# Europeiska unionens C 363/28 o

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 363 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången28 oktober 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 363

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången28 oktober 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 12–15 november 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 346, 11.10.2019 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 28–29 november 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 397, 22.11.2019 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2018–2019Sammanträdena den 12–15 november 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 346, 11.10.2019 .
  ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 28–29 november 2018
  Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 397, 22.11.2019 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 346, 11.10.2019 .

Protokollen för denna session har publicerats i  EUT C 397, 22.11.2019 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 13 november 2018 |
| 2020/C 363/01 | Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om EU:s utvecklingsbistånd inom utbildning (2018/2081(INI)) | 2 |
| 2020/C 363/02 | Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om rättsstatsprincipen i Rumänien (2018/2844(RSP)) | 8 |
| 2020/C 363/03 | Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (2018/2036(INI)) | 13 |
| 2020/C 363/04 | Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik (2018/2083(INI)) | 27 |
| | Onsdagen den 14 november 2018 |
| 2020/C 363/05 | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2018/2157(INI)) | 36 |
| 2020/C 363/06 | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2018/2886(RSP)) | 45 |
| 2020/C 363/07 | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2017/2282(INI)) | 49 |
| 2020/C 363/08 | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2017/2281(INI)) | 58 |
| | Torsdagen den 15 november 2018 |
| 2020/C 363/09 | Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar (2018/2925(RSP)) | 66 |
| 2020/C 363/10 | Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Kuba (2018/2926(RSP)) | 70 |
| 2020/C 363/11 | Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP)) | 75 |
| 2020/C 363/12 | Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (2018/2077(INI)) | 80 |
| 2020/C 363/13 | Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om borreliainfektion (borrelios) (2018/2774(RSP)) | 94 |
| | Torsdagen den 29 november 2018 |
| 2020/C 363/14 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av natriumdikromat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP)) | 98 |
| 2020/C 363/15 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen (2018/2900(RSP)) | 102 |
| 2020/C 363/16 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister (2018/2856(RSP)) | 107 |
| 2020/C 363/17 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om WTO: vägen framåt (2018/2084(INI)) | 113 |
| 2020/C 363/18 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Serbien (2018/2146(INI)) | 119 |
| 2020/C 363/19 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Kosovo (2018/2149(INI)) | 127 |
| 2020/C 363/20 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2018/2145(INI)) | 135 |
| 2020/C 363/21 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Albanien (2018/2147(INI)) | 146 |
| 2020/C 363/22 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Montenegro (2018/2144(INI)) | 155 |
| 2020/C 363/23 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (2018/2685(RSP)) | 164 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 29 november 2018 |
| 2020/C 363/24 | Europaparlamentets rekommendation av den 29 november 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende försvar av akademisk frihet inom EU:s yttre åtgärder (2018/2117(INI)) | 173 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 13 november 2018

2020/C 363/01

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om EU:s utvecklingsbistånd inom utbildning (2018/2081(INI))

2

2020/C 363/02

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om rättsstatsprincipen i Rumänien (2018/2844(RSP))

8

2020/C 363/03

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (2018/2036(INI))

13

2020/C 363/04

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik (2018/2083(INI))

27

Onsdagen den 14 november 2018

2020/C 363/05

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2018/2157(INI))

36

2020/C 363/06

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2018/2886(RSP))

45

2020/C 363/07

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2017/2282(INI))

49

2020/C 363/08

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2017/2281(INI))

58

Torsdagen den 15 november 2018

2020/C 363/09

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar (2018/2925(RSP))

66

2020/C 363/10

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Kuba (2018/2926(RSP))

70

2020/C 363/11

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP))

75

2020/C 363/12

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (2018/2077(INI))

80

2020/C 363/13

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om borreliainfektion (borrelios) (2018/2774(RSP))

94

Torsdagen den 29 november 2018

2020/C 363/14

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av natriumdikromat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

98

2020/C 363/15

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen (2018/2900(RSP))

102

2020/C 363/16

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister (2018/2856(RSP))

107

2020/C 363/17

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om WTO: vägen framåt (2018/2084(INI))

113

2020/C 363/18

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Serbien (2018/2146(INI))

119

2020/C 363/19

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Kosovo (2018/2149(INI))

127

2020/C 363/20

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2018/2145(INI))

135

2020/C 363/21

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Albanien (2018/2147(INI))

146

2020/C 363/22

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Montenegro (2018/2144(INI))

155

2020/C 363/23

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (2018/2685(RSP))

164

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 29 november 2018

2020/C 363/24

Europaparlamentets rekommendation av den 29 november 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende försvar av akademisk frihet inom EU:s yttre åtgärder (2018/2117(INI))

173

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 14 november 2018 |
| 2020/C 363/25 | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP)) | 179 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 14 november 2018

2020/C 363/25

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

179

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 13 november 2018 |
| 2020/C 363/26 | Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Lettland (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD)) | 232 |
| 2020/C 363/27 | P8_TA(2018)0442Energieffektivitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet | 235 |
| 2020/C 363/28 | P8_TA(2018)0443Styrningen av energiunionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder samt om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 | 236 |
| 2020/C 363/29 | P8_TA(2018)0444Främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) | 238 |
| 2020/C 363/30 | P8_TA(2018)0445Flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd | 240 |
| | Onsdagen den 14 november 2018 |
| 2020/C 363/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE)) | 257 |
| 2020/C 363/32 | P8_TA(2018)0452Befogenhet till konkurrensmyndigheterna och säkerställande av en väl fungerande inre marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad | 258 |
| 2020/C 363/33 | P8_TA(2018)0453En europeisk kodex för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning) | 260 |
| 2020/C 363/34 | P8_TA(2018)0454Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och Byrån för stöd till Berec (Berecbyrån), om ändring av förordning (EU) 2015/2120 och om upphävande av förordning (EG) nr 1211/2009 | 262 |
| 2020/C 363/35 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) | 264 |
| | Torsdagen den 15 november 2018 |
| 2020/C 363/36 | P8_TA(2018)0462Rättigheter och skyldigheter för tågresenärer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2018 inför antagandet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning)(Text av betydelse för EES) | 296 |
| 2020/C 363/37 | Europaparlamentets ändringar antagna den 15 november 2018 23 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) | 348 |
| | Torsdagen den 29 november 2018 |
| 2020/C 363/38 | P8_TA(2018)0466Tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar | 369 |
| 2020/C 363/39 | P8_TA(2018)0467Handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering) | 370 |
| 2020/C 363/40 | Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) | 371 |
| 2020/C 363/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till rådets beslut om Samoas anslutning till interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE)) | 379 |
| 2020/C 363/42 | Europaparlamentets beslut av den 29 november 2018 om förslaget till utnämning av ordföranden för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE)) | 380 |
| 2020/C 363/43 | Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD)) | 381 |
| 2020/C 363/44 | Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) | 385 |
| 2020/C 363/45 | P8_TA(2018)0473Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen | 410 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 13 november 2018

2020/C 363/26

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Lettland (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

232

2020/C 363/27

P8_TA(2018)0442Energieffektivitet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))P8_TC1-COD(2016)0376Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

235

2020/C 363/28

P8_TA(2018)0443Styrningen av energiunionen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))P8_TC1-COD(2016)0375Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder samt om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013

236

2020/C 363/29

P8_TA(2018)0444Främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))P8_TC1-COD(2016)0382Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning)

238

2020/C 363/30

P8_TA(2018)0445Flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))P8_TC1-COD(2017)0043Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd

240

Onsdagen den 14 november 2018

2020/C 363/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

257

2020/C 363/32

P8_TA(2018)0452Befogenhet till konkurrensmyndigheterna och säkerställande av en väl fungerande inre marknad ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))P8_TC1-COD(2017)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad

258

2020/C 363/33

P8_TA(2018)0453En europeisk kodex för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))P8_TC1-COD(2016)0288Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning)

260

2020/C 363/34

P8_TA(2018)0454Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))P8_TC1-COD(2016)0286Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och Byrån för stöd till Berec (Berecbyrån), om ändring av förordning (EU) 2015/2120 och om upphävande av förordning (EG) nr 1211/2009

262

2020/C 363/35

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD))

264

Torsdagen den 15 november 2018

2020/C 363/36

P8_TA(2018)0462Rättigheter och skyldigheter för tågresenärer ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))P8_TC1-COD(2017)0237Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2018 inför antagandet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning)(Text av betydelse för EES)

296

2020/C 363/37

Europaparlamentets ändringar antagna den 15 november 2018 23 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD))

348

Torsdagen den 29 november 2018

2020/C 363/38

P8_TA(2018)0466Tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))P8_TC1-COD(2018)0065Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

369

2020/C 363/39

P8_TA(2018)0467Handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))P8_TC1-COD(2018)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering)

370

2020/C 363/40

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

371

2020/C 363/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till rådets beslut om Samoas anslutning till interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

379

2020/C 363/42

Europaparlamentets beslut av den 29 november 2018 om förslaget till utnämning av ordföranden för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

380

2020/C 363/43

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

381

2020/C 363/44

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD))

385

2020/C 363/45

P8_TA(2018)0473Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))P8_TC1-COD(2016)0411Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

410

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

28.10.2020

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018–2019

Sammanträdena den 12–15 november 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 346, 11.10.2019.

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 28–29 november 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 397, 22.11.2019.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 13 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/2

---

P8_TA(2018)0441

EU:s utvecklingsbistånd inom utbildning

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om EU:s utvecklingsbistånd inom utbildning (2018/2081(INI))

(2020/C 363/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna enligt vilken ”Var och en har rätt till utbildning. Utbildningen skall vara kostnadsfri, åtminstone på de elementära och grundläggande stadierna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna enligt vilken ”Var och en har rätt till utbildning. Utbildningen skall vara kostnadsfri, åtminstone på de elementära och grundläggande stadierna”,

| — | med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 av FN:s generalförsamling och i vilket det konstateras att rättvisa, inkludering och jämställdhet hänger tätt samman med utbildning för alla, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 av FN:s generalförsamling och i vilket det konstateras att rättvisa, inkludering och jämställdhet hänger tätt samman med utbildning för alla,

| — | med beaktande av målen för hållbar utveckling, särskilt mål nr 4 – ”säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla” – samt Incheondeklarationen och åtgärdsramen för genomförandet av mål nr 4 för hållbar utveckling, enligt vilken ”jämställdhet inte kan skiljas från rätten till utbildning för alla”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen för hållbar utveckling, särskilt mål nr 4 – ”säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla” – samt Incheondeklarationen och åtgärdsramen för genomförandet av mål nr 4 för hållbar utveckling, enligt vilken ”jämställdhet inte kan skiljas från rätten till utbildning för alla”,

| — | med beaktande av rekommendation nr 36 (2017) från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor om flickors och kvinnors rätt till utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation nr 36 (2017) från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor om flickors och kvinnors rätt till utbildning,

| — | med beaktande av Addis Abeba-handlingsplanen om utvecklingsfinansiering som antogs den 27 juli 2015 av FN:s generalförsamling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Addis Abeba-handlingsplanen om utvecklingsfinansiering som antogs den 27 juli 2015 av FN:s generalförsamling,

| — | med beaktande av resolution 35/L 2 av den 22 juni 2017 från FN:s råd för mänskliga rättigheter med titeln Rätten till utbildning: uppföljning av resolution 8/4 från rådet för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 35/L 2 av den 22 juni 2017 från FN:s råd för mänskliga rättigheter med titeln Rätten till utbildning: uppföljning av resolution 8/4 från rådet för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 2002 Utbildningens betydelse för fattigdomsbekämpningen i utvecklingsländerna (COM(2002)0116), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 2002 Utbildningens betydelse för fattigdomsbekämpningen i utvecklingsländerna (COM(2002)0116),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument från 2010 More and Better Education in Developing Countries (mer och bättre utbildning i utvecklingsländer) (SEC(2010)0121), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument från 2010 More and Better Education in Developing Countries (mer och bättre utbildning i utvecklingsländer) (SEC(2010)0121),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från 2018 Utbildning i nödsituationer och utdragna kriser (COM(2018)0304), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från 2018 Utbildning i nödsituationer och utdragna kriser (COM(2018)0304),

| — | med beaktande av Charlevoix-förklaringen om utbildning av hög kvalitet för flickor, tonårsflickor och kvinnor i utvecklingsländerna, som antogs av G7 den 9 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Charlevoix-förklaringen om utbildning av hög kvalitet för flickor, tonårsflickor och kvinnor i utvecklingsländerna, som antogs av G7 den 9 juni 2018,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling och EU:s uppförandekod om arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, (COM(2007)0072), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling och EU:s uppförandekod om arbetsfördelning inom utvecklingspolitiken, (COM(2007)0072),

| — | med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om en mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om en mer hållbar skuldsättning för utvecklingsländerna (2),

| — | med beaktande av Unescos globala övervakningsrapport om utbildning som offentliggjordes 2017, Accountability in Education: meeting our commitments, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos globala övervakningsrapport om utbildning som offentliggjordes 2017, Accountability in Education: meeting our commitments,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0327/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0327/2018), och av följande skäl:

| A. | Utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet med avgörande betydelse för att samtliga mål för hållbar utveckling ska uppnås. Utbildning förhindrar att fattigdom förs vidare från en generation till nästa och spelar en avgörande roll för jämställdhet och kvinnors egenmakt. Som det rättighetsområde utbildning är handlar det inte bara om en rent numerär jämställdhet utan om att främja faktisk jämställdhet mellan könen inom och via utbildning. |
| --- | --- |

A.

Utbildning är en grundläggande mänsklig rättighet med avgörande betydelse för att samtliga mål för hållbar utveckling ska uppnås. Utbildning förhindrar att fattigdom förs vidare från en generation till nästa och spelar en avgörande roll för jämställdhet och kvinnors egenmakt. Som det rättighetsområde utbildning är handlar det inte bara om en rent numerär jämställdhet utan om att främja faktisk jämställdhet mellan könen inom och via utbildning.

| B. | Kommissionens senaste meddelande om utbildning i utvecklingsländerna är från 2002 och har inte uppdaterats förrän i ett arbetsdokument 2010. |
| --- | --- |

B.

Kommissionens senaste meddelande om utbildning i utvecklingsländerna är från 2002 och har inte uppdaterats förrän i ett arbetsdokument 2010.

| C. | Utbildningsstöd utgjorde 8,3 % av det totala utvecklingsbiståndet 2009. Denna andel sjönk till 6,2 % 2015. Under samma period sjönk andelen från 11 % till 7,6 % i EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Utbildningsstöd utgjorde 8,3 % av det totala utvecklingsbiståndet 2009. Denna andel sjönk till 6,2 % 2015. Under samma period sjönk andelen från 11 % till 7,6 % i EU och dess medlemsstater.

| D. | Stödet till grundutbildning i EU och dess medlemsstater har sjunkit med 33,9 % mellan 2009 och 2015, vilket är mer än stödet till utbildning i allmänhet (15,2 %). |
| --- | --- |

D.

Stödet till grundutbildning i EU och dess medlemsstater har sjunkit med 33,9 % mellan 2009 och 2015, vilket är mer än stödet till utbildning i allmänhet (15,2 %).

| E. | 264 miljoner barn och ungdomar som var i grundskole- och gymnasieåldern 2015 gick inte i skolan. |
| --- | --- |

E.

264 miljoner barn och ungdomar som var i grundskole- och gymnasieåldern 2015 gick inte i skolan.

| F. | I slutet av 2017 fanns det över 25,4 miljoner flyktingar i världen. 7,4 miljoner var barn i grundskoleåldern, men av dessa saknade 4 miljoner helt tillgång till utbildning. I länder drabbade av instabilitet och konflikter är det 37 % fler flickor än pojkar som inte går i grundskola, och i länder som inte är konfliktdrabbade är det nästan 90 % vanligare för unga kvinnor än för unga män att inte gå någon gymnasieutbildning. |
| --- | --- |

F.

I slutet av 2017 fanns det över 25,4 miljoner flyktingar i världen. 7,4 miljoner var barn i grundskoleåldern, men av dessa saknade 4 miljoner helt tillgång till utbildning. I länder drabbade av instabilitet och konflikter är det 37 % fler flickor än pojkar som inte går i grundskola, och i länder som inte är konfliktdrabbade är det nästan 90 % vanligare för unga kvinnor än för unga män att inte gå någon gymnasieutbildning.

| G. | Enligt 2017 års rapport om FN:s mål för hållbar utveckling hade 2011 endast runt en fjärdedel av skolorna i Afrika söder om Sahara tillgång till el och mindre än hälften tillgång till dricksvatten. Afrika söder om Sahara har den minsta andelen kvalificerade grundskole- och gymnasielärare. |
| --- | --- |

G.

Enligt 2017 års rapport om FN:s mål för hållbar utveckling hade 2011 endast runt en fjärdedel av skolorna i Afrika söder om Sahara tillgång till el och mindre än hälften tillgång till dricksvatten. Afrika söder om Sahara har den minsta andelen kvalificerade grundskole- och gymnasielärare.

| H. | Stödet till utbildning i utvecklingsländer fokuserade tidigare alltför mycket på antalet inskrivna studerande och inte på undervisningens kvalitet. Mål nr 4 för hållbar utveckling syftar till att alla ska ha tillgång till utbildning av hög kvalitet senast 2030. |
| --- | --- |

H.

Stödet till utbildning i utvecklingsländer fokuserade tidigare alltför mycket på antalet inskrivna studerande och inte på undervisningens kvalitet. Mål nr 4 för hållbar utveckling syftar till att alla ska ha tillgång till utbildning av hög kvalitet senast 2030.

| I. | Vissa företag i utvecklingsländer har svårt att hitta arbetskraft med kvalifikationer som motsvarar deras behov. |
| --- | --- |

I.

Vissa företag i utvecklingsländer har svårt att hitta arbetskraft med kvalifikationer som motsvarar deras behov.

| J. | De lovvärda ansträngningar som gjorts sedan 2016 har dock inte räckt till för att hämta in den ackumulerade eftersläpningen och bör därför fortsätta och utvidgas. |
| --- | --- |

J.

De lovvärda ansträngningar som gjorts sedan 2016 har dock inte räckt till för att hämta in den ackumulerade eftersläpningen och bör därför fortsätta och utvidgas.

| K. | Enligt Unesco bör utbildningsstödet till låginkomstländer och länder med lägre medelinkomst sexfaldigas för att uppfylla utvecklingsmål nr 4 fram till 2030. Enligt den internationella kommissionen för finansiering av utbildningsmöjligheter i världen bör stödet till utbildning uppgå till 89 miljarder dollar 2030, i jämförelse med dagens 12 miljarder. |
| --- | --- |

K.

Enligt Unesco bör utbildningsstödet till låginkomstländer och länder med lägre medelinkomst sexfaldigas för att uppfylla utvecklingsmål nr 4 fram till 2030. Enligt den internationella kommissionen för finansiering av utbildningsmöjligheter i världen bör stödet till utbildning uppgå till 89 miljarder dollar 2030, i jämförelse med dagens 12 miljarder.

