# Službeni list C 323/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 323 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.1. listopada 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 323

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.1. listopada 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 323/01 | Komunikacija Komisije — Smjernice Komisije za provedbu pravila EU-a o definiranju i sprječavanju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka | 1 |
| 2020/C 323/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 323/01

Komunikacija Komisije — Smjernice Komisije za provedbu pravila EU-a o definiranju i sprječavanju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka

1

2020/C 323/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

1

7

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 323/03 | Tečajna lista eura — 30. rujna 2020. | 8 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2020/C 323/04 | Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora | 9 |
| 2020/C 323/05 | Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora | 10 |
| 2020/C 323/06 | Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora | 11 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 323/03

Tečajna lista eura — 30. rujna 2020.

8

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2020/C 323/04

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

9

2020/C 323/05

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

10

2020/C 323/06

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

11

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 323/07 | Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina | 12 |

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2020/C 323/07

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Smjernice Komisije za provedbu pravila EU-a o definiranju i sprječavanju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka

(2020/C 323/01)

1.   Uvod

EU je razvio sveobuhvatan i multidisciplinaran politički okvir za borbu protiv krijumčarenja migranata, među ostalim i utvrđivanjem i provedbom prvog akcijskog plana EU-a (2015.–2020.) za sprječavanje te kriminalne aktivnosti (1). Njegov je glavni cilj onemogućiti poslovni model kriminalnih organizacija koje ugrožavaju živote migranata i sigurnost naših društava te ujedno izbjeći kriminalizaciju onih koji pružaju pomoć migrantima u nevolji. Taj je cilj i dalje ključni politički prioritet EU-a.

„Paket mjera povezanih s posrednicima” (2) pravni je okvir koji je EU donio 2002. radi definiranja kaznenog djela olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita ili boravka u EU-u i utvrđivanja povezanih kaznenih sankcija.

Primjerice, u skladu s Direktivom 2002/90/EZ (Direktiva o olakšavanju) države članice dužne su na odgovarajući način sankcionirati svakoga tko ciljano pomaže državljaninu treće zemlje da uđe u državu članicu EU-a ili kroz nju prođe i time krši zakone ili pomaže državljaninu treće zemlje da boravi u državi članici EU-a zbog financijske koristi.

Ujedno se pri definiranju kaznenog djela u Direktivi predviđa mogućnost da države članice izuzmu humanitarnu pomoć od kriminalizacije.

Komisija je 2017. provela prvu opsežnu evaluaciju („evaluacija”) paketa mjera povezanih s posrednicima (3). Uzimajući u obzir zabrinutost u vezi s mogućom kriminalizacijom humanitarne pomoći, u evaluaciji je posebno istaknut nedostatak pravne sigurnosti i nedostatak odgovarajuće komunikacije između nadležnih tijela i onih koji djeluju na terenu. Iako je smatrala da je pravna revizija u toj fazi nepotrebna, Komisija je predložila učinkovitiju razmjenu znanja i dobre prakse među tužiteljima, tijelima kaznenog progona i civilnog društva kako bi se otklonile praktične posljedice tih nedostataka.

Komisija je 2018. nakon te evaluacije pokrenula postupak redovitog savjetovanja s civilnim društvom i agencijama EU-a, uključujući Agenciju za temeljna prava i Eurojust kako bi se proširilo znanje i skupili dokazi s ciljem utvrđivanja problema povezanih s tumačenjem i primjenom Direktive o olakšavanju. U srpnju 2018. Europski parlament donio je Rezoluciju o smjernicama za države članice kako bi se spriječila kriminalizacija humanitarne pomoći (4), pozivajući Komisiju da donese smjernice za države članice u kojima će utvrditi oblike olakšavanja koji se ne bi trebali kriminalizirati, kako bi provedba trenutačne pravne stečevine bila jasna i ujednačena....

Od 2018. na temelju tog postupka savjetovanja i raznih razmjena informacija s dionicima može se zaključiti da je situacija za nevladine organizacije i pojedince sve teža kad pomažu migrantima, uključujući provođenje operacija traganja i spašavanja na moru. Komisija i nevladine organizacije raspravljale su o najnovijem istraživanju koje upućuju na to da se od 2015. (5) djela počinjena u humanitarne svrhe sve više kriminaliziraju. Na temelju prikupljenih podataka potvrđeno je da se u EU-u od 2015. povećao broj kaznenih progona i istraga protiv pojedinaca zbog kaznenih djela olakšavanja. U istraživanju je zabilježeno 60 slučajeva istraga i kaznenih progona, uglavnom zbog olakšavanja ulaska, u 10 država članica u razdoblju od 2015. do 2019., pri čemu je najviše slučajeva bilo 2018. Slučajevi analizirani u okviru istraživanja odnose se uglavnom na volontere, borce za ljudska prava, posade plovila koja su sudjelovala u operacijama traganja i spašavanja na moru, ali i na obične građane, članove obitelji, novinare, gradonačelnike i vjerske vođe. Međutim, kako je istaknuto u evaluaciji i Rezoluciji Europskog parlamenta, problem je i nadalje nedostatak pouzdanih i usporedivih statističkih podataka o kaznenim djelima na nacionalnoj razini, osobito u pogledu olakšavanja kaznenih djela nezakonite migracije (6).

Uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta i rezultate postupka savjetovanja, Komisija smatra da su smjernice za tumačenje Direktive o olakšavanju potrebne kako bi se pojasnilo njezino područje primjene. Podrazumijeva se da se ovim smjernicama ne dovodi u pitanje nadležnost Suda Europske unije koji je odgovoran za konačno tumačenje prava EU-a.

2.   Pravni okvir za suzbijanje krijumčarenja migranata na međunarodnoj i europskoj razini

2.1.   Međunarodni pravni okvir: Protokol Ujedinjenih naroda protiv krijumčarenja migranata

Protokol Ujedinjenih naroda protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta (7) („Protokol”) donesen je 2000., a na snagu je stupio 2004. To je prvi međunarodni instrument u kojem se navodi zajednička definicija krijumčarenja migranata. EU je Protokolu pristupio 2006. (8), a ratificirale su ga sve države članice osim Irske.

Krijumčarenje migranata definirano je u članku 3. Protokola kao „posredovanje, u svrhu izravnog ili neizravnog stjecanja financijske ili druge materijalne koristi od nezakonitog ulaska osobe u državu stranku koje ta osoba nije državljanin ili u njoj nema trajno boravište”.

U svojem dokumentu iz 2017. pod naslovom Koncept „financijske ili druge materijalne koristi” u Protokolu protiv krijumčarenja migranata (9), Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC) opisuje takvu financijsku ili drugu materijalnu korist kao samu svrhu krijumčarenja migranata. To je razlog zbog kojeg se organizirane kriminalne skupine sve više bave radnjama koje često dovode ranjive migrante u životnu opasnost. UNODC napominje da financijske ili druge materijalne koristi povezane s krijumčarenjem migranata potiču trgovinu koja iskorištava ljudsku patnju i otpornost u bezizlaznoj situaciji te ih pretvara u enormnu i beskrupuloznu dobit (10). U dokumentu UNODC-a nadalje se opisuje pojava olakšavanja nezakonitog ulaska bez motiva koristi koja je čin koji se nalazi izvan područja primjene Protokola (11).

