# Eiropas Savienības C 323/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 323 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 1. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 323

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 1. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 323/01 | Komisijas Paziņojums — Komisijas ieteikumi par to, kā tiek īstenoti ES noteikumi par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definēšanu un novēršanu | 1 |
| 2020/C 323/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 323/01

Komisijas Paziņojums — Komisijas ieteikumi par to, kā tiek īstenoti ES noteikumi par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definēšanu un novēršanu

1

2020/C 323/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises

1

7

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 323/03 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 30. septembris | 8 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EBTA Uzraudzības iestāde |
| 2020/C 323/04 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 9 |
| 2020/C 323/05 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 10 |
| 2020/C 323/06 | Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus | 11 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 323/03

Euro maiņas kurss — 2020. gada 30. septembris

8

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

2020/C 323/04

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

9

2020/C 323/05

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

10

2020/C 323/06

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

11

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 323/07 | Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana | 12 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2020/C 323/07

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisijas ieteikumi par to, kā tiek īstenoti ES noteikumi par neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanas definēšanu un novēršanu

(2020/C 323/01)

1.   Ievads

ES ir izstrādājusi visaptverošu daudzdisciplīnu politikas satvaru migrantu kontrabandas novēršanai, tostarp izstrādājot un īstenojot pirmo ES rīcības plānu (2015-2020) šīs noziedzīgās darbības apkarošanai (1). Tā galvenais mērķis ir sagraut to noziedzīgo organizāciju uzņēmējdarbības modeli, kuras apdraud migrantu dzīvību un mūsu sabiedrības drošību, tajā pašā laikā izvairoties no riska noteikt kriminālatbildību tiem, kuri sniedz palīdzību briesmās nonākušiem migrantiem. Šis mērķis arī turpmāk būs svarīga ES politiskā prioritāte.

“Atbalstītāju pakete” (2) ir tiesiskais regulējums, ko ES pieņēma 2002. gadā, lai definētu noziedzīgu nodarījumu – neatļautas ieceļošanas, tranzīta vai uzturēšanās atbalstīšanu ES – un noteiktu ar to saistītos kriminālsodus.

Proti, Direktīva 2002/90/EK (Atbalstīšanas direktīva) uzliek dalībvalstīm pienākumu noteikt atbilstošu sodu personām, kas, pārkāpjot likumus, tīši palīdz ieceļot dalībvalsts teritorijā vai šķērsot to tranzītā personai, kura nav dalībvalsts pilsonis, vai peļņas gūšanas nolūkā tīši palīdz uzturēties dalībvalsts teritorijā personai, kas nav dalībvalsts pilsonis.

Tajā pašā laikā, definējot nodarījumu, direktīvā dalībvalstīm ir paredzēta iespēja nenoteikt kriminālatbildību par humānās palīdzības sniegšanu.

2017. gadā Komisija veica Atbalstītāju paketes pirmo visaptverošo novērtējumu (“novērtējums”) (3). Atzīstot bažas, kas saistītas ar iespējamu kriminālatbildības noteikšanu par humāno palīdzību, novērtējumā jo īpaši tika norādīts uz šķietamo juridiskās noteiktības trūkumu un pienācīgas saziņas trūkumu starp iestādēm un personām, kas darbojas uz vietas. Komisija gan atzina, ka tiesību akta juridiska pārskatīšana tobrīd nav nepieciešama, tomēr rosināja prokurorus, tiesībsargājošās iestādes un pilsonisko sabiedrību efektīvāk apmainīties ar zināšanām un paraugpraksi, lai cīnītos ar šo trūkumu praktiskajām sekām.

Pēc šā novērtējuma Komisija 2018. gadā sāka regulāru apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību un ES aģentūrām, tostarp Pamattiesību aģentūru un Eurojust, lai iegūtu zināšanas un apkopotu pierādījumus nolūkā apzināt problēmas, kas saistītas ar Atbalstīšanas direktīvas interpretāciju un piemērošanu. Eiropas Parlaments 2018. gada jūlijā pieņēma rezolūciju par dalībvalstīm paredzētām pamatnostādnēm par to, lai nepieļautu kriminālatbildības noteikšanu par humānās palīdzības sniegšanu (4), aicinot Komisiju “pieņemt dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes, kurās precizēts, kuri atbalstīšanas veidi nebūtu jākriminalizē, lai nodrošinātu skaidrību un vienotību pašreizējā acquis īstenošanā [..]”.

Šis apspriešanās process un dažādas viedokļu apmaiņas ar ieinteresētajām personām kopš 2018. gada liecina, ka NVO un indivīdiem kļūst arvien sarežģītāk palīdzēt migrantiem, tostarp veicot meklēšanas un glābšanas operācijas jūrā. Jaunākie pētījumi, ko Komisija ir apspriedusi ar NVO, liecina, ka kopš 2015. gada par darbībām, ko veic ar humāniem mērķiem, arvien biežāk tiek noteikta kriminālatbildība (5). Savāktie dati apstiprināja, ka kopš 2015. gada Eiropas Savienībā ir pieaugusi kriminālvajāšana un izmeklēšana pret indivīdiem tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar apsūdzībām atbalstīšanā. Pētījumā tika konstatētas 60 izmeklēšanas un kriminālvajāšanas lietas – galvenokārt par ieceļošanas atbalstīšanu – 10 dalībvalstīs no 2015. līdz 2019. gadam, bet visvairāk lietu konstatēts 2018. gadā. Pētījumā analizētās lietas galvenokārt attiecas uz brīvprātīgajiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, jūrā meklēšanas un glābšanas operācijās iesaistīto kuģu apkalpēm, taču arī uz parastiem sabiedrības locekļiem, ģimenes locekļiem, žurnālistiem, mēriem un reliģiskajiem līderiem. Tomēr, kā norādīts novērtējumā un Eiropas Parlamenta rezolūcijā, joprojām aktuāls jautājums ir uzticamas un salīdzināmas valstu kriminālās statistikas trūkums, jo īpaši attiecībā uz neatbilstīgas migrācijas nodarījumu atbalstīšanu (6).

Ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūciju un apspriešanās procesa rezultātus, Komisija uzskata, ka ir nepieciešami ieteikumi par Atbalstīšanas direktīvas interpretāciju, lai padarītu skaidrāku tās piemērošanas jomu. Saprotams, ka šie ieteikumi neietekmē Eiropas Savienības Tiesas kompetenci, kura ir atbildīga par ES tiesību aktu galīgo interpretāciju.

2.   Tiesiskais regulējums cīņai pret migrantu kontrabandu starptautiskā un Eiropas līmenī

2.1.   Starptautisko tiesību regulējums: Apvienoto Nāciju Organizācijas Protokols par migrantu nelikumīgu ievešanu

ANO Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību Protokols par migrantu nelikumīgas ievešanas pa zemes, jūras un gaisa ceļiem apkarošanu (7) (“Protokols”), tika pieņemts 2000. gadā un stājās spēkā 2004. gadā. Tas ir pirmais starptautiskais instruments, kurā noteikta vienota migrantu kontrabandas definīcija. ES pievienojās Protokolam 2006. gadā (8), un visas ES dalībvalstis, izņemot Īriju, ir to ratificējušas.

Protokola 3. pantā migrantu kontrabanda ir definēta kā “nodrošināšana, nolūkā tieši vai netieši iegūt kādu finansiālu vai citādu labumu, lai kādā dalībvalstī varētu nelikumīgi iebraukt persona, kas nav tās pilsonis vai arī pastāvīgais iedzīvotājs”.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC) savā 2017. gada dokumentā par migrantu kontrabandas protokola “finansiāla vai cita labuma” jēdzienu (9) raksta, ka šāds finansiāls vai citāds labums ir migrantu kontrabandas īstais mērķis, "iemesls, kāpēc organizētās noziedzības grupas arvien vairāk iesaistās darbībās, kas bieži vien apdraud neaizsargāto migrantu dzīvību”. UNODC norāda, ka “finansiālie vai citādi labumi, kas saistīti ar migrantu kontrabandu, veicina tirdzniecību, kura cilvēku ciešanas un gatavību uzņemties pārmērīgas grūtības pārvērš milzīgā un negodīgi iegūtā peļņā”. (10)
  UNODC dokumentā turklāt “nelikumīgas ieceļošanas atbalstīšanas fakts bez labuma gūšanas motīva” ir aprakstīts kā “rīcība, kas neietilpst protokola darbības jomā” (11).