Sätta utbildning i fokus för utveckling

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att stödet till utbildning bör prioriteras eftersom utbildning är en grundläggande rättighet men även för att den är viktig för genomförandet av andra mål för hållbar utveckling: ekonomisk utveckling och minskad ojämlikhet, jämställdhet, kvinnors och flickors egenmakt, social inkludering av personer med funktionsnedsättning, hälsa, demokrati och rättsstatlighet samt konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar därför att stöd till utbildning inte prioriteras av internationella bidragsgivare. Parlamentet begär att utbildning utan dröjsmål sätts i centrum för EU:s och dess medlemsstaters utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar att det krävs massiva investeringar i utbildningssystemen för att uppnå utvecklingsmål nr 4. Parlamentet betonar att denna investering först och främst bör genomföras av utvecklingsländerna, men att internationellt bistånd förblir nödvändigt för att åtgärda bristen på finansiering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sitt meddelande om utbildningens betydelse för fattigdomsbekämpningen i utvecklingsländerna från 2002, samt arbetsdokumentet från 2010. Parlamentet påpekar att det nya meddelandet måste planera sätten på vilka utvecklingsmål nr 4 ska nås fram till 2030. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att avsätta 10 % av sitt offentliga utvecklingsbistånd till utbildning senast år 2024 och 15 % år 2030. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att den nödvändiga intensifieringen av utvecklingsländernas ansträngningar att främja rättvisa skattesystem och bekämpa olagliga finansiella flöden och den oumbärliga ökningen av det offentliga utvecklingsbiståndet inte kommer att räcka för att åtgärda bristen på finansiering. Parlamentet efterlyser därför innovativa finansieringssätt som kan fungera som hävstång och anpassas till befintliga finansieringsmekanismer och -initiativ för att stärka de nationella utbildningssystemen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet följer med intresse förslaget från den internationella kommissionen för finansiering av utbildningsmöjligheter i världen om att skapa ett internationellt finansieringsinstrument för utbildning (IFFEd), under förutsättning att det verkligen kommer att komplettera, och inte ersätta, de nuvarande ansträngningarna. Parlamentet anser att detta initiativ bör drivas i samverkan med insatserna i det globala partnerskapet för utbildning. Parlamentet påpekar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de stödberättigade ländernas skuldsättningskapacitet innan finansiering påbörjas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att målet att 20 % av EU:s offentliga utvecklingsbistånd ska gå till social inkludering och mänsklig utveckling, som omfattar grundläggande sociala tjänster, däribland hälsa och utbildning, är vagt och hindrar en adekvat uppföljning av utgifterna. Parlamentet vill i nästa fleråriga budgetram se kvantifierade mål. |
| --- | --- |

8.

Tillgodose prioriteringar

| 9. | Europaparlamentet påminner om att grundläggande utbildning, även digital kompetens, är en förutsättning för kompetensutveckling och integrering på arbetsmarknaden, att flickors utbildning är en hävstång med avgörande betydelse för att nå målen för hållbar utveckling, för hälsa och välmående samt för att skapa fredliga samhällen, och att de minst utvecklade länderna är de mest utsatta för bristen på finansiering samtidigt som det är i de länderna som investeringar genererar den största mänskliga, sociala, ekonomiska och hälsomässiga vinningen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att egenmakt för utsatta grupper är en nödvändighet för att stävja fattigdom. Parlamentet framhåller att alla personer oavsett kön, etnisk tillhörighet, språk, religion samt politiska och andra åsikter, liksom personer med funktionsnedsättning, migranter och ursprungsbefolkningar, måste ha möjligheter till utbildning och livslångt lärande på ett inkluderande och rättvist sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser därför att EU:s utbildningsstöd främst bör tillgodose två prioriteringar: att främja en högkvalitativ och inkluderande grundutbildning och att stärka stödet till de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller särskilt utvecklingsmål nr 4.1, som avser en avgiftsfri och högkvalitativ grundskole- och gymnasieutbildning på tolv år för alla. Parlamentet upprepar att detta bör vara en grundbult i partnerskapet mellan EU och Afrika i linje med de strategiska prioriteringar som godkändes vid EU–AU-toppmötet 2017. Parlamentet påpekar att avgiftsfriheten inte bara ska gälla skolgången utan även dolda avgifter, t.ex. för skolmateriel, transport och mat. Parlamentet anser att staterna bör överväga stipendiesystem för att göra det möjligt för de mest missgynnade barnen att gå i skolan. Parlamentet påminner om vikten av att garantera mångfald och valfrihet för föräldrarna. Parlamentet föreskriver ändå att EU och medlemsstaterna, i enlighet med mål utvecklingsmål nr 4.1 och artikel 26 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, inte ska använda offentligt utvecklingsbistånd för att stödja kommersiell, vinstdrivande skolverksamhet, som inte respekterar unionens principer och värden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att avsätta minst hälften av sitt utbildningsstöd till grundutbildning senast 2030. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet vill även till att minst 40 % av EU:s och medlemsstaternas utbildningsstöd ska gå till de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt jämställdhet mellan flickor och pojkar, en nödvändighet för hållbar utveckling och principen om att ingen får överges. Unionen uppmanas att främja en inkluderande utbildning av hög kvalitet för att undanröja hindren för flickor att få tillgång till utbildning, delta i skolan och fullfölja sina studier. Parlamentet påminner om målet att 85 % av EU:s nya program ska ha jämställdhet som huvudsakligt eller framträdande mål senast 2020. Parlamentet efterlyser slutligen stöd till inrättande av utbildningssystem som tillgodoser behoven hos funktionsnedsatta studerande samt andra minoriteter och utsatta grupper, med beaktande av lokala särdrag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens antagande av meddelandet om utbildning i nödsituationer och utdragna kriser och målet att avsätta 10 % av EU:s humanitära insatser till utbildning från och med 2019. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att utbildning för barn som är flyktingar eller internflyktingar måstes betraktas som en prioritering redan från början. Parlamentet framhåller betydelsen av att stödja länder som är drabbade av instabilitet och konflikter för att stärka motståndskraften i deras system och garantera tillgång till utbildning – även gymnasieutbildning – av hög kvalitet för flyktingbarn och andra unga flyktingar, internflyktingar och deras värdsamhällen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker behovet av ett mer integrerat, snabbt, systematiskt och effektivt svar – som inbegriper alla berörda parter – på behovet av utbildning i nödsituationer, i enlighet med principen om koppling mellan katastrofhjälp, rehabilitering och utveckling. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att vissa målländer inte kan eller vill tillgodose befolkningens grundläggande behov, däribland dess utbildningsbehov. Parlamentet vill att den mest lämpade civilsamhällespartnern ska identifieras och att bästa praxis från icke-statliga organisationer och andra aktörer ska stärkas och utvidgas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att gymnasieutbildning, teknisk utbildning och yrkesutbildning är av stor betydelse för ungas anställbarhet och för hållbar utveckling. Parlamentet anser att de två sistnämnda faktorerna bör leda fram till anständiga arbetstillfällen och riktas mot landets utvecklingsbehov och företagens behov, i samordning med företagen och i möjligaste mån genom att finansieras av dessa. Parlamentet riktar uppmärksamheten på projekt som kopplar samman den privata sektorn med utbildningscentrum, och uppmanar kommissionen att undersöka hur utvecklingen av sådana initiativ kan stödjas ekonomiskt. Parlamentet påpekar att unionens externa investeringsplan skulle kunna tas i anspråk för att nå dessa mål och vill se ett strategiskt deltagande från civilsamhällesorganisationernas sida vid planering och genomförande på detta område. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker oro över kunskapsflykt. Parlamentet noterar att vissa medlemsstater lägger mer än hälften av sitt utbildningsstöd på skolavgifter inom landets territorium. Utökat utbildningsstöd måste innebära att denna andel minskar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforska och tillämpa bästa praxis och erfarenheter såsom universitets- och yrkesutbyten. Parlamentet anser att viseringar för flera inresor skulle göra det möjligt för dessa studerande att uppdatera sina kunskaper samt gynna den cirkulära rörligheten. Parlament vill samtidigt se incitament eller åtgärder som uppmuntrar studerande att under en minimiperiod arbeta inom ekonomi eller den statliga sektorn i sina ursprungsländer efter hemkomsten för att låta sina nyvunna kunskaper huvudsakligen komma partnerländerna till godo. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att utbildningens kvalitet är väsentlig för lärande. Det är oroväckande att konstatera att lärarutbildningarnas kvalitet och tillgänglighet fortsatt är ett stort problem, särskilt i Afrika söder om Sahara. Parlamentet framhåller att det behövs grund- och fortbildningsinsatser för lärare med fokus på pedagogisk kunskap och kompetens och på lärarnas rekrytering, lön och anställningsvillkor, bland annat för att uppmuntra dem att stanna kvar och föra över sina kunskaper till nya generationer. Parlamentet efterlyser fler utbytesprogram för lärare mellan utvecklingsländer och EU:s medlemsstater, exempelvis genom Erasmus+-programmet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar de enorma investeringar som måste göras i skolinfrastruktur och skolmateriel, inte minst på landsbygden och i glesbefolkade områden, för att säkerställa allas lika tillgång till utbildning utan diskriminering. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker den nya teknikens betydelse för att förbättra tillgången till utbildning och utbildningens kvalitet, särskilt vad gäller kunskapsspridning samt utbildning, pedagogik och utveckling av lärare och förvaltning av utbildningsinstitutioner. Det gäller att gripa den möjlighet som den digitala omvandlingen innebär för att moderna kunskaper och undervisningsmetoder ska kunna få fäste i utvecklingsländer. Parlamentet framhåller att den nya tekniken ska vara ett stöd till utbildningsinsatserna och inte ersätta dem eller sänka den pedagogiska standarden. Parlamentet efterlyser bättre utvärdering av teknikinvesteringarnas inverkan på utbildningsresultaten. Dessutom anser parlamentet att den digitala kompetensen måste stärkas för att främja kvinnors och flickors egenmakt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser utökade insatser för att ta itu med de utmaningar som följer av digital utestängning, i form av utbildning i grundläggande digitala färdigheter och initiativ för att främja användningen av IKT. Parlamentet vill vidare att digital kompetens ska läggs till som läroämne på samtliga utbildningsnivåer i utvecklingsländer, så att eleverna kan förvärva de färdigheter som krävs för att lättare komma åt information. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att utbildningen måste göra det möjligt för nästa generation att leva fullt produktiva liv i en värld som förändras genom robotisering och automatisering. För att leva upp till förväntningarna både från de arbetssökande och från företagen måste utbildningarna verkligen ge yrkesfärdigheter, och därför får partnerskap med den privata sektorn på yrkesutbildningsområdet inte uteslutas. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av flexibilitet och kompetens men även av livskunskap och social kompetens inom utbildningen. Parlamentet är övertygat om att barn utöver teoretiska skolkunskaper även måste förvärva förmågan att reflektera för att kunna ifrågasätta och kreativa färdigheter för att kunna omsätta idéer i handling och att livslångt lärande måste realiseras genom livslånga handlingar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller kopplingen mellan utbildning och hälsa. Skolhälsovård och undervisning i hälsa främjar inte bara lärandet utan gör det även möjligt att nå ut till de breda samhällslagren. Parlamentet vill se ett integrerat helhetsgrepp på sexualundervisning för flickor och pojkar, som tar upp hälsofrågor som hiv, familjeplanering och graviditet och som även bidrar till förverkligandet av mer övergripande mål, som att förbättra flickors tillgång till utbildning. Parlamentet inser vårdgivares betydelse för att ge psykosocialt stöd, i synnerhet i konfliktdrabbade länder, och öka barns motståndskraft. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar länderna att införa åtminstone ett gratis förskoleår i enlighet med utvecklingsmål nr 4.2. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar att utbildning av god kvalitet endast är möjlig i en gynnsam miljö, vilket inbegriper delaktiga föräldrar, näringsmässiga aspekter, säkerhet samt tillgång till el, vatten och lämpliga sanitära anläggningar, så att pojkar och flickor verkligen ska kunna tillgodogöra sig skolan och fler ska kunna gå ut skolan, särskilt grundskolan. |
| --- | --- |

29.

Förbättra stödets kvalitet

| 30. | Europaparlamentet anser att utvärderingar av utbildningssystemen, även vid icke-statlig utbildning, och av utbildningens kvalitet och läranderesultaten är en förutsättning för att effektivisera stödet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att finansiera forskning, insamling av data samt tillförlitliga, icke-diskriminerande och oberoende tekniska utvärderingsverktyg. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet ser det som nödvändigt med bättre samordning mellan finansiärer inom lokala utbildningsgrupper för att undvika dubbelarbete eller situationer där stödinsatserna står i konflikt med varandra. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att mer systematiskt tillämpa gemensam programplanering och att delegera. Parlamentet påminner om att utvecklingsstöd inte bör användas till strategier för att utöva inflytande. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker att regeringarna är skyldiga att garantera sina medborgare utbildning. Parlamentet belyser därför nödvändigheten av att se till att de ansvariga på alla nivåer har kapacitet att erbjuda tjänster för alla och att inrätta institutioner, strategier och planer för utbildning på nationell nivå som är rättvisa, tillgängliga och icke-diskriminerande med ett reellt egenansvar och utarbetade i meningsfullt samråd och strategiskt samarbete med viktiga berörda parter, däribland civilsamhället, tillsammans med specifika mål och mekanismer för uppföljning, utvärdering och regelbundna kontroller, en klar och öppen avgränsning av ansvarsområden och en resurstilldelning som omfattas av oberoende kontroller. Parlamentet uppmuntrar tillämpning av nationella regelverk för att skapa fungerande utbildningstjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar stödets förutsägbarhet och partnerländernas egenansvar. Parlamentet påpekar i detta avseende att budgetstöd och stöd från multilaterala organisationer bäst uppfyller dessa krav. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera sektorsspecifikt budgetstöd när så är möjligt, med strikta kriterier – däribland god förvaltning – och omfattande kontroller, särskilt för att undvika korruption. Parlamentet påminner om att stödmottagande tredjeländer förbinder sig att betala tillbaka pengar vid allvarliga missförhållanden. Parlamentet anser att det civila samhället bör göras delaktigt i uppföljningen av finansieringsavtal. Parlamentet framhåller behovet av en uppföljningsmekanism som gör det möjligt att kontrollera om utvecklingsbiståndet har missbrukats och att tillämpa sanktioner om så är fallet, bland annat genom omfördelning av de ekonomiska resurserna, för att öka stödet till länder som har bättre rutiner på området. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja de lokala myndigheternas och civilsamhällesorganisationernas roll i förberedelserna och genomförandet av utbildningsstödprogram, även i samband med budgetstöd. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att endast en tredjedel av utbildningsstödet går genom multilaterala organisationer, jämfört med två tredjedelar på hälsoområdet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att öka finansieringen av det globala partnerskapet för utbildning och fonden Education cannot wait. Parlamentet anser att det globala partnerskapet i sin nästa strategiska plan för perioden efter 2020 bör ges möjlighet att förlänga sin programplaneringstid från tre till sex år för att möjliggöra en stabilare och mer förutsägbar finansiering, vilket är särskilt viktigt för att stärka de nationella utbildningssystemen. |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0239.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0104.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/8

---

P8_TA(2018)0446

Rättsstatsprincipen i Rumänien

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om rättsstatsprincipen i Rumänien (2018/2844(RSP))

(2020/C 363/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s fördrag, särskilt artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s fördrag, särskilt artiklarna 2, 3, 4, 6 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen),

| — | med beaktande av Rumäniens konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rumäniens konstitution,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014 om en ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014 om en ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158),

| — | med beaktande av sin debatt om demokrati och rättvisa i Rumänien, som hölls den 2 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt om demokrati och rättvisa i Rumänien, som hölls den 2 februari 2017,

| — | med beaktande av sin debatt om hoten mot rättsstatsprincipen till följd av reformen av det rumänska rättsväsendet den 7 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt om hoten mot rättsstatsprincipen till följd av reformen av det rumänska rättsväsendet den 7 februari 2018,

| — | med beaktande av sin debatt om rättsstatsprincipen i Rumänien den 3 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt om rättsstatsprincipen i Rumänien den 3 oktober 2018,

| — | med beaktande av den diskussion som anordnades den 1 oktober 2018 med kommissionens förste vice ordförande, Frans Timmermans, i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den diskussion som anordnades den 1 oktober 2018 med kommissionens förste vice ordförande, Frans Timmermans, i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av det seminarium om demokrati och rättvisa i Rumänien som anordnades i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 22 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det seminarium om demokrati och rättvisa i Rumänien som anordnades i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 22 mars 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 24 januari 2018 från kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker och förste vice ordförande Frans Timmermans om den senaste utvecklingen i Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 24 januari 2018 från kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker och förste vice ordförande Frans Timmermans om den senaste utvecklingen i Rumänien,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens gemensamma yttrande av den 16 mars 2018 om Rumäniens förslag till lag nr 140/2017 om att ändra regeringens förordning nr 26/2000 om föreningar och stiftelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens gemensamma yttrande av den 16 mars 2018 om Rumäniens förslag till lag nr 140/2017 om att ändra regeringens förordning nr 26/2000 om föreningar och stiftelser,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 20 oktober 2018 om ändringar av de rumänska lagarna nr 303/2004 om domares och åklagares ställning, lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation och nr 317/2004 om högsta rättsrådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 20 oktober 2018 om ändringar av de rumänska lagarna nr 303/2004 om domares och åklagares ställning, lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation och nr 317/2004 om högsta rättsrådet,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 20 oktober 2018 om ändringar av den rumänska strafflagen och straffprocesslagen, lagar som även påverkar lag nr 78/2000 om förebyggande, upptäckt och bestraffning av korruption och lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 20 oktober 2018 om ändringar av den rumänska strafflagen och straffprocesslagen, lagar som även påverkar lag nr 78/2000 om förebyggande, upptäckt och bestraffning av korruption och lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten om Rumänien av den 11 april 2018 från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten om Rumänien av den 11 april 2018 från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco),

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport av den 15 november 2017 inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport av den 15 november 2017 inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen för Rumänien,

| — | med beaktande av det rumänska parlamentets antagande i december 2017 av tre lagar som reformerar rättsväsendet, som ändrade lag nr 303/2004 om domares och åklagares ställning, lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation och lag nr 317/2004 om högsta rättsrådet, och med beaktande av antagandet av ändringar av strafflagen i juni 2018 och av straffprocesslagen i juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det rumänska parlamentets antagande i december 2017 av tre lagar som reformerar rättsväsendet, som ändrade lag nr 303/2004 om domares och åklagares ställning, lag nr 304/2004 om rättsväsendets organisation och lag nr 317/2004 om högsta rättsrådet, och med beaktande av antagandet av ändringar av strafflagen i juni 2018 och av straffprocesslagen i juli 2018,

| — | med beaktande av resolution 2226 (2018) och rekommendation 2134 (2018) från Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2226 (2018) och rekommendation 2134 (2018) från Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av den rumänska författningsdomstolens beslut av den 20 oktober 2018, enligt vilket 64 av de 96 ändringarna av straffprocesslagen strider mot konstitutionen, och med beaktande av författningsdomstolens förklaring av den 25 oktober 2018 om att 30 av ändringarna av strafflagen är oförenliga med konstitutionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rumänska författningsdomstolens beslut av den 20 oktober 2018, enligt vilket 64 av de 96 ändringarna av straffprocesslagen strider mot konstitutionen, och med beaktande av författningsdomstolens förklaring av den 25 oktober 2018 om att 30 av ändringarna av strafflagen är oförenliga med konstitutionen,

| — | med beaktande av de upprepade massprotester som pågått sedan januari 2017 mot korruption och för rättsstatsprincipen, bland annat i Bukarest den 10 augusti 2018 då ”Diaspora at Home”-demonstrationen ledde till att hundratals människor fick söka läkarvård efter polisens våldsamma ingripande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de upprepade massprotester som pågått sedan januari 2017 mot korruption och för rättsstatsprincipen, bland annat i Bukarest den 10 augusti 2018 då ”Diaspora at Home”-demonstrationen ledde till att hundratals människor fick söka läkarvård efter polisens våldsamma ingripande,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen bygger på värden såsom respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 2 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen bygger på värden såsom respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstatlighet och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män (artikel 2 i EU-fördraget).

| B. | I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer. |
| --- | --- |

B.

