutegur, kuid millega hoitakse ära III lisas loetletud ainete teke ja keskkonda sattumine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Hinnates ettepanekuid uute rajatiste ehitamiseks või selliste olemasolevate rajatiste oluliseks muutmiseks, milles kasutatavate protsesside käigus satub keskkonda III lisas loetletud kemikaale, kaaluvad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaldamist piiramata esmajärjekorras alternatiivseid protsesse, meetodeid ja tavasid, millel on sarnane kasutegur, kuid millega hoitakse ära III lisas loetletud ainete teke ja keskkonda sattumine.

3.   Hinnates ettepanekuid uute rajatiste ehitamiseks või selliste olemasolevate rajatiste oluliseks muutmiseks, milles kasutatavate protsesside käigus satub keskkonda III lisas loetletud kemikaale, kaaluvad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL (17) kohaldamist piiramata esmajärjekorras alternatiivseid protsesse, meetodeid ja tavasid (17a), millel on sarnane kasutegur, kuid millega hoitakse ära III lisas loetletud ainete teke ja keskkonda sattumine.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6

Artikkel 7 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võib vajaduse korral võtta 
  rakendusaktidega
  vastu
  lisameetmeid seoses käesoleva artikli rakendamisega
  , võttes seejuures arvesse tehnika arengut ning asjakohaseid rahvusvahelisi suuniseid ja otsuseid, samuti kõiki lube, mille liikmesriik või liikmesriigi määratud pädev asutus on andnud vastavalt lõikele 4 ja V lisale
  . Eelkõige võib komisjon kindlaks määrata, millise teabe peab liikmesriik lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt esitama. Selliste meetmete üle otsustatakse
  kooskõlas artikli 20 lõikes 2
  sätestatud
   nõuandemenetlusega. | 6.   Komisjon võib vajaduse korral võtta vastu
  rakendusakte, kus määratakse kindlaks, millises vormis peab liikmesriik lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase teabe esitama
  , võttes seejuures arvesse tehnika arengut ning asjakohaseid rahvusvahelisi suuniseid ja otsuseid, samuti kõiki lube, mille liikmesriik või liikmesriigi määratud pädev asutus on andnud vastavalt lõikele 4 ja V lisale.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 20 lõikes 2
  osutatud
  nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võib vajaduse korral võtta 
  rakendusaktidega
  vastu
  lisameetmeid seoses käesoleva artikli rakendamisega
  , võttes seejuures arvesse tehnika arengut ning asjakohaseid rahvusvahelisi suuniseid ja otsuseid, samuti kõiki lube, mille liikmesriik või liikmesriigi määratud pädev asutus on andnud vastavalt lõikele 4 ja V lisale
  . Eelkõige võib komisjon kindlaks määrata, millise teabe peab liikmesriik lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt esitama. Selliste meetmete üle otsustatakse
  kooskõlas artikli 20 lõikes 2
  sätestatud
   nõuandemenetlusega.

6.   Komisjon võib vajaduse korral võtta vastu
  rakendusakte, kus määratakse kindlaks, millises vormis peab liikmesriik lõike 4 punkti b alapunkti iii kohase teabe esitama
  , võttes seejuures arvesse tehnika arengut ning asjakohaseid rahvusvahelisi suuniseid ja otsuseid, samuti kõiki lube, mille liikmesriik või liikmesriigi määratud pädev asutus on andnud vastavalt lõikele 4 ja V lisale.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu
  kooskõlas artikli 20 lõikes 2
  osutatud
  nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | annab komisjonile taotluse korral tehnilist ja teaduslikku abi ja teavet seoses ainetega, mis võivad vastata konventsiooni või protokolli loetellu kandmise kriteeriumidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

annab komisjonile taotluse korral tehnilist ja teaduslikku abi ja teavet seoses ainetega, mis võivad vastata konventsiooni või protokolli loetellu kandmise kriteeriumidele;

| c) | annab komisjonile taotluse korral
  usaldusväärset
  tehnilist ja teaduslikku abi ja teavet seoses ainetega, mis võivad vastata konventsiooni või protokolli loetellu kandmise kriteeriumidele
  , sh uute püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise ja kasutamise ärahoidmise kohta ning praegu kasutatavate pestitsiidide või tööstuskemikaalide hindamise kohta
  ; |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile taotluse korral
  usaldusväärset
  tehnilist ja teaduslikku abi ja teavet seoses ainetega, mis võivad vastata konventsiooni või protokolli loetellu kandmise kriteeriumidele
  , sh uute püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise ja kasutamise ärahoidmise kohta ning praegu kasutatavate pestitsiidide või tööstuskemikaalide hindamise kohta
  ;

usaldusväärset

, sh uute püsivate orgaaniliste saasteainete tootmise ja kasutamise ärahoidmise kohta ning praegu kasutatavate pestitsiidide või tööstuskemikaalide hindamise kohta

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | koondab, registreerib, töötab läbi ning teeb komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks kõik andmed, mis on vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3, artikli 7 lõike 4 punkti b alapunktile iii, artikli 9 lõikele 2 või artikli 13 lõikele 1 ametile esitatud või kättesaadavad. Amet teeb mittekonfidentsiaalse teabe oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja hõlbustab selle teabe jagamist asjakohaste teabeplatvormide, näiteks artikli 13 lõikes 2 osutatud platvormi kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

koondab, registreerib, töötab läbi ning teeb komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks kõik andmed, mis on vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3, artikli 7 lõike 4 punkti b alapunktile iii, artikli 9 lõikele 2 või artikli 13 lõikele 1 ametile esitatud või kättesaadavad. Amet teeb mittekonfidentsiaalse teabe oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja hõlbustab selle teabe jagamist asjakohaste teabeplatvormide, näiteks artikli 13 lõikes 2 osutatud platvormi kaudu;

| f) | koondab, registreerib, töötab läbi ning teeb komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks kõik andmed, mis on vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3,
  artiklile 5,
  artikli 7 lõike 4 punkti b alapunktile iii, artikli 9 lõikele 2 või artikli 13 lõikele 1 ametile esitatud või kättesaadavad. Amet teeb mittekonfidentsiaalse teabe oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja hõlbustab selle teabe jagamist asjakohaste teabeplatvormide, näiteks artikli 13 lõikes 2 osutatud platvormi kaudu; |
| --- | --- |

f)

koondab, registreerib, töötab läbi ning teeb komisjonile ja liikmesriikide pädevatele asutustele kättesaadavaks kõik andmed, mis on vastavalt artikli 4 lõikele 2 või 3,
  artiklile 5,
  artikli 7 lõike 4 punkti b alapunktile iii, artikli 9 lõikele 2 või artikli 13 lõikele 1 ametile esitatud või kättesaadavad. Amet teeb mittekonfidentsiaalse teabe oma veebisaidil üldsusele kättesaadavaks ja hõlbustab selle teabe jagamist asjakohaste teabeplatvormide, näiteks artikli 13 lõikes 2 osutatud platvormi kaudu;

artiklile 5,

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Amet alustab artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud abi ning tehniliste ja teaduslike suuniste andmist ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Amet alustab artikli 8 lõike 1 punktis a osutatud abi ning tehniliste ja teaduslike suuniste andmist ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon korraldab liikmesriikidega teabevahetuse riigi tasandil võetud meetmete kohta, mille eesmärk on teha kindlaks püsivate orgaaniliste saasteainetega saastatud alad ja neid hinnata ning leevendada suurt ohtu, mida selline saaste võib endast kujutada inimeste tervisele ja keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon korraldab liikmesriikidega teabevahetuse riigi tasandil võetud meetmete kohta, mille eesmärk on teha kindlaks püsivate orgaaniliste saasteainetega saastatud alad ja neid hinnata ning leevendada suurt ohtu, mida selline saaste võib endast kujutada inimeste tervisele ja keskkonnale.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 3

Artikkel 11 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (19) kohaldamist, ei käsitata
  lõigetes 1
  ja
  2 osutatud
  teavet konfidentsiaalsena. Komisjon, amet ja liikmesriigid, kes vahetavad kolmandate riikidega teavet, kaitsevad mis tahes konfidentsiaalset teavet kooskõlas liidu õigusnormidega. | 3.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (19) kohaldamist, ei käsitata
  inimeste tervist
  ja
  ohutust ning keskkonda käsitlevat
  teavet konfidentsiaalsena. Komisjon, amet ja liikmesriigid, kes vahetavad kolmandate riikidega
  muud
  teavet, kaitsevad mis tahes konfidentsiaalset teavet kooskõlas liidu õigusnormidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (19) kohaldamist, ei käsitata
  lõigetes 1
  ja
  2 osutatud
  teavet konfidentsiaalsena. Komisjon, amet ja liikmesriigid, kes vahetavad kolmandate riikidega teavet, kaitsevad mis tahes konfidentsiaalset teavet kooskõlas liidu õigusnormidega.

3.   Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/4/EÜ (19) kohaldamist, ei käsitata
  inimeste tervist
  ja
  ohutust ning keskkonda käsitlevat
  teavet konfidentsiaalsena. Komisjon, amet ja liikmesriigid, kes vahetavad kolmandate riikidega
  muud
  teavet, kaitsevad mis tahes konfidentsiaalset teavet kooskõlas liidu õigusnormidega.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liit tagab, et teave on kättesaadav ja kogu rakendusjärelevalves osaleb ka üldsus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liit tagab, et teave on kättesaadav ja kogu rakendusjärelevalves osaleb ka üldsus.

Liit tagab, et teave on kättesaadav ja kogu rakendusjärelevalves osaleb ka üldsus.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5

Artikkel 13 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles määratakse
  täpsemalt
  kindlaks lõike 1 kohaselt
  esitatav miinimumteave
  , sealhulgas lõike 1 punktis f osutatud näitajad, kaardid ja liikmesriikide ülevaated.
  Kõnealused
  rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. | 5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles määratakse kindlaks lõike 1 kohaselt
  esitatava teabe vorm
  , sealhulgas lõike 1 punktis f osutatud näitajad, kaardid ja liikmesriikide ülevaated.
  Nimetatud
  rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles määratakse
  täpsemalt
  kindlaks lõike 1 kohaselt
  esitatav miinimumteave
  , sealhulgas lõike 1 punktis f osutatud näitajad, kaardid ja liikmesriikide ülevaated.
  Kõnealused
  rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, milles määratakse kindlaks lõike 1 kohaselt
  esitatava teabe vorm
  , sealhulgas lõike 1 punktis f osutatud näitajad, kaardid ja liikmesriikide ülevaated.
  Nimetatud
  rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 20 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

Artikkel 18 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 4 lõikes 3, artikli 7 lõikes 5 ja artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
  ajaks
  alates [...]. | 2.   Artikli 4 lõikes 3, artikli 7 lõikes 5 ja artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
  viieks aastaks
  alates ...
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 4 lõikes 3, artikli 7 lõikes 5 ja artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
  ajaks
  alates [...].

2.   Artikli 4 lõikes 3, artikli 7 lõikes 5 ja artiklis 15 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata
  viieks aastaks
  alates ...
  [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab volituste delegeerimise kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni abistab kõigis käesoleva määrusega seotud küsimustes määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee. | 1.   Komisjoni abistab |
| | | a) | määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee seoses artikli 13 lõikes 5 osutatud küsimuste rakendamisega, välja arvatud selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni abistab kõigis käesoleva määrusega seotud küsimustes määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 kohaselt asutatud komitee.

1.   Komisjoni abistab

a)

a)

määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee seoses artikli 13 lõikes 5 osutatud küsimuste rakendamisega, välja arvatud selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet; ning

määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee seoses artikli 13 lõikes 5 osutatud küsimuste rakendamisega, välja arvatud selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet; ning

| | b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ

   (1a)

  artikli 39 alusel moodustatud komitee selliste küsimuste rakendamisel, millele on osutatud artikli 7 lõike 6 ja artikli 13 lõike 5 selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ

   (1a)

  artikli 39 alusel moodustatud komitee selliste küsimuste rakendamisel, millele on osutatud artikli 7 lõike 6 ja artikli 13 lõike 5 selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ

1a

artikli 39 alusel moodustatud komitee selliste küsimuste rakendamisel, millele on osutatud artikli 7 lõike 6 ja artikli 13 lõike 5 selles osas, mis puudutab rakendusakte, milles sätestatakse artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud teabe vorm seoses artikli 7 kohaldamisega, ja artikli 13 lõike 1 punkti b selles osas, mis puudutab artikli 5 lõike 2 ja artikli 7 lõike 4 punkti b alapunkti iii kohaselt saadud teavet.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – tabel – rida 17

I lisa – A osa – tabel – rida 17

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Polüklooritud bifenüülid (PCBd) | 1336-36-3 ja muud | 215-648-1 ja muud | Ilma et see piiraks direktiivi 96/59/EÜ kohaldamist, on käesoleva määruse jõustumise ajaks kasutusele võetud toodete kasutamine lubatud. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Liikmesriigid
  teevad
  kindlaks ja kõrvaldavad kasutuselt niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2025 seadmed (nt transformaatorid, kondensaatorid ja muud jääkvedelikke sisaldavad mahutid), mis sisaldavad PCBsid üle 0,005  % ja mahus üle 0,05 dm3. |

Polüklooritud bifenüülid (PCBd)

1336-36-3 ja muud

215-648-1 ja muud

Ilma et see piiraks direktiivi 96/59/EÜ kohaldamist, on käesoleva määruse jõustumise ajaks kasutusele võetud toodete kasutamine lubatud.

Liikmesriigid
  teevad
  kindlaks ja kõrvaldavad kasutuselt niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2025 seadmed (nt transformaatorid, kondensaatorid ja muud jääkvedelikke sisaldavad mahutid), mis sisaldavad PCBsid üle 0,005  % ja mahus üle 0,05 dm3.

teevad

3

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Polüklooritud bifenüülid (PCBd) | 1336-36-3 ja muud | 215-648-1 ja muud | Ilma et see piiraks direktiivi 96/59/EÜ kohaldamist, on käesoleva määruse jõustumise ajaks kasutusele võetud toodete kasutamine lubatud.
  Liikmesriigid
  püüavad teha
  kindlaks ja kõrvaldavad kasutuselt niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2025 seadmed (nt transformaatorid, kondensaatorid ja muud jääkvedelikke sisaldavad mahutid), mis sisaldavad PCBsid üle 0,005  % ja mahus üle 0,05 dm3. |
| --- | --- | --- | --- |

Polüklooritud bifenüülid (PCBd)

1336-36-3 ja muud

215-648-1 ja muud

Ilma et see piiraks direktiivi 96/59/EÜ kohaldamist, on käesoleva määruse jõustumise ajaks kasutusele võetud toodete kasutamine lubatud.

Liikmesriigid
  püüavad teha
  kindlaks ja kõrvaldavad kasutuselt niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 31. detsembriks 2025 seadmed (nt transformaatorid, kondensaatorid ja muud jääkvedelikke sisaldavad mahutid), mis sisaldavad PCBsid üle 0,005  % ja mahus üle 0,05 dm3.

püüavad teha

3

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – rida 24 a (uus)

I lisa – A osa – rida 24 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Aine | CASi nr | EÜ nr | Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus |
| --- | --- | --- | --- |
| Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE) | 1163-19-5 | 214-604-9 | 1. | Käesoleva kande puhul kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti b deka-BDE suhtes, mille kontsentratsioon on 10 mg/kg (0,001 massiprotsenti) või vähem ja mis esineb ainena, segudes, toodetes või toodete põlemist aeglustavates osades. |

Aine

Aine

CASi nr

CASi nr

EÜ nr

EÜ nr

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE)

Bis(pentabromofenüül)eeter (dekabromodifenüüleeter, deka-BDE)

1163-19-5

1163-19-5

214-604-9

214-604-9

1.

1.