UNODC secina, ka, pat ja “Protokols neliedz valstīm noteikt noziedzīgus nodarījumus ārpus tā darbības jomas, piemēram, par nelikumīgas ieceļošanas vai nelikumīgas uzturēšanās atbalstīšanu”, tas “nav paredzēts un nevar tikt izmantots kā juridiskais pamats humānās palīdzības sniedzēju kriminālvajāšanai” (12). Tas atgādina, ka Likumdošanas rokasgrāmatā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret transnacionālo organizēto noziedzību un tās protokolu īstenošanai (13) ir “sīkāk iztirzāta šī tēma, apstiprinot, ka atsauce uz “finansiālu vai citādu labumu” patiešām bija paredzēta, lai izslēgtu grupas, kuru motīvi ir tīri politiski vai sociāli”. Pamatojoties uz to, UNODC mudina valstis “iekļaut aizsardzības pasākumus, lai panāktu, ka uz reliģiskām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un indivīdiem, kas rīkojas bez jebkāda mērķa gūt finansiālu vai citādu labumu, netiek attiecināts kontrabandas nodarījums, vienlaikus nodrošinot, ka šādu neattiecināšanu nevar izmantot kā nepilnību, kas ļauj izvairīties no juridiskās atbildības” (14).

2.2.   ES tiesiskais regulējums: Atbalstītāju pakete

Migrantu kontrabanda arvien vairāk tiek saistīta ar nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un cilvēku bojāeju, sevišķi tad, ja tā notiek jūrā (15). Neatbilstīgas migrācijas atbalstīšana izpaužas dažādos veidos, piemēram, kā:

| — | tādas personas reāla transportēšana vai transportēšanas organizēšana, kurai nav tiesību iebraukt vai tranzītā doties cauri valstij, kuras valstspiederīgā šī persona nav, |
| --- | --- |

—

tādas personas reāla transportēšana vai transportēšanas organizēšana, kurai nav tiesību iebraukt vai tranzītā doties cauri valstij, kuras valstspiederīgā šī persona nav,

| — | viltotu dokumentu izgatavošana un/vai izsniegšana, |
| --- | --- |

—

viltotu dokumentu izgatavošana un/vai izsniegšana,

| — | fiktīvu laulību organizēšana. |
| --- | --- |

—

fiktīvu laulību organizēšana.

Šīs darbības veic organizēti noziedzīgi tīkli vai indivīdi, tādējādi gūstot ievērojamu peļņu. Turklāt, palielinoties to neatbilstīgo migrantu skaitam, kuri ierodas ES, saglabājas pieprasījums ne tikai pēc darbībām, kas atvieglo ieceļošanu ES, bet arī pēc darbībām, kas saistītas ar nelikumīgu uzturēšanos. Par nelikumīgas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (ja tā veikta peļņas gūšanas nolūkā) tiek piemērotas sankcijas saskaņā ar Atbalstītāju paketi.

Atbalstītāju paketes vispārējais mērķis ir palīdzēt cīnīties gan pret neatbilstīgu migrāciju, sodot par atbalstu neatļautai robežas šķērsošanai, gan pret organizētās noziedzības tīkliem, kas pakļauj migrantu dzīvību briesmām. Saskaņā ar Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 1. punktu ir jāsoda ikviena persona, kas tīši palīdz trešās valsts valstspiederīgajam ieceļot, tranzītā šķērsot vai (ja tas tiek darīts peļņas gūšanas nolūkā) uzturēties ES, pārkāpjot imigrācijas tiesību aktus.

Kā sīkāk izklāstīts novērtējumā, Protokols un Atbalstītāju pakete par spīti dažām atšķirībām tomēr ir savstarpēji saskaņoti (16). Novērtējumā atgādināts, ka “gan ES, gan tās dalībvalstīm kā Protokola līgumslēdzējām pusēm ir pienākums to piemērot, tostarp pieņemot vai īstenojot tiesību aktus tā darbības jomā” un ka “Protokols nostiprināja ES pozīcijas cīņā pret migrantu kontrabandu kā organizētās noziedzības veidu”.

Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 1. punktā atbalstīšanas nodarījums patiešām ir definēts plašāk nekā Protokolā, jo direktīvas tekstā peļņas gūšanas nolūks nav nelikumīgas ieceļošanas vai tranzīta atbalstīšanas nodarījuma sastāvdaļa. Peļņas gūšanas nolūks kopā ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā vai noziedzīgā nodarījumā iesaistīto personu dzīvības apdraudēšanu ir iekļauts Pamatlēmuma 2002/946/TI 1. panta 3. punktā izklāstītajos atbildību pastiprinošajos apstākļos.

Tomēr direktīvas 1. panta 2. punktā ir paredzēta iespēja atbrīvot no kriminālatbildības par neatļautu ieceļošanas un tranzīta atbalstīšanu, ja to veic humānās palīdzības nolūkos. Tur noteikts, ka “Jebkura dalībvalsts var izlemt nepiemērot sankcijas par darbībām, kas definētas 1. punkta a) apakšpunktā, piemērojot tās tiesību aktus un ieražas gadījumos, ja darbības veiktas, lai sniegtu humāno palīdzību attiecīgajai personai.”

Ja neņem vērā atsauces uz vispārējām krimināltiesību normām, piemēram, par darbībām, kas bija jāveic, lai novērstu bīstamu situāciju (17), tikai astoņas dalībvalstis savos tiesību aktos paredz atbrīvojumu no soda par neatļautas ieceļošanas un/vai tranzīta atbalstīšanu nolūkā sniegt humāno palīdzību (18). Šo dalībvalstu tiesību aktu izpēte atklāj direktīvas dažādas valstu interpretācijas; katra no tām ņem vērā attiecīgās valsts tiesisko regulējumu.

Beļģija un Spānija gandrīz burtiski ir pārņēmušas direktīvas formulējumu par humānās palīdzības iekļaušanu kā iemeslu nesaukšanai pie kriminālatbildības, savukārt citas dalībvalstis to ir formulējušas citādi.

Horvātija paredz skaidrus izņēmumus:

| — | par ieceļošanas atbalstīšanu – lai glābtu dzīvību, novērstu ievainojumus, sniegtu neatliekamo medicīnisko palīdzību un humāno palīdzību saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, un |
| --- | --- |

—

par ieceļošanas atbalstīšanu – lai glābtu dzīvību, novērstu ievainojumus, sniegtu neatliekamo medicīnisko palīdzību un humāno palīdzību saskaņā ar īpašiem tiesību aktiem, un

| — | par uzturēšanās atbalstīšanu – humānu apsvērumu dēļ bez nodoma novērst vai kavēt pasākumus, kam jānodrošina atgriešanās. |
| --- | --- |

—

par uzturēšanās atbalstīšanu – humānu apsvērumu dēļ bez nodoma novērst vai kavēt pasākumus, kam jānodrošina atgriešanās.

Grieķijā kuģu un gaisa kuģu kapteiņi, kā arī jebkuru transportlīdzekļu vadītāji netiek apsūdzēti par palīdzības sniegšanu, glābjot personu jūrā vai pārvadājot personu, kurai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nepieciešama starptautiska aizsardzība.