I artikel 6.3 i EU-fördraget bekräftas att grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner, ska ingå i unionsrätten som allmänna principer.

| C. | EU fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna agerar i enlighet med demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

EU fungerar utifrån en förutsättning om ömsesidigt förtroende för att medlemsstaterna agerar i enlighet med demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, enligt vad som föreskrivs i Europakonventionen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| D. | Rättsväsendets oberoende finns inskrivet i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 6 i Europakonventionen, och är ett grundläggande krav i den demokratiska maktdelningsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Rättsväsendets oberoende finns inskrivet i artikel 47 i stadgan om de grundläggande rättigheterna och i artikel 6 i Europakonventionen, och är ett grundläggande krav i den demokratiska maktdelningsprincipen.

| E. | I sin rapport om Rumänien från april 2018 uttryckte Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) allvarlig oro över vissa aspekter av de lagar om domares och åklagares ställning, om domstolssystemet och om det högsta rättsrådet som antagits av det rumänska parlamentet, och även över förslag till ändringar av strafflagstiftningen. Greco ifrågasätter lagstiftningsprocessen, fruktar inverkan på rättsväsendets oberoende och befarar implicita överträdelser av reglerna för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

E.

I sin rapport om Rumänien från april 2018 uttryckte Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) allvarlig oro över vissa aspekter av de lagar om domares och åklagares ställning, om domstolssystemet och om det högsta rättsrådet som antagits av det rumänska parlamentet, och även över förslag till ändringar av strafflagstiftningen. Greco ifrågasätter lagstiftningsprocessen, fruktar inverkan på rättsväsendets oberoende och befarar implicita överträdelser av reglerna för korruptionsbekämpning.

| F. | Venedigkommissionen konstaterade i sitt yttrande nr 924/2018 av den 20 oktober 2018, som begränsade sig till vissa särskilt kontroversiella aspekter av förslagen, att det visserligen gjorts välkomna förbättringar till följd av kritik och ett antal beslut från författningsdomstolen, men att man genom de tre förslagen infört viktiga aspekter som skulle kunna leda till påtryckningar på domare och åklagare och i slutändan undergräva rättsväsendets och dess medlemmars oberoende, och i kombination med systemen för tidig pensionering skulle därmed rättsväsendets effektivitet och kvalitet kunna äventyras, med negativa konsekvenser för korruptionsbekämpningen. Venedigkommissionen ansåg att dessa aspekter sannolikt skulle ”undergräva allmänhetens förtroende för rättsväsendet” (1). |
| --- | --- |

F.

Venedigkommissionen konstaterade i sitt yttrande nr 924/2018 av den 20 oktober 2018, som begränsade sig till vissa särskilt kontroversiella aspekter av förslagen, att det visserligen gjorts välkomna förbättringar till följd av kritik och ett antal beslut från författningsdomstolen, men att man genom de tre förslagen infört viktiga aspekter som skulle kunna leda till påtryckningar på domare och åklagare och i slutändan undergräva rättsväsendets och dess medlemmars oberoende, och i kombination med systemen för tidig pensionering skulle därmed rättsväsendets effektivitet och kvalitet kunna äventyras, med negativa konsekvenser för korruptionsbekämpningen. Venedigkommissionen ansåg att dessa aspekter sannolikt skulle ”undergräva allmänhetens förtroende för rättsväsendet” (1).

| G. | Venedigkommissionen drog i sitt yttrande nr 930/2018 av den 20 oktober 2018 slutsatsen att det var ”nödvändigt och lämpligt för det rumänska parlamentet att göra en reform av strafflagen för att genomföra beslut från författningsdomstolen och relevanta EU-direktiv”, och att många av ändringarna ”allvarligt kommer att skada effektiviteten i det rumänska straffrättsliga systemet i kampen mot olika former av brottslighet, inklusive korruptionsrelaterade brott, våldsbrott och organiserad brottslighet” (2). |
| --- | --- |

G.

Venedigkommissionen drog i sitt yttrande nr 930/2018 av den 20 oktober 2018 slutsatsen att det var ”nödvändigt och lämpligt för det rumänska parlamentet att göra en reform av strafflagen för att genomföra beslut från författningsdomstolen och relevanta EU-direktiv”, och att många av ändringarna ”allvarligt kommer att skada effektiviteten i det rumänska straffrättsliga systemet i kampen mot olika former av brottslighet, inklusive korruptionsrelaterade brott, våldsbrott och organiserad brottslighet” (2).

| H. | I sitt yttrande nr 914/2018 av den 16 mars 2018 välkomnade Venedigkommissionen det faktum att initiativtagarna till lagförslagen under sammanträdena i Bukarest angett att de är beredda att ändra lagförslagen i flera avseenden, och uppmanade de rumänska myndigheterna att överväga dess främsta rekommendationer, nämligen att de nya rapporterings- och informationskraven i lagförslagen, inklusive sanktionerna med stoppad verksamhet och upplösning om lagen inte efterlevs, är uppenbart onödiga och oproportionerliga och bör dras tillbaka, och att det detaljerade offentliggörandet av finansiella rapporter var sjätte månad och uppgift om inkomstkälla, oberoende av belopp, i kombination med hotet om upplösning kommer att ha ”en dämpande effekt på det civila samhället” och stå i strid med ”föreningsfriheten och rätten till respekt för privatlivet” (3). |
| --- | --- |

H.

I sitt yttrande nr 914/2018 av den 16 mars 2018 välkomnade Venedigkommissionen det faktum att initiativtagarna till lagförslagen under sammanträdena i Bukarest angett att de är beredda att ändra lagförslagen i flera avseenden, och uppmanade de rumänska myndigheterna att överväga dess främsta rekommendationer, nämligen att de nya rapporterings- och informationskraven i lagförslagen, inklusive sanktionerna med stoppad verksamhet och upplösning om lagen inte efterlevs, är uppenbart onödiga och oproportionerliga och bör dras tillbaka, och att det detaljerade offentliggörandet av finansiella rapporter var sjätte månad och uppgift om inkomstkälla, oberoende av belopp, i kombination med hotet om upplösning kommer att ha ”en dämpande effekt på det civila samhället” och stå i strid med ”föreningsfriheten och rätten till respekt för privatlivet” (3).

| I. | Europarådets parlamentariska församling har uppmanat Rumänien att förkasta de lagförslag som nyligen lagts fram om att införa ytterligare krav på finansiell rapportering för icke-statliga organisationer och att ändra förslagen i linje med rekommendationerna från Venedigkommissionen och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) samt att lägga fram dem för ett brett offentligt samråd innan de antas (4). |
| --- | --- |

I.

Europarådets parlamentariska församling har uppmanat Rumänien att förkasta de lagförslag som nyligen lagts fram om att införa ytterligare krav på finansiell rapportering för icke-statliga organisationer och att ändra förslagen i linje med rekommendationerna från Venedigkommissionen och kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) samt att lägga fram dem för ett brett offentligt samråd innan de antas (4).

| J. | Den 19 juli 2018 väckte kommissionen talan mot Rumänien vid Europeiska unionens domstol för att landet inte införlivat det fjärde direktivet mot penningtvätt i sin nationella lagstiftning. Den 24 oktober 2018 antog det rumänska parlamentet förslaget till lag om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

J.

Den 19 juli 2018 väckte kommissionen talan mot Rumänien vid Europeiska unionens domstol för att landet inte införlivat det fjärde direktivet mot penningtvätt i sin nationella lagstiftning. Den 24 oktober 2018 antog det rumänska parlamentet förslaget till lag om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism.

| K. | En pågående debatt om den rumänska underrättelsetjänstens roll och dess påstådda inblandning i det rumänska rättsväsendets verksamhet väcker frågor om omfattningen av och formerna för en sådan inblandning. Venedigkommissionen konstaterar i sitt yttrande av den 20 oktober 2018 att en ”grundlig översyn av de rättsliga bestämmelserna om kontroll av underrättelsetjänsterna verkar vara nödvändig”. |
| --- | --- |

K.

En pågående debatt om den rumänska underrättelsetjänstens roll och dess påstådda inblandning i det rumänska rättsväsendets verksamhet väcker frågor om omfattningen av och formerna för en sådan inblandning. Venedigkommissionen konstaterar i sitt yttrande av den 20 oktober 2018 att en ”grundlig översyn av de rättsliga bestämmelserna om kontroll av underrättelsetjänsterna verkar vara nödvändig”.

| L. | En framställning om översyn av den rumänska konstitutionen för att införa en ändring i den så att familjedefinitionen begränsas till att gälla äktenskap mellan en man och en kvinna inleddes i maj 2016. Många människorättsgrupper har uttryckt sin oro över att förslaget skulle kunna leda till att internationella människorättsnormer kränks och att homofobisk diskriminering ökar i Rumänien. Översynen godkändes i parlamentet med två tredjedels majoritet. Vid folkomröstningen om frågan nåddes inte de trettio procent som krävdes. |
| --- | --- |

L.

En framställning om översyn av den rumänska konstitutionen för att införa en ändring i den så att familjedefinitionen begränsas till att gälla äktenskap mellan en man och en kvinna inleddes i maj 2016. Många människorättsgrupper har uttryckt sin oro över att förslaget skulle kunna leda till att internationella människorättsnormer kränks och att homofobisk diskriminering ökar i Rumänien. Översynen godkändes i parlamentet med två tredjedels majoritet. Vid folkomröstningen om frågan nåddes inte de trettio procent som krävdes.

| M. | Rumänien ligger på 25:e plats av EU:s 28 medlemsstater när det gäller lagstiftning, hatpropaganda och diskriminering mot hbti-personer, enligt den årliga översynen av situationen för de mänskliga rättigheterna för hbti-personer i Europa 2018, som offentliggjorts av Europaregionen i den internationella sammanslutningen för homosexuella (ILGA-Europe). |
| --- | --- |

M.

Rumänien ligger på 25:e plats av EU:s 28 medlemsstater när det gäller lagstiftning, hatpropaganda och diskriminering mot hbti-personer, enligt den årliga översynen av situationen för de mänskliga rättigheterna för hbti-personer i Europa 2018, som offentliggjorts av Europaregionen i den internationella sammanslutningen för homosexuella (ILGA-Europe).

| N. | Europeiska unionen har förbundit sig att respektera mediernas frihet och mångfald samt rätten till information och yttrandefriheten. Visselblåsning är en viktig del av undersökande journalistik och pressfrihet, och enligt kommissionens meddelande av den 23 april 2018 om att stärka skyddet för visselblåsare på EU-nivå (COM(2018)0214) är visselblåsare i de flesta medlemsstater endast skyddade i mycket begränsade situationer. Mediernas funktion som offentlig övervakningsinstans är av yttersta vikt för att dessa rättigheter ska kunna upprätthållas och för att alla andra grundläggande rättigheter ska kunna skyddas. |
| --- | --- |

N.

Europeiska unionen har förbundit sig att respektera mediernas frihet och mångfald samt rätten till information och yttrandefriheten. Visselblåsning är en viktig del av undersökande journalistik och pressfrihet, och enligt kommissionens meddelande av den 23 april 2018 om att stärka skyddet för visselblåsare på EU-nivå (COM(2018)0214) är visselblåsare i de flesta medlemsstater endast skyddade i mycket begränsade situationer. Mediernas funktion som offentlig övervakningsinstans är av yttersta vikt för att dessa rättigheter ska kunna upprätthållas och för att alla andra grundläggande rättigheter ska kunna skyddas.

| O. | Reportrar utan gränser har försökt fästa uppmärksamheten på försöken att omvandla rumänska medier till politiska propagandaverktyg, och uttryckt oro över politisk censur i medierna (5). |
| --- | --- |

O.

Reportrar utan gränser har försökt fästa uppmärksamheten på försöken att omvandla rumänska medier till politiska propagandaverktyg, och uttryckt oro över politisk censur i medierna (5).

| P. | I artikel 12 i stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att var och en har rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet på alla nivåer, särskilt på det politiska, fackliga och medborgerliga området. |
| --- | --- |

P.

I artikel 12 i stadgan om de grundläggande rättigheterna föreskrivs att var och en har rätt till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet på alla nivåer, särskilt på det politiska, fackliga och medborgerliga området.

| Q. | Rapporterna om den rumänska polisens våldsamma ingripande i samband med protesterna den 10 augusti 2018 har lett till allvarliga farhågor vad gäller våldets proportioner och kränkningarna av demonstranternas grundläggande rättigheter, vilket gjort att de rumänska rättsvårdande myndigheterna inlett utredningar. |
| --- | --- |

Q.

Rapporterna om den rumänska polisens våldsamma ingripande i samband med protesterna den 10 augusti 2018 har lett till allvarliga farhågor vad gäller våldets proportioner och kränkningarna av demonstranternas grundläggande rättigheter, vilket gjort att de rumänska rättsvårdande myndigheterna inlett utredningar.

| R. | Korruptionen är fortfarande ett problem i EU. Korruptionens karaktär och omfattning kan skilja sig från en medlemsstat till en annan, men den skadar EU som helhet och dess ekonomi och samhälle, hämmar den ekonomiska utvecklingen, undergräver demokratin och skadar rättsstaten. |
| --- | --- |

R.

Korruptionen är fortfarande ett problem i EU. Korruptionens karaktär och omfattning kan skilja sig från en medlemsstat till en annan, men den skadar EU som helhet och dess ekonomi och samhälle, hämmar den ekonomiska utvecklingen, undergräver demokratin och skadar rättsstaten.

| S. | Chefsåklagaren vid det nationella direktoratet för korruptionsbekämpning togs ur tjänst den 9 juli 2018, i strid mot det rättsliga rådets yttrande, efter en dom i författningsdomstolen som begränsar presidentens befogenheter. Venedigkommissionen konstaterade däremot i sitt yttrande av den 20 oktober 2018 att det vore viktigt att förstärka åklagarnas oberoende och upprätthålla och öka rollen för institutioner som presidentämbetet och Högsta rättsrådet, vilka kan balansera justitieministerns inflytande. Den 24 oktober 2018 krävde justitieministern att riksåklagaren skulle entledigas, med motivet att han skulle ha överskridit sina befogenheter. |
| --- | --- |

S.

Chefsåklagaren vid det nationella direktoratet för korruptionsbekämpning togs ur tjänst den 9 juli 2018, i strid mot det rättsliga rådets yttrande, efter en dom i författningsdomstolen som begränsar presidentens befogenheter. Venedigkommissionen konstaterade däremot i sitt yttrande av den 20 oktober 2018 att det vore viktigt att förstärka åklagarnas oberoende och upprätthålla och öka rollen för institutioner som presidentämbetet och Högsta rättsrådet, vilka kan balansera justitieministerns inflytande. Den 24 oktober 2018 krävde justitieministern att riksåklagaren skulle entledigas, med motivet att han skulle ha överskridit sina befogenheter.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att garantera att de gemensamma europeiska värden som finns förtecknade i artikel 2 i EU-fördraget upprätthålls till fullo, och att de grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna garanteras. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över den omarbetade lagstiftningen om den rumänska förvaltningsrättsliga och straffrättsliga lagstiftningen, och särskilt över dess potential att strukturellt underminera rättsväsendets oberoende och möjligheterna att effektivt bekämpa korruption i Rumänien samt dess potential att försvaga rättsstaten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer polisens våldsamma och oproportionerliga ingripande under protesterna i Bukarest i augusti 2018, och uppmanar de rumänska myndigheterna att säkerställa en öppen, opartisk och effektiv utredning av kravallpolisens agerande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de rumänska myndigheterna att införa skyddsåtgärder för att säkerställa en transparent och rättslig grund för alla former av institutionellt samarbete och undvika varje form av inblandning som kringgår systemet med kontroller och motvikter. Den parlamentariska kontrollen över underrättelsetjänsterna bör förstärkas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de rumänska myndigheterna att motverka alla åtgärder som skulle avkriminalisera korruption i ämbetet, och att tillämpa den nationella strategin för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att man ser över lagstiftningen om icke-statliga organisationers finansiering, organisation och funktion, eftersom den skulle kunna få hotfull inverkan på det civila samhället och strida mot principen om föreningsfrihet och rätten till integritet. Lagstiftningen bör bringas i överensstämmelse med EU:s ramar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar det rumänska parlamentet och den rumänska regeringen att till fullo genomföra alla rekommendationer från kommissionen, gruppen av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, och att avstå från reformer som skulle äventyra respekten för rättsstatsprincipen, och även rättsväsendets oberoende. Parlamentet uppmanar med kraft ett fortsatt engagemang med det civila samhället, och betonar att ovan nämnda frågor måste hanteras genom en öppen och inkluderande process. Parlamentet menar att man bör försöka få Venedigkommissionens förhandsbedömning av aktuella lagstiftningsåtgärder, innan de slutgiltigt godkänns. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Rumäniens regering att samarbeta med kommissionen i enlighet med den princip om lojalt samarbete som stadfästs i fördraget. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar än en gång kommissionens beslut att inte offentliggöra någon rapport om EU:s insatser mot korruption 2017, och uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart återuppta sin årliga korruptionsövervakning i alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett system med tydliga indikatorer och enhetliga kriterier som är enkla att tillämpa för att mäta korruptionsnivån i medlemsstaterna och utvärdera deras anti-korruptionspolitik, såsom efterlystes i parlamentets resolution av den 8 mars 2016 om årsrapporten för 2014 om skyddet av EU:s ekonomiska intressen (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förespråkar med kraft en regelbunden, systematisk och objektiv process för övervakning och dialog med alla medlemsstater, för att skydda EU:s grundläggande värden i form av demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet, och få rådet, kommissionen och parlamentet att medverka i enlighet med vad som föreslogs i parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7). Parlamentet upprepar att denna mekanism bör bestå av en årsrapport med landsspecifika rekommendationer (8). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som fördragens väktare övervaka hur de rumänska myndigheterna följer upp rekommendationerna och samtidigt fortsätta att ge fullt stöd till Rumänien för att finna lämpliga lösningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Rumäniens president. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Venedigkommissionens yttrande nr 924/2018 av den 20 oktober 2018 (CDL-AD(2018)017).