Käesoleva kande puhul kohaldatakse artikli 4 lõike 1 punkti b deka-BDE suhtes, mille kontsentratsioon on 10 mg/kg (0,001 massiprotsenti) või vähem ja mis esineb ainena, segudes, toodetes või toodete põlemist aeglustavates osades.

| 2. | Erandkorras võib lubada deka-BDEsid toota, turule lasta ja kasutada









  a) | enne 2. märtsi 2027 selliste õhusõidukite valmistamisel, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022; |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Erandkorras võib lubada deka-BDEsid toota, turule lasta ja kasutada

a)

a)

enne 2. märtsi 2027 selliste õhusõidukite valmistamisel, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022;

enne 2. märtsi 2027 selliste õhusõidukite valmistamisel, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022;

| b) | varuosade valmistamisel ühele järgnevatest:










  i) | enne 2. märtsi 2027 toodetud õhusõidukile, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022, kuni selliste õhusõidukite kasutusaja lõpuni; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

varuosade valmistamisel ühele järgnevatest:

varuosade valmistamisel ühele järgnevatest:

i)

i)

enne 2. märtsi 2027 toodetud õhusõidukile, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022, kuni selliste õhusõidukite kasutusaja lõpuni;

enne 2. märtsi 2027 toodetud õhusõidukile, mille jaoks on tüübikinnitust taotletud enne jõustumiskuupäeva ja mille jaoks see on saadud enne detsembrit 2022, kuni selliste õhusõidukite kasutusaja lõpuni;

| ii) | mootorsõidukitele, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ

   (1a)

  kohaldamisalasse ja mis on toodetud enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], kas kuni aastani 2036 või selliste mootorsõidukite kasutusaja lõpuni, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

ii)

ii)

mootorsõidukitele, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ

   (1a)

  kohaldamisalasse ja mis on toodetud enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], kas kuni aastani 2036 või selliste mootorsõidukite kasutusaja lõpuni, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

mootorsõidukitele, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ

1a

kohaldamisalasse ja mis on toodetud enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], kas kuni aastani 2036 või selliste mootorsõidukite kasutusaja lõpuni, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| 3. | Lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud mootorsõidukites kasutamiseks mõeldud varuosade konkreetseid erandeid kohaldatakse kaubandusliku deka-BDE tootmise ja kasutamise suhtes, mis kuulub ühte või mitmesse järgmisse kategooriasse:









  i) | jõuülekanne ja nn mootorikaanealused seadised nagu aku massijuhtmed, aku ühendusjuhtmed, sõiduki kliimaseadme voolikud, jõuülekanded, väljalaskekollektori puksid, mootorikaanealune isolatsioon, juhtmestik ja juhtmekomplektid (mootorijuhtmestik jne), kiirusandurid, voolikud, ventilaatorimoodulid ja detonatsiooniandurid; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Lõike 2 punkti b alapunktis ii osutatud mootorsõidukites kasutamiseks mõeldud varuosade konkreetseid erandeid kohaldatakse kaubandusliku deka-BDE tootmise ja kasutamise suhtes, mis kuulub ühte või mitmesse järgmisse kategooriasse:

i)

i)

jõuülekanne ja nn mootorikaanealused seadised nagu aku massijuhtmed, aku ühendusjuhtmed, sõiduki kliimaseadme voolikud, jõuülekanded, väljalaskekollektori puksid, mootorikaanealune isolatsioon, juhtmestik ja juhtmekomplektid (mootorijuhtmestik jne), kiirusandurid, voolikud, ventilaatorimoodulid ja detonatsiooniandurid;

jõuülekanne ja nn mootorikaanealused seadised nagu aku massijuhtmed, aku ühendusjuhtmed, sõiduki kliimaseadme voolikud, jõuülekanded, väljalaskekollektori puksid, mootorikaanealune isolatsioon, juhtmestik ja juhtmekomplektid (mootorijuhtmestik jne), kiirusandurid, voolikud, ventilaatorimoodulid ja detonatsiooniandurid;

| ii) | kütusesüsteemi seadised nagu kütusevoolikud, -paagid ja sõidukikerealused kütusepaagid; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kütusesüsteemi seadised nagu kütusevoolikud, -paagid ja sõidukikerealused kütusepaagid;

kütusesüsteemi seadised nagu kütusevoolikud, -paagid ja sõidukikerealused kütusepaagid;

| iii) | pürotehnilised seadmed ning seadised, mida mõjutavad turvapadja süütekaablid, istmekatted / -kangad (üksnes siis, kui need on olulised turvapadja jaoks) ja turvapadjad (esi- ja külgturvapadjad); |
| --- | --- |

iii)

iii)

pürotehnilised seadmed ning seadised, mida mõjutavad turvapadja süütekaablid, istmekatted / -kangad (üksnes siis, kui need on olulised turvapadja jaoks) ja turvapadjad (esi- ja külgturvapadjad);

pürotehnilised seadmed ning seadised, mida mõjutavad turvapadja süütekaablid, istmekatted / -kangad (üksnes siis, kui need on olulised turvapadja jaoks) ja turvapadjad (esi- ja külgturvapadjad);

| iv) | vedrustus ja sisemus, näiteks siseviimistluse osad, akustilised materjalid ja turvavööd. |
| --- | --- |

iv)

iv)

vedrustus ja sisemus, näiteks siseviimistluse osad, akustilised materjalid ja turvavööd.

vedrustus ja sisemus, näiteks siseviimistluse osad, akustilised materjalid ja turvavööd.

| v) | tugevdatud plast (armatuurlauad ja sisevooderdus); |
| --- | --- |

v)

v)

tugevdatud plast (armatuurlauad ja sisevooderdus);

tugevdatud plast (armatuurlauad ja sisevooderdus);

| vi) | mootorikaanealused või armatuurlauaseadised (klemmiplokid/sulavkaitsekorgid, kõrgepingejuhtmed ja kaablikate (süüteküünla juhtmed)); |
| --- | --- |

vi)

vi)

mootorikaanealused või armatuurlauaseadised (klemmiplokid/sulavkaitsekorgid, kõrgepingejuhtmed ja kaablikate (süüteküünla juhtmed));

mootorikaanealused või armatuurlauaseadised (klemmiplokid/sulavkaitsekorgid, kõrgepingejuhtmed ja kaablikate (süüteküünla juhtmed));

| vii) | elektri- ja elektroonikaseadmed (patareide ja akude katted ja salved, mootori juhtimise süsteemi elektrilised ühendused, raadiosideseadiste osad, satelliitnavigatsiooni süsteemid, globaalse positsioneerimise süsteemid ja arvutisüsteemid); |
| --- | --- |

vii)

vii)

elektri- ja elektroonikaseadmed (patareide ja akude katted ja salved, mootori juhtimise süsteemi elektrilised ühendused, raadiosideseadiste osad, satelliitnavigatsiooni süsteemid, globaalse positsioneerimise süsteemid ja arvutisüsteemid);

elektri- ja elektroonikaseadmed (patareide ja akude katted ja salved, mootori juhtimise süsteemi elektrilised ühendused, raadiosideseadiste osad, satelliitnavigatsiooni süsteemid, globaalse positsioneerimise süsteemid ja arvutisüsteemid);

| viii) | kangas, näiteks tagumine tekk, polster, autolae kattematerjal, autoistmed, peatoed, päikesesirmid, vooderduspaneelid, vaibad. |
| --- | --- |

viii)

viii)

kangas, näiteks tagumine tekk, polster, autolae kattematerjal, autoistmed, peatoed, päikesesirmid, vooderduspaneelid, vaibad.

kangas, näiteks tagumine tekk, polster, autolae kattematerjal, autoistmed, peatoed, päikesesirmid, vooderduspaneelid, vaibad.

| 3. | deka-BDE tootmine ja kasutamine on lubatud järgmiste toodete tootmisel ja turulelaskmisel:









  a) | tooted, mis on lastud turule enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

deka-BDE tootmine ja kasutamine on lubatud järgmiste toodete tootmisel ja turulelaskmisel:

a)

a)

tooted, mis on lastud turule enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev];

tooted, mis on lastud turule enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev];

| b) | kooskõlas punkti 2 alapunktiga a toodetud õhusõidukid; |
| --- | --- |

b)

b)

kooskõlas punkti 2 alapunktiga a toodetud õhusõidukid;

kooskõlas punkti 2 alapunktiga a toodetud õhusõidukid;

| c) | kooskõlas 2 alapunktiga b toodetud õhusõidukite varuosad; |
| --- | --- |

c)

c)

kooskõlas 2 alapunktiga b toodetud õhusõidukite varuosad;

kooskõlas 2 alapunktiga b toodetud õhusõidukite varuosad;

| d) | elektri- ja elektroonikaseadmed, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL

   (1b)

  reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

d)

d)

elektri- ja elektroonikaseadmed, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL

   (1b)

  reguleerimisalasse.

elektri- ja elektroonikaseadmed, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL

1b

reguleerimisalasse.

| 4. | Käesolevas kandes tähendab „õhusõiduk“ üht järgnevatest:









  a) | tsiviillennunduses kasutatav õhusõiduk, mis on valmistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1139

   (1c)

  alusel väljastatud tüübisertifikaadiga või Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) osalisriigi riigisiseste õigusnormidega kooskõlas väljastatud konstruktsioonitüübi kinnitusega või millele ICAO osalisriik on rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 8. lisa kohaselt väljastanud lennukõlblikkuse sertifikaadi; |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Käesolevas kandes tähendab „õhusõiduk“ üht järgnevatest:

a)

a)

tsiviillennunduses kasutatav õhusõiduk, mis on valmistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1139

   (1c)

  alusel väljastatud tüübisertifikaadiga või Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) osalisriigi riigisiseste õigusnormidega kooskõlas väljastatud konstruktsioonitüübi kinnitusega või millele ICAO osalisriik on rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 8. lisa kohaselt väljastanud lennukõlblikkuse sertifikaadi;

tsiviillennunduses kasutatav õhusõiduk, mis on valmistatud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1139

1c

alusel väljastatud tüübisertifikaadiga või Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) osalisriigi riigisiseste õigusnormidega kooskõlas väljastatud konstruktsioonitüübi kinnitusega või millele ICAO osalisriik on rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 8. lisa kohaselt väljastanud lennukõlblikkuse sertifikaadi;

| b) | sõjalennuk. |
| --- | --- |

b)

b)

sõjalennuk.

sõjalennuk.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – rida 24 b (uus)

I lisa – A osa – rida 24 b (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Aine | CASi nr | EÜ nr | Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) | 85535-84-8 | 5287-476-5 | 1. | Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või valmistisi, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi. |

Aine

Aine

CASi nr

CASi nr

EÜ nr

EÜ nr

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

85535-84-8

85535-84-8

5287-476-5

5287-476-5

1.

1.

Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või valmistisi, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi.

| 2. | Kasutada lubatakse:









  a) | SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Kasutada lubatakse:

a)

a)

SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning

SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning

| b) | SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel. |
| --- | --- |

b)

b)

SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel.

SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel.

| 3. | Punktis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku. |
| --- | --- |

3.

3.

Punktis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa

I lisa – B osa

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Aine | CASi nr | EÜ nr | Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 4 | 4 | 4 |
| 4 | | | 4 |
| 5 Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd) | 5 85535-84-8 | 5 287-476-5 | 5 1. | Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või segusid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi. |

Aine

Aine

CASi nr

CASi nr

EÜ nr

EÜ nr

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

Konkreetne erand vahepealseks kasutamiseks või muu täpsustus

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

5 Kloro-C10–13-alkaanid (lühiahelalised klooritud parafiinid, SCCPd)

5 Kloro-C10

13

5 85535-84-8

5 85535-84-8

5 287-476-5

5 287-476-5

5 1.

5 1.

Erandina lubatakse toota, turule lasta ja kasutada aineid või segusid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 1 massiprotsendi, või tooteid, milles SCCPde kontsentratsioon on alla 0,15 massiprotsendi.

| 2. | Kasutada lubatakse:









  a) | SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Kasutada lubatakse:

a)

a)

SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning

SCCPsid sisaldavaid kaevandustööstuse konveierilinte ja tammide tihendusmaterjale, mis olid hiljemalt 4. detsembril 2015 juba kasutusel, ning

| b) | SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel. |
| --- | --- |

b)

b)

SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel.

SCCPsid sisaldavaid tooteid, mida ei ole punktis a nimetatud ja mis olid hiljemalt 10. juulil 2012 juba kasutusel.

| 3. | Punktis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku. |
| --- | --- |

3.

3.

Punktis 2 osutatud toodete suhtes kohaldatakse artikli 4 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa

III lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE SÄTETEGA HÕLMATUD AINETE LOETELU | HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE SÄTETEGA HÕLMATUD AINETE LOETELU |
| Aine (CASi nr) | Aine (CASi nr) |
| Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) | Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid) |
| Heksaklorobenseen (HCB) (CASi nr 118-74-1) | Heksaklorobenseen (HCB) (CASi nr 118-74-1) |
| Polüklooritud bifenüülid (PCBd) | Polüklooritud bifenüülid (PCBd) |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) (37) | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) (37) |
| Pentaklorobenseen (CASi nr 608-93-5) | Pentaklorobenseen (CASi nr 608-93-5) |
| | Polüklooritud naftaleenid

   (37a) |
| | Heksaklorobutadieen (CASi nr 87-68-3) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE SÄTETEGA HÕLMATUD AINETE LOETELU

HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE SÄTETEGA HÕLMATUD AINETE LOETELU

Aine (CASi nr)

Aine (CASi nr)

Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid)

p

Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (PCDDd/PCDFid)

p

Heksaklorobenseen (HCB) (CASi nr 118-74-1)

Heksaklorobenseen (HCB) (CASi nr 118-74-1)

Polüklooritud bifenüülid (PCBd)

Polüklooritud bifenüülid (PCBd)

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) (37)

37

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAHid) (37)

37

Pentaklorobenseen (CASi nr 608-93-5)

Pentaklorobenseen (CASi nr 608-93-5)

Polüklooritud naftaleenid

   (37a)

Polüklooritud naftaleenid

37a

Heksaklorobutadieen (CASi nr 87-68-3)

Heksaklorobutadieen (CASi nr 87-68-3)

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – read 5–8

IV lisa – read 5–8

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Aine | CASi nr | EÜ nr | Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Tetrabromodifenüüleeter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 ja muud | 254-787-2 ja muud | Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri
  ja
  heptabromodifenüüleetri summaarne sisaldus:
  1 000
   mg/kg |
| Pentabromodifenüüleeter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 ja muud | 251-084-2 ja muud |
| Heksabromodifenüüleeter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 ja muud
  253-058-6 ja muud | |
| Heptabromodifenüüleeter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 ja muud | 273-031-2 ja muud |
| | | | |

Aine

CASi nr

EÜ nr

Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm

Tetrabromodifenüüleeter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 ja muud

254-787-2 ja muud

Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri
  ja
  heptabromodifenüüleetri summaarne sisaldus:
  1 000
   mg/kg

ja

1 000

Pentabromodifenüüleeter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 ja muud

251-084-2 ja muud

Heksabromodifenüüleeter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 ja muud

253-058-6 ja muud

Heptabromodifenüüleeter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 ja muud

273-031-2 ja muud

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Aine | CASi nr | EÜ nr | Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Tetrabromodifenüüleeter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 ja muud | 254-787-2 ja muud | Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri
  ja dekabromodifenüüleetri
  summaarne sisaldus:
  500
   mg/kg |
| Pentabromodifenüüleeter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 ja muud | 251-084-2 ja muud |
| Heksabromodifenüüleeter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 ja muud | 253-058-6 ja muud |
| Heptabromodifenüüleeter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 ja muud | 273-031-2 ja muud |
| Dekabromodifenüüleeter




  C12Br10O | 1163-19-5 ja muud | 214-604-9 ja muud | |

Aine

CASi nr

EÜ nr

Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm

Tetrabromodifenüüleeter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 ja muud

254-787-2 ja muud

Tetrabromodifenüüleetri, pentabromodifenüüleetri, heksabromodifenüüleetri, heptabromodifenüüleetri
  ja dekabromodifenüüleetri
  summaarne sisaldus:
  500
   mg/kg

ja dekabromodifenüüleetri

500

Pentabromodifenüüleeter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 ja muud

251-084-2 ja muud

Heksabromodifenüüleeter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 ja muud

253-058-6 ja muud

Heptabromodifenüüleeter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 ja muud

273-031-2 ja muud

Dekabromodifenüüleeter

Dekabromodifenüüleeter

C12Br10O

C12

10

1163-19-5 ja muud

1163-19-5 ja muud

214-604-9 ja muud

214-604-9 ja muud

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – tabel 1 – tulp „Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm“ – rida „Polüklooritud“ – joonealune märkus 7

IV lisa – tabel 1 – tulp „Artikli 7 lõike 4 punktis a viidatud sisalduse piirnorm“ – rida „Polüklooritud“ – joonealune märkus 7

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 7. | PCDDde ja PCDFide sisalduse piirnormi arvutamisel kasutatakse järgmisi toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid): |
| --- | --- |

7.

7.

PCDDde ja PCDFide sisalduse piirnormi arvutamisel kasutatakse järgmisi toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

PCDF

PCDF

TEF

TEF

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 7. | PCDDde ja PCDFide sisalduse piirnormi arvutamisel kasutatakse järgmisi toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid): |
| --- | --- |

7.