Itālija pieņēma skaidru noteikumu ar atsauci uz Itālijas Kriminālkodeksa 54. pantu – vispārēju klauzulu, kas neparedz kriminālatbildību par darbībām, kuru mērķis ir:

| — | nepieļaut, ka darbībā iesaistītajām personām tiek nodarīts nopietns kaitējums, |
| --- | --- |

—

nepieļaut, ka darbībā iesaistītajām personām tiek nodarīts nopietns kaitējums,

| — | glābt un/vai piedāvāt humāno palīdzību ārvalstniekiem, kas atrodas Itālijas teritorijā. |
| --- | --- |

—

glābt un/vai piedāvāt humāno palīdzību ārvalstniekiem, kas atrodas Itālijas teritorijā.

Somija ņem vērā personas humanitāros vai tuvu ģimenes attiecību motīvus, kā arī apstākļus, kas saistīti ar ārvalstnieka drošību viņa mītnes valstī vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī.

Francijā pēc Konstitucionālās padomes sprieduma (19) un vēlāka attiecīgo tiesību aktu grozījuma radinieki un ikviena persona, kas sniedz juridiskas, lingvistiskas vai sociālas konsultācijas vai jebkāda veida palīdzību vienīgi humānos nolūkos, ir atbrīvoti no kriminālatbildības par tranzīta vai uzturēšanās atbalstīšanu, bet ne par ieceļošanas atbalstīšanu.

Ja Maltā kāds palīdz personai, kura ir tiešās briesmās, nokļūt tās teritorijā un/vai šķērsot to tranzītā, ir iespējams necelt apsūdzību, ja šādas darbības ir veiktas nolūkā sniegt humāno palīdzību (20).

Pilnvaras novērtēt, vai uz darbību attiecas valsts tiesībās paredzētais izņēmums, ņemot vērā lietas apstākļus, ir tiesu iestādēm, kurām ir jārod pareizais līdzsvars starp dažādām interesēm un vērtībām (21).

3.   Atbalstīšanas direktīvas 1. panta piemērošanas joma

Ņemot vērā Atbalstīšanas direktīvas vispārējo garu un mērķi, ir skaidrs, ka to nevar interpretēt kā iespēju noteikt kriminālatbildību par humānās palīdzības darbībām, kas ir atļautas ar likumu, piemēram, meklēšanas un glābšanas operācijām jūrā neatkarīgi no tā, kā Atbalstīšanas direktīva tiek piemērota saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

Saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām valstīm ir pienākums pieprasīt, lai to kuģu kapteiņi, kas kuģo ar šo valstu karogu, sniedz palīdzību personām vai kuģiem, kas jūrā atrodas briesmās, ciktāl tas iespējams, nopietni neapdraudot savu kuģi, apkalpi vai pasažierus. Šis princips ir nostiprināts:

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (22), |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijā (22),

| — | Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) (23); kā arī |
| --- | --- |

—

Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) (23); kā arī

| — | Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras (24) (SAR). |
| --- | --- |

—

Starptautiskajā konvencijā par meklēšanu un glābšanu uz jūras (24) (SAR).

Turklāt piemērojamais tiesiskais regulējums ietver līgumus, kas saistīti ar jūras satiksmi, un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas (25).

Turklāt valstu pienākums noteikt, ka kuģu kapteiņiem obligāti jāpalīdz jebkurai personai, kuģim vai lidaparātam, kas jūrā atrodas briesmās, ir atzīts starptautisko paražu tiesību princips. Tādējādi tas ir saistošs visām valstīm.

Ikvienam, kas iesaistīts meklēšanas un glābšanas darbībās, jāievēro no koordinējošās iestādes saņemtie norādījumi saskaņā ar starptautisko jūras tiesību un cilvēktiesību vispārējiem principiem un piemērojamiem noteikumiem. Kriminālatbildības noteikšana nevalstiskām organizācijām vai jebkuriem citiem nevalstiskiem dalībniekiem, kas veic meklēšanas un glābšanas operācijas, ievērojot attiecīgo tiesisko regulējumu, ir starptautisko tiesību pārkāpums, un tāpēc ES tiesību akti to neatļauj.

Visbeidzot, kad Atbalstīšanas direktīvas 1. pantā ir noteikta kriminālatbildība par neatļautas ieceļošanas un tranzīta atbalstīšanu, vienlaikus dodot dalībvalstīm iespēju nepiemērot sankcijas gadījumos, kad darbības mērķis ir sniegt humāno palīdzību, tas neattiecas uz likumā paredzētu humāno palīdzību, jo par to kriminālatbildību noteikt nevar.

4.   Ieteikumi

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Atbalstīšanas direktīvas 1. pants ir jāinterpretē tādējādi, ka:

| i) | par likumā paredzētu humāno palīdzību nevar un nedrīkst noteikt kriminālatbildību; |
| --- | --- |

i)

par likumā paredzētu humāno palīdzību nevar un nedrīkst noteikt kriminālatbildību;

| ii) | jo īpaši, kriminālatbildības noteikšana nevalstiskām organizācijām vai jebkuriem citiem nevalstiskiem dalībniekiem, kas veic meklēšanas un glābšanas operācijas uz jūras, ievērojot attiecīgo tiesisko regulējumu, ir starptautisko tiesību pārkāpums, un tāpēc ES tiesību akti to neatļauj; |
| --- | --- |

ii)

jo īpaši, kriminālatbildības noteikšana nevalstiskām organizācijām vai jebkuriem citiem nevalstiskiem dalībniekiem, kas veic meklēšanas un glābšanas operācijas uz jūras, ievērojot attiecīgo tiesisko regulējumu, ir starptautisko tiesību pārkāpums, un tāpēc ES tiesību akti to neatļauj;

| iii) | nepieciešamības gadījumā novērtējums par to, vai uz darbību attiecas direktīvas 1. panta 2. punktā minētais jēdziens “humānā palīdzība” (jēdziens, kuru nevar interpretēt tādā veidā, kas ļautu noteikt kriminālatbildību par likumā paredzētu darbību), būtu jāveic katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus. |
| --- | --- |

iii)

nepieciešamības gadījumā novērtējums par to, vai uz darbību attiecas direktīvas 1. panta 2. punktā minētais jēdziens “humānā palīdzība” (jēdziens, kuru nevar interpretēt tādā veidā, kas ļautu noteikt kriminālatbildību par likumā paredzētu darbību), būtu jāveic katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus.

5.   Politikas ieteikumi

NVO un indivīdi ES, kas sniedz humāno palīdzību migrantiem, pēdējos gados ir pauduši arvien lielākas bažas (26). Tiek ziņots, ka glābšanas operācijas jūrā, kā arī atbalsts migrantiem, kas pārvietojas, neatkarīgi no tā, vai tas notiek uz dalībvalsts robežām vai tās teritorijā, rada saspīlētas situācijas ar valsts vai vietējām iestādēm, un glābēji un brīvprātīgie baidās tikt pakļauti nevajadzīgam administratīvajam spiedienam un sankcijām (27).

Rezolūcijā (28) par šo jautājumu Eiropas Parlaments aicināja dalībvalstis “transponēt Atbalstīšanas direktīvā paredzēto humānās palīdzības izņēmumu”.

Atgādinot, ka ES tiesību aktu mērķis nav noteikt kriminālatbildību par humāno palīdzību, Komisija ir vērtējusi situāciju kopš Atbalstītāju paketes novērtējuma. Ņemot to vērā, Komisija aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, izmantot iespēju, kura paredzēta Atbalstīšanas direktīvas 1. panta 2. punktā, kas tām ļauj nošķirt darbības, kuras tiek veiktas humānās palīdzības nolūkā, no darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt nelikumīgu ieceļošanu vai tranzītu, un ļauj izslēgt pirmās minētās no kriminālatbildības noteikšanas.

---

(1)  COM(2015) 285 final, 27.5.2015.

(2)  Padomes Direktīva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.), un Padomes Pamatlēmums 2002/946/TI (2002. gada 28. novembris) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp). Šie instrumenti tika pieņemti kopā, un tos parasti dēvē par “Atbalstītāju paketi”.