Zaključak UNODC-a je da iako se na temelju Protokola države ne sprječava da na svojem teritoriju uvedu kaznena djela izvan njegova područja primjene (primjerice olakšavanje nezakonitog ulaska ili nezakonitog boravka), njime se ne nastoji stvoriti pravna osnova niti ga se može upotrijebiti kao pravnu osnovu za kazneni progon humanitarnih djelatnika (12). U njemu se podsjeća na činjenicu da se u Zakonodavnom vodiču za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta i Protokola (13)
  razrađuje ta tema i potvrđuje da se upućivanjem na „financijsku ili drugu materijalnu korist” doista nije namjeravalo obuhvatiti skupine s isključivo političkim ili socijalnim motivima. Na temelju toga UNODC potiče zemlje da uvedu zaštitne mjere kako bi se osiguralo da se vjerske zajednice, civilno društvo i pojedinci koji djeluju bez namjere ostvarivanja financijske ili druge materijalne koristi ne progone za kaznena djela krijumčarenja, pri čemu je potrebno osigurati da se takve situacije ne upotrebljavaju u svrhu izbjegavanja kazne (14).

2.2.   Pravni okvir EU-a: paket mjera povezanih s posrednicima

Krijumčarenje migranata sve se više povezuje s teškim kršenjima ljudskih prava i gubitkom života, osobito kad se događa na moru (15). Olakšavanje nezakonitih migracija odvija se u različitim oblicima kao što su:

| — | stvarni prijevoz ili organiziranje prijevoza za svakoga tko nema pravo ulaska u zemlju ili tranzita kroz zemlju čiji nije državljanin, |
| --- | --- |

—

stvarni prijevoz ili organiziranje prijevoza za svakoga tko nema pravo ulaska u zemlju ili tranzita kroz zemlju čiji nije državljanin,

| — | izrada i/ili osiguravanje lažnih isprava, |
| --- | --- |

—

izrada i/ili osiguravanje lažnih isprava,

| — | dogovaranje fiktivnih brakova. |
| --- | --- |

—

dogovaranje fiktivnih brakova.

Te aktivnosti obavljaju organizirane kriminalne mreže ili pojedinci i na taj način ostvaruju znatnu dobit. Osim toga, povećanjem broja nezakonitih migranata koji pristižu u EU raste potražnja ne samo za aktivnostima kojima se olakšava ulazak u EU, već i za onima koje su povezane s nezakonitim boravkom. Olakšavanje nezakonitog ulaska, tranzita i (zbog stjecanja financijske koristi) boravka kažnjivo je na temelju paketa mjera povezanih s posrednicima.

Opći je cilj paketa mjera povezanih s posrednicima pomoći u suzbijanju nezakonite migracije tako što će se kažnjavati olakšavanje povezano s neovlaštenim prelaskom granice i u borbi protiv organiziranih kriminalnih mreža koje ugrožavaju živote migranata. U skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive o olakšavanju svaka osoba koja namjerno pomaže državljaninu treće zemlje da uđe u EU, prijeđe preko njega ili (zbog stjecanja financijske koristi) boravi u njemu i pritom krši imigracijske propise mora biti kažnjena.

Kako je navedeno u evaluaciji, Protokol i paket mjera povezanih s posrednicima međusobno su usklađeni, unatoč određenim razlikama (16). U evaluaciji se podsjeća na to da su stranke Protokola, EU i njegove države članice, obvezne primjenjivati Protokol i kad donose ili provode zakonodavstvo unutar njegova područja primjene i da je Protokolom potvrđeno stajalište EU-a o suzbijanju krijumčarenja migranata kao obliku organiziranog kriminala.

Definicija olakšavanja počinjenja kaznenog djela kako je utvrđena u članku 1. stavku 1. Direktive o olakšavanju uistinu je šira nego u Protokolu jer financijska korist nije sastavni dio kaznenog djela olakšavanja nezakonitog ulaska ili tranzita. Financijska korist, kao i sudjelovanje u zločinačkoj organizaciji ili ugrožavanje života osoba nad kojima je počinjeno kazneno djelo, navedena je pod otegotnim okolnostima u članku 1. stavku 3. Okvirne odluke 2002/946/PUP.

Međutim, člankom 1. stavkom 2. Direktive predviđa se mogućnost izuzeća olakšavanja neovlaštenog ulaska i tranzita od kriminalizacije kad se ono obavlja u svrhe humanitarne pomoći. U skladu s tom odredbom svaka država članica može odlučiti da ne izriče sankcije za postupanje iz stavka 1. točke (a) u skladu sa svojim nacionalnim pravom i praksom za slučajeve u kojima je cilj takva postupanja pružanje humanitarne pomoći osobi na koju se to odnosi.

Ne uzimajući u obzir upućivanja na opće odredbe kaznenog prava, kao što su one koje se odnose na radnje koje je trebalo poduzeti kako bi se izbjegle opasne situacije (17), samo je osam država članica u nacionalno pravo uključilo izuzeće od kazne za olakšavanje neovlaštenog ulaska i/ili tranzita kako bi se pružio određeni oblik humanitarne pomoći (18). Na temelju ispitivanja zakonodavstva tih država članica ispostavilo se da one različito tumače Direktivu, pri čemu svaka uzima u obzir nacionalni pravni kontekst.

Belgija i Španjolska gotovo su doslovno prihvatile tekst Direktive o uključivanju humanitarne pomoći kao razloga za neinkriminaciju, dok su druge države članice upotrijebile drukčije konstrukcije.

Hrvatska je utvrdila izričita izuzeća za:

| — | olakšavanje ulaska – kako bi se spasili životi, spriječile ozljede, pružila hitna medicinska pomoć i humanitarna pomoć u skladu s posebnim propisima – i |
| --- | --- |

—

olakšavanje ulaska – kako bi se spasili životi, spriječile ozljede, pružila hitna medicinska pomoć i humanitarna pomoć u skladu s posebnim propisima – i

| — | olakšavanje boravka – iz humanitarnih razloga, bez namjere da se spriječe ili odgode mjere koje se poduzimaju za povratak. |
| --- | --- |

—

olakšavanje boravka – iz humanitarnih razloga, bez namjere da se spriječe ili odgode mjere koje se poduzimaju za povratak.

U Grčkoj se ne inkriminira kapetane ili zapovjednike broda ili zrakoplova te vozače svih prijevoznih sredstava zbog spašavanja osoba na moru ili prevoženja osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita u skladu s međunarodnim pravom.

Italija je donijela izričitu odredbu kojom se podsjeća na članak 54. talijanskog Kaznenog zakona, s općom klauzulom kojom se ne kriminaliziraju aktivnosti s ciljem:

| — | sprječavanja da se osobama koje su sudjelovale u radnjama nanese velika šteta, |
| --- | --- |

—

sprječavanja da se osobama koje su sudjelovale u radnjama nanese velika šteta,

| — | spašavanja i/ili pružanja humanitarne pomoći strancima koji se nalaze na talijanskom državnom području. |
| --- | --- |

—

spašavanja i/ili pružanja humanitarne pomoći strancima koji se nalaze na talijanskom državnom području.