7.

PCDDde ja PCDFide sisalduse piirnormi arvutamisel kasutatakse järgmisi toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEFid):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

PCDF

PCDF

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

PCDD

PCDD

TEF

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0336/2018).

1

(4)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

4

(5)  EÜT L 39, 16.2.1993, lk 3.

5

(4)  ELT L 63, 6.3.2003, lk 29.

4

(5)  EÜT L 39, 16.2.1993, lk 3.

5

(5a)  

  ELT L 142, 2.6.2017, lk 4.

5a

ELT L 142, 2.6.2017, lk 4.

(1a)  

  ELT L 124, 17.5.2005, lk 1.

1a

ELT L 124, 17.5.2005, lk 1.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta direktiiv 2012/18/EL ohtlike ainetega seotud suurõnnetuse ohu ohjeldamise ning nõukogu direktiivi 96/82/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 197, 24.7.2012, lk 1).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta (EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

17

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

17

(17a)  
  Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (2008). Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni artiklis 5 ja C lisas osutatud parima võimaliku tehnika suunised ja parimate keskkonnatavade esialgsed juhised. Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sekretariaat Genfis. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

17a

Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon (2008). Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni artiklis 5 ja C lisas osutatud parima võimaliku tehnika suunised ja parimate keskkonnatavade esialgsed juhised. Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni sekretariaat Genfis. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

19

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

19

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (ELT L 174, 1.7.2011, lk 88).

(1c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

1c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

(37)  Heiteinventuuride puhul kasutatakse järgmist nelja indikaatorühendit: benso[a]püreen, benso[b]fluoranteen, benso[k]fluoranteen ja indeno[1,2,3-cd]püreen.

37

a

b

k

cd

(37)  Heiteinventuuride puhul kasutatakse järgmist nelja indikaatorühendit: benso[a]püreen, benso[b]fluoranteen, benso[k]fluoranteen ja indeno[1,2,3-cd]püreen.

37

a

b

k

cd

(37a)  
  Polüklooritud naftaleenid on keemilised ühendid, mis sisaldavad naftaleenituuma, milles üks vesinikuaatom või mitu vesinikuaatomit on asendatud klooriaatomitega.

37a

Polüklooritud naftaleenid on keemilised ühendid, mis sisaldavad naftaleenituuma, milles üks vesinikuaatom või mitu vesinikuaatomit on asendatud klooriaatomitega.

---

Neljapäev, 29. november 2018

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/369 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/369

---

P8_TA(2018)0466

Euro 5 etapi kohaldamine kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes ***I

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 taseme kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0137), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0137),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0120/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0120/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuli 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 14. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0346/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0346/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 367, 10.10.2018, lk 32.

---

P8_TC1-COD(2018)0065

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 168/2013 seoses Euro 5 etapi kohaldamisega kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite tüübikinnituse suhtes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/129) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/370 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/370

---

P8_TA(2018)0467

Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ***I

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2020/C 363/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0316), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0316),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 207 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0210/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0387/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0387/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0160

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks (kodifitseeritud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/125) lõplikule kujule).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/371 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/371

---

P8_TA(2018)0468

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond: ülejäänud summade uuesti sidumine kulukohustustega ***I

Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/40)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Käesoleva määruse eesmärk on võimaldada uuesti siduda kulukohustustega nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summad, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (8), või kõnealuste summade eraldamine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks vastavalt liidu prioriteetidele ja liikmesriigi vajadustele rände- ja varjupaigavaldkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Käesoleva määruse eesmärk on võimaldada uuesti siduda kulukohustustega nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summad, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (8), või kõnealuste summade eraldamine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks vastavalt liidu prioriteetidele ja liikmesriigi vajadustele rände- ja varjupaigavaldkonnas.

| (1) | Käesoleva määruse eesmärk on võimaldada uuesti siduda kulukohustustega nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summad, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (8), või kõnealuste summade eraldamine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks vastavalt liidu prioriteetidele ja liikmesriigi vajadustele
  konkreetses
  rände- ja varjupaigavaldkonnas.
  Samuti tuleb tagada, et selline uuesti sidumine või eraldamine toimuks läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva määruse eesmärk on võimaldada uuesti siduda kulukohustustega nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summad, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 516/2014 (8), või kõnealuste summade eraldamine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks vastavalt liidu prioriteetidele ja liikmesriigi vajadustele
  konkreetses
  rände- ja varjupaigavaldkonnas.
  Samuti tuleb tagada, et selline uuesti sidumine või eraldamine toimuks läbipaistval viisil.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada eespool nimetatud summasid selleks, et jätkata isikute ümberpaigutamist, sidudes kõnealused summad uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks.
  Lisaks sellele
  peaks olema võimalik juhul, kui see on liikmesriigi riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud,
  kasutada kõnealuseid vahendeid selleks, et lahendada muid
  rände- ja
  varjupaigavaldkonna probleeme
  kooskõlas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määrusega. Liikmesriikide vajadused kõnealustes valdkondades on endiselt suured. Eespool osutatud summade uuesti sidumine kulukohustustega samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks peaks olema võimalik ainult üks kord ja juhul, kui komisjon on selle heaks kiitnud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada eespool nimetatud summasid selleks, et jätkata isikute ümberpaigutamist, sidudes kõnealused summad uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks.
  Lisaks sellele
  peaks olema võimalik juhul, kui see on liikmesriigi riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud,
  kasutada kõnealuseid vahendeid selleks, et lahendada muid
  rände- ja
  varjupaigavaldkonna probleeme
  kooskõlas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määrusega. Liikmesriikide vajadused kõnealustes valdkondades on endiselt suured. Eespool osutatud summade uuesti sidumine kulukohustustega samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks peaks olema võimalik ainult üks kord ja juhul, kui komisjon on selle heaks kiitnud.

| (4) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada eespool nimetatud summasid selleks, et jätkata isikute ümberpaigutamist, sidudes kõnealused summad uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks.
  Liikmesriigid peaksid vähemalt 20 % nendest summadest siduma uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate meetmete jaoks, mille eesmärk on rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine või rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamine või ümberasumine ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine. Ülejäänud summade puhul
  peaks olema võimalik juhul, kui see on liikmesriigi riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud,
  rahastada peatükkides II ja III ette nähtud erimeetmeid
  rände- ja
  varjupaigavaldkonnas
  kooskõlas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määrusega
  , eelkõige arendades Euroopa ühise varjupaigasüsteemi aspekte, eriti seoses perekonna taasühinemisega või selleks, et toetada seaduslikku rännet liikmesriikidesse, ning edendades kolmandate riikide kodanike tegelikku integratsiooni
  . Liikmesriikide vajadused kõnealustes valdkondades on endiselt suured. Eespool osutatud summade uuesti sidumine kulukohustustega samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks peaks olema võimalik ainult üks kord ja juhul, kui komisjon on selle heaks kiitnud.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et vahendite eraldamisel järgitakse täielikult finantsmääruses sätestatud põhimõtteid, eelkõige tõhusust ja läbipaistvust. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada eespool nimetatud summasid selleks, et jätkata isikute ümberpaigutamist, sidudes kõnealused summad uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks.
  Liikmesriigid peaksid vähemalt 20 % nendest summadest siduma uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate meetmete jaoks, mille eesmärk on rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine või rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamine või ümberasumine ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine. Ülejäänud summade puhul
  peaks olema võimalik juhul, kui see on liikmesriigi riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud,
  rahastada peatükkides II ja III ette nähtud erimeetmeid
  rände- ja
  varjupaigavaldkonnas
  kooskõlas Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi määrusega
  , eelkõige arendades Euroopa ühise varjupaigasüsteemi aspekte, eriti seoses perekonna taasühinemisega või selleks, et toetada seaduslikku rännet liikmesriikidesse, ning edendades kolmandate riikide kodanike tegelikku integratsiooni
  . Liikmesriikide vajadused kõnealustes valdkondades on endiselt suured. Eespool osutatud summade uuesti sidumine kulukohustustega samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks peaks olema võimalik ainult üks kord ja juhul, kui komisjon on selle heaks kiitnud.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et vahendite eraldamisel järgitakse täielikult finantsmääruses sätestatud põhimõtteid, eelkõige tõhusust ja läbipaistvust.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Ümberpaigutatavate isikute sihtrühma tuleks laiendada, et anda liikmesriikidele suurem paindlikkus isikuid ümber paigutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Ümberpaigutatavate isikute sihtrühma tuleks laiendada, et anda liikmesriikidele suurem paindlikkus isikuid ümber paigutada.

| (5) | Ümberpaigutatavate isikute sihtrühma
  ning nende riikide ringi, kust ümberpaigutamine toimub,
  tuleks laiendada, et anda liikmesriikidele suurem paindlikkus isikuid ümber paigutada.
  Esmatähtsaks tuleks pidada saatjata alaealiste, muude kaitsetute taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate pereliikmete ümberpaigutamist. |
| --- | --- |

(5)

Ümberpaigutatavate isikute sihtrühma
  ning nende riikide ringi, kust ümberpaigutamine toimub,
  tuleks laiendada, et anda liikmesriikidele suurem paindlikkus isikuid ümber paigutada.
  Esmatähtsaks tuleks pidada saatjata alaealiste, muude kaitsetute taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate pereliikmete ümberpaigutamist.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Liikmesriikidel peaks samuti olema piisavalt aega, et kasutada kulukohustustega uuesti seotud summasid sama meetme jaoks või ülekantud summasid muude
  meetmete
  jaoks enne kõnealuste summade kulukohustustest vabastamist. Seetõttu juhul, kui komisjon kiidab heaks summade uuesti sidumise kulukohustustega või ülekandmise riiklike programmide raames, tuleks asjaomased summad lugeda kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune uuesti sidumine kulukohustustega või ülekandmine heaks kiidetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Liikmesriikidel peaks samuti olema piisavalt aega, et kasutada kulukohustustega uuesti seotud summasid sama meetme jaoks või ülekantud summasid muude
  meetmete
  jaoks enne kõnealuste summade kulukohustustest vabastamist. Seetõttu juhul, kui komisjon kiidab heaks summade uuesti sidumise kulukohustustega või ülekandmise riiklike programmide raames, tuleks asjaomased summad lugeda kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune uuesti sidumine kulukohustustega või ülekandmine heaks kiidetakse.

| (7) | Liikmesriikidel peaks samuti olema piisavalt aega, et kasutada kulukohustustega uuesti seotud summasid sama meetme jaoks või ülekantud summasid muude
  erimeetmete
  jaoks enne kõnealuste summade kulukohustustest vabastamist. Seetõttu juhul, kui komisjon kiidab heaks summade uuesti sidumise kulukohustustega või ülekandmise riiklike programmide raames, tuleks asjaomased summad lugeda kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune uuesti sidumine kulukohustustega või ülekandmine heaks kiidetakse. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriikidel peaks samuti olema piisavalt aega, et kasutada kulukohustustega uuesti seotud summasid sama meetme jaoks või ülekantud summasid muude
  erimeetmete
  jaoks enne kõnealuste summade kulukohustustest vabastamist. Seetõttu juhul, kui komisjon kiidab heaks summade uuesti sidumise kulukohustustega või ülekandmise riiklike programmide raames, tuleks asjaomased summad lugeda kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune uuesti sidumine kulukohustustega või ülekandmine heaks kiidetakse.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande vahendite kasutamise kohta rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate üleviimiseks, eriti mis puudutab ülekandmist riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks ja uuesti sidumist kulukohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal aruande vahendite kasutamise kohta rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse saajate üleviimiseks, eriti mis puudutab ülekandmist riikliku programmi raames võetavate muude meetmete jaoks ja uuesti sidumist kulukohustustega.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Kui määrust (EL) nr 516/2014 enne 2018. aasta lõppu ei muudeta, ei saa liikmesriigid enam kasutada asjaomaseid rahalisi vahendeid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist toetust saavate riiklike programmide raames. Kuna määruse (EL) nr 516/2014 muutmisega on kiire, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Kui määrust (EL) nr 516/2014 enne 2018. aasta lõppu ei muudeta, ei saa liikmesriigid enam kasutada asjaomaseid rahalisi vahendeid Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist toetust saavate riiklike programmide raames. Kuna määruse (EL) nr 516/2014 muutmisega on kiire, on asjakohane teha erand kaheksa nädala pikkusest ajavahemikust, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

Vahendid rahvusvahelist kaitset saavate isikute üleviimiseks

„Vahendid
  rahvusvahelise kaitse taotlejate või
  rahvusvahelist kaitset saavate isikute üleviimiseks“;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Lõikes 1 asendatakse sõnad „rahvusvahelist kaitset saava isiku“ sõnadega „rahvusvahelise kaitse taotleja või rahvusvahelist kaitset saava isiku“; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

välja jäetud

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

1a)

„1.   Pidades silmas solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõtete rakendamist ning liidu poliitika arengusuundi fondi rakendamisperioodi jooksul, saavad liikmesriigid lisaks artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldisele artikli 15 lõike 2 punktiga b ette nähtud täiendava summa, mille aluseks on ühekordne makse
  6 000
  eurot iga teisest liikmesriigist üle viidud rahvusvahelist kaitset saava isiku kohta.“

„1.   Pidades silmas solidaarsuse ja vastutuse õiglase jagamise põhimõtete rakendamist ning liidu poliitika arengusuundi fondi rakendamisperioodi jooksul, saavad liikmesriigid lisaks artikli 15 lõike 1 punkti a kohaselt arvutatud eraldisele artikli 15 lõike 2 punktiga b ette nähtud täiendava summa, mille aluseks on ühekordne makse
  10 000
  eurot iga teisest liikmesriigist üle viidud
  rahvusvahelise kaitse taotleja või
  rahvusvahelist kaitset saava isiku kohta.“

Muudatusettepanek 10

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse liikmesriikidele esimest korda individuaalsete rahastamisotsustega, millega määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 sätestatud menetluses kiidetakse heaks nende riiklik programm ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava rahastamisotsusega. Kõnealuste summade uuesti sidumine kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude
  meetmete
  jaoks peab olema võimalik, kui see on asjaomase riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud. Summa võib kulukohustustega uuesti siduda või üle kanda ainult ühe korra. Komisjon peab kulukohustustega uuesti sidumise või ülekandmise heaks kiitma riikliku programmi läbivaatamise kaudu. | 3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse liikmesriikidele esimest korda individuaalsete rahastamisotsustega, millega määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 sätestatud menetluses kiidetakse heaks nende riiklik programm ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava rahastamisotsusega. Kõnealuste summade uuesti sidumine kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude
  erimeetmete
  jaoks
  , mis on ette nähtud käesoleva määruse II ja III peatükis,
  peab olema võimalik, kui see on asjaomase riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud. Summa võib kulukohustustega uuesti siduda või üle kanda ainult ühe korra. Komisjon peab kulukohustustega uuesti sidumise või ülekandmise heaks kiitma riikliku programmi läbivaatamise kaudu.
  Rahastamine toimub läbipaistvalt ja tõhusalt kooskõlas riikliku programmi eesmärkidega. |
| | Summade puhul, mis tulenevad otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest, seotakse vähemalt 20 % uuesti kulukohustustega seotavatest summadest kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate meetmete jaoks, mille eesmärk on rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine või rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamine või ümberasumine ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse liikmesriikidele esimest korda individuaalsete rahastamisotsustega, millega määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 sätestatud menetluses kiidetakse heaks nende riiklik programm ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava rahastamisotsusega. Kõnealuste summade uuesti sidumine kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude
  meetmete
  jaoks peab olema võimalik, kui see on asjaomase riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud. Summa võib kulukohustustega uuesti siduda või üle kanda ainult ühe korra. Komisjon peab kulukohustustega uuesti sidumise või ülekandmise heaks kiitma riikliku programmi läbivaatamise kaudu.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud lisasummad eraldatakse liikmesriikidele esimest korda individuaalsete rahastamisotsustega, millega määruse (EL) nr 514/2014 artiklis 14 sätestatud menetluses kiidetakse heaks nende riiklik programm ja hiljem nende riikliku programmi heakskiitmise otsusele lisatava rahastamisotsusega. Kõnealuste summade uuesti sidumine kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või nende ülekandmine riikliku programmi raames võetavate muude
  erimeetmete
  jaoks
  , mis on ette nähtud käesoleva määruse II ja III peatükis,
  peab olema võimalik, kui see on asjaomase riikliku programmi läbivaatamise käigus nõuetekohaselt põhjendatud. Summa võib kulukohustustega uuesti siduda või üle kanda ainult ühe korra. Komisjon peab kulukohustustega uuesti sidumise või ülekandmise heaks kiitma riikliku programmi läbivaatamise kaudu.
  Rahastamine toimub läbipaistvalt ja tõhusalt kooskõlas riikliku programmi eesmärkidega.