(3)  Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums: Atbalstītāju pakete (Direktīva 2002/90/EK un Pamatlēmums 2002/946/TI), SWD(2017) 117 final.

(4)  2018/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, ‘Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants’, Research Social Platform on Migration and Asylum (ReSOMA), Final Synthetic Report, 2019. gada jūnijs, 32. lpp. Uzraudzību veica Migrācijas politikas grupa, izmantojot ReSOMA sadarbības un līdzdalības procesu, kurā piedalījās NVO eksperti, pētnieki un citas ieinteresētās personas. Šā pasākuma pamatā bija lietu uzraudzība, ko jau veica Open Democracy, Rasu attiecību institūts, un atjauninātais Eiropas politikas pētījumu centra 2018. gada pētījums par Atbalstīšanas direktīvu. Projekts ReSOMA saņēma finansējumu no ES pētniecības un inovācijas programmas “Apvārsnis 2020”.

(6)  Pēc novērtējuma Eurostat savāca datus par migrantu kontrabandas nodarījumiem no dalībvalstīm par 2015., 2016. un 2017. gadu eksperimentālās datu vākšanas ietvaros, savukārt dati par 2018. gadu tika iekļauti ikgadējā anketā, ko Eurostat nosūtīja, lai no dalībvalstīm vāktu noziedzības statistiku.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Sk.: i) Padomes Lēmumu 2006/616/EK (2006. gada 24. jūlijs), ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību attiecībā uz Protokola noteikumiem, ciktāl uz šā protokola noteikumiem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 179. pants un 181. a pants (OV L 262, 22.9.2006., 24. lpp.); ii) Padomes Lēmumu 2006/617/EK (2006. gada 24. jūlijs), ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Protokolu pret migrantu nelikumīgu ievešanu pa zemes, jūras un gaisa ceļiem, kas papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību attiecībā uz Protokola noteikumiem, ciktāl uz šā protokola noteikumiem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma III daļas IV sadaļa (OV L 262, 22.9.2006., 34. lpp.).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Priekšvārds, iii.

(11)  Sk. 9. piezīmi.

(12)  Sk. 9. piezīmi 14. lpp.; UNODC arī atgādina, ka “saskaņā ar Travaux Préparatoires autoru nodoms bija izslēgt to personu darbības, kuras sniedza atbalstu migrantiem humānu apsvērumu dēļ vai pamatojoties uz ciešām radniecības saitēm. Saskaņā ar attiecīgajam noteikumam pievienoto skaidrojošo piezīmi “Protokola nolūks nebija noteikt kriminālatbildību par radinieku vai tādu atbalsta grupu kā reliģiskās vai nevalstiskās organizācijas darbībām””.

(13)  UNODC, Legislative Guides for the Implementation of the United Nations Convention against Transnational Organized Crime and the Protocols thereto, UN Sales No. E.05.V.2 (2004), 13. lpp., 26. punkts.

(14)  Sk. 13. piezīmi 71. lpp.

(15)  Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums, cit. 4. lpp.

(16)  Sk. 15. piezīmi 31. lpp.

(17)  Sk. Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, Pamattiesību aģentūra (2014), 10. lpp.

(18)  Beļģija, Grieķija, Spānija, Somija, Francija, Horvātija, Itālija un Malta, REFIT novērtējums par ES tiesisko regulējumu pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu cit. 15. lpp., kā arī L622-4. pants Francijas Ārvalstnieku kodeksā, kas grozīts ar 2018. gada 10. septembra Likumu Nr. 2018-778, un 43. panta 2. punkta 2. apakšpunkts Horvātijas Ārvalstnieku likumā, kas pieņemts 2017. gadā.

(19)  Francijas Konstitucionālā padome savā 2018. gada 6. jūlija Lēmumā Nr. 2018-717/718 QPC lēma, ka iespēja humānos nolūkos palīdzēt cilvēkiem izriet no konstitucionālā brālības principa neatkarīgi no šo cilvēku juridiskā statusa valstī. Turklāt tā uzskatīja, ka valsts tiesību norma, kas atbrīvo noteiktus rīcības veidus, ir interpretējama tikai kā tāda, kas attiecas arī uz jebkāda cita veida palīdzību, ko sniedz humānos nolūkos. Tomēr tā neattiecināja savu nolēmumu uz ieceļošanas atbalstīšanu, kas pretēji tranzīta atbalstīšanai “nepieciešami ietver nelikumīgu situāciju”.

(20)  Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums cit., 14.–15. lpp.

(21)  Par vajadzību rast pareizo līdzsvaru starp nepieciešamību aizsargāt sabiedrisko kārtību un novērst noziegumus, no vienas puses, un ņemt vērā darbības humāno mērķi, no otras puses, sk., piemēram, Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2011. gada 10. novembra spriedumu, Nr. 29681/08, lietā Mallah pret Franciju, ar atsauci uz Francijas Ārvalstnieku ieceļošanas un uzturēšanās kodeksa L. 622-1. pantu un Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantu.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

SOLAS konvencijā (V nodaļa “Kuģošanas drošība”) ir noteikts, ka kuģa kapteinim, kurš var sniegt palīdzību, saņemot informāciju no jebkura avota par to, ka personas jūrā atrodas briesmās, ir pienākums pēc iespējas ātrāk sniegt palīdzību. Šis pienākums sniegt palīdzību darbojas neatkarīgi no šādu personu valstspiederības vai statusa vai apstākļiem, kādos tās ir atrastas. Ja kuģis, kas saņem briesmu signālu, nespēj sniegt palīdzību vai, ņemot vērā lietas īpašos apstākļus, uzskata to par nepamatotu vai nevajadzīgu, kapteinim kuģa žurnālā jāieraksta iemesls, kāpēc nav sniegta palīdzība personām, kuras nonākušas briesmās. Ņemot vērā organizācijas ieteikumu, viņam pēc vajadzības jāinformē attiecīgais meklēšanas un glābšanas dienests. Konvencija pilnvaro līgumslēdzējas valdības koordinēt savas darbības un sadarboties, palīdzot kapteinim nogādāt jūrā izglābtos cilvēkus drošā vietā. Tajā arī paredzēts, ka ne kuģa īpašnieks, ne fraktētājs, ne uzņēmums, kas ekspluatē kuģi, ne jebkura cita persona nedrīkst kavēt vai traucēt kuģa kapteinim pieņemt vai izpildīt nevienu lēmumu, kas saskaņā ar kapteiņa profesionālo viedokli ir nepieciešams dzīvības glābšanai uz jūras.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

Saskaņā ar SAR konvenciju (pielikums) Pusēm ir pienākums palīdzēt kapteinim nogādāt jūrā izglābtos cilvēkus drošā vietā, un jūras glābšanas koordinācijas centriem ir jābūt atbilstošām darbības procedūrām, lai uzsāktu tādu vietu noteikšanu, kas ir vispiemērotākās, lai cilvēki, kuri jūrā bijuši briesmās, varētu izkāpt krastā.

(25)  SJO Kuģošanas drošības komiteja savā 78. sesijā (MSC 78, 2004. gadā) pieņēma būtiskus grozījumus SOLAS konvencijas V nodaļā un SAR konvencijas pielikuma 2., 3. un 4. nodaļā. Minētie grozījumi stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā. Tajā pašā sesijā Kuģošanas drošības komiteja pieņēma darbības pamatnostādņu kopumu. Šo grozījumu un pašreizējo pamatnostādņu mērķis ir palīdzēt nodrošināt, ka briesmās nonākušie cilvēki saņem palīdzību, vienlaikus līdz minimumam samazinot neērtības kuģiem, kuri sniedz palīdzību, un nodrošinot meklēšanas un glābšanas dienestu turpmāku darbošanās spēju.