(2)  Venedigkommissionens yttrande nr 930/2018 av den 20 oktober 2018 (CDL-AD(2018)021).

(3)  Venedigkommissionens gemensamma yttrande nr 914/2018 av den 16 mars 2018 (CDL-AD(2018)004).

(4)  Resolution 2226/2018 och rekommendation 2134/2018 från Europarådets parlamentariska församling.

(5)  https://rsf.org/en/romania

(6)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 2.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(8)  Jfr Europaparlamentets resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen 2015 (EUT C 238, 6.7.2018, s. 2).

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/13

---

P8_TA(2018)0447

Minimistandarder för minoriteter i EU

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (2018/2036(INI))

(2020/C 363/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) samt artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 10, 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 21 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (direktivet om likabehandling oavsett ras) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (direktivet om likabehandling oavsett ras) (1),

| — | med beaktande av Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk),

| — | med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, och FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, och FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:s generalförsamling 1948,

| — | med beaktande av FN:s resolution A/RES/60/7 som antogs av generalförsamlingen den 1 november 2005 om åminnelsen av Förintelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution A/RES/60/7 som antogs av generalförsamlingen den 1 november 2005 om åminnelsen av Förintelsen,

| — | med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och dess protokoll, särskilt protokoll nr 12 om icke-diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna och dess protokoll, särskilt protokoll nr 12 om icke-diskriminering,

| — | med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters (FRA) rapport om grundläggande rättigheter 2018 och Europeiska unionens andra undersökning av minoriteter och diskriminering (EU-Midis II), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheters (FRA) rapport om grundläggande rättigheter 2018 och Europeiska unionens andra undersökning av minoriteter och diskriminering (EU-Midis II),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tillhörande fakultativt protokoll (A/RES/61/106) som antogs den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och tillhörande fakultativt protokoll (A/RES/61/106) som antogs den 13 december 2006,

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa, som antogs 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 1985 om nationella minoriteters situation och rättigheter i Europa, som antogs 2014,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2153 om främjande av inkluderingen av romer och resandefolk, som antogs 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2153 om främjande av inkluderingen av romer och resandefolk, som antogs 2017,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2196 om skydd och främjande av landsdels- eller minoritetsspråk i Europa, som antogs 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2196 om skydd och främjande av landsdels- eller minoritetsspråk i Europa, som antogs 2018,

| — | med beaktande av Europarådets kommunalkongress resolution 424 om regionala språk och minoritetsspråk i Europa i dag, som antogs 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets kommunalkongress resolution 424 om regionala språk och minoritetsspråk i Europa i dag, som antogs 2017,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1201 om ett tilläggsprotokoll om minoriteters rättigheter till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, som antogs 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1201 om ett tilläggsprotokoll om minoriteters rättigheter till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, som antogs 1993,

| — | med beaktande av den förklaring om den framväxande antiziganismen och det ökande rasistiska våldet mot romer i Europa som Europarådets ministerkommitté antog den 1 februari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring om den framväxande antiziganismen och det ökande rasistiska våldet mot romer i Europa som Europarådets ministerkommitté antog den 1 februari 2012,

| — | med beaktande av riktlinje nr 5 om förbindelserna mellan Europarådet och Europeiska unionen, som antogs vid Europarådets tredje toppmöte för stats- och regeringschefer i Warszawa den 16 och 17 maj 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinje nr 5 om förbindelserna mellan Europarådet och Europeiska unionen, som antogs vid Europarådets tredje toppmöte för stats- och regeringschefer i Warszawa den 16 och 17 maj 2005,

| — | med beaktande av OSSE:s Köpenhamnsdokument från 1990 och de många tematiska rekommendationer och riktlinjer om minoriteters rättigheter som utfärdats av OSSE:s högkommissarie för nationella minoriteter samt OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s Köpenhamnsdokument från 1990 och de många tematiska rekommendationer och riktlinjer om minoriteters rättigheter som utfärdats av OSSE:s högkommissarie för nationella minoriteter samt OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism (3),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2016 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 april 2015 om romernas internationella dag – antiziganism i Europa och EU:s erkännande av minnesdagen för folkmordet på romer under andra världskriget (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om minoritetsskydd och antidiskrimineringspolitik i ett utvidgat EU (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2017 om rapporten om EU-medborgarskapet 2017: Stärka medborgarnas rättigheter i en union av demokratisk förändring (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (10),

| — | med beaktande av domar och rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), i synnerhet mål T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe mot kommissionen), och av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domar och rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), i synnerhet mål T-646/13 (Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe mot kommissionen), och av rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen),

| — | med beaktande av rapporterna och undersökningarna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, exempelvis rapporten Respect for and protection of persons belonging to minorities 2008–2010, liksom andra relevanta rapporter från nationella, europeiska och internationella organisationer och icke-statliga organisationer om ämnet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna och undersökningarna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, exempelvis rapporten Respect for and protection of persons belonging to minorities 2008–2010, liksom andra relevanta rapporter från nationella, europeiska och internationella organisationer och icke-statliga organisationer om ämnet,

| — | med beaktande av arbetet i och slutsatserna från Europaparlamentets tvärpolitiska grupp Etablerade minoriteter, nationella gemenskaper och språk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet i och slutsatserna från Europaparlamentets tvärpolitiska grupp Etablerade minoriteter, nationella gemenskaper och språk,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0353/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0353/2018), och av följande skäl:

| A. | Rättigheterna för personer som tillhör minoriteter är en integrerad del av de mänskliga rättigheterna, som är universella, odelbara och oberoende. Att skydda och främja minoriteters rättigheter är nödvändigt för fred, säkerhet och stabilitet och för att främja tolerans, ömsesidig respekt, förståelse och samarbete mellan alla människor som lever i ett visst land. |
| --- | --- |

A.

Rättigheterna för personer som tillhör minoriteter är en integrerad del av de mänskliga rättigheterna, som är universella, odelbara och oberoende. Att skydda och främja minoriteters rättigheter är nödvändigt för fred, säkerhet och stabilitet och för att främja tolerans, ömsesidig respekt, förståelse och samarbete mellan alla människor som lever i ett visst land.

| B. | EU är en mosaik av kulturer, språk, religioner, traditioner och historia som formar ett samhälle med olikartade medborgare som förenas av sina gemensamma kärnvärderingar. Europas rikedom på detta område ska inte tas för given och bör skyddas och främjas. |
| --- | --- |

B.

EU är en mosaik av kulturer, språk, religioner, traditioner och historia som formar ett samhälle med olikartade medborgare som förenas av sina gemensamma kärnvärderingar. Europas rikedom på detta område ska inte tas för given och bör skyddas och främjas.

| C. | Ungefär 8 procent av EU-medborgarna tillhör en nationell minoritet, och ungefär 10 procent talar ett regionalt språk eller ett minoritetsspråk. Fortsatta trakasserier och diskriminering, däribland flerfaldig och intersektionell diskriminering, och våld begränsar människors rätt att fullständigt utöva sina grundläggande rättigheter och friheter och gör det svårare för dem att delta på lika villkor i samhället. |
| --- | --- |

C.

Ungefär 8 procent av EU-medborgarna tillhör en nationell minoritet, och ungefär 10 procent talar ett regionalt språk eller ett minoritetsspråk. Fortsatta trakasserier och diskriminering, däribland flerfaldig och intersektionell diskriminering, och våld begränsar människors rätt att fullständigt utöva sina grundläggande rättigheter och friheter och gör det svårare för dem att delta på lika villkor i samhället.

| D. | Skyddet av rättigheter för personer som tillhör minoriteter kan bidra till att bygga en hållbar framtid för Europa och till att garantera respekt för principerna om människors värde, jämlikhet och icke-diskriminering. Vinsterna därav är inte begränsade till minoriteterna, eftersom detta skydd och främjande leder till stabilitet, ekonomisk utveckling och välstånd för alla. |
| --- | --- |

D.

Skyddet av rättigheter för personer som tillhör minoriteter kan bidra till att bygga en hållbar framtid för Europa och till att garantera respekt för principerna om människors värde, jämlikhet och icke-diskriminering. Vinsterna därav är inte begränsade till minoriteterna, eftersom detta skydd och främjande leder till stabilitet, ekonomisk utveckling och välstånd för alla.

| E. | I och med Lissabonfördraget har begreppet ”personer som tillhör minoriteter” införts i EU:s primärrätt, vilket är den första uttryckliga hänvisningen någonsin i unionsrätten. I artikel 2 i EU-fördraget anges att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, samt att dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstater och måste konsekvent upprätthållas och aktivt främjas av EU och var och en av medlemsstaterna i all politik, både internt och externt. Dessa rättigheter bör behandlas på samma sätt som övriga rättigheter i fördragen. |
| --- | --- |

E.

I och med Lissabonfördraget har begreppet ”personer som tillhör minoriteter” införts i EU:s primärrätt, vilket är den första uttryckliga hänvisningen någonsin i unionsrätten. I artikel 2 i EU-fördraget anges att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, samt att dessa värden ska vara gemensamma för medlemsstaterna i ett samhälle som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och principen om jämställdhet mellan kvinnor och män. Dessa värden är gemensamma för alla medlemsstater och måste konsekvent upprätthållas och aktivt främjas av EU och var och en av medlemsstaterna i all politik, både internt och externt. Dessa rättigheter bör behandlas på samma sätt som övriga rättigheter i fördragen.

| F. | I EU-fördragen definieras inte begreppet ”minoriteter”, i enlighet med internationell rätt i detta hänseende. Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen. |
| --- | --- |

F.

I EU-fördragen definieras inte begreppet ”minoriteter”, i enlighet med internationell rätt i detta hänseende. Enligt artikel 17 i EU-fördraget måste kommissionen säkerställa tillämpningen av fördragen.

| G. | Enligt artikel 19 i EUF-fördraget kan rådet genom enhälligt beslut i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 19 i EUF-fördraget kan rådet genom enhälligt beslut i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering.

| H. | Genom EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna blev begreppet ”nationella minoriteter” en term i EU-rätten. I artikel 21 i stadgan klargörs det uttryckligen att all diskriminering är förbjuden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skyddet av de grundläggande rättigheterna för dem som befinner sig i de mest utsatta situationerna. |
| --- | --- |

H.

Genom EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna blev begreppet ”nationella minoriteter” en term i EU-rätten. I artikel 21 i stadgan klargörs det uttryckligen att all diskriminering är förbjuden. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt skyddet av de grundläggande rättigheterna för dem som befinner sig i de mest utsatta situationerna.

| I. | I artikel 9 i EU-fördraget, i vilken unionsmedborgarskapet definieras, anges uttryckligen att unionen i all sin verksamhet ska respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner, organ och byråer. |
| --- | --- |

I.

I artikel 9 i EU-fördraget, i vilken unionsmedborgarskapet definieras, anges uttryckligen att unionen i all sin verksamhet ska respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner, organ och byråer.

| J. | Ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och språkstadgan är stora framsteg för det internationella systemet för skydd av minoriteter och viktiga internationella verktyg för fastställande av normer för de anslutna parterna. De berörda överenskommelsernas verkan försvagas dock av den långsamma ratificeringsprocessen, av de reservationer som inges av parterna och på grund av att det saknas kontrollbefogenheter, vilket innebär att överenskommelserna är beroende av staternas goda vilja. Ett systematiskt icke-genomförande av domar, beslut och rekommendationer leder också till en normalisering av bristande efterlevnad av de två internationella instrumenten. |
| --- | --- |

J.

Ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och språkstadgan är stora framsteg för det internationella systemet för skydd av minoriteter och viktiga internationella verktyg för fastställande av normer för de anslutna parterna. De berörda överenskommelsernas verkan försvagas dock av den långsamma ratificeringsprocessen, av de reservationer som inges av parterna och på grund av att det saknas kontrollbefogenheter, vilket innebär att överenskommelserna är beroende av staternas goda vilja. Ett systematiskt icke-genomförande av domar, beslut och rekommendationer leder också till en normalisering av bristande efterlevnad av de två internationella instrumenten.

| K. | Den bästa praxis som redan tillämpas i medlemsstaterna bör beaktas vid utformningen av gemensamma europeiska minimistandarder för att skydda rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, som i Italien (Alto Adige/Sydtyrolen) eller Tyskland (Schleswig-Holstein). |
| --- | --- |

K.

Den bästa praxis som redan tillämpas i medlemsstaterna bör beaktas vid utformningen av gemensamma europeiska minimistandarder för att skydda rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, som i Italien (Alto Adige/Sydtyrolen) eller Tyskland (Schleswig-Holstein).

| L. | Rättigheterna för personer som tillhör minoriteter garanteras genom både multilaterala och bilaterala internationella avtal och bekräftas i många medlemsstaters konstitutionella ordningar, och att de efterlevs är en viktig förutsättning för utvärdering av rättsstaten. |
| --- | --- |

L.

Rättigheterna för personer som tillhör minoriteter garanteras genom både multilaterala och bilaterala internationella avtal och bekräftas i många medlemsstaters konstitutionella ordningar, och att de efterlevs är en viktig förutsättning för utvärdering av rättsstaten.

| M. | Direktivet om likabehandling oavsett ras är ett viktigt rättsligt verktyg för att bekämpa etnisk diskriminering och rasdiskriminering. Flera av medlemsstaterna har fortfarande inte genomfört direktivet fullständigt. Enligt artikel 5 i det direktivet får principen om likabehandling inte hindra en medlemsstat från att behålla eller besluta om särskilda åtgärder för att förhindra att personer av en viss ras eller ett visst etniskt ursprung missgynnas eller att kompensera för ett sådant missgynnade, för att säkerställa fullständig likabehandling. |
| --- | --- |

M.

Direktivet om likabehandling oavsett ras är ett viktigt rättsligt verktyg för att bekämpa etnisk diskriminering och rasdiskriminering. Flera av medlemsstaterna har fortfarande inte genomfört direktivet fullständigt. Enligt artikel 5 i det direktivet får principen om likabehandling inte hindra en medlemsstat från att behålla eller besluta om särskilda åtgärder för att förhindra att personer av en viss ras eller ett visst etniskt ursprung missgynnas eller att kompensera för ett sådant missgynnade, för att säkerställa fullständig likabehandling.

| N. | Europeiska unionens motto ”Förenade i mångfalden” antogs 2000 och understryker att respekten för mångfalden är ett av EU:s grundläggande värden. |
| --- | --- |

N.

Europeiska unionens motto ”Förenade i mångfalden” antogs 2000 och understryker att respekten för mångfalden är ett av EU:s grundläggande värden.

| O. | Köpenhamnskriterierna ingår i EU:s anslutningskriterier. I ett av de tre Köpenhamnskriterierna fastställs det tydligt att länderna måste garantera demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna samt respekt för och skydd av minoriteter. Det finns ingen ytterligare övervakning av minoriteters rättigheter när ett kandidatland väl har blivit en medlemsstat. |
| --- | --- |

O.

Köpenhamnskriterierna ingår i EU:s anslutningskriterier. I ett av de tre Köpenhamnskriterierna fastställs det tydligt att länderna måste garantera demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna samt respekt för och skydd av minoriteter. Det finns ingen ytterligare övervakning av minoriteters rättigheter när ett kandidatland väl har blivit en medlemsstat.

| P. | Erfarenheten visar att föranslutningsländerna är mer villiga att respektera Köpenhamnskriterierna. Som en följd av bristen på en lämplig ram för att garantera att dessa kriterier uppfylls efter anslutningen kan en allvarlig tillbakagång ske i många medlemsstater efter EU-medlemskapet. EU saknar fortfarande gemensamma standarder på unionsnivå för skydd av minoriteter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Erfarenheten visar att föranslutningsländerna är mer villiga att respektera Köpenhamnskriterierna. Som en följd av bristen på en lämplig ram för att garantera att dessa kriterier uppfylls efter anslutningen kan en allvarlig tillbakagång ske i många medlemsstater efter EU-medlemskapet. EU saknar fortfarande gemensamma standarder på unionsnivå för skydd av minoriteter i medlemsstaterna.

| Q. | För närvarande har EU endast verktyg med begränsad verkan för att reagera på systematiska och institutionella uttryck för diskriminering, rasism och främlingsfientlighet. Trots många uppmaningar till kommissionen har endast begränsade åtgärder vidtagits för att säkerställa ett verkningsfullt skydd för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

Q.

För närvarande har EU endast verktyg med begränsad verkan för att reagera på systematiska och institutionella uttryck för diskriminering, rasism och främlingsfientlighet. Trots många uppmaningar till kommissionen har endast begränsade åtgärder vidtagits för att säkerställa ett verkningsfullt skydd för personer som tillhör minoriteter.

| R. | Det är nödvändigt att utforma starka mekanismer och processer för upprätthållandet av rättsstaten för att se till att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen. Respekten för rättigheterna för personer som tillhör minoriteter är en integrerad del av dessa värden. Det bör finnas effektiva mekanismer för att fylla de återstående luckorna. Sådana mekanismer bör vara evidensbaserade, objektiva och icke-diskriminerande, respektera subsidiaritets-, nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, bör gälla både medlemsstaterna och unionens institutioner och bör bygga på en graderad metod, med både en förebyggande och en korrigerande gren. I detta avseende har Europaparlamentet i sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bekräftat sitt stöd till inrättandet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och detta kan vara centralt för den samordnade EU-strategi för styrning som saknas i dagsläget. |
| --- | --- |

R.

Det är nödvändigt att utforma starka mekanismer och processer för upprätthållandet av rättsstaten för att se till att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen. Respekten för rättigheterna för personer som tillhör minoriteter är en integrerad del av dessa värden. Det bör finnas effektiva mekanismer för att fylla de återstående luckorna. Sådana mekanismer bör vara evidensbaserade, objektiva och icke-diskriminerande, respektera subsidiaritets-, nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna, bör gälla både medlemsstaterna och unionens institutioner och bör bygga på en graderad metod, med både en förebyggande och en korrigerande gren. I detta avseende har Europaparlamentet i sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter bekräftat sitt stöd till inrättandet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och detta kan vara centralt för den samordnade EU-strategi för styrning som saknas i dagsläget.

| S. | Språk är en väsentlig del av identiteten i Europa och det mest direkta kulturella uttrycket. Respekt för språklig mångfald är ett grundläggande värde i EU, vilket bland annat fastställs i artikel 22 i stadgan och i ingressen till EU-fördraget genom lydelsen ”som har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv, ur vilket de universella värden har utvecklats som utgörs av människans okränkbara och oförytterliga rättigheter liksom frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten”. |
| --- | --- |

S.

Språk är en väsentlig del av identiteten i Europa och det mest direkta kulturella uttrycket. Respekt för språklig mångfald är ett grundläggande värde i EU, vilket bland annat fastställs i artikel 22 i stadgan och i ingressen till EU-fördraget genom lydelsen ”som har inspirerats av Europas kulturella, religiösa och humanistiska arv, ur vilket de universella värden har utvecklats som utgörs av människans okränkbara och oförytterliga rättigheter liksom frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten”.

| T. | Språklig mångfald utgör en viktig del av en regions kulturella rikedom. Mellan 40 och 50 miljoner människor i EU talar ett av dess 60 regionala språk och minoritetsspråk, varav vissa är allvarligt hotade. Man kan se att minoritetsspråken minskar i hela Europa. Språk som talas av små folkgrupper och saknar officiell status löper ännu större risk att dö ut. |
| --- | --- |

T.