Summade puhul, mis tulenevad otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest, seotakse vähemalt 20 % uuesti kulukohustustega seotavatest summadest kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate meetmete jaoks, mille eesmärk on rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine või rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamine või ümberasumine ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine.

Summade puhul, mis tulenevad otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest, seotakse vähemalt 20 % uuesti kulukohustustega seotavatest summadest kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate meetmete jaoks, mille eesmärk on rahvusvahelise kaitse taotlejate ümberpaigutamine või rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamine või ümberasumine ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmine.

Muudatusettepanek 11

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 3a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3a.   Kui otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest tulenevad summad seotakse uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või kantakse üle riikliku programmi raames võetavate muude
  meetmete
  jaoks kooskõlas lõikega 3, siis määruse (EL) nr 514/2014 artikli 50 lõike 1 kohaldamisel loetakse asjaomased summad kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune kulukohustustega uuesti sidumine või ülekandmine heaks kiidetakse. | 3a.   Kui otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest tulenevad summad seotakse uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või kantakse üle riikliku programmi raames võetavate muude
  erimeetmete
  jaoks kooskõlas lõikega 3, siis määruse (EL) nr 514/2014 artikli 50 lõike 1 kohaldamisel loetakse asjaomased summad kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune kulukohustustega uuesti sidumine või ülekandmine heaks kiidetakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.   Kui otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest tulenevad summad seotakse uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või kantakse üle riikliku programmi raames võetavate muude
  meetmete
  jaoks kooskõlas lõikega 3, siis määruse (EL) nr 514/2014 artikli 50 lõike 1 kohaldamisel loetakse asjaomased summad kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune kulukohustustega uuesti sidumine või ülekandmine heaks kiidetakse.

3a.   Kui otsustega (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 ette nähtud ajutistest meetmetest tulenevad summad seotakse uuesti kulukohustustega riikliku programmi raames võetavate samade meetmete jaoks või kantakse üle riikliku programmi raames võetavate muude
  erimeetmete
  jaoks kooskõlas lõikega 3, siis määruse (EL) nr 514/2014 artikli 50 lõike 1 kohaldamisel loetakse asjaomased summad kohustustega seotuks sellel aastal, kui toimus riikliku programmi läbivaatamine, millega kõnealune kulukohustustega uuesti sidumine või ülekandmine heaks kiidetakse.

Muudatusettepanek 12

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 3c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta, eelkõige mis puudutab summade ülekandmist riiklike programmide raames võetavate muude meetmete jaoks ja uuesti sidumist kulukohustustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Komisjon esitab igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta, eelkõige mis puudutab summade ülekandmist riiklike programmide raames võetavate muude meetmete jaoks ja uuesti sidumist kulukohustustega.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | lõikes 4 asendatakse sõnad „rahvusvahelist kaitset saavate isikute“ sõnadega „rahvusvahelise kaitse taotlejate või rahvusvahelist kaitset saavate isikute“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(4)

(4)

lõikes 4 asendatakse sõnad „rahvusvahelist kaitset saavate isikute“ sõnadega „rahvusvahelise kaitse taotlejate või rahvusvahelist kaitset saavate isikute“.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EL) nr 516/2014

Artikkel 18 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   ELi toimimise lepingu artiklis 80 osutatud liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja vastutuse jagamise eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et korrigeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse kehtivat inflatsioonimäära, rahvusvahelist kaitset saavate isikute ühest liikmesriigist teise viimise valdkonnas toimunud asjakohaseid muutusi ning tegureid, mille abil saab optimeerida ühekordse maksega antud rahalise stiimuli kasutamist.

4.   „ELi toimimise lepingu artiklis 80 osutatud liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja vastutuse jagamise eesmärkide tõhusaks saavutamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 26 vastu delegeeritud õigusakte, et korrigeerida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ühekordseid makseid kasutatavate vahendite piires, võttes eelkõige arvesse kehtivat inflatsioonimäära,
  rahvusvahelise kaitse taotlejate ja
  rahvusvahelist kaitset saavate isikute ühest liikmesriigist teise viimise
  või ümberasumise ja muu ad hoc humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmise
  valdkonnas toimunud asjakohaseid muutusi ning tegureid, mille abil saab optimeerida ühekordse maksega antud rahalise stiimuli kasutamist.“

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0370/2018).

1

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

8

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 516/2014, millega luuakse Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond, muudetakse nõukogu otsust 2008/381/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsused nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsus 2007/435/EÜ (ELT L 150, 20.5.2014, lk 168).

8

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/379 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/379

---

P8_TA(2018)0469

Samoa ühinemine Euroopa Ühenduse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluse vahelepinguga ***

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Samoa ühinemise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise majanduspartnerluslepinguga (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 363/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12281/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12281/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0434/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 207 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0434/2018),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV ja ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (1),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ühelt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni ühelt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahelise majanduspartnerluse vahelepingu kohta (2),

| — | võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma (AKV riigid) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3) (edaspidi „Cotonou leping“), millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide rühma (AKV riigid) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3) (edaspidi „Cotonou leping“), millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust ja arengukomisjoni arvamust (A8-0376/2018),

| 1. | annab nõusoleku Samoa lepinguga ühinemise kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Samoa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 2.

(2)  ELT C 136 E, 11.5.2012, lk 19.

(3)  ELT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/380 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/380

---

P8_TA(2018)0470

Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimehe ametisse nimetamine

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimees (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

(Heakskiitmine)

(2020/C 363/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. novembri 2018. aasta ettepanekut nimetada ametisse Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimees (C8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. novembri 2018. aasta ettepanekut nimetada ametisse Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimees (C8-0466/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (1) artikli 26 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 1024/2013 (millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga) (1) artikli 26 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga institutsioonidevahelist kokkulepet demokraatliku vastutuse ja järelevalve teostamise praktilise korra kohta seoses EKP-le ühtse järelevalvemehhanismi raames antud ülesannete täitmisega (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 122a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 122a,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0380/2018),

| A. | arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa Keskpank esitab järelevalvenõukogu esimehe ametisse nimetamist käsitleva ettepaneku Euroopa Parlamendile ning esimees valitakse avaliku valikumenetluse teel pangandus- ja finantsküsimustes tunnustatud ja erialaste kogemustega isikute hulgast, kes ei ole EKP nõukogu liikmed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 3 sätestatakse, et Euroopa Keskpank esitab järelevalvenõukogu esimehe ametisse nimetamist käsitleva ettepaneku Euroopa Parlamendile ning esimees valitakse avaliku valikumenetluse teel pangandus- ja finantsküsimustes tunnustatud ja erialaste kogemustega isikute hulgast, kes ei ole EKP nõukogu liikmed;

| B. | arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 2 sätestatakse, et järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel kõnealuse määruse kohaselt järgitakse soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõikes 2 sätestatakse, et järelevalvenõukogu liikmete ametisse nimetamisel kõnealuse määruse kohaselt järgitakse soolise tasakaalu, kogemuste ja kvalifikatsiooni põhimõtet;

| C. | arvestades, et Euroopa Keskpank esitas 7. novembri 2018. aasta kirjas Euroopa Parlamendile ettepaneku nimetada järelevalvenõukogu esimeheks Andrea Enria; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Keskpank esitas 7. novembri 2018. aasta kirjas Euroopa Parlamendile ettepaneku nimetada järelevalvenõukogu esimeheks Andrea Enria;

| D. | arvestades, et seejärel hindas parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon esitatud kandidaadi sobivust, pidades eelkõige silmas nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seejärel hindas parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon esitatud kandidaadi sobivust, pidades eelkõige silmas nõukogu määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 26 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõudeid; arvestades, et selle hindamise käigus sai parlamendikomisjon kandidaadilt elulookirjelduse;

| E. | arvestades, et 20. novembril 2018. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 20. novembril 2018. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon kandidaadi kuulamise, kus kandidaat esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | kiidab heaks Euroopa Keskpanga ettepaneku nimetada Andrea Enria Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu esimeheks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus Euroopa Keskpangale, nõukogule ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 287, 29.10.2013, lk 63.

(2)  ELT L 320, 30.11.2013, lk 1.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/381 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/381

---

P8_TA(2018)0471

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmine – taotlus EGF/2018/003 EL/Attica publishing

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

(2020/C 363/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0667 – C8-0430/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0667 – C8-0430/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“) (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0377/2018),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt;

| C. | arvestades, et Kreeka esitas taotluse EGF/2018/003 EL/Attica publishing, et saada EGFist rahalist toetust seoses 550 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka esitas taotluse EGF/2018/003 EL/Attica publishing, et saada EGFist rahalist toetust seoses 550 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 58 (kirjastamine) alla kuuluvas majandussektoris Kreekas NUTS 2. tasandi piirkonnas Atikas (EL30);

| D. | arvestades, et taotlus tugineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud sekkumiskriteeriumitele, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühes NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes külgnevas piirkonnas juhul, kui kahes ühe liikmesriigi seotud piirkonnas on koondamistest mõjutatud üle 500 töötaja; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus tugineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud sekkumiskriteeriumitele, mille kohaselt on fondist toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul mõne liikmesriigi ettevõtetes, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühes NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas või rohkem kui kahes külgnevas piirkonnas juhul, kui kahes ühe liikmesriigi seotud piirkonnas on koondamistest mõjutatud üle 500 töötaja;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimused on täidetud ja Kreekal on õigus saada nimetatud määruse alusel 2 308 500 eurot rahalist toetust, mis moodustab 3 847 500 euro suurustest kogukuludest 60 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Kreeka ametiasutused esitasid taotluse 22. mail 2018 ning pärast Kreekalt lisateabe saamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 4. oktoobril 2018 ja andis sellest samal päeval (seega 12-nädalase tähtaja jooksul) Euroopa Parlamendile teada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Kreeka väitel on koondamised seotud üleilmse finants- ja majanduskriisiga, täpsemalt Kreeka majandusele avalduva mõjuga, mis hõlmab SKP tegelikku vähenemist elaniku kohta, töötuse kasvu ning palkade ja kodumajapidamiste sissetulekute vähenemist, ning kiire digiarenguga ja tõsiasjaga, et peamised reklaamitellijad kärbivad reklaamikulusid, mis muudab kirjastussektorit; märgib, et sektorit ähvardab nii reklaami- kui ka müügitulude langus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et Kreeka kirjastussektoris tegutsevas kolmes ettevõttes toimunud koondamised avaldavad kohalikule majandusele ilmselt märkimisväärset negatiivset mõju ja see on seotud asjaoluga, et uut tööd on raske leida, sest töökohti napib ja tööotsijaid on palju ning ei korraldata tööturu kindlakstehtud vajadustele vastavaid kutseõppekursuseid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab murelikult, et endiselt kõrge tööpuudusega Kreekas on suur osa töötutest ja pikaajalistest töötutest registreeritud Atika piirkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et see on pärast 2014. aastal esitatud taotlust EGF/2014/018 (mis kiideti heaks) (4) Kreeka teine taotlus EGFist rahalise toetuse saamiseks seoses koondamistega Atika kirjastussektoris; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et taotlus on esitatud seoses 550 töötaja koondamisega, kellest suur osa on naised (41,82 %); märgib ka, et 14,73 % koondatud töötajatest on vanemad kui 55 aastat ja 1,6 % nooremad kui 30 aastat; tunnistab sellega seoses, et EGFist kaasrahastatavad aktiivsed tööturumeetmed on väga olulised, et parandada nendesse haavatavatesse rühmadesse kuuluvate inimeste tööturule naasmise võimalusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt selle üle, et kavandatavas koolituspakkumises arvestatakse taotlusega EGF-2014-018 GR/Attica saadud kogemusi, kusjuures selle juhtumi puhul saavutati käimasoleva hindamise andmetel kõrge tööturule naasmise määr; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et mittetöötavate ja mitteõppivate noorte tarvis ei ole meetmeid kavandatud, ehkki selliste noorte osakaal on Kreekas endiselt kõrge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et rahalised toetused sõltuvad toetuse saajate aktiivsest osalemisest ja võivad Kreeka majanduslikes tingimustes toimida tõelise stiimulina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et rahalised toetused ja stiimulid, s.t värbamisstiimulid ning tööotsimis- ja koolitustoetused on lähedal EGFi määruses sätestatud 35 % suurusele ülemmäärale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et Kreekal on kavas võtta taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks viit tüüpi meetmeid: i) kutsenõustamine ja abistamine töö otsimisel; ii) tööturu vajadustele vastav koolitus, ümberõpe ja kutseõpe; iii) ettevõtluse alustamise toetus; iv) tööotsimis- ja koolitustoetus; v) värbamisstiimulid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti Ateena päevalehtede ajakirjanike ametiühingu (ΕΣΗΕΑ), Ateena päevalehtede kirjastuste töötajate ametiühingu (ΕΠΗΕΑ) ja tööministeeriumi esindajatega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Kreeka ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ja topeltrahastamine on välistatud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel prognoosida tööturu väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning pakett peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on liikmesriigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektori ümberkorraldamise meetmeid, ning peab kiiduväärseks, et Kreeka on seda kinnitanud; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil nõuda, et riikide ametiasutused esitaksid tulevastes ettepanekutes rohkem üksikasju sektorite kohta, mis eeldatavasti kasvavad ja kuhu seetõttu võetakse tõenäoliselt inimesi tööle, ning koguksid EGFi rahaeraldiste mõju kohta tõendatud andmeid, sh andmeid töökohtade kvaliteedi ja EGFi toetuse abil tööturule tagasi pöördunute osakaalu kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni uuesti üles tagama, et kõik EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumendid oleksid üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. aprilli 2015. aasta otsus (EL) 2015/644 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (taotlus EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting, Kreeka) (ELT L 106, 24.4.2015, lk 29).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Kreeka taotlus – EGF/2018/003 EL/Attica publishing)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2019/275).