(26)  Konkrēti sk. i) tematisku pētījumu Eiropas Padomes Starptautisko NVO konferences Ekspertu padomes jautājumos par NVO tiesībām vārdā, “Using criminal law to restrict the work of NGOs supporting refugees and other migrants in Council of Europe member states”, 2019. gada decembris; ii) Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, “Crackdown on NGOs and Volunteers assistance refugees and other migrants”, ReSOMA, cit.; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp un Gabriella Sanchez, ‘Update Study "Fit for purpose?”
  The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants’, pētījums EP Lūgumrakstu komitejai (PETI), Eiropas Parlaments, 2018. gada decembris; iii) Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (FRA), “Fundamental Rights Considerations:
  NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations”, 2018. gada oktobris; iv) FRA, “2019 update - NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations”, 2019. gada jūnijs; v) “Punishing Compassion.
  Solidarity on trial in fortress Europe”, Amnesty International, 2020. gada marts.

(27)  Pret neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu vērstā ES tiesiskā regulējuma REFIT izvērtējums, cit.

(28)  2018/2769(RSP), cit.

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/7

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 323/02)

Komisija 2020. gada 24. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9778. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9778. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/8

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 30. septembris

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1708 |
| JPY | Japānas jena | 123,76 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4462 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,91235 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,5713 |
| CHF | Šveices franks | 1,0804 |
| ISK | Islandes krona | 162,20 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,1008 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,233 |
| HUF | Ungārijas forints | 365,53 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5462 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8725 |
| TRY | Turcijas lira | 9,0990 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6438 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5676 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,0742 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7799 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6035 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 368,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 19,7092 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,9720 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5565 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 17 497,84 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,8653 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,774 |
| RUB | Krievijas rublis | 91,7763 |
| THB | Taizemes bāts | 37,079 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,6308 |
| MXN | Meksikas peso | 26,1848 |
| INR | Indijas rūpija | 86,2990 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1708

JPY

Japānas jena

123,76

DKK

Dānijas krona

7,4462

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,91235

SEK

Zviedrijas krona

10,5713

CHF

Šveices franks

1,0804

ISK

Islandes krona

162,20

NOK

Norvēģijas krona

11,1008

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,233

HUF

Ungārijas forints

365,53

PLN

Polijas zlots

4,5462

RON

Rumānijas leja

4,8725

TRY

Turcijas lira

9,0990

AUD

Austrālijas dolārs

1,6438

CAD

Kanādas dolārs

1,5676

HKD

Hongkongas dolārs

9,0742

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7799

SGD

Singapūras dolārs

1,6035

KRW

Dienvidkorejas vona

1 368,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

19,7092

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,9720

HRK

Horvātijas kuna

7,5565

IDR

Indonēzijas rūpija

17 497,84

MYR

Malaizijas ringits

4,8653

PHP

Filipīnu peso

56,774

RUB

Krievijas rublis

91,7763

THB

Taizemes bāts

37,079

BRL

Brazīlijas reāls

6,6308

MXN

Meksikas peso

26,1848

INR

Indijas rūpija

86,2990

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EBTA Uzraudzības iestāde

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/9

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2020/C 323/04)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 25. jūnijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 85 254 |
| Lēmuma Nr. | 064/20/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Reģions | Visi |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Covid-19 – Darbinieku akciju iegādes iespēju nodokļu shēmas grozījumi |
| Juridiskais pamats | Norvēģijas Nodokļu likuma 5.–14. pants |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Atbalsts mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem |
| Atbalsta veids | Atbrīvojums no nodokļa |
| Budžets | 370 miljoni NOK gadā (kopējais shēmas budžets ar grozījumiem) |
| Ilgums | 2020.–2029. g. |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Finanšu ministrija |
| P.O Box 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 25. jūnijs

Lietas Nr.

85 254

Lēmuma Nr.

064/20/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Reģions

Visi

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Covid-19 – Darbinieku akciju iegādes iespēju nodokļu shēmas grozījumi

Juridiskais pamats

Norvēģijas Nodokļu likuma 5.–14. pants

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Atbalsts mazajiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem

Atbalsta veids

Atbrīvojums no nodokļa

Budžets

370 miljoni NOK gadā (kopējais shēmas budžets ar grozījumiem)

Ilgums

2020.–2029. g.

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Finanšu ministrija

P.O Box 8008 Dep

0030 Oslo

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/10

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2020/C 323/05)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 26. jūnijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 85 318 |
| Lēmuma Nr. | 065/20/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Reģions | Visa Norvēģijas teritorija |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Ar Covid-19 saistīti grozījumi dotāciju shēmā uzņēmumiem, kuri cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem, un šīs shēmas piemērošanas termiņa pagarināšana |
| Juridiskais pamats | Likums par pagaidu dotāciju shēmu uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Kompensēt Covid-19 uzliesmojuma radītos zaudējumus uzņēmumiem, lai nodrošinātu nodarbinātību un ātrāku ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes |
| Atbalsta veids | Dotācijas |
| Budžets | 30 mljrd. NOK (aplēstā summa) |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Periods | Pagarināto shēmu piemēro zaudējumiem, kas radušies 1.3.2020.–31.8.2020. periodā. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas nozares, izņemot uzņēmumus, kas darbojas naftas ieguves un ražošanas jomā, kā arī elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un tirdzniecības jomā, un izņemot finanšu iestādes, privātos bērnudārzus un aviosabiedrības |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Norvēģijas Nodokļu administrācija |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 26. jūnijs

Lietas Nr.

85 318

Lēmuma Nr.

065/20/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Reģions

Visa Norvēģijas teritorija

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Ar Covid-19 saistīti grozījumi dotāciju shēmā uzņēmumiem, kuri cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem, un šīs shēmas piemērošanas termiņa pagarināšana

Juridiskais pamats

Likums par pagaidu dotāciju shēmu uzņēmumiem, kas cieš no ievērojamiem apgrozījuma zaudējumiem

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Kompensēt Covid-19 uzliesmojuma radītos zaudējumus uzņēmumiem, lai nodrošinātu nodarbinātību un ātrāku ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes

Atbalsta veids

Dotācijas

Budžets

30 mljrd. NOK (aplēstā summa)

Atbalsta intensitāte

100 %

Periods

Pagarināto shēmu piemēro zaudējumiem, kas radušies 1.3.2020.–31.8.2020. periodā.

Tautsaimniecības nozares

Visas nozares, izņemot uzņēmumus, kas darbojas naftas ieguves un ražošanas jomā, kā arī elektroenerģijas ražošanas, pārvades, sadales un tirdzniecības jomā, un izņemot finanšu iestādes, privātos bērnudārzus un aviosabiedrības

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Norvēģijas Nodokļu administrācija

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/11

---

Valsts atbalsts – Lēmums necelt iebildumus

(2020/C 323/06)

EBTA Uzraudzības iestādei nav iebildumu pret šādu valsts atbalsta pasākumu:

| Lēmuma pieņemšanas datums | 2020. gada 26. jūnijs |
| --- | --- |
| Lietas Nr. | 85 291 |
| Lēmuma Nr. | 066/20/COL |
| EBTA valsts | Norvēģija |
| Nosaukums | Dotācijas (producēšanas mērķiem) shēmas ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļiem pagarinājums 2021. gadam |
| Juridiskais pamats | 2014. gada 25. marta Noteikumi Nr. 332 par dotācijām (producēšanas mērķiem) ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļiem |
| Pasākuma veids | Shēma |
| Mērķis | Plašsaziņas līdzekļu daudzveidība un pluralitāte |
| Atbalsta veids | Dotācijas |
| Budžets | 370 miljoni NOK |
| Periods | 1.1.2021.–31.12.2021. |
| Tautsaimniecības nozares | Plašsaziņas līdzekļi |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Medietilsynet (Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu iestāde) |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORVĒĢIJA |

Lēmuma pieņemšanas datums

2020. gada 26. jūnijs

Lietas Nr.

85 291

Lēmuma Nr.