Finska uzima u obzir humanitarne motive osoba ili njihove motive s obzirom na bliske obiteljske veze, kao i okolnosti povezane sa sigurnošću stranca u njihovoj matičnoj zemlji ili zemlji stalnog boravišta.

U Francuskoj su, na temelju odluke Ustavnog vijeća (19) i kasnije izmjene relevantnih odredbi, osobe u srodstvu i svi koji pružaju pravnu, jezičnu ili socijalnu pomoć ili bilo koju vrstu pomoći u isključivo humanitarne svrhe izuzeti od kriminalizacije u pogledu olakšavanja tranzita ili boravka, ali ne i od olakšavanja ulaska.

Kad osoba u Malti pomogne nekome tko je u neposrednoj opasnosti da uđe na njezino državno područje i/ili prijeđe preko njezina državnog područja, postoji mogućnost da se protiv nje ne pokrene postupak ako je djelovala u svrhu pružanja humanitarne pomoći (20).

Ovlast za ocjenjivanje, u skladu s okolnostima predmeta, primjenjuje li se na određeno djelovanje izuzeće kako je predviđeno nacionalnim pravom, imaju pravosudna tijela koja moraju postići odgovarajuću ravnotežu između interesa i vrijednosti u pitanju (21).

3.   Područje primjene članka 1. Direktive o olakšavanju

S obzirom na opći duh i cilj Direktive o olakšavanju, jasno je da se ona ne može tumačiti na način da se kriminaliziraju humanitarne aktivnosti koje su propisane zakonom, kao što su operacije traganja i spašavanja na moru, bez obzira na to kako se Direktiva o olakšavanju primjenjuje u okviru nacionalnog prava.

Prema međunarodnom pravu mora države imaju obvezu da od zapovjednika brodova koji plove pod njihovom zastavom zatraže da pruže pomoć osobama ili plovilima u nevolji na moru, ako se time ozbiljno ne ugrožava sigurnost plovila, posade ili putnika. To je načelo sadržano u:

| — | Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora (22), |
| --- | --- |

—

Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora (22),

| — | Međunarodnoj konvenciji o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS) (23), i |
| --- | --- |

—

Međunarodnoj konvenciji o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS) (23), i

| — | Međunarodnoj konvenciji o traganju i spašavanju na moru (24) (SAR). |
| --- | --- |

—

Međunarodnoj konvenciji o traganju i spašavanju na moru (24) (SAR).

Osim toga, primjenjivi pravni okvir obuhvaća sporazume povezane s pomorskim prometom i rezolucije Međunarodne pomorske organizacije (IMO) (25).

Osim toga, dužnost zemalja da utvrde obvezu zapovjednika broda da pomogne svakoj osobi, plovilu ili zrakoplovu u nevolji na moru prepoznata je kao načelo međunarodnog običajnog prava. Stoga je obvezujuća za sve zemlje.

Svatko tko je uključen u aktivnosti traganja i spašavanja mora tijekom sudjelovanja u tim aktivnostima slijediti upute dobivene od koordinacijskog tijela uz poštovanje općih načela i primjenjivih propisa međunarodnog pomorskog prava i prava o ljudskim pravima. Kriminalizacija nevladinih organizacija ili bilo kojih drugih nedržavnih aktera koji provode operacije traganja i spašavanja uz poštovanje relevantnog pravnog okvira predstavlja povredu međunarodnog prava i stoga nije dopuštena prema pravu EU-a.

Naposljetku, kad se člankom 1. Direktive o olakšavanju kriminalizira olakšavanje neovlaštenog ulaska ili tranzita, omogućavajući istovremeno državama članicama da ne izriču kazne u slučajevima u kojima je svrha aktivnosti pružanje humanitarne pomoći, to se ne odnosi na humanitarnu pomoć propisanu zakonom jer se ona ne može kriminalizirati.

4.   Smjernice

S obzirom na prethodno navedena razmatranja Komisija smatra da se članak 1. Direktive o olakšavanju mora tumačiti na sljedeći način:

| i) | humanitarna pomoć koja je propisana zakonom ne može se i ne smije kriminalizirati; |
| --- | --- |

i)

humanitarna pomoć koja je propisana zakonom ne može se i ne smije kriminalizirati;

| ii) | na primjer, kriminalizacija nevladinih organizacija ili bilo kojih drugih nedržavnih aktera koji provode operacije traganja i spašavanja na moru, uz poštovanje relevantnog pravnog okvira, predstavlja povredu međunarodnog prava i stoga nije dopuštena prema pravu EU-a; |
| --- | --- |

ii)

na primjer, kriminalizacija nevladinih organizacija ili bilo kojih drugih nedržavnih aktera koji provode operacije traganja i spašavanja na moru, uz poštovanje relevantnog pravnog okvira, predstavlja povredu međunarodnog prava i stoga nije dopuštena prema pravu EU-a;

| iii) | po potrebi, ocjenjivanje o tome je li određeno djelovanje obuhvaćeno pojmom „humanitarna pomoć” iz članka 1. stavka 2. Direktive, odnosno pojmom koji se ne može tumačiti na način kojim bi se omogućila kriminalizacija djelovanja propisanog zakonom, potrebno je provesti pojedinačno za svaki slučaj, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti. |
| --- | --- |

iii)

po potrebi, ocjenjivanje o tome je li određeno djelovanje obuhvaćeno pojmom „humanitarna pomoć” iz članka 1. stavka 2. Direktive, odnosno pojmom koji se ne može tumačiti na način kojim bi se omogućila kriminalizacija djelovanja propisanog zakonom, potrebno je provesti pojedinačno za svaki slučaj, uzimajući u obzir sve relevantne okolnosti.

5.   Preporuke politike

Nevladine organizacije i pojedinci iz EU-a koji pružaju humanitarnu pomoć migrantima izražavaju sve veću zabrinutost posljednjih godina (26). Za vrijeme operacija spašavanja na moru i pružanja pomoći migrantima na njihovu putu, bilo na granicama ili na državnom području država članica, navodno dolazi do napetosti s nacionalnim ili lokalnim tijelima, pri čemu spasioci i volonteri strahuju od neopravdanog administrativnog pritiska i sankcija (27).

U svojoj Rezoluciji (28) o tom pitanju Europski parlament pozvao je države članice da „prenesu izuzeće za humanitarnu pomoć predviđeno Direktivom o olakšavanju”.

Podsjećajući na to da se pravom EU-a ne namjerava kriminalizirati humanitarna pomoć, Komisija je razmotrila stanje nakon evaluacije paketa mjera povezanih s posrednicima. U tom kontekstu Komisija poziva države članice koje to još nisu učinile da iskoriste mogućnost iz članka 1. stavka 2. Direktive o olakšavanju, kojim im se omogućuje da razlikuju između aktivnosti provedenih u svrhe humanitarne pomoći i aktivnosti kojima se olakšava nezakoniti ulazak i tranzit te kojim im se omogućuje izuzimanje ovih prvih od kriminalizacije.

.

---

(1)  COM(2015) 285 final od 27.5.2015.