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/385 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/385

---

P8_TA(2018)0472

Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel ***I

Euroopa Parlamendi 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist reguleerivate normide osas (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/44)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Liidu suurimate saavutuste hulka kuulub sellise ala loomine, kus isikud saavad vabalt liikuda üle sisepiiride. Sellise ala tavapärane toimimine ja tugevdamine, mis põhineb usaldusel ja solidaarsusel, peaks olema liidu ja selles osalema nõustunud liikmesriikide ühine eesmärk. Samal ajal tuleb olukordadele, kus selle ala või selle osade avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab tõsine oht, reageerida ühiselt, võimaldades erandjuhtudel ja viimase abinõuna ajutiselt taaskehtestada piirikontrolli sisepiiridel, tugevdades samas asjaomaste liikmesriikide koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Liidu suurimate saavutuste hulka kuulub sellise ala loomine, kus isikud saavad vabalt liikuda üle sisepiiride. Sellise ala tavapärane toimimine ja tugevdamine, mis põhineb usaldusel ja solidaarsusel, peaks olema liidu ja selles osalema nõustunud liikmesriikide ühine eesmärk. Samal ajal tuleb olukordadele, kus selle ala või selle osade avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardab tõsine oht, reageerida ühiselt, võimaldades erandjuhtudel ja viimase abinõuna ajutiselt taaskehtestada piirikontrolli sisepiiridel, tugevdades samas asjaomaste liikmesriikide koostööd.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama endast erandit. Sisepiiridel piirikontrolli
  taaskehtestamist
  teatud piiratud ajaks
  tuleks kasutada
  üksnes viimase abinõuna ja ulatuses, mil kontroll on vajalik ja proportsionaalne avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama endast erandit. Sisepiiridel piirikontrolli
  taaskehtestamist
  teatud piiratud ajaks
  tuleks kasutada
  üksnes viimase abinõuna ja ulatuses, mil kontroll on vajalik ja proportsionaalne avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohuga.

| (1) | Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama endast erandit.
  Kuna
  sisepiiridel piirikontrolli
  ajutine taaskehtestamine mõjutab isikute vaba liikumist, tuleks piirikontroll taaskehtestada
  teatud piiratud ajaks üksnes viimase abinõuna ja ulatuses, mil kontroll on vajalik ja proportsionaalne avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohuga.
  Iga selline meede tuleks tühistada niipea, kui selle aluseks olevaid põhjuseid enam ei esine. |
| --- | --- |

(1)

Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama endast erandit.
  Kuna
  sisepiiridel piirikontrolli
  ajutine taaskehtestamine mõjutab isikute vaba liikumist, tuleks piirikontroll taaskehtestada
  teatud piiratud ajaks üksnes viimase abinõuna ja ulatuses, mil kontroll on vajalik ja proportsionaalne avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohuga.
  Iga selline meede tuleks tühistada niipea, kui selle aluseks olevaid põhjuseid enam ei esine.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Rännet ja olukorda, kus välispiiri ületab korraga palju kolmandate riikide kodanikke, ei tuleks iseenesest pidada ohuks avalikule korrale või sisejulgeolekule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Rännet ja olukorda, kus välispiiri ületab korraga palju kolmandate riikide kodanikke, ei tuleks iseenesest pidada ohuks avalikule korrale või sisejulgeolekule.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kindlakstehtud tõsisele ohule saab reageerida eri meetmetega, sõltuvalt selle laadist ja ulatusest.
  Liikmesriigid
  saavad kasutada
  ka
  politseikohustuste täitmist, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. 
  märts
  2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (8) artiklis 23 ja mida saab teatavatel tingimustel piirialadel kasutada. Liikmesriikidele on selleks suuniseid antud komisjoni soovituses, mis käsitleb proportsionaalset politseikontrolli ja politseikoostööd Schengeni alal (9). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kindlakstehtud tõsisele ohule saab reageerida eri meetmetega, sõltuvalt selle laadist ja ulatusest.
  Liikmesriigid
  saavad kasutada
  ka
  politseikohustuste täitmist, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. 
  märts
  2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (8) artiklis 23 ja mida saab teatavatel tingimustel piirialadel kasutada. Liikmesriikidele on selleks suuniseid antud komisjoni soovituses, mis käsitleb proportsionaalset politseikontrolli ja politseikoostööd Schengeni alal (9).

| (2) | Kindlakstehtud tõsisele ohule saab reageerida eri meetmetega, sõltuvalt selle laadist ja ulatusest.
  Kuigi on selge, et politseikohustuste täitmise olemus ja eesmärk erinevad piirikontrollist,
  saavad
  liikmesriigid
  kasutada
  asjaomast
  politseikohustuste täitmist, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. 
  märtsi
  2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (8) artiklis 23 ja mida saab teatavatel tingimustel piirialadel kasutada. Liikmesriikidele on selleks suuniseid antud komisjoni soovituses, mis käsitleb proportsionaalset politseikontrolli ja politseikoostööd Schengeni alal (9). |
| --- | --- |

(2)

Kindlakstehtud tõsisele ohule saab reageerida eri meetmetega, sõltuvalt selle laadist ja ulatusest.
  Kuigi on selge, et politseikohustuste täitmise olemus ja eesmärk erinevad piirikontrollist,
  saavad
  liikmesriigid
  kasutada
  asjaomast
  politseikohustuste täitmist, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. 
  märtsi
  2016. aasta määruse (EL) 2016/399 (mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad)) (8) artiklis 23 ja mida saab teatavatel tingimustel piirialadel kasutada. Liikmesriikidele on selleks suuniseid antud komisjoni soovituses, mis käsitleb proportsionaalset politseikontrolli ja politseikoostööd Schengeni alal (9).

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Enne sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist peaksid liikmesriigid eelistama muid meetmeid. Eelkõige peaksid asjaomased liikmesriigid vajaduse korral ja juhul, kui see on põhjendatud, kaaluma vastavalt riskihindamisele politseikontrollide tõhusamat või sagedasemat kasutamist oma territooriumil, sealhulgas piirialadel ja peamistel transpordimarsruutidel, tagades samas, et nende politseikontrollide eesmärk ei ole piirikontroll. Nüüdisaegne tehnoloogia on avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale ohule reageerimisel väga oluline. Liikmesriigid peaksid hindama, kas olukorda saaks asjakohaselt lahendada tihedama piiriülese koostöö kaudu, seda nii operatiivkoostöö kui ka politsei- ja luureteenistuste vahelise teabevahetuse seisukohalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Enne sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist peaksid liikmesriigid eelistama muid meetmeid. Eelkõige peaksid asjaomased liikmesriigid vajaduse korral ja juhul, kui see on põhjendatud, kaaluma vastavalt riskihindamisele politseikontrollide tõhusamat või sagedasemat kasutamist oma territooriumil, sealhulgas piirialadel ja peamistel transpordimarsruutidel, tagades samas, et nende politseikontrollide eesmärk ei ole piirikontroll. Nüüdisaegne tehnoloogia on avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale ohule reageerimisel väga oluline. Liikmesriigid peaksid hindama, kas olukorda saaks asjakohaselt lahendada tihedama piiriülese koostöö kaudu, seda nii operatiivkoostöö kui ka politsei- ja luureteenistuste vahelise teabevahetuse seisukohalt.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Ent kogemused on näidanud, et
  teatavad tõsised ohud avalikule korrale või sisejulgeolekule, nagu näiteks piiriülene terrorismioht või konkreetsed ebaseaduslike rändajate teisese rände juhtumid liidus, mis on olnud sisepiirikontrolli ajutise taaskehtestamise aluseks, võivad püsida palju kauem kui eelnimetatud ajavahemikud
  . Seetõttu on
  vajalik ja põhjendatud
  kohandada piirikontrolli ajutise taaskehtestamise suhtes kohaldatavaid tähtaegu
  vastavalt praegustele vajadustele
  , tagades samal ajal, et seda meedet ei kuritarvitata ja et seda kasutatakse üksnes erandjuhul viimase abinõuna.
  Selleks tuleks Schengeni piirieeskirjade artikli 25 kohaselt kohaldatavat üldist tähtaega pikendada ühe aastani. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Ent kogemused on näidanud, et
  teatavad tõsised ohud avalikule korrale või sisejulgeolekule, nagu näiteks piiriülene terrorismioht või konkreetsed ebaseaduslike rändajate teisese rände juhtumid liidus, mis on olnud sisepiirikontrolli ajutise taaskehtestamise aluseks, võivad püsida palju kauem kui eelnimetatud ajavahemikud
  . Seetõttu on
  vajalik ja põhjendatud
  kohandada piirikontrolli ajutise taaskehtestamise suhtes kohaldatavaid tähtaegu
  vastavalt praegustele vajadustele
  , tagades samal ajal, et seda meedet ei kuritarvitata ja et seda kasutatakse üksnes erandjuhul viimase abinõuna.
  Selleks tuleks Schengeni piirieeskirjade artikli 25 kohaselt kohaldatavat üldist tähtaega pikendada ühe aastani.

| (4) | Ent kogemused on näidanud, et
  harva on vaja sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kauemaks kui kaheks kuuks. Üksnes erandjuhtudel võivad teatavad tõsised ohud avalikule korrale või sisejulgeolekule püsida kauem kui praegu sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamiseks lubatud maksimaalne kuuekuuline ajavahemik
  . Seetõttu on
  vaja
  kohandada piirikontrolli ajutise taaskehtestamise suhtes kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal, et seda meedet ei kuritarvitata ja et seda kasutatakse üksnes erandjuhul viimase abinõuna. |
| --- | --- |

(4)

Ent kogemused on näidanud, et
  harva on vaja sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kauemaks kui kaheks kuuks. Üksnes erandjuhtudel võivad teatavad tõsised ohud avalikule korrale või sisejulgeolekule püsida kauem kui praegu sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamiseks lubatud maksimaalne kuuekuuline ajavahemik
  . Seetõttu on
  vaja
  kohandada piirikontrolli ajutise taaskehtestamise suhtes kohaldatavaid tähtaegu, tagades samal ajal, et seda meedet ei kuritarvitata ja et seda kasutatakse üksnes erandjuhul viimase abinõuna.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Isikute vaba liikumise aluspõhimõttest tehtavat erandit tuleb tõlgendada kitsalt ning avaliku korra mõiste eeldab, et olemas on tõeline, vahetu ja piisavalt tõsine oht, mis kahjustab mõnda ühiskonna põhihuvi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Isikute vaba liikumise aluspõhimõttest tehtavat erandit tuleb tõlgendada kitsalt ning avaliku korra mõiste eeldab, et olemas on tõeline, vahetu ja piisavalt tõsine oht, mis kahjustab mõnda ühiskonna põhihuvi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Tagamaks, et sisepiirikontrolli kasutatakse üksnes erandjuhul, peaksid liikmesriigid esitama
  kavandatava
  piirikontrolli
  taaskehtestamise või
  pikendamise kohta
  riskihinnangu
  . Riskihinnangus tuleks eeskätt hinnata seda, kui kaua kindlakstehtud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, ning näidata, et
  kavandatud sisepiirikontrolli
  pikendamine on viimane abinõu, ja selgitada, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida.
  Juhul kui sisepiirikontroll kestab kauem kui kuus kuud,
  peaks
  riskihinnangus
  tõendama ka tagasiulatuvalt, et taaskehtestatud piirikontroll on kindlakstehtud ohule reageerimisel tõhus
  olnud
  , ja selgitama üksikasjalikult, kuidas konsulteeriti kõigi naaberliikmesriikidega, keda piirikontrolli pikendamine mõjutab, ja neid kõige vähem koormava tegevuskorra väljatöötamisse kaasati. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Tagamaks, et sisepiirikontrolli kasutatakse üksnes erandjuhul, peaksid liikmesriigid esitama
  kavandatava
  piirikontrolli
  taaskehtestamise või
  pikendamise kohta
  riskihinnangu
  . Riskihinnangus tuleks eeskätt hinnata seda, kui kaua kindlakstehtud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, ning näidata, et
  kavandatud sisepiirikontrolli
  pikendamine on viimane abinõu, ja selgitada, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida.
  Juhul kui sisepiirikontroll kestab kauem kui kuus kuud,
  peaks
  riskihinnangus
  tõendama ka tagasiulatuvalt, et taaskehtestatud piirikontroll on kindlakstehtud ohule reageerimisel tõhus
  olnud
  , ja selgitama üksikasjalikult, kuidas konsulteeriti kõigi naaberliikmesriikidega, keda piirikontrolli pikendamine mõjutab, ja neid kõige vähem koormava tegevuskorra väljatöötamisse kaasati.

| (5) | Tagamaks, et sisepiirikontrolli kasutatakse üksnes
  viimase abinõuna ja
  erandjuhul, peaksid liikmesriigid esitama
  riskihinnangu
  piirikontrolli
  kavandatava
  pikendamise kohta
  kauemaks kui kaks kuud
  . Riskihinnangus tuleks eeskätt hinnata seda, kui kaua kindlakstehtud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, ning näidata, et
  piirikontrolli
  pikendamine on viimane abinõu,
  tõendades eelkõige, et muud meetmed on osutunud või neid peetakse ebapiisavaks,
  ja selgitada, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida.
  Riskihinnangus
  peaks tõendama ka tagasiulatuvalt, et taaskehtestatud piirikontroll on kindlakstehtud ohule reageerimisel
  olnud
  tõhus
  ja tulemuslik
  , ja selgitama üksikasjalikult, kuidas konsulteeriti kõigi naaberliikmesriikidega, keda piirikontrolli pikendamine mõjutab, ja neid kõige vähem koormava tegevuskorra väljatöötamisse kaasati.
  Liikmesriikidele peaks jääma võimalus salastada vajaduse korral kogu esitatud teave või osa sellest. |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks, et sisepiirikontrolli kasutatakse üksnes
  viimase abinõuna ja
  erandjuhul, peaksid liikmesriigid esitama
  riskihinnangu
  piirikontrolli
  kavandatava
  pikendamise kohta
  kauemaks kui kaks kuud
  . Riskihinnangus tuleks eeskätt hinnata seda, kui kaua kindlakstehtud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, ning näidata, et
  piirikontrolli
  pikendamine on viimane abinõu,
  tõendades eelkõige, et muud meetmed on osutunud või neid peetakse ebapiisavaks,
  ja selgitada, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida.
  Riskihinnangus
  peaks tõendama ka tagasiulatuvalt, et taaskehtestatud piirikontroll on kindlakstehtud ohule reageerimisel
  olnud
  tõhus
  ja tulemuslik
  , ja selgitama üksikasjalikult, kuidas konsulteeriti kõigi naaberliikmesriikidega, keda piirikontrolli pikendamine mõjutab, ja neid kõige vähem koormava tegevuskorra väljatöötamisse kaasati.
  Liikmesriikidele peaks jääma võimalus salastada vajaduse korral kogu esitatud teave või osa sellest.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Kui sisepiirikontrolli taaskehtestamine on seotud erakorralise olemuse ja kestusega konkreetsete kavandatavate sündmustega (näiteks spordisündmused), siis peaks taaskehtestamise kestus olema väga täpne, piiritletud ja seotud sündmuse tegeliku kestusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Kui sisepiirikontrolli taaskehtestamine on seotud erakorralise olemuse ja kestusega konkreetsete kavandatavate sündmustega (näiteks spordisündmused), siis peaks taaskehtestamise kestus olema väga täpne, piiritletud ja seotud sündmuse tegeliku kestusega.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Liikmesriigi esitatud riskihinnangu kvaliteet on väga oluline piirikontrolli kavandatava taaskehtestamise või pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Hindamises peaksid osalema Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning
  Europol
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Liikmesriigi esitatud riskihinnangu kvaliteet on väga oluline piirikontrolli kavandatava taaskehtestamise või pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Hindamises peaksid osalema Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning
  Europol
  .

| (6) | Liikmesriigi esitatud riskihinnangu kvaliteet on väga oluline piirikontrolli kavandatava taaskehtestamise või pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Hindamises peaksid osalema Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet
  , Europol, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet
  ning
  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
  . |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigi esitatud riskihinnangu kvaliteet on väga oluline piirikontrolli kavandatava taaskehtestamise või pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel. Hindamises peaksid osalema Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet
  , Europol, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet
  ning
  Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Komisjoni õigust esitada Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 4 kohaselt arvamus tuleks muuta nii, et see kajastaks liikmesriikide uusi kohustusi, mis on seotud riskihinnangu koostamisega, sealhulgas koostööga asjaomaste liikmesriikide vahel. Kui piirikontrolli sisepiiridel teostatakse kauem kui kuus kuud, peaks komisjonil olema kohustus esitada arvamus. Samuti tuleks muuta
  Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõikes 5 sätestatud konsulteerimismenetlust, nii et see kajastaks ametite
  (Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Europol)
  rolli ja keskenduks liikmesriikide vahelise koostöö eri aspektide praktilisele rakendamisele
  , sealhulgas mõlemal pool piiri võetavate eri meetmete koordineerimisele, kui see on vajalik
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Komisjoni õigust esitada Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõike 4 kohaselt arvamus tuleks muuta nii, et see kajastaks liikmesriikide uusi kohustusi, mis on seotud riskihinnangu koostamisega, sealhulgas koostööga asjaomaste liikmesriikide vahel. Kui piirikontrolli sisepiiridel teostatakse kauem kui kuus kuud, peaks komisjonil olema kohustus esitada arvamus. Samuti tuleks muuta
  Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõikes 5 sätestatud konsulteerimismenetlust, nii et see kajastaks ametite
  (Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Europol)
  rolli ja keskenduks liikmesriikide vahelise koostöö eri aspektide praktilisele rakendamisele
  , sealhulgas mõlemal pool piiri võetavate eri meetmete koordineerimisele, kui see on vajalik
  .

| (7) | Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõikes 5 sätestatud konsulteerimismenetlust
  tuleks muuta
  , nii et see kajastaks
  liidu
  ametite rolli ja keskenduks liikmesriikide vahelise koostöö eri aspektide praktilisele rakendamisele. |
| --- | --- |

(7)