066/20/COL

EBTA valsts

Norvēģija

Nosaukums

Dotācijas (producēšanas mērķiem) shēmas ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļiem pagarinājums 2021. gadam

Juridiskais pamats

2014. gada 25. marta Noteikumi Nr. 332 par dotācijām (producēšanas mērķiem) ziņu un aktuālo notikumu plašsaziņas līdzekļiem

Pasākuma veids

Shēma

Mērķis

Plašsaziņas līdzekļu daudzveidība un pluralitāte

Atbalsta veids

Dotācijas

Budžets

370 miljoni NOK

Periods

1.1.2021.–31.12.2021.

Tautsaimniecības nozares

Plašsaziņas līdzekļi

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Medietilsynet (Norvēģijas plašsaziņas līdzekļu iestāde)

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORVĒĢIJA

Lēmuma autentiskais teksts bez konfidenciālās informācijas ir pieejams EBTA Uzraudzības iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 323/12

---

Vienotais dokuments, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju attiecībā uz nosaukumu vīna nozarē: vienotā dokumenta un atsauces publicēšana

(2020/C 323/07)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“PONIKVE”

PDO-HR-02087

Pieteikuma iesniegšanas datums: 3.8.2015.

1.   Reģistrējamais nosaukums

“Ponikve”

2.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3.   Vīnkopības produktu kategorijas

| 1. | Vīns |
| --- | --- |

1.

Vīns

| 15. | Vīns no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām |
| --- | --- |

15.

Vīns no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām

4.   Vīna(-u) apraksts

Vīns – baltvīns

Tie ir vīni, ko ražo no šķirnēm ‘Rukatac’ un ‘Pošip bijeli’, kas ir kristāldzidri, zaļgandzeltenā vai dzeltenā krāsā, ar vidēji augstu vai augstu spirta saturu, augstu ekstrakta satura līmeni, zemu skābumu, pilnīgu un līdzsvarotu garšu un tipisku augļu aromātu.

Maksimāli pieļaujamais sēra dioksīda saturs ir 200 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem līdz 5 g/l un 250 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem virs 5 g/l.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar ES regulās un Horvātijas tiesību aktos piemērojamajām definīcijām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

Vīns – sārtvīns

Šos vīnus ražo no šķirnes ‘Plavac mali crni’. Sārtvīni ir vidēji vai piesātinātā rozā krāsā. To aromātā dominē augļu notis, kas atgādina citrusaugļus un mežrozīšu augļus, kā arī minerālu un zālaugu notis. Tiem ir pilnīga, harmoniska un augļaina garša.

Maksimāli pieļaujamais sēra dioksīda saturs ir 200 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem līdz 5 g/l un 250 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem virs 5 g/l.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar ES regulās un Horvātijas tiesību aktos piemērojamajām definīcijām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 12 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 18 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 250 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

12

Minimālais kopējais skābums

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

18

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

250

Vīns – sarkanvīns

Šos vīnus ražo no šķirnes ‘Plavac mali crni’. Vīni ir tumši purpursarkanā krāsā ar spēcīgu atspīdumu to izturēšanas sākumā. Līdz ar vīnu vecumu krāsa mainās – tā kļūst tumši rubīnsarkana, vecākos vīnos parādoties tumši brūnām un sarkanām nokrāsām. Tiem ir daudzveidīgs tumšo augļu (ķiršu, skābo ķiršu, plūmju) aromāts, kurā nedaudz jūtamas zālaugu notis. Garša: pilnīga, kārtaina, ar vidēji augstu vai augstu spirta saturu, ļoti augstu ekstrakta satura līmeni, izteiktiem tanīniem, maigi vai ļoti savelkoša.

Maksimāli pieļaujamais sēra dioksīda saturs ir 150 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem līdz 5 g/l un 200 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem virs 5 g/l.

Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar ES regulās un Horvātijas tiesību aktos piemērojamajām definīcijām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 13 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 20 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 200 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

13

Minimālais kopējais skābums

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

20

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

200

Vīns no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām

Šie vīni var būt baltvīni vai sarkanvīni. Tiem raksturīgas intensīvākas dzeltenās krāsas (vai melnās krāsas, vai tumša vara krāsas) nianses, augsts spirta saturs un ļoti bagātīga pārgatavinātu vīnogu un ogu augļu smaržu buķete. Tiem ir pilnīga, augļaina garša.

Maksimāli pieļaujamais sēra dioksīda saturs ir 200 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem līdz 50 g/l un 300 mg/l vīniem ar atlikumcukuriem virs 50 g/l. Pārējās analītiskās īpašības ir saskaņā ar ES regulās un Horvātijas tiesību aktos piemērojamajām definīcijām.

| Vispārīgās analītiskās īpašības |
| --- |
| Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) | |
| Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) | 9 |
| Minimālais kopējais skābums | 4,5 g/l (izteikts vīnskābē) |
| Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) | 30 |
| Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) | 300 |

Vispārīgās analītiskās īpašības

Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %)

Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %)

9

Minimālais kopējais skābums

4,5 g/l (izteikts vīnskābē)

Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru)

30

Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

300

5.   Vīndarības metodes

a)   Galvenās vīndarības metodes

Vīnogulāju formēšana

Audzēšanas prakse

Visā ACVN “Ponikve” apgabalā vīnogulāji tiek formēti, izmantojot tikai krūmu tehniku bez režģiem.

Vīndārza aprūpe

Audzēšanas prakse

Vīnogas novāc ar rokām un liek kastēs.

Vīns

Attiecīgie vīndarības ierobežojumi

Vīnu nedrīkst stiprināt vai saldināt, paskābināt vai atskābināt.

Vīns no vēlīni novāktām, žuvušām vīnogām

Attiecīgie vīndarības ierobežojumi

Vīnogas, ko izmanto šā veida vīna ražošanā, tiek iegūtas, žāvējot tās dabiski saulē, vai nu atstājot vīnogulājos, vai noraujot un novietojot uz sausā krāvuma akmens sienām vai akmeņu krāvumiem, bēniņos, uz niedru paliktņiem vai koka kastēs istabas temperatūrā. Šā vīna ražošanā izmantotajām vīnogām jābūt vismaz 130° pēc Eksles skalas, un tā nav augšējā robeža.

b)   Maksimālās ražas

11 000 kg vīnogu no hektāra

6.   Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Aizsargātais cilmes vietas nosaukums “Ponikve” attiecas uz vīnkopības vietu Ponikve, kas atrodas pussalas Pelješac kadastrālajā pašvaldībā Boljenovići netālu no Stonas pilsētas. Šī vieta atrodas apakšreģiona Srednja i Južná Dalmacija [centrālā un dienvidu Dalmācija] vīnkopības apvidus Pelješac robežās. ACVN “Ponikve” apgabals plešas no Prapratno līča dienvidaustrumos līdz apdzīvotajai vietai Sparagovići ziemeļrietumos. Vietas Ponikve ziemeļu robežu veido Ilijas kalna dabiskā robeža, savukārt tās dienvidu robežu veido D414 ceļš Ston–Orebić.