(2)  Direktiva Vijeća 2002/90/EZ od 28. studenoga 2002. o definiranju olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (SL L 328, 5.12.2002., str. 17.) i Okvirna odluka Vijeća 2002/946/PUP od 28. studenoga 2002. o jačanju kaznenopravnog okvira za sprečavanje pomaganja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka (SL L 328, 5.12.2002., str. 1.). Ti su instrumenti doneseni zajedno i obično se nazivaju „paket mjera povezanih s posrednicima”.

(3)  Evaluacija pravnog okvira EU-a za borbu protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka provedena u okviru programa REFIT: Paket mjera povezanih s posrednicima (Direktiva 2002/90/EZ i Okvirna odluka 2002/946/PUP), SWD(2017) 117 final.

(4)  2018/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, Research Social Platform on Migration and Asylum (ReSOMA), završno izvješće, lipanj 2019., str. 32. Postupak praćenja provela je skupina za migracijsku politiku u okviru suradnje Socijalne platforme za istraživanja u području migracija i azila (ReSOMA) sa stručnjacima iz nevladinih organizacija, istraživačima i drugim dionicima Taj se postupak temeljio na praćenju slučajeva koje provode platforma Open Democracy i Institut za međurasne odnose, kao i na studiji o Direktivi o olakšavanju Centra za studije europskih politika ažuriranoj 2018. Projekt ReSOMA financiran je u okviru EU-ova programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020.

(6)  Eurostat je nakon evaluacije prikupio podatke o kaznenim djelima krijumčarenja migranata iz država članica u okviru pilot-zbirke za referentne godine 2015., 2016. i 2017., a prikupljanje podataka za referentnu godinu 2018. bilo je sastavni dio godišnjeg upitnika koji je Eurostat poslao državama članicama radi prikupljanja statističkih podataka o kaznenim djelima.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Vidjeti: i. Odluku Vijeća 2006/616/EZ od 24. srpnja 2006. o sklapanju u ime Europske zajednice Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, u vezi s odredbama ovog Protokola koje potpadaju pod područje primjene članka 179. i članka 181.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice (SL L 262, 22.9.2006., str. 24.); te ii. Odluku Vijeća 2006/617/EZ od 24. srpnja 2006. o sklapanju u ime Europske zajednice Protokola protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom, kojim se dopunjuje Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, u vezi s odredbama Protokola koje su obuhvaćene dijelom III. glavom IV. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (SL L 262, 22.9.2006., str. 34.).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Predgovor, iii.

(11)  Vidjeti bilješku 9.

(12)  Vidjeti bilješku 9., str. 14., UNODC podsjeća i na to da je u skladu s pripremnim aktima namjera sastavljača teksta bila isključiti aktivnosti onih koji su pomagali migrantima iz humanitarnih razloga ili na temelju bliskih obiteljskih veza. Riječima iz napomene za tumačenje priložene odgovarajućoj odredbi „namjera Protokola nije bila kriminalizacija aktivnosti članova obitelji ili skupina podrške kao što su vjerske ili nevladine organizacije”.

(13)  UNODC, Legislative Guides for the Implementation of the United Nations Convention against Transnational Organized Crime and the Protocols thereto, UN Sales No. E.05.V.2 (2004), str. 13, točka 26.

(14)  Vidjeti bilješku 13., str. 71.

(15)  Evaluacija pravnog okvira EU-a za borbu protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka provedena u okviru programa REFIT cit., str. 4.

(16)  Vidjeti bilješku 15., str. 31.

(17)  Vidjeti Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, FRA (2014.), str. 10.

(18)  Belgija, Grčka, Španjolska, Finska, Francuska, Hrvatska, Italija i Malta u evaluaciji pravnog okvira za borbu protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka provedenoj u okviru programa REFIT cit., str. 15., kao i članak L622-4 francuskog Zakonika o strancima, kako je izmijenjen zakonom br. 2018-778 od 10. rujna 2018. te članak 43. stavak 2. točka 2. hrvatskog Zakona o strancima kako je donesen 2017.

(19)  U svojoj Odluci br. 2018-717/718 QPC od 6. srpnja 2018. francusko Ustavno vijeće odlučilo je da prilika za pružanje pomoći ljudima u humanitarne svrhe proizlazi iz ustavnog načela bratstva, bez obzira na pravni status tih osoba u zemlji. Osim toga, smatra se da se nacionalna odredba, kojom su se izuzele određene vrste postupanja, može tumačiti samo na način da se primjenjuje na svaku vrstu pomoći pružene u humanitarne svrhe. Međutim, to Vijeće svojom odlukom nije obuhvatilo olakšavanje ulaska, koje „nužno podrazumijeva nezakonitu situaciju”, za razliku od olakšavanja tranzita.

(20)  Evaluacija pravnog okvira EU-a za borbu protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka provedena u okviru programa REFIT cit., str. 14. i 15.

(21)  Za više informacija o postizanju odgovarajuće ravnoteže između potrebe za zaštitom javnog poretka i sprječavanja kaznenih djela s jedne strane i uzimanja u obzir humanitarne svrhe djelovanja s druge strane, vidjeti, na primjer, vodeći računa o članku L. 622-1 francuskog Zakonika o ulasku i boravku stranaca i pravu na azil te članku 8. Europske konvencije o ljudskim pravima, presudu Europskog suda za ljudska prava od 10. studenoga 2011. br. 29681/08, Mallah protiv Francuske.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

Konvencijom SOLAS (poglavlje V. – Sigurnost plovidbe) obvezuje se zapovjednika broda na moru koji može pružiti pomoć, nakon što iz bilo kojeg izvora primi informacije o osobama u nevolji na moru, da žurno krene u pomoć tim osobama. Ta se obveza pružanja pomoći primjenjuje bez obzira na nacionalnost ili status tih osoba ili okolnosti u kojima se nalaze. Ako brod koji prima upozorenje o nevolji ne može krenuti u pomoć ili smatra da je to u posebnim okolnostima slučaja nerazumno ili nepotrebno, zapovjednik broda mora u brodski dnevnik unijeti razlog zbog kojeg nije mogao pomoći osobama u nevolji. Uzimajući u obzir preporuku organizacije on o tome mora obavijestiti odgovarajuću službu za traganje i spašavanje. Konvencijom se ugovorne vlade obvezuju na koordinaciju i suradnju tijekom pomaganja zapovjedniku broda da osobe koje je spasio na moru dovede na sigurno. Propisuje se i da vlasnik plovila, zakupnik, društvo koje upravlja brodom ili bilo koja druga osoba ne smiju sprječavati ili ograničavati zapovjednika broda da donese ili provede odluku koja je po njegovoj stručnoj prosudbi potrebna za zaštitu ljudskog života na moru.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

Konvencijom SAR (Prilog) stranke se obvezuje da pomažu zapovjedniku broda da osobe koje je spasio na moru dovede na sigurno te se od centara za koordinaciju spašavanja na moru zahtijeva da imaju odgovarajuće operativne postupke za pokretanje utvrđivanja najprikladnijih mjesta za iskrcavanje osoba koje su bile u nevolji na moru.