Schengeni piirieeskirjade artikli 27 lõikes 5 sätestatud konsulteerimismenetlust
  tuleks muuta
  , nii et see kajastaks
  liidu
  ametite rolli ja keskenduks liikmesriikide vahelise koostöö eri aspektide praktilisele rakendamisele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Selleks et muudetud normid sobiksid paremini avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavatele tõsistele püsivatele ohtudele reageerimiseks, tuleks ette näha konkreetne võimalus sisepiirikontrolli pikendamiseks kauemaks kui
  üks aasta
  . Pikendamise eelduseks peaks olema, et liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, näiteks kehtestatakse erakorraline seisukord. Igal juhul ei tohiks pikendamise võimalus viia selleni, et ajutist sisepiirikontrolli pikendatakse edaspidi kauemaks kui
  kaheks
  aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Selleks et muudetud normid sobiksid paremini avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavatele tõsistele püsivatele ohtudele reageerimiseks, tuleks ette näha konkreetne võimalus sisepiirikontrolli pikendamiseks kauemaks kui
  üks aasta
  . Pikendamise eelduseks peaks olema, et liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, näiteks kehtestatakse erakorraline seisukord. Igal juhul ei tohiks pikendamise võimalus viia selleni, et ajutist sisepiirikontrolli pikendatakse edaspidi kauemaks kui
  kaheks
  aastaks.

| (8) | Selleks et muudetud normid sobiksid paremini avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavatele tõsistele püsivatele ohtudele reageerimiseks, tuleks ette näha konkreetne võimalus
  erandkorras
  sisepiirikontrolli pikendamiseks kauemaks kui
  kuus kuud
  . Pikendamise eelduseks peaks olema, et liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, näiteks kehtestatakse erakorraline seisukord. Igal juhul ei tohiks pikendamise võimalus viia selleni, et ajutist sisepiirikontrolli pikendatakse edaspidi kauemaks kui
  üheks
  aastaks. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et muudetud normid sobiksid paremini avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavatele tõsistele püsivatele ohtudele reageerimiseks, tuleks ette näha konkreetne võimalus
  erandkorras
  sisepiirikontrolli pikendamiseks kauemaks kui
  kuus kuud
  . Pikendamise eelduseks peaks olema, et liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, näiteks kehtestatakse erakorraline seisukord. Igal juhul ei tohiks pikendamise võimalus viia selleni, et ajutist sisepiirikontrolli pikendatakse edaspidi kauemaks kui
  üheks
  aastaks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Sisepiirikontrolli taaskehtestamisel tuleks kaaluda selle vajalikkust ja proportsionaalsust sellise avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu suhtes, mis tekitab vajaduse kontrolli taaskehtestamiseks, ning samuti tuleks kaaluda muid meetmeid, mida oleks võimalik võtta liikmesriigi või liidu või mõlema tasandil, ning sellise kontrolli mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Sisepiirikontrolli taaskehtestamisel tuleks kaaluda selle vajalikkust ja proportsionaalsust sellise avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu suhtes, mis tekitab vajaduse kontrolli taaskehtestamiseks, ning samuti tuleks kaaluda muid meetmeid, mida oleks võimalik võtta liikmesriigi või liidu või mõlema tasandil, ning sellise kontrolli mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Artikli 25 lõikes 4 esinevat viidet artiklile 29 tuleks muuta, selleks et selgitada Schengeni piirieeskirjade artikli 29 ja artikli 25 kohaselt kohaldatavate ajavahemike omavahelist suhet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Artikli 25 lõikes 4 esinevat viidet artiklile 29 tuleks muuta, selleks et selgitada Schengeni piirieeskirjade artikli 29 ja artikli 25 kohaselt kohaldatavate ajavahemike omavahelist suhet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Ajutise sisepiirikontrolli teostamisel, selleks
  et reageerida avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale konkreetsele ohule, mis püsib kauem kui
  üks aasta
  , tuleks
  järgida
  erimenetlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Ajutise sisepiirikontrolli teostamisel, selleks
  et reageerida avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale konkreetsele ohule, mis püsib kauem kui
  üks aasta
  , tuleks
  järgida
  erimenetlust.

| (10) | Võimaluse suhtes teostada ajutist sisepiirikontrolli,
  et reageerida avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale konkreetsele ohule, mis püsib kauem kui
  kuus kuud
  , tuleks
  kohaldada
  erimenetlust
  , milleks on vaja nõukogu soovitust
  . |
| --- | --- |

(10)

Võimaluse suhtes teostada ajutist sisepiirikontrolli,
  et reageerida avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale konkreetsele ohule, mis püsib kauem kui
  kuus kuud
  , tuleks
  kohaldada
  erimenetlust
  , milleks on vaja nõukogu soovitust
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks peaks komisjon esitama arvamuse piirikontrolli pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse
  ning vajaduse korral naaberliikmesriikidega tehtava koostöö kohta
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks peaks komisjon esitama arvamuse piirikontrolli pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse
  ning vajaduse korral naaberliikmesriikidega tehtava koostöö kohta
  .

| (11) | Selleks peaks komisjon esitama arvamuse piirikontrolli pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse
  kohta. Euroopa Parlamenti tuleks kavandatavast pikendamisest viivitamata teavitada. Mõjutatud liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada komisjonile tähelepanekuid enne, kui komisjon oma arvamuse esitab
  . |
| --- | --- |

(11)

Selleks peaks komisjon esitama arvamuse piirikontrolli pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse
  kohta. Euroopa Parlamenti tuleks kavandatavast pikendamisest viivitamata teavitada. Mõjutatud liikmesriikidel peaks olema võimalus esitada komisjonile tähelepanekuid enne, kui komisjon oma arvamuse esitab
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Komisjoni arvamust arvesse võttes võib nõukogu erakorralist edasist pikendamist soovitada ja vajaduse korral
  määrata kindlaks
  tingimused asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö kohta, selleks et tagada, et tegemist on erandliku meetmega, mis kehtib üksnes nii kaua, kui see on vajalik ja põhjendatud ning on kooskõlas riiklike meetmetega, mida võetakse liikmesriigi territooriumil avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale samale konkreetsele ohule reageerimiseks. Nõukogu soovitus peaks olema eeltingimuseks piirikontrolli edasisele pikendamisele kauemaks kui
  üheks aastaks ja seetõttu samalaadne juba praegu artiklis 29 sätestatud soovitusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Komisjoni arvamust arvesse võttes võib nõukogu erakorralist edasist pikendamist soovitada ja vajaduse korral
  määrata kindlaks
  tingimused asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö kohta, selleks et tagada, et tegemist on erandliku meetmega, mis kehtib üksnes nii kaua, kui see on vajalik ja põhjendatud ning on kooskõlas riiklike meetmetega, mida võetakse liikmesriigi territooriumil avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale samale konkreetsele ohule reageerimiseks. Nõukogu soovitus peaks olema eeltingimuseks piirikontrolli edasisele pikendamisele kauemaks kui
  üheks aastaks ja seetõttu samalaadne juba praegu artiklis 29 sätestatud soovitusega
  .

| (13) | Komisjoni arvamust arvesse võttes võib nõukogu erakorralist edasist pikendamist soovitada ja vajaduse korral
  sätestada
  tingimused asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö kohta, selleks et tagada, et tegemist on erandliku meetmega, mis kehtib üksnes nii kaua, kui see on vajalik ja põhjendatud ning on kooskõlas riiklike meetmetega, mida võetakse liikmesriigi territooriumil avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale samale konkreetsele ohule reageerimiseks. Nõukogu soovitus peaks olema eeltingimuseks piirikontrolli edasisele pikendamisele kauemaks kui
  kuueks kuuks. Nõukogu soovitus tuleks viivitamata edastada Euroopa Parlamendile
  . |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni arvamust arvesse võttes võib nõukogu erakorralist edasist pikendamist soovitada ja vajaduse korral
  sätestada
  tingimused asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö kohta, selleks et tagada, et tegemist on erandliku meetmega, mis kehtib üksnes nii kaua, kui see on vajalik ja põhjendatud ning on kooskõlas riiklike meetmetega, mida võetakse liikmesriigi territooriumil avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavale samale konkreetsele ohule reageerimiseks. Nõukogu soovitus peaks olema eeltingimuseks piirikontrolli edasisele pikendamisele kauemaks kui
  kuueks kuuks. Nõukogu soovitus tuleks viivitamata edastada Euroopa Parlamendile
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Sisepiirikontrollita ala üldist toimimist ohustavate erandjuhtude korral erimenetluse kohaselt võetavate meetmete kehtivusaega ei tohiks pikendada ega neid kombineerida määruses (EL) 2016/399 sätestatud muu menetluse kohaselt võetavate meetmetega sisepiirikontrolli taaskehtestamiseks või pikendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Sisepiirikontrollita ala üldist toimimist ohustavate erandjuhtude korral erimenetluse kohaselt võetavate meetmete kehtivusaega ei tohiks pikendada ega neid kombineerida määruses (EL) 2016/399 sätestatud muu menetluse kohaselt võetavate meetmetega sisepiirikontrolli taaskehtestamiseks või pikendamiseks.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Kui komisjon on seisukohal, et liikmesriik ei ole täitnud oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi, peaks ta kui aluslepingute täitmise järelevalvaja, kes jälgib liidu õiguse kohaldamist, võtma asjakohaseid meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 ja sealhulgas andma asja Euroopa Liidu Kohtusse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Kui komisjon on seisukohal, et liikmesriik ei ole täitnud oma aluslepingutest tulenevaid kohustusi, peaks ta kui aluslepingute täitmise järelevalvaja, kes jälgib liidu õiguse kohaldamist, võtma asjakohaseid meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 258 ja sealhulgas andma asja Euroopa Liidu Kohtusse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik erandlikult taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks
  kestusega kuni 30 päeva või tõsise ohu eeldatava kestuse ajaks, kui kõnealune oht püsib kauem kui 30 päeva, kuid mitte kauemaks kui kuueks kuuks
  . Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus sisepiiridel ei või olla suurem ega pikem, kui on rangelt vajalik tõsisele ohule reageerimiseks. | 1.   Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik
  viimase abinõuna
  erandlikult taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks. Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus sisepiiridel ei või olla suurem ega pikem, kui on rangelt vajalik tõsisele ohule reageerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik erandlikult taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks
  kestusega kuni 30 päeva või tõsise ohu eeldatava kestuse ajaks, kui kõnealune oht püsib kauem kui 30 päeva, kuid mitte kauemaks kui kuueks kuuks
  . Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus sisepiiridel ei või olla suurem ega pikem, kui on rangelt vajalik tõsisele ohule reageerimiseks.

1.   Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik
  viimase abinõuna
  erandlikult taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks. Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus sisepiiridel ei või olla suurem ega pikem, kui on rangelt vajalik tõsisele ohule reageerimiseks.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Piirikontroll taaskehtestatakse sisepiiridel ainult viimase abinõuna ja kooskõlas artiklitega 27, 27a, 28 ja 29. Kui vastavalt artiklitele 27, 27a, 28 või 29 kaalutakse seda, kas teha otsus sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise kohta, võetakse igal juhul arvesse vastavalt artiklites 26 ja 30 osutatud kriteeriumeid. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Piirikontroll taaskehtestatakse sisepiiridel ainult viimase abinõuna ja kooskõlas artiklitega 27, 27a, 28 ja 29. Kui vastavalt artiklitele 27, 27a, 28 või 29 kaalutakse seda, kas teha otsus sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise kohta, võetakse igal juhul arvesse vastavalt artiklites 26 ja 30 osutatud kriteeriumeid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 22 ja 52

Muudatusettepanekud 22 ja 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Kui tõsine oht asjaomase liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajavahemikust kauem, võib kõnealune liikmesriik artiklis 26 osutatud kriteeriumeid arvesse võttes ning kooskõlas artikliga 27 jätkata oma sisepiiride kontrollimist samadel alustel, kui on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, ning, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid, pikendada seda ajavahemike kaupa, mis vastavad tõsise ohu eeldatavale kestusele ja ei ole pikemad kui kuus kuud. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Kui tõsine oht asjaomase liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud ajavahemikust kauem, võib kõnealune liikmesriik artiklis 26 osutatud kriteeriumeid arvesse võttes ning kooskõlas artikliga 27 jätkata oma sisepiiride kontrollimist samadel alustel, kui on osutatud käesoleva artikli lõikes 1, ning, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid, pikendada seda ajavahemike kaupa, mis vastavad tõsise ohu eeldatavale kestusele ja ei ole pikemad kui kuus kuud.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 25 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Koguperiood, milleks piirikontroll sisepiiridel taaskehtestatakse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud pikendamised, ei kesta kauem kui üks aasta. | välja jäetud |
| Artiklis 27a osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku veel pikendada vastavalt kõnealusele artiklile kuni maksimaalselt kahe aastani. | |
| Artiklis 29 osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku kokku pikendada vastavalt kõnealuse artikli lõikele 1 kuni maksimaalselt kahe aastani. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Koguperiood, milleks piirikontroll sisepiiridel taaskehtestatakse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud pikendamised, ei kesta kauem kui üks aasta.

Koguperiood, milleks piirikontroll sisepiiridel taaskehtestatakse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud pikendamised, ei kesta kauem kui üks aasta.

välja jäetud

välja jäetud

Artiklis 27a osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku veel pikendada vastavalt kõnealusele artiklile kuni maksimaalselt kahe aastani.

Artiklis 27a osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku veel pikendada vastavalt kõnealusele artiklile kuni maksimaalselt kahe aastani.

Artiklis 29 osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku kokku pikendada vastavalt kõnealuse artikli lõikele 1 kuni maksimaalselt kahe aastani.

Artiklis 29 osutatud erandjuhtudel võib kõnealust ajavahemikku kokku pikendada vastavalt kõnealuse artikli lõikele 1 kuni maksimaalselt kahe aastani.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 26

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

Artikkel 26

„Artikkel 26

Sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kriteeriumid

Sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise kriteeriumid

Kui liikmesriik otsustab taaskehtestada ajutiselt viimase abinõuna piirikontrolli ühel või mitmel sisepiiril või mõnel selle lõigul või otsustab taaskehtestamist pikendada
  vastavalt artiklile 25 või artikli 28 lõikele 1
  , hindab
  liikmesriik seda, mil määral on kõnealuse meetmega võimalik vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ning seda, kas kõnealuse meetme kohaldamine on asjaomase ohuga proportsionaalne. Hinnangu koostamisel võtab liikmesriik eelkõige arvesse
  järgmist:

vastavalt artiklile 25 või artikli 28 lõikele 1

liikmesriik seda, mil määral on kõnealuse meetmega võimalik vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ning seda, kas kõnealuse meetme kohaldamine on asjaomase ohuga proportsionaalne. Hinnangu koostamisel võtab liikmesriik eelkõige arvesse

Enne
  kui liikmesriik otsustab taaskehtestada ajutiselt viimase abinõuna piirikontrolli ühel või mitmel sisepiiril või mõnel selle lõigul või otsustab
  ajutist
  taaskehtestamist pikendada, hindab
  ta
  järgmist:

Enne

ajutist

ta

| a) | kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine võib piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

a)

a)

kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine võib piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine võib piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

| b) | kas muud meetmed kui sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine, näiteks tõhusam piiriülene politseikoostöö või sagedasemad politseikontrollid, võivad piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

b)

b)

kas muud meetmed kui sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine, näiteks tõhusam piiriülene politseikoostöö või sagedasemad politseikontrollid, võivad piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

kas muud meetmed kui sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine, näiteks tõhusam piiriülene politseikoostöö või sagedasemad politseikontrollid, võivad piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

| c) | kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine on proportsionaalne ohuga avalikule korrale või sisejulgeolekule, võttes eelkõige arvesse järgmist: |
| --- | --- |

c)

c)

kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine on proportsionaalne ohuga avalikule korrale või sisejulgeolekule, võttes eelkõige arvesse järgmist:

kas sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine on proportsionaalne ohuga avalikule korrale või sisejulgeolekule, võttes eelkõige arvesse järgmist:

| a) | oma avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu, sealhulgas terroriaktidest või -ähvardustest tuleneva ohu ning organiseeritud kuritegevusega seotud ohu tõenäoline mõju; |
| --- | --- |

a)

a)

oma avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu, sealhulgas terroriaktidest või -ähvardustest tuleneva ohu ning organiseeritud kuritegevusega seotud ohu tõenäoline mõju;

| | i) | oma avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu, sealhulgas terroriaktidest või -ähvardustest tuleneva ohu ning organiseeritud kuritegevusega seotud ohu tõenäoline mõju
  , ning |
| --- | --- | --- |

i)

i)

oma avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ohu, sealhulgas terroriaktidest või -ähvardustest tuleneva ohu ning organiseeritud kuritegevusega seotud ohu tõenäoline mõju
  , ning

, ning

| b) | sellise meetme
  tõenäoline mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal. |
| --- | --- |

b)

b)

sellise meetme
  tõenäoline mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal.

sellise meetme

| | ii) | sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise
  tõenäoline mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise
  tõenäoline mõju isikute vabale liikumisele sisepiirikontrollita alal.

sisepiiridel piirikontrolli ajutise taaskehtestamise

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti a kohaselt, et sisepiirikontrolli ajutine taaskehtestamine ei vähenda tõenäoliselt piisavalt ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ei taaskehtesta ta sisepiirikontrolli.