Språklig mångfald utgör en viktig del av en regions kulturella rikedom. Mellan 40 och 50 miljoner människor i EU talar ett av dess 60 regionala språk och minoritetsspråk, varav vissa är allvarligt hotade. Man kan se att minoritetsspråken minskar i hela Europa. Språk som talas av små folkgrupper och saknar officiell status löper ännu större risk att dö ut.

| U. | Det uppskattas att en av tusen personer använder ett nationellt teckenspråk som sitt första språk. Dessa språk bör beviljas officiell status. |
| --- | --- |

U.

Det uppskattas att en av tusen personer använder ett nationellt teckenspråk som sitt första språk. Dessa språk bör beviljas officiell status.

| V. | I inkluderande samhällen är såväl den individuella identiteten som den nationella identiteten viktig, och den ena utesluter inte den andra. Medlemsstaternas nationella lagstiftningssystem har stora luckor när det gäller minoriteter, och präglas av bristande harmonisering och symmetri. |
| --- | --- |

V.

I inkluderande samhällen är såväl den individuella identiteten som den nationella identiteten viktig, och den ena utesluter inte den andra. Medlemsstaternas nationella lagstiftningssystem har stora luckor när det gäller minoriteter, och präglas av bristande harmonisering och symmetri.

| W. | Europa har ett rikt och mångsidigt kulturarv. Kulturarvet berikar de enskilda medborgarnas liv. I artikel 3 i EU-fördraget bekräftas att unionen ”ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”. Personer som tillhör minoriteter som lever tillsammans i Europa sedan hundratals år bidrar till detta rika, unika och mångsidiga arv och är en väsentlig del av identiteten i Europa. |
| --- | --- |

W.

Europa har ett rikt och mångsidigt kulturarv. Kulturarvet berikar de enskilda medborgarnas liv. I artikel 3 i EU-fördraget bekräftas att unionen ”ska respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas”. Personer som tillhör minoriteter som lever tillsammans i Europa sedan hundratals år bidrar till detta rika, unika och mångsidiga arv och är en väsentlig del av identiteten i Europa.

| X. | Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i deras erkännande av minoriteter och respekten för deras rättigheter. Minoriteter i EU utsätts fortfarande för diskriminering från institutioner och är föremål för nedsättande stereotyper. De rättigheter som de har förvärvat begränsas ofta eller tillämpas selektivt. |
| --- | --- |

X.

Det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna i deras erkännande av minoriteter och respekten för deras rättigheter. Minoriteter i EU utsätts fortfarande för diskriminering från institutioner och är föremål för nedsättande stereotyper. De rättigheter som de har förvärvat begränsas ofta eller tillämpas selektivt.

| Y. | Skydd av minoriteter är inte detsamma som politiska strategier mot diskriminering. Icke-diskriminering räcker inte för att stoppa assimilationen. Faktisk likabehandling sträcker sig längre än att avstå från diskriminering och innebär att man garanterar att minoriteter kan utöva sina rättigheter, såsom rätten till identitet, språkbruk och utbildning, kulturella och medborgerliga rättigheter osv. på lika villkor som majoritetsbefolkningen. |
| --- | --- |

Y.

Skydd av minoriteter är inte detsamma som politiska strategier mot diskriminering. Icke-diskriminering räcker inte för att stoppa assimilationen. Faktisk likabehandling sträcker sig längre än att avstå från diskriminering och innebär att man garanterar att minoriteter kan utöva sina rättigheter, såsom rätten till identitet, språkbruk och utbildning, kulturella och medborgerliga rättigheter osv. på lika villkor som majoritetsbefolkningen.

| Z. | Framväxten av främlingsfientligt våld och hatpropaganda i EU, som oftast främjas av högerextrema krafter, påverkar och riktar in sig på människor som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

Z.

Framväxten av främlingsfientligt våld och hatpropaganda i EU, som oftast främjas av högerextrema krafter, påverkar och riktar in sig på människor som tillhör minoriteter.

| AA. | EU-medborgare som tillhör minoriteter förväntar sig att det görs mer på europeisk nivå för att skydda deras rättigheter, vilket bekräftas av det stora antalet framställningar till Europaparlamentet i detta hänseende. |
| --- | --- |

AA.

EU-medborgare som tillhör minoriteter förväntar sig att det görs mer på europeisk nivå för att skydda deras rättigheter, vilket bekräftas av det stora antalet framställningar till Europaparlamentet i detta hänseende.

| AB. | Framställningen ”Minority SafePack” har samlat in 1 215 879 underskrifter i EU och visat dessa EU-medborgares vilja att stärka den rättsliga ram som styr minoritetspolitiken på EU-nivå. |
| --- | --- |

AB.

Framställningen ”Minority SafePack” har samlat in 1 215 879 underskrifter i EU och visat dessa EU-medborgares vilja att stärka den rättsliga ram som styr minoritetspolitiken på EU-nivå.

| AC. | Det återstår mycket att förbättra i fråga om hur skyddet av minoriteters rättigheter förverkligas på ett effektivt sätt inom EU. De demokratiska institutionernas legitimitet bygger på att alla samhällsgrupper deltar och finns representerade, även personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

AC.

Det återstår mycket att förbättra i fråga om hur skyddet av minoriteters rättigheter förverkligas på ett effektivt sätt inom EU. De demokratiska institutionernas legitimitet bygger på att alla samhällsgrupper deltar och finns representerade, även personer som tillhör minoriteter.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna har en skyldighet att garantera att minoriteter fullt ut kan åtnjuta sina mänskliga rättigheter antingen som individer eller som en gemenskap. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att skydd av minoriteter visserligen ingår i Köpenhamnskriterierna, både för kandidatländerna och för medlemsstaterna, men att det inte finns någon garanti för att kandidatländerna kommer att fullgöra sina åtaganden enligt Köpenhamnskriterierna när de väl har blivit medlemsstater. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att EU fortfarande saknar effektiva verktyg för att övervaka och upprätthålla respekten för minoriteters rättigheter. Parlamentet beklagar att EU på området skydd av minoriteter antingen har tagit för givet att dess medlemsstater garanterar minoriteters rättigheter eller har förlitat sig på externa övervakningsinstrument från exempelvis FN, Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att staternas efterlevnad av Köpenhamnskriterierna före och efter deras anslutning till EU måste bli föremål för löpande övervakning och en ständig dialog inom och mellan parlamentet, kommissionen och rådet. Parlamentet betonar behovet av ett omfattande skyddssystem för minoriteter i EU, som åtföljs av en robust övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget, i egenskap av fördragens väktare har legitimitet och auktoritet att se till att alla medlemsstater respekterar rättsstaten och de andra värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet anser därför att de åtgärder som kommissionen vidtar för att fullgöra detta uppdrag och kontrollera att de villkor som gällde innan en medlemsstat anslöt sig fortfarande är uppfyllda inte kränker medlemsstaternas suveränitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att varje medlemsstat enligt befintliga internationella normer har rätt att definiera vilka personer som tillhör nationella minoriteter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att det varken finns en gemensam EU-standard för minoriteters rättigheter i unionen, eller en gemensam uppfattning om vem som kan betraktas som en person som tillhör en minoritet. Parlamentet noterar att varken FN:s förklaring om rättigheter för personer som tillhör nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter eller ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter innehåller någon definition av minoriteter. Parlamentet understryker behovet att skydda alla nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, oavsett definition, och betonar att alla definitioner bör tillämpas flexibelt eftersom en faktisk inkludering av människor i skyddet av minoriteters rättigheter är en del av en fortlöpande process som i slutändan kan leda till ett formellt erkännande. Parlamentet rekommenderar med hänsyn till principerna om subsidiaritet, proportionalitet och icke-diskriminering att en definition av ”nationell minoritet” bör grundas på definitionen i Europarådets parlamentariska församlings rekommendation 1201 (1993) om ett tilläggsprotokoll om minoriteters rättigheter till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, där ”nationell minoritet” avser grupper av personer i en stat som






  — | bor på den statens territorium och är medborgare där, |
| --- | --- | --- |

7.

—

bor på den statens territorium och är medborgare där,

| — | har långvariga, fasta och varaktiga band med den staten, |
| --- | --- |

—

har långvariga, fasta och varaktiga band med den staten,

| — | uppvisar distinkta etniska, kulturella, religiösa eller språkliga särdrag, |
| --- | --- |

—

uppvisar distinkta etniska, kulturella, religiösa eller språkliga särdrag,

| — | är tillräckligt representativa, trots att de är färre än den övriga befolkningen i den staten eller en region i staten, |
| --- | --- |

—

är tillräckligt representativa, trots att de är färre än den övriga befolkningen i den staten eller en region i staten,

| — | är angelägna om att tillsammans bevara det som utgör deras gemensamma identitet, inbegripet deras kultur, traditioner, religion eller språk. |
| --- | --- |

—

är angelägna om att tillsammans bevara det som utgör deras gemensamma identitet, inbegripet deras kultur, traditioner, religion eller språk.

| 8. | Europaparlamentet påminner om riktlinje nr 5 om förbindelserna mellan Europarådet och Europeiska unionen, som antogs vid Europarådets tredje toppmöte för medlemsstaternas stats- och regeringschefer i Warszawa den 16 och 17 maj 2005, vilken fastställer att EU ska sträva efter att införliva dessa aspekter av Europarådets konventioner i unionsrätten inom ramen för dess behörighet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att delar av bestämmelserna i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (”språkstadgan”) hör till EU:s behörighet, och påminner om FRA:s slutsats att även om unionen inte har någon övergripande lagstiftningsbehörighet att reglera skyddet av nationella minoriteter som sådant, kan den reglera flera frågor som påverkar personer som tillhör nationella minoriteter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det krävs ett lagstiftningsförslag om minimistandarder för skydd av minoriteter i EU för att förbättra situationen för minoriteter, skydda befintliga rättigheter för minoriteter i alla medlemsstater och undvika dubbla standarder, efter en genomförd konsekvensbedömning och med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Parlamentet anser att sådana standarder, samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras, bör utgå från dem som redan kodifierats i internationella lagstiftningsinstrument och bör vara starkt förankrade i ett rättsligt ramverk som garanterar demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter inom hela EU samt åtföljas av en funktionell övervakningsmekanism. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att deras rättssystem garanterar att personer som tillhör en minoritet inte diskrimineras och att vidta och genomföra riktade skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att minoriteters rättigheter ingår i förslaget om ingående av en unionspakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (DRG-pakten). Parlamentet påminner i detta hänseende om sin begäran i resolutionen av den 25 oktober 2016 om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och upprepar sin begäran till kommissionen om att den ska lägga fram ett förslag om ingående av en DRG-pakt. Parlamentet uppmanar kommissionen att integrera alla rättigheter för minoriteter i alla möjliga kapitel i EU-mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett organ på unionsnivå (antingen inom befintliga strukturer eller som ett separat organ) för erkännande och skydd av minoriteter i EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar registreringen av och insamlingen av underskrifter för det europeiska medborgarinitiativet ”Minority SafePack”, som efterlyser ett europeiskt ramverk för skydd av minoriteter. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka nya sätt genom vilka minoriteters intressen och behov bättre kan representeras på EU-nivå. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att värna rätten för personer som tillhör minoriteter att bevara, skydda och utveckla sin egen identitet och att vidta nödvändiga åtgärder för att främja effektivt deltagande av minoriteter i det sociala, ekonomiska och kulturella livet samt i offentliga angelägenheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till EU-medborgarskap fås genom medborgarskap i en medlemsstat, vilket regleras av nationell lagstiftning. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna, när det gäller tillgång till nationellt medborgarskap, bör följa principerna i EU-lagstiftningen, exempelvis principerna om proportionalitet och icke-diskriminering, som båda är väl definierade i EU-domstolens rättspraxis. I artikel 20 i EUF-fördraget föreskrivs att varje person som är medborgare i en medlemsstat ska vara unionsmedborgare, med de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i fördragen och stadgan. Parlamentet påminner om att alla EU-medborgare enligt fördragen ska få lika uppmärksamhet från EU: s institutioner. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över antalet statslösa romer i Europa, en situation som leder till att de fullständigt nekas tillgång till sociala tjänster, utbildning och hälso- och sjukvård och tvingas ut till samhällets utkanter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa statslöshet och säkerställa grundläggande mänskliga rättigheter för alla. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att undanröja alla hinder för tillgång till hälso- och sjukvårdssystemet för personer som tillhör minoriteter. Parlamentet noterar att minoritetsgrupper har sämre tillgång till hälso- och sjukvård och till hälso- och sjukvårdsinformation. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att minoriteter har tillgång till både fysisk och mental hälso- och sjukvård, utan diskriminering. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att ansluta sig till, och medlemsstaterna att ratificera, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och språkstadgan samt respektera de principer som fastställs i dessa dokument. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att avstå från handlingar som strider mot dessa principer. Parlamentet betonar att samtidigt som minimistandarder införs för minoriteter i EU måste institutionerna och medlemsstaterna avstå från att anta lagar och administrativa åtgärder som försvagar eller inskränker rättigheterna för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att urbefolkningar, när de utövar sina rättigheter, bör slippa diskriminering oavsett slag och ha rätt till värdigheten och mångfalden i sin kultur, sina traditioner, sin historia och sina önskningar, som måste återspeglas på ett lämpligt sätt i utbildning och information till allmänheten. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att ratificera konventionen om ursprungsfolk och stamfolk (ILO:s konvention nr 169) och genomföra den i god tro. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att gemensamma europeiska minimistandarder för att skydda rättigheterna för personer som tillhör minoriteter bör tas fram inom EU, i enlighet med förfarandeprinciperna om goda grannförbindelser, vänskapliga förbindelser och samarbete mellan medlemsstaterna samt samarbetet med angränsande länder utanför EU, och på grundval av genomförandet av internationella standarder och normer. Parlamentet framhåller att antagandet av gemensamma europeiska minimistandarder inte får försvaga redan befintliga rättigheter och standarder som skyddar personer som tillhör minoriteter. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att genomföra de åtaganden som gjorts och de principer som utvecklats inom ramen för OSSE, framför allt i dess tematiska rekommendationer och riktlinjer. Parlamentet påminner om att kommissionen redan har tagit hänsyn till dessa standarder i samband med Köpenhamnskriterierna under anslutningsförhandlingarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta hänseende tillämpa samma standarder i samtliga EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att enbart politik för att motverka diskriminering inte löser de problem som minoriteter står inför och heller inte hindrar assimilering. Parlamentet noterar att personer som tillhör minoriteter utgör en särskild kategori vad gäller rätten till rättsmedel och har specifika behov som måste tillgodoses, om de ska garanteras fullständig och faktisk jämlikhet, och att det är nödvändigt att respektera och främja deras rättigheter, inbegripet rätten att fritt uttrycka, bevara och utveckla sin kulturella och språkliga identitet på ett sätt som respekterar identiteten, värderingarna och principerna i den stat där de är bosatta. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för en regelbunden övervakning av den språkliga och kulturella mångfalden i EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stödja och finansiera insamlingen av tillförlitliga och stabila uppgifter om jämlikhet i samråd med företrädare för minoriteter, för att mäta skillnader och diskriminering. Parlamentet anser att situationen för nationella och etniska minoriteter bör övervakas effektivt inom hela EU. Parlamentet anser att EU: s byrå för grundläggande rättigheter bör utföra förstärkt övervakning av diskriminering av nationella och etniska minoriteter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av det civila samhället och icke-statliga organisationer för att skydda minoriteter, bekämpa diskriminering och främja minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja tillräcklig finansiering och tillräckligt stöd för dessa organisationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera skydd av minoriteter inom minoriteterna och att motverka ojämlikhet där det råder ojämlikhet, eftersom personer som tillhör minoriteter ofta diskrimineras på flera grunder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedriva forskning för att hantera det komplexa problemet med flerfaldig och intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

24.

Bekämpande av diskriminering, hatbrott och hatpropaganda

| 25. | Europaparlamentet är oroat över den alarmerande ökningen av hatbrott och hatpropaganda, som motiveras av rasism, främlingsfientlighet eller religiös intolerans, mot minoriteter i Europa. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera kampen mot hatbrott och diskriminerande hållningar och beteenden. Parlamentet uppmanar kommissionen och FRA att fortsätta sitt arbete med att övervaka hatbrott och hatpropaganda som riktas mot minoriteter i medlemsstaterna, och att regelbundet rapportera om dessa fall och tendenser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet fördömer otvetydigt alla former av diskriminering oavsett grunder och alla former av segregering, hatpropaganda, hatbrott och social utestängning, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tydligt fördöma och bestraffa förnekelse av grymheter mot nationella och etniska minoriteter. Parlamentet upprepar den ståndpunkt som den uttryckte i sin resolution av den 25 oktober 2017 om aspekter som rör de grundläggande rättigheterna i integreringen av romer i EU: kampen mot antiziganism. Parlamentet påminner om att alla EU-medborgare bör få samma stöd och skydd oavsett etniskt eller kulturellt ursprung. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett europeiskt ramverk, och uppmanar medlemsstaterna att utarbeta särskilda nationella planer, för att motverka främlingsfientligt våld och hatpropaganda mot personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör främja vänskapliga och stabila förbindelser sinsemellan, och uppmuntrar dem att föra en öppen och stödjande dialog med grannländer, särskilt i gränsregioner där flera språk och kulturer kan samexistera. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa åtgärder som ökar EU-befolkningens medvetenhet om mångfald och att främja alla fredliga former av manifestation av minoriteters kulturer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inbegripa nationella och etniska minoriteters historia och främja en kultur av tolerans i sina läroplaner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda kulturella dialoger, däribland men inte uteslutande i skolorna, om de olika formerna av och uttrycken för hat mot minoritetsgrupper. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se till att såväl icke-diskriminering som minoriteters historia och rättigheter integreras som en del av de nationella utbildningssystemen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda kampanjer mot hatpropaganda, och uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att inrätta enheter mot hatbrott inom polisväsendet med hänsyn till de olika minoritetsgruppernas problem och genomföra intern utbildning, garantera att personer som tillhör minoriteter behandlas lika inför lagen och se till att de har lika tillgång till rättvisa och processuella rättigheter. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen och medlemsstaterna ser till att personer som tillhör minoriteter kan utöva sina rättigheter utan fruktan. Parlamentet uppmanar i detta hänseende medlemsstaterna att införa obligatorisk utbildning i mänskliga rättigheter, demokratiskt medborgarskap och politisk kompetens i sina läroplaner på alla nivåer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa obligatorisk utbildning för personer med ansvar för ett korrekt genomförande av EU:s och medlemsstaternas lagstiftning, som måste vara väl rustade för att tjäna alla medborgare utifrån ett människorättsligt perspektiv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med intersektionell diskriminering både i sina politiska åtgärder och genom sina finansieringsprogram. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i syfte att skapa ömsesidigt förtroende, inrätta nationella sannings- och försoningskommissioner för att erkänna förföljelsen, utestängningen och förnekelsen av personer som tillhör minoriteter under århundraden, och att dokumentera detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tydligt fördöma och bestraffa förnekelse av grymheter mot personer som tillhör minoriteter, och uppmuntrar dem att införa särskilda minnesdagar för minoritetsgrupper på statlig nivå, såsom minnesdagen för folkmordet på romer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta institutioner som förmedlar minoritetsgruppers historia och kultur, och stödja dem både ekonomiskt och administrativt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att ett aktivt och meningsfullt socialt, ekonomiskt, politiskt och kulturellt deltagande av minoritetsgrupper är av central betydelse. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att utforma strategier som kännetecknas av både proaktiva och reaktiva åtgärder på grundval av faktiska och systematiska samråd med företrädare för minoritetsgrupper, och att engagera dem i genomförandet, övervakningen och utvärderingen av allmänna program och projekt som inleds på alla nivåer, inklusive på lokal nivå, för att se till att dessa är inkluderande och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktivet om likabehandling oavsett ras genomförs, tillämpas och genomdrivs fullständigt och noggrant, och uppmanar dem att inleda informationskampanjer om lagstiftning mot diskriminering. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör se till att påföljderna är tillräckligt ändamålsenliga, proportionella och avskräckande, enligt vad som krävs i direktivet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att det föreslagna direktivet om likabehandling från 2008 (COM(2008)0426) fortfarande väntar på att godkännas av rådet. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att anta sin ståndpunkt om förslaget så snart som möjligt. |
| --- | --- |

34.