7.   Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Maraština’ – ‘Rukatac’, ‘Maraškin’, ‘Mareština’, ‘Krizol’, ‘Višana’, ‘Malvasia del Chianti’, ‘Malvasia lunga’, ‘Pavlos’

‘Plavac mali crni’ – ‘Plavac mali’, ‘Plavac veliki’, ‘Crljenak mali’, ‘Crljenac’, ‘Pagadebit crni’, ‘Zelenka’

‘Pošip bijeli’ – ‘Pošip’, ‘Pošipak’, ‘Pošipica’

8.   Saiknes vai saikņu apraksts

Dabas faktori

Augsne, reljefs, klimats

ACVN “Ponikve” apgabalā ir Vidusjūras klimatam tipiskas maigas, mitras ziemas un karstas, sausas vasaras. Sadrumstalotais reljefs un stāvās nogāzes neļauj sastāvēties mitram gaisam un veidoties salam. Ziemeļu pusē stiepjas kalnu josla (Ilijas kalns), kas aiztur tiešu aukstuma un ziemeļvēju ieplūšanu. Gada vidējā temperatūra ir aptuveni 16 °C. Minimālā gaisa temperatūra ir daži grādi zem nulles. Zemākā reģistrētā temperatūra novērota 1985. gada februārī (–5,8 °C), bet augstākā reģistrētā temperatūra – 2000. gada augustā (36,7 °C). Jūras tuvums mazina temperatūras svārstības. Gada nokrišņu daudzums ir aptuveni 1 050 mm (30 gadu dati par Dubrovniku). Lielākais nokrišņu daudzums ir rudenī un ziemā, bet mazākais – vasarā. Ir divi valdošie vēji: i) siroko jeb “Jugo”, kas ir silts un mitrs, un ii) bora, kas ir ļoti spēcīgs, auksts ziemeļu vējš. Pastāvīgais vējš samazina gaisa mitrumu ap vīnogu lapām un ķekariem, palīdzot šajā vietā ierobežot sēnīšu slimību ietekmi.

ACVN “Ponikve” apgabals atrodas kalnainā un paugurainā apvidū, kur ir salīdzinoši nelielas, šauras ielejas un polje tipa ieplakas. Apgabalam ir tipisks karsta reljefs. Vīndārzi galvenokārt izvietoti dažāda slīpuma nogāzēs ar dažādu saules apgaismojumu. ACVN “Ponikve” apgabala augsnēm raksturīgs dolomītkaļķakmens jeb magnija kalcīts, kas veido pagulslāni. Minēto pagulslāni vietām veido arī parasts kaļķakmens. Uz šiem pagulslāņiem ir izveidojušās dažāda veida augsnes, taču pārsvarā tās ir vieglas, smilšainas, caurlaidīgas un ar tādām fizikālajām īpašībām, kas ir ļoti labvēlīgas vīnogulāju audzēšanai. Vietām karbonāta saturs ir ļoti augsts. Reljefs, izveidojot terases, ir pielāgots vīnogu audzēšanai, tāpēc augsnes ir zināmas kā antropogēnas terašu augsnes. Šā apgabala “terra rossa” jeb brūnās augsnes atšķiras no tipiskām “terra rossa” augsnēm ar to relatīvi augsto smilšu saturu (aptuveni 10 %) un nedaudz zemāko māla daļiņu saturu. Augšņu ūdensietilpība ir mērena, taču mitruma celšanās augsnēs un to seklā apstrāde ļauj saglabāt zināmu mitruma līmeni, tādējādi sausuma mēnešos mazinot ūdens trūkumu. Vietām augsnes to sākotnējā attīstības posmā ir sekli izvietotas. Pamatiežu īpatsvars var būt diezgan augsts (aptuveni 10–40 %). Vecākas augsnes ir attīstītākas un dziļākas. Tās galvenokārt ir smilšmāla vai smilšaini mālainas augsnes ar lielāku ūdensietilpību un tādējādi lielāku noturību pret sausumu, nekā tas ir jaunākām augsnēm. Augsnes minerālajam sastāvam ir raksturīgs nedaudz paaugstināts magnija un kalcija saturs. Lielais kālija daudzums augsnē ir svarīgs faktors, kas vīnogām nodrošina nelielu kopējo skābumu.

Cilvēkfaktori

Terases un sausā krāvuma akmens sienas

Vairums vīndārzu ACVN “Ponikve” apgabalā ir iekopti, izveidojot stāvajās nogāzēs terases, tādējādi samazinot augsnes erozijas ietekmi. Vienīgais terašu izveides mērķis ACVN “Ponikve” apgabalā ir samazināt zemes slīpumu, lai atvieglotu vīndārzu augsnes apstrādāšanu un jo īpaši novērstu augsnes eroziju. Terašu vīndārzus veido vairāki nelieli terašu laukumi, kam ir dažādi izmēri, forma un slīpums. Terases tiek ierīkotas, ceļot akmens sienas (sausā krāvuma akmens sienas). Sausā krāvuma akmens sienas var atšķirties pēc platuma un augstuma atkarībā no akmeņu daudzuma zemē. Iekopjot vīndārzus ACVN “Ponikve” apgabalā, augsne tiek attīrīta no akmeņiem, nākamajam vīndārzam tiek iegūts pietiekams daudzums augsnes un akmeņi kļūst par ļoti vērtīgu celtniecības materiālu, kas nekad nav lieks.

ACVN “Ponikve” apgabalā ir arī vīndārzi, ko ieskauj sausā krāvuma akmens sienas, kuras atgādina terases. Ja šāda veida vīndārzus iekopj līdzenos apvidos, vienīgais sausā krāvuma akmens sienu mērķis ir norādīt vīndārza robežas vai ļaut uzglabāt liekos akmeņus. Sausā krāvuma akmens sienas ir ne tikai īpašs arhitektūras elements, bet arī īpaša dzīvotne daudziem Vidusjūras augiem un dzīvniekiem.

Vīndārzi ACVN “Ponikve” apgabalā netiek apūdeņoti, jo, pateicoties īpašajai augsnes struktūrai, tie ļoti labi iztur sausuma periodus. Vīndārzu iekopšanai zemes attīrīšanas un sagatavošanas sākotnējā posmā izmanto mehanizāciju, bet pēc tam sausā krāvuma akmens sienas tiek celtas tradicionālā veidā – ar rokām un neizmantojot cementu. Terašu vīndārzi ACVN “Ponikve” apgabalā veido īpašu ainavas mantojumu, kas, domājams, aizsācies jau romiešu laikos (vienpadsmitajā gadsimtā). Tie ir lielisks piemērs cilvēku un to vides mijiedarbībai, lai radītu izslavētu, augstas kvalitātes vīnu un iespējami labāk izmantotu un aizsargātu vīnogu audzēšanas apgabalu. Visos šajā apgabalā iekoptajos jaunajos vīndārzos izmanto modeli, atbilstīgi kuram vīnogulājus audzē terasēs vai vīndārzos, ko ieskauj sausā krāvuma akmens sienas. Šā iemesla dēļ ACVN “Ponikve” izmantojošiem ražotājiem patiktu, ja arī nākamajos vīndārzos šajā apvidū tiktu ievērota šo vīnogulāju audzēšanas metode, galvenokārt, lai saglabātu ainavu ar nogāzēs vai uz līdzenas zemes izvietotām vīndārzu terasēm un lai neļautu vīndārziem saplūst kopā, tādējādi veidojot plašas teritorijas ar augstu mehanizācijas līmeni.

Visus ACVN “Ponikve” apgabala vīndārzus iekopj, zemesgabalos veidojot terases vai apjožot vīndārzus ar sausā krāvuma akmens sienām. Tas nodrošina vīnogulāju audzēšanai izmantojamu augsnes virsmas platību un samazina augsnes erozijas ietekmi. Vīndārzi ACVN “Ponikve” apgabalā netiek apūdeņoti, jo, pateicoties īpašajai augsnes struktūrai, tie ļoti labi iztur sausuma periodus.

Stāvās nogāzēs izvietotās terases un uz līdzenas zemes uzceltās sausā krāvuma akmens sienas ir lielisks piemērs cilvēku un to vides mijiedarbībai, lai ražotu augstas kvalitātes vīnus, iespējami labāk izmantotu un aizsargātu vīnogu audzēšanas apgabalu un, galvenokārt, saglabātu ainavu ar tās atpazīstamo līdzību “akmens mežģīnēm”, vienlaikus neļaujot vīndārziem saplūst kopā, tādējādi veidojot plašas teritorijas ar augstu mehanizācijas līmeni.