(25)  Na 78. sjednici Odbor za pomorsku sigurnost (MSC 78, 2004.) IMO-a donio je važne izmjene poglavlja V. Konvencije SOLAS i poglavlja 2., 3. i 4. Priloga Konvenciji SAR. Te su izmjene su stupile na snagu 1. srpnja 2006. MSC je na istoj sjednici donio niz operativnih smjernica. Svrha je tih izmjena i važećih smjernica osigurati da se pomogne osobama u nevolji uz minimalne smetnje za plovilo koje pomaže i osiguravanje kontinuirane cjelovitosti službi za traganje i spašavanje.

(26)  Na primjer, vidjeti: i. tematsku studiju u ime Stručnog vijeća za Zakon o nevladinim organizacijama Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija Vijeća Europe Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe member states, prosinac 2019.; ii. Lina Vosyliūtė i Carmine Conte, Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants, ReSOMA, cit.; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp i Gabriella Sanchez, Update Study Fit for purpose?
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants, studija za Odbor za predstavke EP-a (PETI), Europski parlament, prosinac 2018.; iii. Agencija Europske unije za temeljna prava (FRA), Fundamental Rights Considerations:
  NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations, listopad 2018.; iv. FRA, 2019 update - NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations, lipanj 2019.; v. Punishing Compassion.
  Solidarity on trial in fortress Europe, Amnesty International, ožujak 2020.

(27)  Evaluacija pravnog okvira EU-a za borbu protiv olakšavanja neovlaštenog ulaska, tranzita i boravka provedena u okviru programa REFIT, cit.

(28)  2019/2769(RSP), cit.

---

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/7

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9778 – TUI AG/RCCL/Hapag-Lloyd Cruises)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 323/02)

Dana 24. lipnja 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9778. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9778. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/8

---

Tečajna lista eura (1)

30. rujna 2020.

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1708 |
| JPY | japanski jen | 123,76 |
| DKK | danska kruna | 7,4462 |
| GBP | funta sterlinga | 0,91235 |
| SEK | švedska kruna | 10,5713 |
| CHF | švicarski franak | 1,0804 |
| ISK | islandska kruna | 162,20 |
| NOK | norveška kruna | 11,1008 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,233 |
| HUF | mađarska forinta | 365,53 |
| PLN | poljski zlot | 4,5462 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8725 |
| TRY | turska lira | 9,0990 |
| AUD | australski dolar | 1,6438 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5676 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,0742 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7799 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6035 |
| KRW | južnokorejski von | 1 368,51 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,7092 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9720 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5565 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 497,84 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8653 |
| PHP | filipinski pezo | 56,774 |
| RUB | ruski rubalj | 91,7763 |
| THB | tajlandski baht | 37,079 |
| BRL | brazilski real | 6,6308 |
| MXN | meksički pezo | 26,1848 |
| INR | indijska rupija | 86,2990 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1708

JPY

japanski jen

123,76

DKK

danska kruna

7,4462

GBP

funta sterlinga

0,91235

SEK

švedska kruna

10,5713

CHF

švicarski franak

1,0804

ISK

islandska kruna

162,20

NOK

norveška kruna

11,1008

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,233

HUF

mađarska forinta

365,53

PLN

poljski zlot

4,5462

RON

rumunjski novi leu

4,8725

TRY

turska lira

9,0990

AUD

australski dolar

1,6438

CAD

kanadski dolar

1,5676

HKD

hongkonški dolar

9,0742

NZD

novozelandski dolar

1,7799

SGD

singapurski dolar

1,6035

KRW

južnokorejski von

1 368,51

ZAR

južnoafrički rand

19,7092

CNY

kineski renminbi-juan

7,9720

HRK

hrvatska kuna

7,5565

IDR

indonezijska rupija

17 497,84

MYR

malezijski ringit

4,8653

PHP

filipinski pezo

56,774

RUB

ruski rubalj

91,7763

THB

tajlandski baht

37,079

BRL

brazilski real

6,6308

MXN

meksički pezo

26,1848

INR

indijska rupija

86,2990

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/9

---

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

(2020/C 323/04)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 25. lipnja 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85 254 |
| Broj odluke | 064/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Sve |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | COVID-19 – izmjene sustava oporezivanja dodjele dioničkih opcija zaposlenicima |
| Pravna osnova | Odjeljak 5-14. norveškog Poreznog zakona |
| Vrsta mjere | Program potpore |
| Cilj | Potpora malim poduzećima i mikropoduzećima |
| Vrsta potpore | Oslobođenje od poreza |
| Proračun | 370 milijuna NOK godišnje (ukupni proračun programa, kako je izmijenjen) |
| Trajanje | 2020.–2029. |
| Naziv i adresa davatelja potpore | Ministarstvo financija |
| P.O Box 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

25. lipnja 2020.

Broj predmeta

85 254

Broj odluke

064/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Sve

Naziv (i/ili ime korisnika)

COVID-19 – izmjene sustava oporezivanja dodjele dioničkih opcija zaposlenicima

Pravna osnova

Odjeljak 5-14. norveškog Poreznog zakona

Vrsta mjere

Program potpore

Cilj

Potpora malim poduzećima i mikropoduzećima

Vrsta potpore

Oslobođenje od poreza

Proračun

370 milijuna NOK godišnje (ukupni proračun programa, kako je izmijenjen)

Trajanje

2020.–2029.

Naziv i adresa davatelja potpore

Ministarstvo financija

P.O Box 8008 Dep

0030 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/10

---

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

(2020/C 323/05)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 26. lipnja 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85 318 |
| Broj odluke | 065/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Regija | Cijelo državno područje Norveške |
| Naziv (i/ili ime korisnika) | Izmjene i produljenje programa dodjele bespovratnih sredstava za poduzetnike koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa zbog izbijanja bolesti COVID-19 |
| Pravna osnova | Zakon o privremenom programu dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Naknada poduzetnicima za štetu koju su pretrpjeli zbog izbijanja bolesti COVID-19 u svrhu očuvanja radnih mjesta i bržeg oporavka gospodarstva nakon krize |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 30 milijardi NOK (procjena) |
| Intenzitet | 100 % |
| Trajanje | Produljenim programom obuhvaćeni su gubici nastali od 1. ožujka 2020. do 31. kolovoza 2020. |
| Gospodarski sektori | Svi sektori osim poduzetnika koji se bave vađenjem i proizvodnjom nafte te proizvodnjom, prijenosom, distribucijom električne energije i njezinom trgovinom te financijskih institucija, privatnih dječjih vrtića i zračnih prijevoznika |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Norwegian Tax Administration (Porezna uprava Norveške) |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

26. lipnja 2020.

Broj predmeta

85 318

Broj odluke

065/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Regija

Cijelo državno područje Norveške

Naziv (i/ili ime korisnika)

Izmjene i produljenje programa dodjele bespovratnih sredstava za poduzetnike koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa zbog izbijanja bolesti COVID-19

Pravna osnova

Zakon o privremenom programu dodjele bespovratnih sredstava poduzetnicima koji su pretrpjeli znatan gubitak prometa

Vrsta mjere

Program

Cilj

Naknada poduzetnicima za štetu koju su pretrpjeli zbog izbijanja bolesti COVID-19 u svrhu očuvanja radnih mjesta i bržeg oporavka gospodarstva nakon krize

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

30 milijardi NOK (procjena)

Intenzitet

100 %

Trajanje

Produljenim programom obuhvaćeni su gubici nastali od 1. ožujka 2020. do 31. kolovoza 2020.