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti a kohaselt, et sisepiirikontrolli ajutine taaskehtestamine ei vähenda tõenäoliselt piisavalt ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ei taaskehtesta ta sisepiirikontrolli.

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti b kohaselt, et muud meetmed kui sisepiirikontrolli ajutine taaskehtestamine võivad piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ei taaskehtesta ega pikenda ta sisepiirikontrolli ja võtab asjaomaseid muid meetmeid.

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti b kohaselt, et muud meetmed kui sisepiirikontrolli ajutine taaskehtestamine võivad piisavalt vähendada ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule, ei taaskehtesta ega pikenda ta sisepiirikontrolli ja võtab asjaomaseid muid meetmeid.

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti c kohaselt, et kavandatav sisepiirikontrolli taaskehtestamine ei ole ohuga proportsionaalne, ei taaskehtesta ega pikenda ta sisepiirikontrolli.“

Kui liikmesriik hindab esimese lõigu punkti c kohaselt, et kavandatav sisepiirikontrolli taaskehtestamine ei ole ohuga proportsionaalne, ei taaskehtesta ega pikenda ta sisepiirikontrolli.“

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -i (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -i (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – pealkiri

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -i) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-i)

-i)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

Pealkiri asendatakse järgmisega:

Artikli 25 alusel sisepiiridel
  piirikontrolli ajutise taaskehtestamise menetlus

Artikli 25 alusel sisepiiridel

„Sisepiiridel
  piirikontrolli ajutise taaskehtestamise menetlus
  ettenähtava avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava tõsise ohu korral“

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -i a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt -i a (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -ia) | Artiklis 27 lisatakse lõike 1 ette järgmine uus lõige:





  „-1.
     
  Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik viimase abinõuna ja kooskõlas artiklis 26 sätestatud kriteeriumidega taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks kestusega kuni 30 päeva või tõsise ohu eeldatava kestuse ajaks, kui kõnealune oht püsib kauem kui 30 päeva, kuid mitte kauemaks kui kaheks kuuks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-ia)

-ia)

Artiklis 27 lisatakse lõike 1 ette järgmine uus lõige:

Artiklis 27 lisatakse lõike 1 ette järgmine uus lõige:

„-1.
     
  Kui sisepiirikontrollita alal tekib tõsine oht liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule, võib kõnealune liikmesriik viimase abinõuna ja kooskõlas artiklis 26 sätestatud kriteeriumidega taaskehtestada piirikontrolli kõikidel või konkreetsetel sisepiirilõikudel piiratud ajavahemikuks kestusega kuni 30 päeva või tõsise ohu eeldatava kestuse ajaks, kui kõnealune oht püsib kauem kui 30 päeva, kuid mitte kauemaks kui kaheks kuuks.“

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt -i b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt -i b (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -ib) | Lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-ib)

-ib)

Lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

Lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

1.   
  Kui liikmesriik kavatseb artikli 25 alusel taaskehtestada piirikontrolli sisepiiridel,
  teavitab
  ta
  sellest teisi liikmesriike ja komisjoni hiljemalt neli nädalat enne piirikontrolli kavandatavat taaskehtestamist, või lühema aja jooksul, kui asjaolud, mis on tekitanud vajaduse piirikontrolli taaskehtestamiseks sisepiiridel, saavad teatavaks vähem kui neli nädalat enne piirikontrolli kavandatavat taaskehtestamist. Sellisel juhul esitab liikmesriik järgmise teabe:

„1.   
  Lõike - 1 kohaldamisel
  teavitab
  asjaomane liikmesriik
  sellest teisi liikmesriike ja komisjoni hiljemalt neli nädalat enne piirikontrolli kavandatavat taaskehtestamist, või lühema aja jooksul, kui asjaolud, mis on tekitanud vajaduse piirikontrolli taaskehtestamiseks sisepiiridel, saavad teatavaks vähem kui neli nädalat enne piirikontrolli kavandatavat taaskehtestamist. Sellisel juhul esitab liikmesriik järgmise teabe:“

Muudatusettepanekud 28 ja 57

Muudatusettepanekud 28 ja 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt i

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt i

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt aa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | Lõikesse 1 lisatakse uus punkt aa: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

i)

Lõikesse 1 lisatakse uus punkt aa:

Lõikesse 1 lisatakse uus punkt aa:

välja jäetud

välja jäetud

| | „aa) | riskihinnang, milles hinnatakse seda, kui kaua tuvastatud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, näidatakse, et piirikontrolli pikendamine on viimane abinõu, ja selgitatakse, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida. Kui piirikontroll on juba taaskehtestatud kauemaks kui kuus kuud, selgitatakse riskihinnangus ka seda, kuidas on piirikontrolli eelnev taaskehtestamine aidanud kaasa tuvastatud ohu kõrvaldamisele.



  Samuti sisaldab riskihinnang üksikasjalikku aruannet selle kohta, kuidas on tegevust koordineeritud asjaomase liikmesriigi ning selle liikmesriigi või nende liikmesriikide vahel, kellega ta jagab sisepiire, kus on piirikontrolli teostatud.


  Komisjon jagab riskihinnangut vastavalt vajadusele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ning Europoliga.“ |
| --- | --- | --- |

„aa)

„aa)

riskihinnang, milles hinnatakse seda, kui kaua tuvastatud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, näidatakse, et piirikontrolli pikendamine on viimane abinõu, ja selgitatakse, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida. Kui piirikontroll on juba taaskehtestatud kauemaks kui kuus kuud, selgitatakse riskihinnangus ka seda, kuidas on piirikontrolli eelnev taaskehtestamine aidanud kaasa tuvastatud ohu kõrvaldamisele.

riskihinnang, milles hinnatakse seda, kui kaua tuvastatud oht eeldatavasti püsib ja milliseid sisepiiri lõike see mõjutab, näidatakse, et piirikontrolli pikendamine on viimane abinõu, ja selgitatakse, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule reageerida. Kui piirikontroll on juba taaskehtestatud kauemaks kui kuus kuud, selgitatakse riskihinnangus ka seda, kuidas on piirikontrolli eelnev taaskehtestamine aidanud kaasa tuvastatud ohu kõrvaldamisele.

Samuti sisaldab riskihinnang üksikasjalikku aruannet selle kohta, kuidas on tegevust koordineeritud asjaomase liikmesriigi ning selle liikmesriigi või nende liikmesriikide vahel, kellega ta jagab sisepiire, kus on piirikontrolli teostatud.

Komisjon jagab riskihinnangut vastavalt vajadusele Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti ning Europoliga.“

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt i a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt i a (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt ab (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ia) | Lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt ab:










  „ab) | avalikku korda või sisejulgeolekut ähvarvale ohule reageerimiseks liikmesriigi poolt võetavad või ette nähtud muud meetmed kui kavandatav taaskehtestamine, samuti tõenduspõhine põhjendus selle kohta, miks muid meetmeid, nagu piiriülese politseikoostöö ja politseikontrollide tõhustamine, peeti ebapiisavaks;“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ia)

ia)

Lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt ab:

Lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt ab:

„ab)

„ab)

avalikku korda või sisejulgeolekut ähvarvale ohule reageerimiseks liikmesriigi poolt võetavad või ette nähtud muud meetmed kui kavandatav taaskehtestamine, samuti tõenduspõhine põhjendus selle kohta, miks muid meetmeid, nagu piiriülese politseikoostöö ja politseikontrollide tõhustamine, peeti ebapiisavaks;“

avalikku korda või sisejulgeolekut ähvarvale ohule reageerimiseks liikmesriigi poolt võetavad või ette nähtud muud meetmed kui kavandatav taaskehtestamine, samuti tõenduspõhine põhjendus selle kohta, miks muid meetmeid, nagu piiriülese politseikoostöö ja politseikontrollide tõhustamine, peeti ebapiisavaks;“

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt ii

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt ii

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | asjakohasel juhul meetmed, mida peaksid võtma teised liikmesriigid ja milles on kokku lepitud enne
  asjaomastel
  sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

asjakohasel juhul meetmed, mida peaksid võtma teised liikmesriigid ja milles on kokku lepitud enne
  asjaomastel
  sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist.

asjaomastel

| e) | asjakohasel juhul meetmed, mida peaksid võtma teised liikmesriigid ja milles on kokku lepitud enne
  vastavatel
  sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist. |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul meetmed, mida peaksid võtma teised liikmesriigid ja milles on kokku lepitud enne
  vastavatel
  sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist.

vastavatel

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1 – viimane lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vajaduse korral võib komisjon nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) täiendavat teavet, sealhulgas nii teavet koostöö kohta nende liikmesriikidega, keda sisepiiridel piirikontrolli kavandatav pikendamine mõjutab, kui ka lisateavet, mis on vajalik selleks, et hinnata, kas tegemist on viimase abinõuna võetava meetmega. | Vajaduse korral võib komisjon nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) täiendavat teavet, sealhulgas nii teavet koostöö kohta nende liikmesriikidega, keda sisepiiridel piirikontrolli kavandatav
  taaskehtestamine või
  pikendamine mõjutab, kui ka lisateavet, mis on vajalik selleks, et hinnata, kas tegemist on viimase abinõuna võetava meetmega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vajaduse korral võib komisjon nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) täiendavat teavet, sealhulgas nii teavet koostöö kohta nende liikmesriikidega, keda sisepiiridel piirikontrolli kavandatav pikendamine mõjutab, kui ka lisateavet, mis on vajalik selleks, et hinnata, kas tegemist on viimase abinõuna võetava meetmega.

Vajaduse korral võib komisjon nõuda asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) täiendavat teavet, sealhulgas nii teavet koostöö kohta nende liikmesriikidega, keda sisepiiridel piirikontrolli kavandatav
  taaskehtestamine või
  pikendamine mõjutab, kui ka lisateavet, mis on vajalik selleks, et hinnata, kas tegemist on viimase abinõuna võetava meetmega.

taaskehtestamine või

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt iii a (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiia) | Lisatakse järgmine lõige 1a:





  „1a.
     
  Kui tõsine oht asjaomase liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib kauem kui kaks kuud, võib kõnealune liikmesriik artiklis 26 sätestatud kriteeriumeid arvesse võttes jätkata oma sisepiiride kontrollimist samadel alustel, kui on osutatud käesoleva artikli lõikes - 1, ning, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid, ajavahemikul, mis vastab tõsise ohu eeldatavale kestusele ega ole igal juhul pikem kui neli kuud. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

Lisatakse järgmine lõige 1a:

Lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.
     
  Kui tõsine oht asjaomase liikmesriigi avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib kauem kui kaks kuud, võib kõnealune liikmesriik artiklis 26 sätestatud kriteeriumeid arvesse võttes jätkata oma sisepiiride kontrollimist samadel alustel, kui on osutatud käesoleva artikli lõikes - 1, ning, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid, ajavahemikul, mis vastab tõsise ohu eeldatavale kestusele ega ole igal juhul pikem kui neli kuud. Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni lõikes 1 osutatud ajavahemiku jooksul.“

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii b (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 1b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiib) | Lisatakse järgmine lõige 1b:





  „1b.
     
  Lõike 1 kohaldamisel esitab asjaomane liikmesriik lisaks lõikes 1 sätestatud teabele ka riskihinnangu, milles










  i) | hinnatakse, kui kaua tuvastatud oht eeldatavasti püsib ja millist lõiku tema sisepiirist see mõjutab; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiib)

iiib)

Lisatakse järgmine lõige 1b:

Lisatakse järgmine lõige 1b:

„1b.
     
  Lõike 1 kohaldamisel esitab asjaomane liikmesriik lisaks lõikes 1 sätestatud teabele ka riskihinnangu, milles

i)

hinnatakse, kui kaua tuvastatud oht eeldatavasti püsib ja millist lõiku tema sisepiirist see mõjutab;

| ii) | antakse ülevaade tuvastatud ohu kõrvaldamiseks varem võetud muudest meetmetest; |
| --- | --- |

ii)

antakse ülevaade tuvastatud ohu kõrvaldamiseks varem võetud muudest meetmetest;

| iii) | selgitatakse, miks need muud meetmed või punktis ii osutatud meetmed ei vähendanud tuvastatud ohtu piisavalt; |
| --- | --- |

iii)

selgitatakse, miks need muud meetmed või punktis ii osutatud meetmed ei vähendanud tuvastatud ohtu piisavalt;

| iv) | näidatakse, et piirikontrolli pikendamine on viimane abinõu, ning |
| --- | --- |

iv)

näidatakse, et piirikontrolli pikendamine on viimane abinõu, ning

| v) | selgitatakse, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule paremini reageerida. |
| --- | --- |

v)

selgitatakse, kuidas aitab piirikontroll tuvastatud ohule paremini reageerida.

Samuti sisaldab esimeses lõigus osutatud riskihinnang üksikasjalikku aruannet selle kohta, kuidas on tehtud koostööd asjaomase liikmesriigi ning selle liikmesriigi või nende liikmesriikide vahel, keda piirikontrolli taaskehtestamine otseselt mõjutab, sealhulgas nende liikmesriikidega, kellega asjaomane liikmesriik jagab sisepiire, kus piirikontrolli teostatakse.

Komisjon jagab riskihinnangut ameti ja Europoliga ning võib vajaduse korral küsida neilt seisukohta.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, võttes vastu riskihindamise metoodika.“

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, võttes vastu riskihindamise metoodika.“

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii c (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiic) | Lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiic)

iiic)

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

Lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   
  Lõikes
  1 osutatud teave edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal, kui
  kõnealuse lõike
  kohaselt teavitatakse sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.

„2.   
  Lõigetes
  1
  ja 1b
  osutatud teave edastatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule samal ajal, kui
  kõnealuste lõigete
  kohaselt teavitatakse sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.“

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iii d (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | iiid) | Lõige 3 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiid)

iiid)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   
  Lõike 1 kohase
  teate esitamisel võib liikmesriik vajaduse korral ja siseriiklike õigusaktide kohaselt
  teha otsuse salastada
  osa
  teabest
  . Selline salastatus ei takista teabe avaldamist komisjoni poolt Euroopa Parlamendile. Käesoleva artikli alusel Euroopa Parlamendile edastatud teabe ja dokumentide edasisaatmise ja käitlemise puhul tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel kohaldatavaid salastatud teabe edastamise ja käitlemise eeskirju.

„3.   Teate esitamisel võib liikmesriik vajaduse korral ja siseriiklike õigusaktide kohaselt
  salastada lõigetes 1 ja 1b osutatud kogu teabe või
  osa
  sellest
  . Selline salastatus ei takista
  teistel liikmesriikidel, keda sisepiiridel piirikontrolli ajutine taaskehtestamine mõjutab, pääseda teabele juurde politseikoostöö asjakohaste ja turvaliste kanalite kaudu ega takista
  teabe avaldamist komisjoni poolt Euroopa Parlamendile. Käesoleva artikli alusel Euroopa Parlamendile edastatud teabe ja dokumentide edasisaatmise ja käitlemise puhul tuleb järgida Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel kohaldatavaid salastatud teabe edastamise ja käitlemise eeskirju.“

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pärast liikmesriigi teadet
  lõike
  1 kohaselt ja pidades silmas lõikes 5 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon või iga muu liikmesriik esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 72 kohaldamist. | Pärast liikmesriigi teadet
  lõigete
   1
  ja 1a
  kohaselt ja pidades silmas lõikes 5 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon või iga muu liikmesriik esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 72 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pärast liikmesriigi teadet
  lõike
  1 kohaselt ja pidades silmas lõikes 5 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon või iga muu liikmesriik esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 72 kohaldamist.

lõike

Pärast liikmesriigi teadet
  lõigete
   1
  ja 1a
  kohaselt ja pidades silmas lõikes 5 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon või iga muu liikmesriik esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 72 kohaldamist.

lõigete

ja 1a

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon kahtleb, kas kavandatud piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on vajalik või proportsionaalne, või kui ta peab asjakohaseks pidada konsultatsioone teate mõne aspekti suhtes, esitab ta sellekohase arvamuse. | Kui komisjon
  teates sisalduva teabe või mis tahes muu talle laekunud täiendava teabe alusel
  kahtleb, kas kavandatud piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on vajalik või proportsionaalne, või kui ta peab asjakohaseks pidada konsultatsioone teate mõne aspekti suhtes, esitab ta
  viivitamata
  sellekohase arvamuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui komisjon kahtleb, kas kavandatud piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on vajalik või proportsionaalne, või kui ta peab asjakohaseks pidada konsultatsioone teate mõne aspekti suhtes, esitab ta sellekohase arvamuse.