Sadrumstalotais reljefs un stāvās nogāzes neļauj sastāvēties mitram gaisam un veidoties salam. Ziemeļu pusē stiepjas kalnu josla (Ilijas kalns), kas aiztur tiešu aukstuma un ziemeļvēju ieplūšanu, savukārt pastāvīgais vējš samazina gaisa mitrumu ap vīnogu lapām un ķekariem, palīdzot šajā vietā ierobežot sēnīšu slimību ietekmi.

Vīna vīnogu šķirnes

ACVN “Ponikve” apgabalā ražotie vīni galvenokārt ir no šķirnes ‘Plavac mali crni’ darītie sarkanvīni, kā arī neliels daudzums baltvīnu, ko gatavo no šķirnēm ‘Maraština’ un ‘Pošip bijeli’. No ekonomikas viedokļa šķirne ‘Plavac mali crni’ ir vissvarīgākā sarkano vīnogu šķirne Horvātijā. Tā tika izveidota, spontāni apputeksnējot vietējās šķirnes ‘Crljenak kaštelanski’ un ‘Dobričić’. Tā ir tipiska dienvidu vīndārzu šķirne, kas izplatīta nelielā teritorijā. Šķirnes mēslošana notiek regulāri un nodrošina stabilas ražas, lai gan vīnogas nereti nogatavojas nevienmērīgi. Tā kā šī šķirne pieder pie to šķirņu grupas, kas nogatavojas ļoti vēlu, tai ir vajadzīgas vissaulainākās vietas, kas bieži vien ir ar skatu uz jūru un kas, ņemot vērā to vērsumu pret debespusēm un slīpumu, nodrošina lielu daudzumu gaismas, palīdzot radīt vīnus ar intensīvu krāsu un spēcīgu raksturu. Tai piemīt liela izturība pret biotiskiem un abiotiskiem stresa faktoriem.

Šķirne ‘Maraština’ ir plaši izplatīta visā Dalmācijā. Tai raksturīgas mazas vai vidēja lieluma vīnogas zeltaini dzeltenā krāsā ar maziem, brūniem plankumiem, kuras nav pārāk sulīgas, kurām ir bieza miziņa un kuras ir cieši izkārtotas ķekaros, kas atgādina ķermeni ar rokām (tāpēc tāds nosaukums). Tā nogatavojas vēlu trešajā ceturksnī. Tā kā šī šķirne ir ļoti jutīga pret īsto miltrasu, tā aug siltos, sausos apvidos ar labu gaisa apmaiņu. Šķirne ‘Pošip bijeli’ mazākā daudzumā arī ir sastopama ACVN “Ponikve” apgabalā. ‘Pošip bijeli’ ir šķirne, kas regulāri nodrošina lielas ražas. Vīnogu ķekari ir vidēja lieluma ar reti vai vidēji cieši izkārtotām ogām. Šīs vīnogas ir ovālas formas, ļoti saldas un ar īpašu augļu aromātu.

Dabas un cilvēkfaktoru mijiedarbība

To vides faktoru (reljefa, augsnes un klimata) īpašā ietekme, kas kopā palīdz aizsargāt šo apgabalu no stiprajiem ziemeļu vējiem un veicināt stādījumu lapu labu ventilāciju, samazinot slimību izplatību un nodrošinot aizsardzību no sala, palīdz nodrošināt, ka vīnogulāji ir labi apgādāti ar ūdeni pat bez apūdeņošanas. Minētā ietekme kopā ar cilvēkfaktoru ietekmi (jo cilvēki, ierīkojot terases, ir tieši veicinājuši reljefa veidošanu, tā ilgtspējīgu izmantošanu un erozijas ietekmes mazināšanu) ir radījusi nesaraujamu saikni starp siltajiem, terasveidīgajiem zemesgabaliem un šķirnēm, kas tipiskas šim apgabalam, nodrošinot lielisku saderību kvalitatīvu identificējamu vīnu ražošanai.

Dabas un cilvēkfaktoru mijiedarbība un produkta īpašības

Ponikve reģiona vīnu tipisko īpašību un kvalitātes pamatā ir labvēlīgais Vidusjūras klimats un īpašais brūno augšņu un “terra rossa” veids. Uzkrātais siltuma daudzums, kas pārsniedz 2 000 grāddienas (°Cd), ļauj nogatavoties šķirnēm ar dažādiem nogatavošanās periodiem, bet jo īpaši šķirnēm, kuras nogatavojas vēlu (IV un V periodā), piemēram, ‘Plavac mali’. Saulainās terases, ko ierobežo sausā krāvuma akmens sienas, veido īpašu vīndārzu ainavu un nodrošina unikālus apstākļus vietējo šķirņu – piemēram, ‘Plavac mali’, ‘Rukatac’ un ‘Pošip’ – audzēšanai. Pastāvīgā vēja dēļ vīndārzos ļoti reti sastāvas mitrs gaiss. Tas palīdz samazināt sēnīšu slimību ietekmi un veicina tādas īpašas mikrofloras veidošanos uz vīnogām, kas sekmē spirta fermentāciju. Vīnogu – jo īpaši šķirnes ‘Plavac mali’ vīnogu – kopējais skābums ir diezgan neliels, un to ir tieši ietekmējis karstais Vidusjūras klimats un augsnes minerālais sastāvs. Lielais kālija daudzums augsnē ir īpaši svarīgs faktors, kas vīnogām nodrošina nelielu kopējo skābumu. Ponikve reģiona vīnu īpašais aromāts ar dominējošām ogu notīm un liegām zālaugu notīm sarkanvīnos un neuzkrītošiem augļu aromātiem baltvīnos ir tieši saistīts ar augsnes minerālo sastāvu, jo īpaši tās augsto kalcija un magnija saturu. Ponikve reģiona vīnu pilnīgā un līdzsvarotā garša ir saistīta ar tādu mikroelementu lielo daudzumu augsnē kā dzelzs, mangāns vai cinks, kam ir būtiska nozīme vīnogās notiekošajā daudzo bioķīmisko savienojumu sintēzē. Labais mikroelementu līdzsvars augsnē padara vīnus pilnmiesīgākus un ļauj tos izturēt daudzus gadus, nodrošinot to ilgmūžību. Ponikve vīnos ir daudz ekstrakta un augsts spirta saturs, un tie ir labi piemēroti izturēšanai koka traukos. Ponikve siltie un sausie rudeņi rada labvēlīgus apstākļus tam, lai vīnogas nogatavotos un pietiekami nobriestu fenola satura ziņā. Šīs vīnogas var novākt vēlu, un vīnus ražot no žuvušām vīnogām.

Vīnogas, ko izmanto šā veida vīna ražošanā, tiek iegūtas, žāvējot tās dabiski saulē, vai nu atstājot vīnogulājos, vai noraujot un novietojot uz sausā krāvuma akmens sienām vai akmeņu krāvumiem, bēniņos, uz niedru paliktņiem vai koka kastēs istabas temperatūrā.

Vēlīni novāktu, žuvušu vīnogu vīna ražošanas procesa vissvarīgākā daļa ir vīnogu pareizas žāvēšanas nodrošināšana, izmantojot dabiskas metodes; tas ir iespējams labvēlīgos klimatiskajos apstākļos, kad ir silti, sausi rudeņi un pūš piemēroti vēji, piemēram, bora. Sākotnējā izlase tiek veikta vīndārzā, kur ir svarīgi izvēlēties konkrētas vīndārza daļas vai žāvēšanai vispiemērotākos vīnogu ķekarus. Labs vīndārza izvietojums, piemērota augsne, labvēlīgs klimats, pareiza vīndārza aprūpe un pareizo vīnogu ķekaru izvēle žāvēšanai nodrošina vīnogu sekmīgu dabisko žāvēšanu. No šīm vīnogām ražotajiem vīniem piemīt žuvušu tumšo augļu aromāti un labs līdzsvars starp spirtu, ekstraktu, skābumu un atlikumcukuriem.

9.   Būtiski papildu nosacījumi

—

Saite uz produkta specifikāciju

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---