Gospodarski sektori

Svi sektori osim poduzetnika koji se bave vađenjem i proizvodnjom nafte te proizvodnjom, prijenosom, distribucijom električne energije i njezinom trgovinom te financijskih institucija, privatnih dječjih vrtića i zračnih prijevoznika

Naziv i adresa davatelja potpore

The Norwegian Tax Administration (Porezna uprava Norveške)

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/11

---

Državne potpore – Odluka o nepodnošenju prigovora

(2020/C 323/06)

Nadzorno tijelo EFTA-e ne podnosi prigovor na sljedeću mjeru državne potpore:

| Datum donošenja odluke | 26. lipnja 2020. |
| --- | --- |
| Broj predmeta | 85 291 |
| Broj odluke | 066/20/COL |
| Država EFTA-e | Norveška |
| Naslov | Produljenje za 2021. programa dodjele bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program |
| Pravna osnova | Uredba br. 332 od 25. ožujka 2014. o bespovratnim sredstvima za medije koji proizvode vijesti i informativni program |
| Vrsta mjere | Program |
| Cilj | Raznolikost i pluralizam medija |
| Vrsta potpore | Bespovratna sredstva |
| Proračun | 370 milijuna NOK |
| Trajanje | 1.1.2021.–31.12.2021. |
| Gospodarski sektori | Mediji |
| Naziv i adresa davatelja potpore | The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije) |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVEŠKA |

Datum donošenja odluke

26. lipnja 2020.

Broj predmeta

85 291

Broj odluke

066/20/COL

Država EFTA-e

Norveška

Naslov

Produljenje za 2021. programa dodjele bespovratnih sredstava za medije koji proizvode vijesti i informativni program

Pravna osnova

Uredba br. 332 od 25. ožujka 2014. o bespovratnim sredstvima za medije koji proizvode vijesti i informativni program

Vrsta mjere

Program

Cilj

Raznolikost i pluralizam medija

Vrsta potpore

Bespovratna sredstva

Proračun

370 milijuna NOK

Trajanje

1.1.2021.–31.12.2021.

Gospodarski sektori

Mediji

Naziv i adresa davatelja potpore

The Norwegian Media Authority (Norveško tijelo za medije)

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVEŠKA

Vjerodostojan tekst odluke, iz kojeg su uklonjene sve povjerljive informacije, dostupan je na internetskim stranicama Nadzornog tijela EFTA-e: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 1.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 323/12

---

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(2020/C 323/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PONIKVE”

PDO-HR-02087

Datum primjene: 3.8.2015.

1.   Naziv koji je potrebno upisati u registar

Ponikve

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 15. | Vino od prosušenog grožđa |
| --- | --- |

15.

Vino od prosušenog grožđa

4.   Opis vina

Vino – bijelo vino

Vina proizvedena od sorata Rukatac i Pošip bijeli, kristalno bistra, zelenkasto-žute do žute boje, srednje jako do jako alkoholna, ekstraktna, blagih kiselina, punog i izbalansiranog okusa sa svojstvenom voćnom aromom.

Najveći dopušteni sadržaj sumpor-dioksida je 200 mg/L za vina s ostatkom šećera do 5 g/L, a 250 mg/L za vina s ostatkom šećera preko 5 g/L.

Ostala analitička svojstva u skladu su s primjenjivim definicijama u zakonodavstvu EU-a i u hrvatskom zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri): | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri):

250

Vino – rosé vino

Proizvodi se od sorte Plavac mali crni. Rosé vina su srednje do jako intenzivne ružičaste boje. U aromi prevladavaju voćni mirisi koji podsjećaju na citruse, šipak, mineralnost i herbalne note. Okus je pun, harmoničan i voćan.

Najveći dopušteni sadržaj sumpor-dioksida je 200 mg/L za vina s ostatkom šećera do 5 g/L, a 250 mg/L za vina s ostatkom šećera preko 5 g/L.

Ostala analitička svojstva u skladu su s primjenjivim definicijama u zakonodavstvu EU-a i u hrvatskom zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 12 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri): | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

12

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

18

Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri):

250

Vino – crno vino

Proizvodi se od sorte Plavac mali crni. Boja vina je ljubičasto tamnocrvena s jakim odsjajem kod mladih vina. Starenjem vina boja se mijenja i postaje tamno rubin-crvena s nijansama tamnosmeđe crvene kod starijih vina. Ima kompleksnu aromu tamnog voća (trešnja, višnja, šljiva) uz blage naznake herbalnih nota. Okus: pun, slojevit, srednje do visoke alkoholne jakosti, vrlo ekstraktan, naglašene taninske komponente u okusu od mekog do vrlo trpkog.

Najveći dopušteni sadržaj sumpor-dioksida je 150 mg/L za vina s ostatkom šećera do 5 g/L, a 200 mg/L za vina s ostatkom šećera preko 5 g/L.

Ostala analitička svojstva u skladu su s primjenjivim definicijama u zakonodavstvu EU-a i u hrvatskom zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 13 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri): | 200 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

13

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri):

200

Vino od prosušenog grožđa

Mogu biti bijela ili crna vina. Intenzivnijih su nijansi žute boje (ili crne do intenzivnije bakrene boje), jače alkoholna, te vrlo kompleksnog mirisa na prezrelo grožđe i jagodičasto voće. Okus pun i voćan.

Najveći dopušteni sadržaj sumpor-dioksida je 200 mg/L za vina s ostatkom šećera do 50 g/L, a 300 g/L za vina s ostatkom šećera preko 50 mg/L. Ostala analitička svojstva u skladu su s primjenjivim definicijama u zakonodavstvu EU-a i u hrvatskom zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): | 9 |
| Najmanji ukupni sadržaj kiselosti: | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 30 |
| Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri): | 300 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela):

9

Najmanji ukupni sadržaj kiselosti:

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

30

Najveći ukupni sadržaj sumpor-dioksida (u miligramima po litri):

300

5.   Prakse proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

Sustav uzgoja

Postupak uzgoja

Uzgojni oblik loze je isključivo račvasti bez armature na cijelom području ZOI-ja „Ponikve“.

Njega vinograda

Postupak uzgoja

Berba grožđa obavlja se ručno u sanduke.

Vino

Relevantna ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Nije dopušteno pojačavanje i doslađivanje, te dokiseljavanje i otkiseljavanje.