Kui komisjon
  teates sisalduva teabe või mis tahes muu talle laekunud täiendava teabe alusel
  kahtleb, kas kavandatud piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel on vajalik või proportsionaalne, või kui ta peab asjakohaseks pidada konsultatsioone teate mõne aspekti suhtes, esitab ta
  viivitamata
  sellekohase arvamuse.

teates sisalduva teabe või mis tahes muu talle laekunud täiendava teabe alusel

viivitamata

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt iv

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui piirikontroll sisepiiridel on juba olnud taaskehtestatud kuueks kuuks, esitab komisjon arvamuse.“ | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui piirikontroll sisepiiridel on juba olnud taaskehtestatud kuueks kuuks, esitab komisjon arvamuse.“

Kui piirikontroll sisepiiridel on juba olnud taaskehtestatud kuueks kuuks, esitab komisjon arvamuse.“

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt v

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2– alapunkt v

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes
  1 osutatud teabe ja lõikes 4 osutatud komisjoni või liikmesriigi arvamuse üle toimub konsulteerimine
  , mida juhib komisjon
  .
  Vajaduse korral toimuvad konsulteerimise käigus ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja asjaomased ametid. Uuritakse kavandatavate meetmete proportsionaalsust, avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavat ohtu ja võimalusi liikmesriikide vahelise vastastikuse koostöö elluviimiseks. Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada või pikendada kavatsev liikmesriik võtab konsulteerimise tulemusi piirikontrolli teostamisel igati arvesse. | Lõigetes
   1
  ja 1b
  osutatud teabe ja lõikes 4 osutatud komisjoni või liikmesriigi arvamuse üle toimub konsulteerimine.
  Konsulteerimine hõlmab järgmist: |
| | i) | ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja komisjon, et korraldada asjakohasel juhul liikmesriikidevahelist vastastikust koostööd ning kontrollida piirikontrolli taaskehtestamise, sealhulgas võimalike muude meetmete, ning avalikule korrale või sisejulgeolekule ohtu põhjustanud sündmustega seotud meetmete proportsionaalsust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes
  1 osutatud teabe ja lõikes 4 osutatud komisjoni või liikmesriigi arvamuse üle toimub konsulteerimine
  , mida juhib komisjon
  .
  Vajaduse korral toimuvad konsulteerimise käigus ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja asjaomased ametid. Uuritakse kavandatavate meetmete proportsionaalsust, avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavat ohtu ja võimalusi liikmesriikide vahelise vastastikuse koostöö elluviimiseks. Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada või pikendada kavatsev liikmesriik võtab konsulteerimise tulemusi piirikontrolli teostamisel igati arvesse.

Lõikes

, mida juhib komisjon

Vajaduse korral toimuvad konsulteerimise käigus ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja asjaomased ametid. Uuritakse kavandatavate meetmete proportsionaalsust, avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardavat ohtu ja võimalusi liikmesriikide vahelise vastastikuse koostöö elluviimiseks. Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada või pikendada kavatsev liikmesriik võtab konsulteerimise tulemusi piirikontrolli teostamisel igati arvesse.

Lõigetes
   1
  ja 1b
  osutatud teabe ja lõikes 4 osutatud komisjoni või liikmesriigi arvamuse üle toimub konsulteerimine.
  Konsulteerimine hõlmab järgmist:

Lõigetes

ja 1b

Konsulteerimine hõlmab järgmist:

i)

i)

ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja komisjon, et korraldada asjakohasel juhul liikmesriikidevahelist vastastikust koostööd ning kontrollida piirikontrolli taaskehtestamise, sealhulgas võimalike muude meetmete, ning avalikule korrale või sisejulgeolekule ohtu põhjustanud sündmustega seotud meetmete proportsionaalsust;

ühised koosolekud, kus osalevad sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestada kavatsev liikmesriik, teised liikmesriigid, eelkõige need, keda selline meede otseselt puudutab, ja komisjon, et korraldada asjakohasel juhul liikmesriikidevahelist vastastikust koostööd ning kontrollida piirikontrolli taaskehtestamise, sealhulgas võimalike muude meetmete, ning avalikule korrale või sisejulgeolekule ohtu põhjustanud sündmustega seotud meetmete proportsionaalsust;

| ii) | kui see on asjakohane, siis komisjoni etteteatamata kohapealsed külastused vastavatele sisepiiridele, vajaduse korral liikmesriikide ja ameti, Europoli või muu asjaomase liidu organi või asutuse ekspertide abiga, et hinnata piirikontrolli tõhusust nendel sisepiiridel ja käesoleva määruse täitmist; asjaomaste etteteatamata kohapealsete külastuste aruanded edastatakse Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

ii)

ii)

kui see on asjakohane, siis komisjoni etteteatamata kohapealsed külastused vastavatele sisepiiridele, vajaduse korral liikmesriikide ja ameti, Europoli või muu asjaomase liidu organi või asutuse ekspertide abiga, et hinnata piirikontrolli tõhusust nendel sisepiiridel ja käesoleva määruse täitmist; asjaomaste etteteatamata kohapealsete külastuste aruanded edastatakse Euroopa Parlamendile.

kui see on asjakohane, siis komisjoni etteteatamata kohapealsed külastused vastavatele sisepiiridele, vajaduse korral liikmesriikide ja ameti, Europoli või muu asjaomase liidu organi või asutuse ekspertide abiga, et hinnata piirikontrolli tõhusust nendel sisepiiridel ja käesoleva määruse täitmist; asjaomaste etteteatamata kohapealsete külastuste aruanded edastatakse Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27a – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erimenetlus juhul, kui avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav tõsine oht püsib kauem kui
  üks aasta | Erimenetlus juhul, kui avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav tõsine oht püsib kauem kui
  kuus kuud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erimenetlus juhul, kui avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav tõsine oht püsib kauem kui
  üks aasta

üks aasta

Erimenetlus juhul, kui avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav tõsine oht püsib kauem kui
  kuus kuud

kuus kuud

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Erandjuhul
  , kui liikmesriik on olukorras, kus avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav üks ja sama tõsine oht püsib kauem kui artikli
  25 lõike 4 esimeses lauses
  nimetatud ajavahemik, ja kui liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, võib sellele ohule reageerimiseks ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli käesoleva artikli kohaselt veel pikendada. | 1.   
  Erandjuhtudel
  , kui liikmesriik on olukorras, kus avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav üks ja sama tõsine oht püsib kauem kui artikli 
  27 lõikes 1a
  nimetatud ajavahemik, ja kui liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, võib sellele ohule reageerimiseks ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli käesoleva artikli kohaselt veel pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Erandjuhul
  , kui liikmesriik on olukorras, kus avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav üks ja sama tõsine oht püsib kauem kui artikli
  25 lõike 4 esimeses lauses
  nimetatud ajavahemik, ja kui liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, võib sellele ohule reageerimiseks ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli käesoleva artikli kohaselt veel pikendada.

1.   
  Erandjuhtudel
  , kui liikmesriik on olukorras, kus avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardav üks ja sama tõsine oht püsib kauem kui artikli 
  27 lõikes 1a
  nimetatud ajavahemik, ja kui liikmesriigi territooriumil võetakse vastavaid erakorralisi riiklikke meetmeid ohule reageerimiseks, võib sellele ohule reageerimiseks ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli käesoleva artikli kohaselt veel pikendada.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Hiljemalt
  kuus
  nädalat enne artikli
  25 lõike 4 esimeses lauses
  nimetatud ajavahemiku lõppu teatab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile, et ta taotleb piirikontrolli edasist pikendamist vastavalt käesolevas artiklis sätestatud erimenetlusele. Teade sisaldab artikli 27
  lõike
  1
  punktides a–e
  nõutavat teavet. Kohaldatakse artikli 27 lõikeid 2 ja 3. | 2.   Hiljemalt
  kolm
  nädalat enne artikli 
  27 lõikes 1a
  nimetatud ajavahemiku lõppu teatab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile, et ta taotleb piirikontrolli edasist pikendamist vastavalt käesolevas artiklis sätestatud erimenetlusele.
  Asjaomane
  teade sisaldab
  kogu
  artikli 27
  lõigete
   1
  ja 1a kohaselt
  nõutavat teavet. Kohaldatakse artikli 27 lõikeid 2 ja 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Hiljemalt
  kuus
  nädalat enne artikli
  25 lõike 4 esimeses lauses
  nimetatud ajavahemiku lõppu teatab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile, et ta taotleb piirikontrolli edasist pikendamist vastavalt käesolevas artiklis sätestatud erimenetlusele. Teade sisaldab artikli 27
  lõike
  1
  punktides a–e
  nõutavat teavet. Kohaldatakse artikli 27 lõikeid 2 ja 3.

2.   Hiljemalt
  kolm
  nädalat enne artikli 
  27 lõikes 1a
  nimetatud ajavahemiku lõppu teatab liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile, et ta taotleb piirikontrolli edasist pikendamist vastavalt käesolevas artiklis sätestatud erimenetlusele.
  Asjaomane
  teade sisaldab
  kogu
  artikli 27
  lõigete
   1
  ja 1a kohaselt
  nõutavat teavet. Kohaldatakse artikli 27 lõikeid 2 ja 3.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon esitab arvamuse. | 3.   Komisjon esitab arvamuse
  selle kohta, kas kavandatav pikendamine täidab lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid, ning kavandatava pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Mõjutatud liikmesriigid võivad esitada komisjonile tähelepanekuid enne, kui komisjon asjaomase arvamuse esitab. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon esitab arvamuse.

3.   Komisjon esitab arvamuse
  selle kohta, kas kavandatav pikendamine täidab lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid, ning kavandatava pikendamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse kohta. Mõjutatud liikmesriigid võivad esitada komisjonile tähelepanekuid enne, kui komisjon asjaomase arvamuse esitab.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 27a – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisjoni arvamust nõuetekohaselt arvesse võttes võib nõukogu
  soovitada liikmesriigile
  teha otsus
  piirikontrolli
  edasise pikendamise kohta
  sisepiiridel kuni kuueks kuuks.
  Seda ajavahemikku võib pikendada veel kuni kuue kuu võrra kõige rohkem kolmel korral.
  Nõukogu viitab oma soovituses
  vähemalt
  artikli 27
  lõike
  1
  punktides a–e
  osutatud teabele
  . Vajaduse korral määrab nõukogu kindlaks tingimused
  asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö
  kohta
  . | 4.   
  Nõukogu võib pärast komisjoni arvamuse arvessevõtmist viimase abinõuna
  soovitada
  asjaomasele
  liikmesriigile
  pikendada
  piirikontrolli
  oma
  sisepiiridel
  veel
  kuni kuueks kuuks. Nõukogu viitab oma soovituses artikli 27
  lõigetes
   1
  ja 1b
  osutatud teabele
  ning sätestab
  asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö
  tingimused
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Komisjoni arvamust nõuetekohaselt arvesse võttes võib nõukogu
  soovitada liikmesriigile
  teha otsus
  piirikontrolli
  edasise pikendamise kohta
  sisepiiridel kuni kuueks kuuks.
  Seda ajavahemikku võib pikendada veel kuni kuue kuu võrra kõige rohkem kolmel korral.
  Nõukogu viitab oma soovituses
  vähemalt
  artikli 27
  lõike
  1
  punktides a–e
  osutatud teabele
  . Vajaduse korral määrab nõukogu kindlaks tingimused
  asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö
  kohta
  .

4.   
  Nõukogu võib pärast komisjoni arvamuse arvessevõtmist viimase abinõuna
  soovitada
  asjaomasele
  liikmesriigile
  pikendada
  piirikontrolli
  oma
  sisepiiridel
  veel
  kuni kuueks kuuks. Nõukogu viitab oma soovituses artikli 27
  lõigetes
   1
  ja 1b
  osutatud teabele
  ning sätestab
  asjaomaste liikmesriikide vahelise koostöö
  tingimused
  .

Muudatusettepanekud 45 ja 66

Muudatusettepanekud 45 ja 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 28 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Artikli 28 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)

3a)

Artikli 28 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   
  Ilma et see piiraks artikli 25 lõike
  4
  kohaldamist, ei või
  sisepiiridel taaskehtestatud piirikontroll, arvestades selle esialgset kestust vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ning pikendamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, kesta kokku rohkem kui kaks kuud.

„4.   Sisepiiridel taaskehtestatud piirikontroll
  ei või
  , arvestades selle esialgset kestust vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ning pikendamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, kesta kokku rohkem kui kaks kuud.“

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 b (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 28a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Lisatakse uus artikkel 28a:




  „Artikkel 28a




  Avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ettenähtava ohu tõttu piirikontrolli taaskehtestamise või pikendamise ajavahemiku arvutamine, kui tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib kauem kui kuus kuud ja kiireloomulisi meetmeid nõudvate juhtumite puhul




  Artiklites 27, 27a ja 28 osutatud ajavahemike arvutamisel võetakse arvesse sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist või pikendamist, mis toimus enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b)

3b)

Lisatakse uus artikkel 28a:

„Artikkel 28a

Avalikku korda või sisejulgeolekut ähvardava ettenähtava ohu tõttu piirikontrolli taaskehtestamise või pikendamise ajavahemiku arvutamine, kui tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule püsib kauem kui kuus kuud ja kiireloomulisi meetmeid nõudvate juhtumite puhul

Artiklites 27, 27a ja 28 osutatud ajavahemike arvutamisel võetakse arvesse sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist või pikendamist, mis toimus enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].“

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 c (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 29 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3c) | Artikli 29 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:



  „Artiklis 30 osutatud kriteeriume võetakse arvesse kõikidel juhtudel, kui käesoleva artikli kohaselt kaalutakse sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist või pikendamist.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c)

3c)

Artikli 29 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Artiklis 30 osutatud kriteeriume võetakse arvesse kõikidel juhtudel, kui käesoleva artikli kohaselt kaalutakse sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist või pikendamist.“

„Artiklis 30 osutatud kriteeriume võetakse arvesse kõikidel juhtudel, kui käesoleva artikli kohaselt kaalutakse sisepiiridel piirikontrolli ajutist taaskehtestamist või pikendamist.“

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 d (uus)

Määrus (EL) 2016/399

Artikkel 29 – lõige 5

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3d) | Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3d)

3d)

Artikli 29 lõige 5 asendatakse järgmisega:

5.   Käesolev artikkel ei takista liikmesriikidel võtmast artiklite
  25, 27
   ja 28 kohaselt meetmeid, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule.

„5.   Käesolev artikkel ei takista liikmesriikidel võtmast artiklite
  27, 27a
   ja 28 kohaselt meetmeid, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule.
  Käesoleva artikli kohase sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise või pikendamise koguperioodi ei pikendata aga artiklite 27, 27a või 28 kohaselt võetud meetmete alusel ega kombineerita nende meetmetega.“

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 1a




  Käesolevat määrust kohaldatakse teadete suhtes, mille liikmesriigid esitavad vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 27 alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].




  Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist või pikendamist käsitlevaid kehtivaid teatamise perioode, mis on alanud enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], võetakse arvesse artikli 28 lõikes 4 osutatud ajavahemiku arvutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1a

Käesolevat määrust kohaldatakse teadete suhtes, mille liikmesriigid esitavad vastavalt Schengeni piirieeskirjade artiklile 27 alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamist või pikendamist käsitlevaid kehtivaid teatamise perioode, mis on alanud enne ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev], võetakse arvesse artikli 28 lõikes 4 osutatud ajavahemiku arvutamisel.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0356/2018).

1

(8)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

8

(9)  C(2017) 3349
  final
  , 12.05.2017.

9

final

(8)  ELT L 77, 23.3.2016, lk 1.

8

(9)  C(2017)3349, 12.5.2017.

9

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 363/410 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 363/410

---

P8_TA(2018)0473

Lennuteenuste osutamist käsitlevad ühiseeskirjad ***I

Euroopa Parlamendi 29. novembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 363/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0818), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0818),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0531/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0531/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. juuli 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. juuli 2017. aasta arvamust (1),

| — | olles konsulteerinud Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 23. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0150/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0150/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 345, 13.10.2017, lk 126.

---

P8_TC1-COD(2016)0411

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. novembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/2) lõplikule kujule).

---