Nationella och etniska minoriteter

| 35. | Europaparlamentet noterar att nationella och etniska minoriteter är grupper av personer som tillhör minoriteter som lever inom samma territorium och har en gemensam identitet, i vissa fall till följd av ändrade gränser, i andra fall till följd av att de under lång tid har levt på en viss plats, medan de har lyckats bevara sin identitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda nationella och etniska minoriteters kulturella och språkliga identitet, och att skapa förutsättningar för att främja denna identitet. Parlamentet pekar på hur viktiga de regionala och lokala myndigheterna i EU kan vara för att skydda nationella/etniska minoriteter, och anser att administrativa omorganisationer och territoriell omindelning inte får ge upphov till negativa konsekvenser för dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla ekonomiska resurser för att genomföra minoriteters rättigheter från den centrala budgeten, i syfte att inte belasta lokala budgetar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera nationella och etniska minoriteter lika möjligheter att delta i det politiska och sociala livet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa valsystem och lagar som främjar nationella och etniska minoriteters representation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta omedelbara korrigerande åtgärder för att sätta stopp för diskriminerande födelseregistrering, att genomföra födelseregistrering av medlemmar i minoritetsgrupper utan att diskriminera dem och att se till att de identitetskort som utfärdas inte är diskriminerande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra en konsekvent analys av den nuvarande minoritetspolitiken för att klargöra starka sidor och utmaningar samt lägga fram förslag för att trygga efterlevnaden av nationella och etniska minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter att utarbeta ett yttrande om hur det kan skapas vägar för att skydda och främja rättigheter för personer som tillhör nationella minoriteter i enlighet med EU-domstolens dom i fall T-646/13. |
| --- | --- |

38.

Kulturella rättigheter

| 39. | Europaparlamentet betonar att kulturell verksamhet är ett viktigt område för att bevara nationella minoriteters identitet. Att bevara minoriteters traditioner och ge uttryck för konstnärliga värden på modersmålet är särskilt viktigt när det handlar om att bevara Europas mångfald. Parlamentet noterar att det ligger i EU:s och medlemsstaternas gemensamma intresse att bevara minoriteternas kulturarv. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja, stärka och främja minoriteters kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att en förståelse av vad som menas med ”kultur” är avgörande för att man ska kunna fastställa räckvidden för minoriteters rättigheter i detta avseende. Parlamentet noterar att kultur i vid bemärkelse uppgår till summan av en viss grupps materiella och icke-materiella aktiviteter och prestationer och vad som skiljer den från andra grupper. Parlamentet betonar att kulturella rättigheter bör omfatta rätten att delta i kulturlivet, rätten att åtnjuta kultur, rätten att välja att tillhöra en grupp, språkrättigheter och skydd av kultur- och naturarvet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna nationella och etniska minoriteters bidrag till unionens kulturarv, att stärka dialogen med företrädare för och personer som tillhör minoriteter samt att fastställa och genomföra samordnad politik och samordnade åtgärder för en hållbar förvaltning som syftar till att bevara och utveckla deras kultur. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en tillräcklig grad av institutionalisering av praxis på nationell nivå för att skydda kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att involvera och stödja nationella och etniska minoriteter och personer som tillhör dem i att öka den kunskap och kompetens som krävs för att skydda och på ett hållbart sätt förvalta och utveckla kulturarvet, som bör föras vidare till framtida generationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att införa och bevara välfinansierade kulturfonder för personer som tillhör minoriteter, på både horisontell och vertikal nivå, för att säkerställa ändamålsenligt, transparent och likvärdigt stöd för minoritetsgruppers kulturella liv. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att medierna har en central uppgift i fråga om kulturella och språkliga rättigheter. Parlamentet påminner om att en förutsättning för att man på jämlikt och effektivt sätt ska kunna delta i det offentliga, ekonomiska, sociala och kulturella livet är att man har möjlighet att tillgå, tillgodogöra sig och offentliggöra information och innehåll på ett språk som man fullt ut förstår och kan meddela sig på. Parlamentet noterar i detta hänseende att särskild hänsyn måste tas till behov hos personer som tillhör nationella och etniska minoriteter i gränsområden, landsbygdsområden och avlägset belägna områden. Parlamentet uttrycker sin oro över underfinansieringen av medier som publicerar eller sänder innehåll på landsdels- eller minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla lämplig finansiering till organisationer eller medier som företräder minoriteter, i syfte att bidra till att bevara dessa minoriteter och kulturella identiteter och ge dem möjlighet att sprida åsikter, språk och kultur till majoriteten. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att medierna kan verka på ett oberoende sätt, främja användningen av minoritetsspråk i medierna och ta hänsyn till nationella och etniska minoriteter vid licensiering och privatisering av medietjänster, även i fråga om tillstånd för tv- och radioprogramföretag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga medel för organisationer som företräder minoriteter, i syfte att främja deras känsla av tillhörighet till och identifiering med sina respektive minoritetsgrupper, och att göra majoriteten medveten om deras identiteter, språk, historia och kulturer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om den grundläggande funktion som offentliga medier har när det gäller att främja sådant innehåll, framför allt inom ramen för lokala eller regionala myndigheters demokratiska kontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa rättsliga och regleringsmässiga förutsättningar för friheten att tillhandahålla, överföra och ta emot audiovisuellt innehåll i regioner där minoriteter lever, så att de kan titta och lyssna på innehåll på sitt modersmål, som bör kunna sändas gränsöverskridande utan geoblockering. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på lämpligt sätt se till att audiovisuella medietjänster inte innehåller incitament till våld eller hat riktat mot personer som tillhör minoriteter. Parlamentet understryker att medierna spelar en viktig roll i sin rapportering av överträdelser av minoriteters rättigheter. Om dessa inte rapporteras förblir den dagliga verklighet som minoriteter möter osynlig. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från politiska och rättsliga handlingar och riktlinjer som syftar till att föreskriva begränsande åtgärder, exempelvis krav på textning och/eller översättning och obligatoriska kvoter för program på officiella språk. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att möjliggöra och främja medier på landsdels- eller minoritetsspråk, även genom onlinegränssnitt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera lämpliga medel eller bidrag till organisationer och medier som företräder nationella och etniska minoriteter, med hänsyn till deras regionala särdrag och behov. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, mot bakgrund av Europaåret för kulturarv, att stärka och främja minoritetskulturer, och därigenom främja spridningen av deras historia och traditioner samt se till att de berörda samhällena inte förblir isolerade. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar att all kulturarvspolitisk utveckling bör vara inkluderande, lokalsamhällesbaserad och öppen för deltagande, också i form av samråd och dialog med de berörda minoritetssamhällena. |
| --- | --- |

49.

Rätt till utbildning

| 50. | Europaparlamentet noterar att utbildning har en central funktion för socialisering och identitetsutveckling, och att utbildning fortsatt är det huvudsakliga verktyget för att ge nytt liv åt och bevara hotade minoritetsspråk. Parlamentet betonar att varje enskild person som tillhör en nationell minoritet har rätt till utbildning på sitt minoritetsspråk. Parlamentet betonar att kontinuitet i modersmålsundervisningen är en central faktor för att bevara den kulturella och språkliga identiteten. När det gäller undervisning i minoritetsspråk finns det ingen universalmodell för bästa praxis som passar alla nationella och etniska minoriteter. Parlamentet noterar att det är nödvändigt att ägna särskild uppmärksamhet åt människor som använder teckenspråk. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att Europarådet i artikel 14 i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter rekommenderar att parterna strävar efter att så långt möjligt och inom ramen för sina respektive utbildningssystem se till att den som tillhör en nationell minoritet har tillfredsställande möjligheter till undervisning i det berörda minoritetsspråket eller till att få anvisningar på detta språk, utan att göra intrång på inlärningen av det officiella språket eller undervisningen på detta språk. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sina fortsatta åtgärder främja och stödja officiell användning av språk som talas av nationella/etniska minoriteter i de territorier som dessa grupper lever inom, på lokal eller regional nivå, i enlighet med principerna i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och språkstadgan, samtidigt som det säkerställs att skydd och främjande av användning av landsdels- och minoritetsspråk inte inverkar negativt på officiella språk och kravet på att lära sig dem. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att en del medlemsstater ännu inte har ratificerat språkstadgan och att några visserligen har ratificerat den men inte tillämpar den på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över att befintliga rättigheter i en del medlemsstater antingen inte tillämpas eller direkt nonchaleras. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i linje med internationella normer se till att rättigheterna för personer som tillhör nationella och etniska minoriteter garanteras och att de har tillräckliga möjligheter att få undervisning i ett minoritetsspråk liksom undervisning på sitt modersmål inom såväl statliga som privata utbildningsinstitutioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforma lämpliga utbildningspolitiska åtgärder och genomföra åtgärder som är mest lämpade för de nationella minoriteternas behov, inklusive genom särskilda utbildningssystem eller genom särskilda läroplaner och läroböcker. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla medel för lärarutbildning för att säkerställa ändamålsenlig undervisning på minoritetsspråk, och att införliva bästa praxis för undervisning av främmande språk i metodiken för undervisning i officiella språk i fråga om kursplaner för skolor som ger undervisning i minoritetsspråk. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör främja undervisning i både landsdels- eller minoritetsspråk och officiella språk genom lämpliga metoder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att de som talar ett regionalt språk eller ett minoritetsspråk som sitt modersmål har möjlighet att lära sig det officiella språket i tillräckligt hög grad, genom att införliva bästa praxis från undervisning i utländska språk och andraspråk i den metodologiska strategi som används för undervisning i statens officiella språk. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att personer som tillhör minoriteter också bör lära sig majoritetsbefolkningens språk, historia och kultur, och att elever som tillhör majoritetsbefolkningen, och allmänheten, bör ges möjlighet att bekanta sig med minoriteternas historia och kultur och att lära sig minoritetsspråk. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja utgivandet av läroböcker som uppfyller kraven för dem som talar regionala språk eller minoritetsspråk, eller, om detta visar sig vara omöjligt, att underlätta användandet av läroböcker från andra länder som ges ut på dessa språk, i samarbete med tillsynsorganen inom utbildningsområdet i de länder där de berörda språken används. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar vikten av högre utbildning på modersmålet och utbildningen av specialister med kunskap om specifik terminologi, i synnerhet i regioner med ett stort antal människor som talar det berörda språket. Parlamentet framhåller det ytterst viktiga behovet att undervisa läkare i minoritetsspråk. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar att ta med minoritetsföreträdare i överläggningarna om hur deras utbildningssystem ska organiseras. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fastställa förmånsgränser i undervisningen av landsdels- eller minoritetsspråk för att säkerställa jämlikhet i utbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja rätten för personer som tillhör nationella och etniska minoriteter och lever i områden med många sådana minoriteter, inbegripet landsbygdsområden eller områden med vitt utspridda bosättningar, att få undervisning i ett minoritetsspråk, exempelvis sitt modersmål, om det finns tillräcklig efterfrågan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att utbildningsreformer och utbildningspolitik inte begränsar rätten att få undervisning i ett minoritetsspråk. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja tillgång till integrerat stöd på vertikal nivå för landsdels- och minoritetsspråk i utbildningssystemen, framför allt genom att vid medlemsstaternas utbildningsministerier och kommissionen inrätta enheter med ansvar för att införliva undervisning i landsdels- och minoritetsspråk i läroplanerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att även främja kontinuitet i undervisningen i minoritetsspråk från förskolenivå till högre utbildning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att lärarutbildning och tillgång till läroböcker och undervisningsmaterial av god kvalitet är viktiga förutsättningar för att garantera god kvalitet på de studerandes utbildning. Parlamentet anser att läroplanerna, utbildningsmaterialen och läroböckerna i historia bör ge en rättvis, korrekt och informativ beskrivning av minoritetsgruppens samhällen och kulturer. Ett allmänt erkänt problem som måste lösas när det gäller undervisning i minoritetsspråk är den otillräckliga tillgången på bra läromedel och kvalificerade minoritetsspråklärare. En flerdimensionell historieundervisning bör vara ett krav på alla skolor, oavsett om det gäller minoritetsgrupper eller majoritetsgrupper. Parlamentet noterar vikten av att utforma lärarutbildningen så att den passar undervisningsbehoven på olika nivåer och i olika skolformer. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker att undervisning i minoritetsspråk bidrar till en ömsesidig förståelse mellan majoriteten och minoriteten och till ett närmande mellan grupperna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta positiva åtgärder för att säkerställa en lämplig representation av minoriteter inom utbildningen samt inom den offentliga förvaltningen och i genomförandeorgan på nationell, regional och kommunal nivå. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i högre grad främja program som är inriktade på utbyte av erfarenheter och bästa praxis om undervisning i regionala språk och minoritetsspråk i Europa. Parlamentet uppmanar EU och kommissionen att lägga större vikt vid regionala språk och minoritetsspråk i de framtida generationerna av programmen Erasmus +, Kreativa Europa och Ett Europa för medborgarna i den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet beklagar djupt det faktum att elever som tillhör minoriteter i vissa medlemsstater inte integreras i allmänna skolor utan placeras i särskilda skolor på grund av att de inte har tillräckligt goda kunskaper i undervisningsspråket. Parlamentet påminner om att utbildning i ett minoritetsspråk eller medlemskap i en särskild minoritetsgrupp inte kan användas som en ursäkt för att segregera barn på grundval av identitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från sådan segregering och vidta lämpliga åtgärder för att sådana elever ska kunna delta i undervisningen i vanliga skolor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att införa ämnen som rör grundläggande mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter, i synnerhet i skolornas läroplaner, som ett sätt att främja kulturell mångfald och tolerans genom utbildning. |
| --- | --- |

65.

Språkrättigheter

| 66. | Europaparlamentet noterar att språk är en viktig aspekt av den kulturella identiteten och minoriteters mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar behovet att främja rätten att använda minoritetsspråk i privata och offentliga sammanhang utan diskriminering i områden där det finns många personer som tillhör minoriteter, att se till att minoritetsspråket kan överföras från en generation till en annan och att skydda den språkliga mångfalden inom unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin plan när det gäller att främja undervisningen i och användningen av landsdelsspråk, för att försöka motverka språklig diskriminering i EU och främja språklig mångfald. Parlamentet påminner om att ett främjande av kunskap i minoritetsspråk hos personer som inte är medlemmar i den berörda minoritetsgruppen är ett sätt att främja ömsesidig förståelse och ömsesidigt erkännande. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att det, i sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (11), påminde om att kommissionen borde uppmärksamma det faktum att vissa medlemsstater och regioner genom sin politik äventyrar språkens överlevnad inom sina gränser, även om språken inte är hotade på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de administrativa och lagstiftningsmässiga hindren för att uttrycka sig på dessa språk. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet noterar att det utöver EU:s 24 officiella språk finns 60 andra språk som också är en del av Europas kulturella och språkliga arv och som talas av 40 miljoner människor i specifika regioner eller specifika grupper. Parlamentet noterar att EU:s språkliga mångfald är unik inom internationella organisationer. Parlamentet noterar att principen om språklig mångfald finns inskriven i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, vilket gör att EU måste respektera språklig mångfald och stödja Europas rika språkliga och kulturella arv genom att främja språkinlärning och språklig mångfald. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att med hänsyn till administrativa myndigheter och offentliga verk och inrättningar, i enlighet med proportionalitetsprincipen, tillåta och främja användning av landsdels- eller minoritetsspråk i praktiken, exempelvis i kontakterna mellan enskilda medborgare och organisationer, å ena sidan, och offentliga myndigheter, å andra sidan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra information och allmännyttiga tjänster tillgängliga på dessa språk, även på internet, i områden där det traditionellt lever många personer som tillhör nationella och etniska minoriteter. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja tillgången till minoritetsspråk och regionala språk genom finansiering och stöd till översättning, dubbning och textning samt till att kodifiera lämplig och icke-diskriminerande administrativ, kommersiell, ekonomisk, social, teknisk och juridisk terminologi. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Parlamentet uppmanar de kommunala myndigheterna i de berörda områdena att säkerställa användning av landsdels- och minoritetsspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda redan befintlig bästa praxis i medlemsstaterna som riktlinjer. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja användningen av regionala språk eller minoritetsspråk på lokal och regional nivå, och uppmanar, med denna målsättning i åtanke, aktivt kommunala myndigheter att säkerställa användningen av de berörda språken i praktiken. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i områden där det lever många personer som tillhör nationella minoriteter garantera att skydds- och säkerhetsmärkningar, viktiga obligatoriska anvisningar och offentliga kungörelser av betydelse för medborgarna, oavsett om dessa kommer från myndigheter eller den privata sektorn, samt ortnamn och topografiska beteckningar, skrivs i korrekt form och tillgängliggörs på språk som vanligtvis används i en viss region, inbegripet på skyltar som anger att man kör in i eller lämnar en tätort samt på alla övriga vägskyltar som ger information. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet noterar att det är viktigt med visuell representation av landsdels- och minoritetsspråk, bland annat via vägskyltar, gatunamn, namn på administrativa, offentliga och kommersiella institutioner osv., för att främja och skydda nationella/etniska minoriteters rättigheter, eftersom det återspeglar och bidrar till central användning av landsdels- och minoritetsspråk och uppmuntrar personer som tillhör nationella och etniska minoriteter att använda, bevara och utveckla sin specifika språkliga identitet och sina språkliga rättigheter, uttrycka sin multietniska lokala identitet och stärka sin känsla av tillhörighet i egenskap av medlemmar av grupper som lever i en lokal eller regional gemenskap. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika eller avskaffa rättspraxis som hindrar minoriteter från att ha tillgång till samtliga yrken som utövas i en viss medlemsstat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera likvärdig tillgång till juridiska och rättsliga tjänster. Parlamentet betonar att företrädare för minoriteter uttryckligen bör informeras om de förfaranden som ska följas enligt deras nationella lagstiftning, om deras rättigheter som personer som tillhör en minoritetsgrupp har kränkts. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att varje enskild person som tillhör en nationell minoritet har rätt att använda sitt efternamn (patronym) och förnamn på minoritetsspråket och har rätt att få dem officiellt erkända, inklusive inom ramen för den fria rörligheten i EU. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att undanröja administrativa och finansiella hinder som skulle kunna motverka språklig mångfald på europeisk och nationell nivå och hämma användning och tillämpning av språkliga rättigheter för personer som tillhör nationella och etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att sätta stopp för diskriminerande språkliga förfaranden. |
| --- | --- |

77.