Vino od prosušenog grožđa

Relevantna ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Grožđe koje se koristi za proizvodnju te vrste vina dobiva se prirodnim sušenjem na suncu, na trsovima ili ubrano te posloženo na kamenim suhozidima ili torcima (kamenim gomilama), u potkrovlju, na ljesama od trstike ili u drvenim kašetama, na ambijentalnim temperaturama. Grožđe od kojeg nastaje ovo vino treba sadržavati minimalno 130 oOechslea bez gornje granice ograničenja.

b.   Najveći urodi

11 000 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zaštićena oznaka izvornosti „Ponikve” odnosi se na vinogradarski položaj Ponikve, koji se nalazi na području katastarske općine Boljenovići na poluotoku Pelješcu u blizini grada Stona. Položaj se smjestio unutar vinogorja Pelješac u podregiji Srednja i Južna Dalmacija. Područje ZOI-ja „Ponikve” proteže se od uvale Prapratno na jugoistoku do mjesta Sparagovići na sjeverozapadu. Sa sjeverne strane nalazi se Ilijino brdo, koje predstavlja prirodnu granicu položaja Ponikve, dok se s južne strane nalazi državna cesta D414 Ston – Orebić.

7.   Glavne sorte vinove loze

Maraština – Rukatac, Maraškin, Mareština, Krizol, Višana, Malvasia del Chianti, Malvasia lunga, Pavlos

Plavac mali crni – Plavac mali, Plavac veliki, Crljenak mali, Crljenac, Pagadebit crni, Zelenka

Pošip bijeli – Pošip, Pošipak, Pošipica

8.   Opis povezanosti

Prirodni čimbenici

Tlo, reljef, klima

Klimatska obilježja područja ZOI-ja „Ponikve” odražavaju mediteranske karakteristike blagih i vlažnih zima te suhih i toplih ljeta. Razlomljenost reljefa i nagnuti tereni ne dozvoljavaju stagnaciju vlažnog zraka i pojavu mrazova. Sa sjeverne strane proteže se gorski pojas (Ilijino brdo), koji sprječava direktan prodor hladnih sjevernih vjetrova. Srednja godišnja temperatura je oko 16 °C. Minimalna temperatura zraka kreće se nekoliko stupnjeva ispod ništice. Najniža temperatura zabilježena je u veljači 1985. (-5,8 °C), a najviša temperatura u kolovozu 2000. (36,7 °C). Blizina mora ublažava temperaturna kolebanja. Tijekom godine padne oko 1 050 mm oborina (tridesetogodišnji podaci za Dubrovnik). Najviše ih padne tijekom jeseni i zime, a najmanje ljeti. Od vjetrova najčešće pušu dva vjetra: i. jugo ili široko – vlažno i toplo, ii. bura – sjeverac, vrlo snažan i hladan. Neprestano strujanje zraka doprinosi maloj vlažnosti zraka u zoni listova i grozdova, što doprinosi smanjenju utjecaja gljivičnih bolesti na ovom položaju.

Područje ZOI-ja „Ponikve” nalazi se na brdovito-brežuljkastom području s nešto manjih udolina i polja. Reljef je tipični krški. Vinogradi su uglavnom na brežuljkastim pristrancima različitog nagiba i ekspozicije. Specifičnost tala na području ZOI-ja „Ponikve” ogleda se u dolomitnom vapnencu ili magnezijskom kalcitu, koji je matični supstrat. Kao matični supstrat nalazimo i obični vapnenac. Tla koja su se razvila na ovim supstratima su različita, uglavnom lagana, pjeskovita i propusna, vrlo povoljnih fizikalnih svojstava za uzgoj vinove loze. Sadržaj karbonata ponegdje je vrlo visok. Uređivanjem prostora za uzgoj loze nastale su terase, pa takva tla nazivamo antropomorfna terasirana tla. Crvenice ili smeđa tla ovog područja razlikuju se od tipičnih crvenica po relativno većem sadržaju pijeska (oko 10 %) i nešto manjem sadržaju glinastih čestica. Kapacitet tla za vodu je osrednji, međutim radi ascedentnog kretanja vlage u tlu te plitke obrade tla omogućava se zadržavanje određene vlage u tlu, pa se na taj način ublažava vodeni stres tijekom sušnih mjeseci. Kod tala u inicijalnoj fazi razvoja dubina aktivnog profila ponegdje je plitka. Udio skeleta može biti vrlo visok (oko 10–40 %). Starija tla su razvijenija i dublja. To su uglavnom ilovasta do pješčano glinasta tla kod kojih je kapacitet za vodu veći, pa time i tolerantnost na sušu bolja od mlađih tala. U mineralnom sastavu tla prevladava nešto veći sadržaj magnezija i kalcija. Dobra opskrbljenost tla kalijem utječe na nižu ukupnu kiselost grožđa.

Ljudski čimbenici

Terase i suhozidi

Većina vinograda na području ZOI-ja „Ponikve“ podignuta je terasiranjem terena na strminama i na taj način je smanjen utjecaj erozije tla. Izgradnja terasa na području ZOI-ja Ponikve isključivo služi za smanjivanje nagiba terena, radi lakšeg funkcioniranja prilikom obrade vinograda, te posebno u borbi protiv erozije tla. Terasasti vinogradi su vinogradi koje sačinjava više manjih terasastih površina, različite veličine, konfiguracije i nagiba. Terase su formirane izgradnjom kamenih zidova – suhozida. Suhozidi mogu biti različite širine i visine, ovisno o količini kamena na samom terenu. Podizanjem vinograda na području ZOI-ja Ponikve tlo se čisti od kamena, dobiva se kvalitetna količina tla za budući vinograd, a kamen postaje veoma cijenjen građevni materijal kojeg nikad ne može biti previše.

Na području ZOI-ja Ponikve mogu se naći i vinogradi omeđeni suhozidima koji vizurom također podsjećaju na terase. Takvi se vinogradi podižu na ravnim površinama, a suhozidi imaju jedinu ulogu omeđivanja površine ili služe kao lager za višak kamena. Osim svoje specifične arhitekture, suhozidi su i specifično ekostanište za mnoge mediteranske biljke i životinje.

Vinogradi na području ZOI-ja „Ponikve” ne navodnjavaju se jer vrlo dobro podnose sušna razdoblja zbog specifične strukture tla. U inicijalnoj fazi čišćenja i pripreme terena za podizanje vinograda upotrebljava se mehanizacija, a kasnije se suhozidi grade ručno na tradicionalni „suhi” način bez upotrebe cementnog veziva. Terasirani vinogradi na području ZOI-ja „Ponikve” specifičan su kulturni pejzaž za koji se pretpostavlja da potječe još od rimskog vremena (XI. stoljeće). Izvrstan su primjer interakcije čovjeka i njegova okoliša u cilju proizvodnje vrhunskog cijenjenog vina i optimalnog korištenja i očuvanja prostora za proizvodnju grožđa. Svi mladi vinogradi koji se podižu na ovom prostoru slijede primjer uzgoja loze na terasama ili u vinogradima omeđenima suhozidima. Stoga je namjera proizvođača s područja Ponikava da i budući vinogradi koji se budu podizali na tom području budu u skladu s takvim načinom uzgoja vinove loze, dakle u prvom redu očuvanje krajolika s vinogradarskim terasama na strminama ili ravnim terenima, bez namjere pretvaranja vinograda u velike plohe s visokim stupnjem upotrebe mehanizacije.

Svi vinogradi na području ZOI-ja „Ponikve” podignuti su terasiranjem terena ili omeđivanjem vinograda suhozidima. Na taj je način dobivena korisna površina tla za uzgoj vinove loze i smanjen utjecaj erozije tla. Vinogradi na području ZOI-ja „Ponikve” ne navodnjavaju se jer vrlo dobro podnose sušna razdoblja zbog specifične strukture tla.

Terase na strminama i suhozidi na ravnijim terenima izvrstan su primjer interakcije čovjeka i njegova okoliša u cilju proizvodnje visokokvalitetnih vina i optimalnog korištenja i očuvanja prostora za proizvodnju grožđa, a u prvom redu očuvanja krajolika s prepoznatljivom vizurom „kamene čipke“, bez namjere pretvaranja vinograda u velike plohe s visokim stupnjem upotrebe mehanizacije.

Razlomljenost reljefa i nagnuti tereni ne dozvoljavaju stagnaciju vlažnog zraka i pojavu mrazova. Sa sjeverne strane proteže se gorski pojas (Ilijino brdo), koji sprječava direktan prodor hladnih sjevernih vjetrova, dok neprestano strujanje zraka doprinosi maloj vlažnosti zraka u zoni listova i grozdova, što doprinosi smanjenju utjecaja gljivičnih bolesti na ovom položaju.

Sorte vinove loze

Na području ZOI-ja „Ponikve” uglavnom se proizvode crna vina od sorte Plavac mali crni i manji dio bijelih vina od sorata Maraština i Pošip bijeli. Sorta Plavac mali crni gospodarski je najznačajnija crna sorta Hrvatske. Nastala je spontanom oplodnjom autohtonih sorti Crljenka kaštelanskog i Dobričića. Tipična je vinska sorta južnih vinogorja, uskog areala rasprostranjenosti. Sorta je redovite oplodnje, sigurne rodnosti no često neujednačenog dozrijevanja. Budući da pripada skupini vrlo kasnih sorata dozrijevanja, zahtijeva najsunčanije položaje, često s pogledom na more te s ekspozicijom i inklinacijom koja osigurava obilje svjetlosti, čime se dobivaju intenzivno obojana vina snažnog karaktera. Pokazuje vrlo dobru otpornost na biotičke i abiotičke čimbenike stresa.

Sorta Maraština rasprostranjena je u cijeloj Dalmaciji. Karakteriziraju je male do srednje velike zlatnožute bobice sa smeđim točkicama, oskudne sokom, debele kožice skupljene su u zbijenom grozdu koji izgledom podsjeća na tijelo s rukama, otkud i ime. Dozrijeva kasno u III. razdoblju. Zbog velike osjetljivosti na pepelnicu odgovaraju joj topla, suha i prozračna područja. Sorta Pošip bijeli također je, u manjoj mjeri, prisutna na području ZOI-ja „Ponikve“. Pošip bijeli je sorta redovite i obilne rodnosti. Grozdovi su srednje veliki, rastresiti do srednje zbijeni. Bobice su ovalne, vrlo slatke i specifične voćne arome.

Povezanost prirodnih i ljudskih čimbenika

Zahvaljujući specifičnom utjecaju okolišnih čimbenika (reljefa, tla i klime), koji zajednički utječu na zaštićenost ovog područja od jakih sjevernih vjetrova i dobro prozračivanje unutar nasada u zoni lišća, što smanjuje pojavu bolesti i štiti od mrazova, vinova loza dobro je opskrbljena vodom i nema potrebe za navodnjavanjem. U kombinaciji s utjecajem ljudskih čimbenika, gdje čovjek izgradnjom terasa direktno utječe na oblikovanje prostora te na njegovo održivo korištenje i smanjenje utjecaja erozije, stvara se neraskidiva veza između toplih terasastih terena i sorata karakterističnih za ovo područje, koja daje izvrsnu kompatibilnost za proizvodnju prepoznatljivih vina visoke kakvoće.

Interakcija prirodnih i ljudskih čimbenika sa svojstvima proizvoda

Tipičnost i kvaliteta vina s područja Ponikava rezultat je povoljne mediteranske klime i specifičnog tipa smeđih tala i crvenica. Suma aktivnih temperatura veća od 2 000 °C omogućava dozrijevanje sorata različitih epoha dozrijevanja, a naročito sorata kasne epohe (IV. i V. epoha), kao što je Plavac mali. Osunčane terase omeđene suhozidovima tvore izvanredan krajolik vinograda i pružaju izvanredne uvjete za uzgoj autohtonih sorata, kao što su Plavac mali, Rukatac i Pošip. Vlažni zrak vrlo se rijetko zadržava u vinogradima zbog neprestanog strujanja vjetrova, što doprinosi smanjenju utjecaja gljivičnih bolesti i potiče razvoj specifične mikroflore na bobicama koja sudjeluje u alkoholnoj fermentaciji. Sadržaj ukupne kiselosti u grožđu je niži, posebno u Plavcu malom, što je izravno povezano s vrućom mediteranskom klimom i mineralnim sastavom tla. Dobra opskrbljenost tla kalijem posebno utječe na nižu ukupnu kiselost grožđa. Specifična aroma vina s područja Ponikava, u kojoj prevladavaju note bobičastog voća s blagim herbalnim notama kod crnih, te diskretnom voćnosti kod bijelih vina, izravno je povezana s mineralnim sastavom tla, a posebno s odličnom opskrbljenošću kalcijem i magnezijem. Pun i izbalansiran okus vina s područja Ponikava povezan je s dobrom opskrbljenosti tla mikroelementima, kao što su željezo, mangan ili cink, koji imaju ključnu ulogu u sintezi mnogih biokemijskih spojeva u grožđu. Dobar sastav mikroelemenata u tlu doprinosi punijem tijelu vina i omogućava dugogodišnje sazrijevanje vina te na taj način doprinosi njegovoj dugovječnosti. Vina s područja Ponikava bogata su ekstraktom i sadržajem alkohola te vrlo pogodna za odležavanje u drvu. Tople i suhe jeseni na području Ponikava stvaraju povoljne uvjete za dozrijevanje grožđa, čime se postiže odlična fenolna zrelost grožđa te omogućavaju kasnije berbe grožđa i proizvodnja vina od prosušenog grožđa.

Grožđe koje se koristi za proizvodnju te vrste vina dobiva se prirodnim sušenjem na suncu, na trsovima ili ubrano te posloženo na kamenim suhozidima ili torcima (kamenim gomilama), u potkrovlju, na ljesama od trstike ili u drvenim kašetama, na ambijentalnim temperaturama.

Najvažniji korak u proizvodnji vina od prosušenog grožđa jest njegovo kvalitetno sušenje prirodnim putem, koje je omogućeno povoljnim klimatskim uvjetima, odnosno toplim i suhim jesenima i povoljnim vjetrovima, kao što je bura. Prva selekcija odvija se u vinogradu, pri čemu je važno kvalitetno odabrati pojedine dijelove vinograda ili grozdova koji su najkvalitetniji za prosušivanje. Dobri položaji vinograda, odgovarajuće tlo, povoljna klima, pravilna njega vinograda te dobar odabir grozdova za sušenje omogućavaju dobar rezultat prirodnog sušenja grožđa. Rezultat toga je bogat okus vina s aromama suhog tamnog voća te dobra ravnoteža između alkohola, ekstrakta, kiselina i šećera.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

—

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---