Slutsats

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett gemensamt ramverk för minimistandarder för skydd av minoriteter på EU-nivå. Parlamentet anser att detta ramverk bör innehålla mätbara delmål med regelbunden rapportering, och som ett minimum omfatta,






  — | utarbetande av riktlinjer som återspeglar bästa praxis i medlemsstaterna, i samarbete med olika berörda parter som är engagerade i skyddet av minoriteters rättigheter, |
| --- | --- | --- |

78.

—

utarbetande av riktlinjer som återspeglar bästa praxis i medlemsstaterna, i samarbete med olika berörda parter som är engagerade i skyddet av minoriteters rättigheter,

| — | en rekommendation från kommissionen med hänsyn till befintliga nationella åtgärder, subsidiaritet och proportionalitet, |
| --- | --- |

—

en rekommendation från kommissionen med hänsyn till befintliga nationella åtgärder, subsidiaritet och proportionalitet,

| — | ett förslag till direktiv som bygger på tidigare nämnda punkter om minimistandarder för minoriteter i EU, inbegripet tydliga riktmärken och påföljder, efter en genomförd konsekvensbedömning och med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i den form de gäller i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

ett förslag till direktiv som bygger på tidigare nämnda punkter om minimistandarder för minoriteter i EU, inbegripet tydliga riktmärken och påföljder, efter en genomförd konsekvensbedömning och med hänsyn till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i den form de gäller i medlemsstaterna.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att ramverket inbegriper uppgiftsinsamling samt fältarbetsbaserade, finansiella och kvalitetsinriktade övervaknings- och rapporteringsmetoder, eftersom de sammantaget stärker ändamålsenliga evidensbaserade politiska åtgärder och kan bidra till att förbättra ändamålsenligheten för de strategier som används och de åtgärder som vidtas. |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, byrån för grundläggande rättigheter, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och kandidatländer, OSSE, OECD, Europarådet samt Förenta nationerna. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  EUT L 180, 19.7.2000, s. 22

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0032.

(3)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 171.

(4)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(5)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 2.

(6)  EUT C 328, 6.9.2016, s. 4.

(7)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(8)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 405.

(9)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 11.

(10)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(11)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/27

---

P8_TA(2018)0448

Digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om digitalisering för utveckling: minska fattigdomen med hjälp av teknik (2018/2083(INI))

(2020/C 363/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 208, 209, 210, 211 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 208, 209, 210, 211 och 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och av de 17 målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling och det slutdokument som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, och av de 17 målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av dokumentet Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (1), som antogs i maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (1), som antogs i maj 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 2 maj 2017Digital4Development: mainstreaming digital technologies and services into EU Development Policy (SWD(2017)0157),

| — | med beaktande av strategin för den digitala inre marknaden för Europa, som antogs i maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för den digitala inre marknaden för Europa, som antogs i maj 2015,

| — | med beaktande av den europeiska yttre investeringsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska yttre investeringsplanen,

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av den handelspolitiska strategin: Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av den handelspolitiska strategin: Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (COM(2017)0491),

| — | med beaktade av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktade av sin resolution av den 12 december 2017 om en digital handelsstrategi (2),

| — | med beaktade av sin resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (3), |
| --- | --- |

—

med beaktade av sin resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2014En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 maj 2014En starkare roll för den privata sektorn i insatserna för att uppnå hållbar tillväxt för alla i utvecklingsländerna (COM(2014)0263),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om digitalisering för utveckling från november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om digitalisering för utveckling från november 2017,

| — | med beaktande av WTO:s elfte ministerkonferens som hölls i Buenos Aires (Argentina) den 10–13 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s elfte ministerkonferens som hölls i Buenos Aires (Argentina) den 10–13 december 2017,

| — | med beaktande av Internationella teleunionens initiativ till stöd för utvecklingsländer (ITU-D), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella teleunionens initiativ till stöd för utvecklingsländer (ITU-D),

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens avtal om informationsteknik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens avtal om informationsteknik,

| — | med beaktande av ministerförklaringen från Cancún 2016 från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om den digitala ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen från Cancún 2016 från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) om den digitala ekonomin,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från G7:s IKT-ministrar vid deras sammanträde i Takamatsu (Japan) den 29–30 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från G7:s IKT-ministrar vid deras sammanträde i Takamatsu (Japan) den 29–30 april 2016,

| — | med beaktande av initiativet om e-handel för alla från FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), |
| --- | --- |

—

med beaktande av initiativet om e-handel för alla från FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad),

| — | med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll (A/RES/61/106), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll (A/RES/61/106),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0338/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A8-0338/2018), och av följande skäl:

| A. | I det europeiska samförståndet om utveckling från 2017 betonas att informations- och kommunikationsteknik och informations- och kommunikationstjänster är viktiga verktyg för inkluderande tillväxt och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

A.

I det europeiska samförståndet om utveckling från 2017 betonas att informations- och kommunikationsteknik och informations- och kommunikationstjänster är viktiga verktyg för inkluderande tillväxt och hållbar utveckling.

| B. | Kommissionens strategi för digitalisering för utveckling omfattar ekonomisk tillväxt och mänskliga rättigheter, hälso- och sjukvård, utbildning, jordbruk och livsmedelssäkerhet, grundläggande infrastruktur, vatten och sanitet, förvaltning, social trygghet och sektorsövergripande mål i fråga om kön och miljö. |
| --- | --- |

B.

Kommissionens strategi för digitalisering för utveckling omfattar ekonomisk tillväxt och mänskliga rättigheter, hälso- och sjukvård, utbildning, jordbruk och livsmedelssäkerhet, grundläggande infrastruktur, vatten och sanitet, förvaltning, social trygghet och sektorsövergripande mål i fråga om kön och miljö.

| C. | Den digitala tekniken har potential att säkerställa hållbarhet och miljöskydd. Vid produktion av digital utrustning används dock vissa sällsynta metaller. Tillgången till dessa metaller är begränsad och de är också svåra att återvinna. Elektroniskt och elektriskt avfall utgör en miljö- och hälsorisk. Enligt en gemensam studie från FN:s miljöprogram (Unep) och Interpol (4) är avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter och komponenter en prioriterad fråga på området för miljöbrottslighet. |
| --- | --- |

C.

Den digitala tekniken har potential att säkerställa hållbarhet och miljöskydd. Vid produktion av digital utrustning används dock vissa sällsynta metaller. Tillgången till dessa metaller är begränsad och de är också svåra att återvinna. Elektroniskt och elektriskt avfall utgör en miljö- och hälsorisk. Enligt en gemensam studie från FN:s miljöprogram (Unep) och Interpol (4) är avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter och komponenter en prioriterad fråga på området för miljöbrottslighet.

| D. | Enligt de senaste (2017) uppgifterna i Världsbankens databas för projektet ”identifiering för utveckling” (ID4D) kan uppskattningsvis 1,1 miljarder människor i hela världen inte officiellt styrka sin identitet, inte ens genom en födelseattest, och av dessa bor 78 % i Afrika söder om Sahara och i Asien. Detta är ett stort hinder för att uppnå mål 16.9 för hållbar utveckling, men även för att aktivt medverka till och dra nytta av digitaliseringen. |
| --- | --- |

D.

Enligt de senaste (2017) uppgifterna i Världsbankens databas för projektet ”identifiering för utveckling” (ID4D) kan uppskattningsvis 1,1 miljarder människor i hela världen inte officiellt styrka sin identitet, inte ens genom en födelseattest, och av dessa bor 78 % i Afrika söder om Sahara och i Asien. Detta är ett stort hinder för att uppnå mål 16.9 för hållbar utveckling, men även för att aktivt medverka till och dra nytta av digitaliseringen.

| E. | Bland målen för hållbar utveckling nämns uttryckligen digital teknik i fem av målen (mål 4 om utbildning, mål 5 om jämställdhet, mål 8 om anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, mål 9 om infrastruktur, industrialisering och innovation och mål 17 om partnerskap). |
| --- | --- |

E.

Bland målen för hållbar utveckling nämns uttryckligen digital teknik i fem av målen (mål 4 om utbildning, mål 5 om jämställdhet, mål 8 om anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, mål 9 om infrastruktur, industrialisering och innovation och mål 17 om partnerskap).

| F. | I målen för hållbar utveckling framhävs att tillhandahållandet av allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet i de minst utvecklade länderna senast 2020 kommer att vara avgörande för att främja utvecklingen, eftersom utvecklingen av den digitala ekonomin skulle kunna fungera som en drivkraft för sysselsättning av god kvalitet och tillväxt som omfattar alla, ökade exportvolymer och ökad exportdiversifiering. |
| --- | --- |

F.

I målen för hållbar utveckling framhävs att tillhandahållandet av allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet i de minst utvecklade länderna senast 2020 kommer att vara avgörande för att främja utvecklingen, eftersom utvecklingen av den digitala ekonomin skulle kunna fungera som en drivkraft för sysselsättning av god kvalitet och tillväxt som omfattar alla, ökade exportvolymer och ökad exportdiversifiering.

| G. | Enligt Unctad leder digitaliseringen i allt högre grad till att monopol uppstår, och den medför nya utmaningar när det gäller antitrust- och konkurrenspolitik för både utvecklingsländer och utvecklade länder (5). |
| --- | --- |

G.

Enligt Unctad leder digitaliseringen i allt högre grad till att monopol uppstår, och den medför nya utmaningar när det gäller antitrust- och konkurrenspolitik för både utvecklingsländer och utvecklade länder (5).

| H. | I sin övergripande granskning av genomförandet av resultaten från toppmötet om informationssamhället (6) fastslog FN:s generalförsamling sin avsikt att använda de möjligheter som IKT erbjuder för att uppnå målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra internationellt överenskomna utvecklingsmål. Det konstaterades att man med hjälp av IKT skulle kunna öka takten i arbetet med samtliga 17 mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

H.

I sin övergripande granskning av genomförandet av resultaten från toppmötet om informationssamhället (6) fastslog FN:s generalförsamling sin avsikt att använda de möjligheter som IKT erbjuder för att uppnå målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra internationellt överenskomna utvecklingsmål. Det konstaterades att man med hjälp av IKT skulle kunna öka takten i arbetet med samtliga 17 mål för hållbar utveckling.

| I. | Konnektivitet fortsätter att vara ett problem som ligger till grund för flera olika digitala klyftor, vad gäller såväl tillgång till som användning av IKT. |
| --- | --- |

I.

Konnektivitet fortsätter att vara ett problem som ligger till grund för flera olika digitala klyftor, vad gäller såväl tillgång till som användning av IKT.

| J. | Den snabba utvecklingen av den digitala ekonomin, och de betydande skillnaderna i utvecklingsländerna vad gäller utvecklingen av säkra nationella strategier, regelverk och konsumentskyddsbestämmelser för den digitala ekonomin, pekar på det brådskande behovet av att öka kapacitetsuppbyggnaden och det tekniska stödet till utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

J.

Den snabba utvecklingen av den digitala ekonomin, och de betydande skillnaderna i utvecklingsländerna vad gäller utvecklingen av säkra nationella strategier, regelverk och konsumentskyddsbestämmelser för den digitala ekonomin, pekar på det brådskande behovet av att öka kapacitetsuppbyggnaden och det tekniska stödet till utvecklingsländer, i synnerhet de minst utvecklade länderna.

| K. | Digital kompetens och digitala färdigheter är viktiga förutsättningar för sociala och personliga förbättringar och framsteg, men också för att främja entreprenörskap och bygga upp starka digitala ekonomier. |
| --- | --- |

K.

Digital kompetens och digitala färdigheter är viktiga förutsättningar för sociala och personliga förbättringar och framsteg, men också för att främja entreprenörskap och bygga upp starka digitala ekonomier.

| L. | Digitaliseringen bör också kunna bidra till förbättringar vad gäller humanitära insatser, resiliens, katastrofriskförebyggande och övergångsstöd genom att man kopplar samman humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd i ömtåliga och konfliktdrabbade sammanhang. |
| --- | --- |

L.

Digitaliseringen bör också kunna bidra till förbättringar vad gäller humanitära insatser, resiliens, katastrofriskförebyggande och övergångsstöd genom att man kopplar samman humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd i ömtåliga och konfliktdrabbade sammanhang.

| M. | Över hälften av världens befolkning saknar fortfarande uppkopplingsmöjligheter. Framstegen har gått långsamt i arbetet med att uppnå det nionde målet för hållbar utveckling, alltså att väsentligt öka tillgången till IKT och eftersträva allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet i de minst utvecklade länderna senast 2020. |
| --- | --- |

M.

Över hälften av världens befolkning saknar fortfarande uppkopplingsmöjligheter. Framstegen har gått långsamt i arbetet med att uppnå det nionde målet för hållbar utveckling, alltså att väsentligt öka tillgången till IKT och eftersträva allmän och ekonomiskt överkomlig tillgång till internet i de minst utvecklade länderna senast 2020.

| N. | Mobilanvändningen ökar enormt över hela världen och antalet mobilanvändare är nu fler än antalet människor som har tillgång till elektricitet, sanitet eller rent vatten. |
| --- | --- |

N.

Mobilanvändningen ökar enormt över hela världen och antalet mobilanvändare är nu fler än antalet människor som har tillgång till elektricitet, sanitet eller rent vatten.

| O. | Innovationer på det humanitära området måste vara förenliga med de humanitära principerna (humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende) samt principen om värdighet. |
| --- | --- |

O.

Innovationer på det humanitära området måste vara förenliga med de humanitära principerna (humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende) samt principen om värdighet.

| P. | Innovationer på det humanitära området måste genomföras i syfte att främja mottagarbefolkningens rättigheter, värdighet och kapacitet, och det bör vara möjligt för alla människor i krisdrabbade samhällen att dra nytta av innovation utan diskriminerande hinder för användning. |
| --- | --- |

P.

Innovationer på det humanitära området måste genomföras i syfte att främja mottagarbefolkningens rättigheter, värdighet och kapacitet, och det bör vara möjligt för alla människor i krisdrabbade samhällen att dra nytta av innovation utan diskriminerande hinder för användning.

| Q. | Riskanalys och riskreducering krävs för att förhindra oavsiktlig skada, inbegripet intrång i privatlivet och datasäkerheten och negativa konsekvenser för den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

Q.

Riskanalys och riskreducering krävs för att förhindra oavsiktlig skada, inbegripet intrång i privatlivet och datasäkerheten och negativa konsekvenser för den lokala ekonomin.

| R. | Experiment, pilotprojekt och försök ska genomföras i enlighet med internationellt erkända etiska normer. |
| --- | --- |

R.

Experiment, pilotprojekt och försök ska genomföras i enlighet med internationellt erkända etiska normer.

Främja digitalisering i utvecklingsländerna

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strategi om digitalisering för utveckling, som integrerar digital teknik i EU:s utvecklingspolitik, vilket bör bidra till att målen för hållbar utveckling uppnås. Parlamentet insisterar på vikten av att digitalisering i högre grad inriktas på målen för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att den digitala revolutionen medför helt nya utmaningar för samhället, med både risker och möjligheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller den enorma potentialen hos digital teknik och digitala tjänster när det gäller att uppnå målen för hållbar utveckling, under förutsättning att åtgärder vidtas för att ta itu med teknikens negativa konsekvenser, exempelvis jobbautomatisering som påverkar människors anställbarhet, digital utestängning och ojämlikhet, it-säkerhet, dataskydd och regleringsfrågor. Parlamentet påminner om att alla digitala strategier måste överensstämma helt med och bidra till genomförandet Agenda 2030 för hållbar utveckling, i synnerhet mål 4 om god utbildning, mål 5 om att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt, mål 8 om anständigt arbete och ekonomisk tillväxt och mål 9 om industri, innovation och infrastruktur. Parlamentet påminner om att det krävs ett starkare globalt, nationellt, regionalt och lokalt partnerskap mellan myndigheter, forskare, ekonomiska aktörer och det civila samhället för att målen för hållbar utveckling ska kunna nås senast 2030. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att tillgången till internet visserligen ökat men att många utvecklingsländer och tillväxtekonomier släpar efter när det gäller att dra nytta av digitaliseringen, att många människor fortfarande inte har tillgång till IKT-teknik och att det finns stora skillnader både mellan länder och mellan stads- och landsbygdsområden. Parlamentet påpekar att digital teknik är ett verktyg och inte ett mål och anser att man med tanke på de finansiella begränsningarna bör prioritera de mest effektiva medlen för att uppnå målen för hållbar utveckling. Digitalisering är naturligtvis viktig, men i vissa länder måste man fortfarande säkerställa att mer grundläggande mänskliga behov uppfylls, exempelvis tillgång till livsmedel, energi, vatten och sanitet, utbildning och hälsa, vilket framgår av FN:s rapport om målen för hållbar utveckling från 2017. När infrastruktur planeras måste man dock förbereda för digital utveckling, även om själva genomförandet sker på ett senare stadium. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att det är ytterst viktigt att alla strategier för digital handel till fullo respekterar principen om konsekvent politik för utveckling, som är en förutsättning för att uppfylla målen för hållbar utveckling. Parlamentet understryker att tillgången till uppkopplingsmöjligheter och digitala betalningsmetoder som är tillförlitliga och motsvarar internationell standard är avgörande för att möjliggöra digital handel, hållbar utveckling och inkluderande tillväxt. Detta måste åtföljas av konsumentskyddslagstiftning för köp av varor och tjänster på internet, immateriell äganderätt, skydd av personuppgifter samt skatte- och tullbestämmelser som är avpassade till internethandel. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att avtalet om förenklade handelsprocedurer har potential att stödja digitala initiativ i utvecklingsländerna för att underlätta gränsöverskridande handel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en handlingsplan för teknisk innovation för humanitärt bistånd, för att säkerställa överensstämmelse med de rättsliga och etiska principer som fastställs i dokument som Det nya europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid och Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att alla aspekter av humanitär innovation bör utvärderas och övervakas, inbegripet en bedömning av innovationsprocessens primär- och sekundäreffekter. Parlamentet betonar att etisk granskning och riskanalys bör genomföras, vid behov av externa experter, innan projekt för humanitär innovation och digitalisering inleds. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU i sina yttre åtgärder bör arbeta enligt principerna i strategin för den digitala inre marknaden, genom stöd till EU-partnernas regelverk. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterlyser tillräcklig finansiering i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 för att göra det möjligt att integrera digital teknik i alla aspekter av utvecklingspolitiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att införandet av digital teknik i utvecklingsländerna ofta har gått snabbare än inrättandet av statliga institutioner, rättsliga bestämmelser och andra mekanismer som kan bidra till att hantera nya utmaningar som uppstår, särskilt när det gäller it-säkerhet. Parlamentet betonar vikten av att fördjupa samarbetet mellan forskare och innovatörer på interregional nivå och uppmuntra forskning och utveckling som främjar vetenskapliga framsteg och överföring av teknik och kunnande. Parlamentet anser att digitaliseringen bör få en framträdande roll i det avtal som ska ersätta Cotonouavtalet, som ett verktyg för inkluderande och hållbar utveckling, i enlighet med förhandlingsriktlinjerna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser vidare gemensamma åtgärder i fråga om samarbete om digital infrastruktur, eftersom detta bör bli en av nyckelverksamheterna i EU:s partnerskap med regionala organisationer, i synnerhet Afrikanska unionen. Parlamentet framhåller vikten av tekniskt stöd och överföring av kunskap till institutioner som håller på att utveckla digitala strategier nationellt, regionalt och över hela kontinenten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att digitalisering bör införlivas i medlemsstaternas nationella utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en mer samstämd sektorsövergripande insats med helhetsgrepp från det internationella samfundet, däribland icke-statliga aktörer såsom företrädare för det civila samhället, den tredje sektorn, privata företag och den akademiska världen, för att se till att omställningen till en mer digital ekonomi inte lämnar någon på efterkälken och bidrar till att FN:s agenda för hållbar utveckling uppfylls, garanterar alla ekonomiska aktörer och medborgare tillgång till digital teknik och digitala tjänster och undviker att det uppstår alltför många olika strategier som kan skapa oförenligheter, överlappningar eller luckor i lagstiftningen. Parlamentet efterlyser en förbättring av den politiska samordningen mellan EU, medlemsstaterna och andra relevanta aktörer för att få bättre samordning, komplementaritet och synergi. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att teknik, artificiell intelligens och automatisering redan har tagit över en del arbeten som kräver låg eller medelhög utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja en digitalisering som inriktas på målen för hållbar utveckling och betonar att statligt finansierat socialt minimiskydd är viktigt när det gäller att åtgärda vissa negativa konsekvenser av ny teknik, i syfte att klara av förändringarna på de globala arbetsmarknaderna och den internationella arbetsfördelningen, som påverkar särskilt lågutbildade arbetstagare i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar den privata sektorn att på ett ansvarsfullt sätt bidra till digitaliseringen för utveckling genom teknik och innovation, expertis, investeringar, riskhantering, hållbara affärsmodeller och tillväxt, inklusive förebyggande, minskning, reparation, återvinning och återanvändning av råmaterial. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att mindre än hälften av alla utvecklingsländer har dataskyddslagstiftning, och uppmuntrar EU att ge tekniskt stöd till berörda myndigheter för att ta fram sådan lagstiftning, särskilt med hjälp av sina egna erfarenheter och sin egen lagstiftning, som är internationellt erkänd som en förebild på området. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att ta hänsyn till de kostnader som kan uppstå i samband med standardisering av sådan lagstiftning, särskilt för små och medelstora företag. Parlamentet konstaterar att den digitala tekniken till sin natur är gränsöverskridande och att dataskyddslagstiftningen därför inte bör variera i alltför hög grad, eftersom den skulle leda till oförenligheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att samla in, behandla, analysera och sprida data och statistik på lokal, regional, nationell och global nivå för att säkerställa ett starkt dataskydd, i enlighet med relevanta internationella standarder och instrument och för att uppfylla målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att insamling av tillförlitliga data i god tid gör det möjligt att säkerställa lämplig övervakning av genomförandet, anpassa strategier och insatser när så krävs och utvärdera deras resultat och inverkan. Parlamentet påminner dock om att ”datarevolutionen” visserligen gör det lättare, snabbare och billigare att ta fram och analysera uppgifter från en rad olika källor men att det också medför stora utmaningar när det gäller säkerhet och skydd av privatlivet. Parlamentet betonar därför att innovationer när det gäller insamling av data i utvecklingsländer inte bör ersätta, utan komplettera, den officiella statistiken. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar de envisa digitala klyftor som finns inom ett och samma land när det gäller kön, geografi, ålder, inkomst, etniskt ursprung, hälsotillstånd eller funktionshinder och andra diskrimineringsfaktorer. Parlamentet insisterar därför på att det internationella utvecklingssamarbetet bör leda till större framsteg och integration av personer som är missgynnade eller har en utsatt situation, samtidigt som man främjar en ansvarsfull användning av digitala verktyg och en tillräcklig medvetenhet om eventuella risker. Parlamentet uppmanar till stöd för innovation som är anpassad till de lokala behoven och till omställningen till kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser därför ökade insatser för att lösa problemen med digital utestängning genom utbildning i grundläggande digitala färdigheter, samt initiativ för att stimulera korrekt användning av IKT och av digitala verktyg när man genomför deltagarbaserade metoder, anpassad till ålder, den personliga situationen och bakgrunden, inklusive äldre och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet noterar att internationellt utvecklingssamarbete skulle kunna dra större nytta av digital teknik för bättre integration av missgynnade grupper under förutsättning att de har tillgång till digital teknik. Parlamentet välkomnar initiativ som den afrikanska kodveckan, som bidrar till att stärka den unga afrikanska generationens egenmakt genom att främja digital kompetens. Parlamentet betonar vikten av e-lärande och distansundervisning för att nå avlägsna områden och människor i alla åldrar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att digital kompetens bör införas i läroplanen på samtliga utbildningsnivåer, från lågstadium till universitet, i utvecklingsländerna i syfte att förvärva de färdigheter som krävs för att förbättra tillgången till information. Parlamentet anser dock att IKT-verktyg och ny teknik inte bör ersätta verkliga lärare och skolor, utan bör användas som ett sätt att förbättra tillgången till utbildning och höja dess kvalitet. Parlamentet betonar att ny teknik är ett viktigt verktyg för kunskapsspridning, lärarutbildning och förvaltning av utbildningsinstitutioner. Parlamentet insisterar även på behovet av förbättrade lokala utbildningscentrum (inbegripet programmeringsskolor), att utbilda utvecklare och att främja skapandet av digitala lösningar och tillämpningar som motsvarar de lokala behoven och den lokala situationen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhäver att utbyggnad av och tillgång till infrastruktur krävs om den digitala klyftan ska kunna övebryggas, särskilt på landet och i avlägsna områden. Infrastrukturen ska ha täckning av god kvalitet och vara rimligt prissatt, tillförlitlig och säker. Parlamentet noterar att uppkopplingsmöjligheternas främsta hinder bl.a. är fattigdom och brist på grundläggande tjänster plus underutvecklade marknät, avsaknad av offentlig IKT-politik och rättsliga ramar, höga skatter på digitala produkter och tjänster, låg konkurrens på marknaderna och avsaknad av energinät. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över det tekniska beroendet av ett litet antal operatörer, särskilt GAFA (Google, Apple, Facebook och Amazon), och efterlyser nya alternativ för att främja konkurrensen. Detta mål skulle kunna eftersträvas i partnerskap mellan EU och Afrika. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att utvecklingsländerna är långt ifrån immuna mot it-attacker och betonar risken för störningar i den ekonomiska, politiska och demokratiska stabiliteten om man inte kan garantera den digitala säkerheten. Parlamentet uppmanar alla berörda parter i den digitalt uppkopplade världen att ta aktivt ansvar genom att vidta konkreta åtgärder för att främja ökad medvetenhet och kunskap om it-säkerhet. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att utveckla humankapitalet på alla nivåer för att minska hoten mot it-säkerheten genom utbildning och ökad medvetenhet, att inrätta lämpliga straffrättsliga och internationella ramar för att bekämpa it-brottslighet, och att aktivt delta i internationella forum som OECD:s globala forum för digital säkerhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet pekar på digitaliseringens potential att minska skillnaderna i fråga om social inkludering, ge tillgång till information och minska den ekonomiska marginaliseringen i avlägset belägna områden. |
| --- | --- |

23.

Digitalisering: ett verktyg för hållbar utveckling

| 24. | Europaparlamentet välkomnar EU:s externa investeringsplan som främjar investeringar i innovativa digitala lösningar för lokala behov, finansiell inkludering och skapande av anständiga arbetstillfällen. Parlamentet påpekar att digitaliseringen är en viktig investeringsmöjlighet och att blandfinansiering därför skulle vara ett viktigt verktyg för att utnyttja de finansiella resurserna maximalt, på grundval av samarbete med europeiska och internationella finansinstitut och den privata sektorn. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera nya initiativ med särskilt fokus på att utveckla digital infrastruktur, främja e-förvaltning och digitala färdigheter, stärka den digitala ekonomin och främja ekosystem med nystartade företag som är inriktade på målen för hållbar utveckling, inklusive finansieringsmöjligheter för mikroföretag samt små och medelstora företag, för att göra det möjligt för dem att interagera på digital väg med multinationella företag och få tillgång till globala värdekedjor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att digital teknik och digitala tjänster i större utsträckning inkluderas i EU:s utvecklingspolitik, i enlighet med bland annat agendan för digitalisering för utveckling. Parlamentet understryker behovet av att främja användning av digital teknik inom särskilda politikområden, inbegripet e-förvaltning, jordbruk, utbildning, vattenförvaltning, hälsa och energi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka investeringarna i digital infrastruktur i utvecklingsländer för att överbrygga den stora digitala klyftan på ett utvecklingseffektivt och principgrundat sätt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att mikroföretag samt små och medelstora företag utgör majoriteten av företagen i utvecklingsländerna och ger sysselsättning åt de flesta arbetstagarna inom tillverknings- och tjänstesektorn. Parlamentet upprepar att främjandet av väl reglerad gränsöverskridande e-handel direkt kan leda till bättre försörjningsmöjligheter, främja en högre levnadsstandard och stimulera sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet bekräftar den inverkan som sådana insatser skulle kunna ha på jämställdheten mellan män och kvinnor, eftersom många av dessa företag ägs och drivs av kvinnor. Parlamentet betonar behovet av att minska de rättsliga, administrativa och sociala hindren för företagande, särskilt för kvinnor. Digitalisering bör också användas för att främja utbildning och uppbyggnad av kapacitet för entreprenörskap i utvecklingsländerna, samtidigt som man skapar en gynnsam miljö för nystartade företag och innovativa företag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att hejda handeln med mineraler som finansierar väpnade konflikter eller utnyttjar tvångsarbete. Parlamentet påminner om att koltan är den grundläggande råvaran för många elektroniska apparater (t.ex. smarttelefoner). Utvinning och illegal handel med denna råvara sker i området kring de stora sjöarna i Afrika, särskilt i Demokratiska republiken Kongo, och inbördeskriget där har skördat över åtta miljoner liv. Parlamentet begär ett stopp för utnyttjande av barn som arbetskraft i koltangruvorna och för den illegala handeln med koltan, för att få till stånd en situation där utvinning av och handel med råvaran sker på ett godtagbart sätt som också gynnar den lokala befolkningen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att jordbruket, som den största sektorn i den afrikanska ekonomin, potentiellt kan ha stor nytta av digital teknik. Parlamentet framhåller att digitala plattformar kan användas i utvecklingsländer för att informera jordbrukare om marknadspriser och koppla ihop dem med potentiella köpare, samt tillhandahålla praktisk information om odlingsmetoder och marknadstendenser, väderinformation och varningar samt råd om växt- och djursjukdomar. Parlamentet betonar dock att jordbruket blir mer och mer kunskapsintensivt och högteknologiskt, och att det digitala jordbruket också kan ha en mycket stor social och miljömässig påverkan i utvecklingsländerna, eftersom tillgången till den senaste tekniken kanske begränsas till stora och industrialiserade jordbruksföretag som är verksamma på exportmarknaden och i avsalugrödor, medan begränsade kunskaper och färdigheter skulle kunna leda till att det småskaliga jordbruket marginaliseras ytterligare i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s finansiering av jordbruket i utvecklingsländerna måste ligga i linje med omställningssträvandena i Agenda 2030 och klimatavtalet från Paris, och följaktligen med slutsatserna från International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) och rekommendationerna från FN:s särskilda rapportör om rätten till livsmedel. Parlamentet betonar att detta innebär ett erkännande av ett mångfunktionellt jordbruk och en snabb övergång från monokulturgrödor med intensiv användning av kemikalier i riktning mot ett diversifierat och hållbart jordbruk, som bygger på agroekologiska metoder och på stärkande av de lokala livsmedelssystemen och det småskaliga jordbruket. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att IKT-verktyg kan användas för informationsspridning som kan vara avgörande både vid naturkatastrofer och tekniska katastrofer och nödsituationer, och i instabila och konfliktdrabbade områden. Parlamentet framhåller att digital teknik kan göra det möjligt för låginkomstsamhällen och andra sårbara samhällen att få tillgång till grundläggande tjänster av god kvalitet (som hälso- och sjukvård, utbildning, vatten, sanitet och elektricitet) liksom humanitärt bistånd och andra offentliga och privata tjänster. Parlamentet betonar vikten av att bekämpa desinformation på nätet (fejkade nyheter) och betonar behovet av särskilda program inriktade på mediekunskap som ett verktyg för att ta itu med dessa utmaningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att tekniska innovationer på området humanitärt stöd är en prioritet, särskilt i samband med påtvingade förflyttningar, för att bidra till hållbara lösningar som skapar stabilitet i och värdighet för människors liv och att de kan främja den humanitära utvecklingen. Parlamentet välkomnar globala initiativ för att främja humanitära innovationer, såsom den globala alliansen för humanitära innovationer, fonden för humanitära innovationer och FN:s initiativ Global Pulse, och uppmanar EU att främja öppna data och med kraft stödja de globala grupper av utvecklare och formgivare av programvara som tar fram praktisk öppen teknik i syfte att lösa problem med koppling till internationell utveckling och humanitära insatser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att digital teknik som sms och mobiltelefonappar kan ge nya möjligheter att till en rimlig kostnad skicka viktig information, som kan användas av människor som är fattiga, lever isolerat eller har en funktionsnedsättning. Parlamentet noterar mobiltelefonteknikens potential, med eventuella fördelar som lägre anslutningskostnader på grund av större nätverkstäckning, användarvänlighet och minskade kostnader för samtal och textmeddelanden. Parlamentet påminner dock om att mobiltelefoner ger upphov till hälso- och miljörisker, särskilt på grund av mineralutvinning och ökande mängd elektroniskt och elektriskt avfall. Parlamentet understryker att digitaliseringen har potential att såväl stärka som undergräva demokratin och uppmanar EU att i sitt arbete för att främja användningen av teknisk innovation i samband med utvecklingsbistånd ta vederbörlig hänsyn till dessa risker i syfte att förhindra felaktig användning av digital teknik och även att främja styrningen av internet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att bygga upp ett hållbart ekosystem för den digitala ekonomin i syfte att minska den ekologiska effekten av digitaliseringen genom att utveckla en effektiv resursanvändning i både den digitala sektorn och energisektorn, särskilt genom att prioritera den cirkulära ekonomin. Parlamentet vill att den yttre investeringsplanen ska ge stöd till konceptet tillverkarens ansvar, rent konkret genom att stödja små och medelstora företag som utvecklar verksamhet för återanvändning, reparation och renovering och som införlivar system för återtagande i sin affärsverksamhet i syfte att avlägsna de farliga komponenter som används i elektrisk och elektronisk utrustning. Parlamentet efterlyser ökad medvetenhet hos konsumenterna om miljöeffekterna av e-utrustning och effektiva åtgärder för företagens ansvar i produktionen av elektrisk och elektronisk utrustning. Parlamentet betonar också behovet av att stödja elektronisk och elektrisk avfallsstatistik och nationella e-avfallsstrategier i utvecklingsländerna för att bidra till att minimera e-avfallsproduktionen, förhindra olaglig dumpning och felaktig behandling av e-avfall, främja återvinning och skapa arbetstillfällen i renoverings- och återvinningssektorn. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att digital teknik förser energisektorn med innovativa verktyg för att optimera resursanvändningen. Parlamentet påpekar dock att digital teknik har ett betydande ekologiskt fotavtryck, vad gäller energiförbrukning (digitala koldioxidutsläpp beräknas stå för 2–5 procent av de totala utsläppen) och metallanvändning (exempelvis silver, kobolt, koppar och tantal), vilket gör att man kan ifrågasätta hållbarheten på lång sikt. Parlamentet bekräftar behovet av att ändra produktions- och konsumtionsmönster för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet erkänner den digitala teknikens potential när det gäller att främja demokrati och medborgarnas deltagande i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta och genomföra statliga digitala informationsplattformar som ökar möjligheterna för människor i stort att informera sig om sina rättigheter och de tjänster som staten ställer till medborgarnas förfogande. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att e-förvaltningsappar bidrar till att göra samhällstjänster snabbare och billigare att nå, förbättrar konsekvensen och medborgarnas tillfredsställelse, underlättar för civilsamhället att samordna sig och agera, och ökar transparensen. De bidrar på så sätt i hög grad till att främja demokratiseringen och bekämpa korruptionen. Parlamentet betonar den avgörande funktion som tekniken och digitaliseringen har för en effektiv finanspolitik och skatteförvaltning, då de möjliggör ett verkligt ökat utnyttjande av inhemska resurser och bidrar till att bekämpa skatteundandragande och skatteflykt. Parlamentet betonar vikten av att skapa säkra digitala identiteter, eftersom detta skulle kunna hjälpa till att fastställa hur många som behöver vissa grundläggande tjänster. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att man bör utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken erbjuder för att förbättra registreringen av barn i register över födslar, dödsfall och äktenskap. Parlamentet betonar att Unicef beräknar att 95 miljoner barn, enbart i länderna söder om Sahara, inte registreras vid födseln (7) och att de därför saknar födelsebevis, vilket gör att deras existens inte är rättsligt erkänd, från födseln och in i vuxenlivet. Detta snedvrider ländernas demografiska statistik, med betydande konsekvenser för bedömningen av befolkningens behov, särskilt när det gäller tillgång till utbildning eller hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet erkänner den digitala teknikens centrala roll i förvaltningen av hälso- och sjukvårdstjänster, nödåtgärder för epidemier, spridning av folkhälsokampanjer, allmänhetens tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, samt utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal, stöd till och främjande av grundforskning samt utveckling av tjänster inom hälso- och sjukvård och e-hälsovård. Parlamentet uppmanar därför beslutsfattarna att införa lämpliga politiska och rättsliga ramar för att bygga ut e-hälsoprojekten, och uppmanar kommissionen att tillhandahålla de finansiella resurser som krävs i detta avseende. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar programmet ”DEVCO Academy” som gör det möjligt att utbilda människor från EU:s partnerländer via internet. Parlamentet efterlyser ytterligare utveckling av utbildningsprogram för lokala ledare och fastställande av förfaranden för att ansöka om EU-bidrag, så att dessa partner kan få en tydligare bild av förväntningar, mål och villkor och på så sätt förbättra utsikterna till att vinna acceptans för sina projekt. Parlamentet betonar att sådana initiativ, under förutsättning att de är lättillgängliga, effektiva och relevanta, skulle ha en positiv inverkan på utnyttjandet av biståndet och på EU:s image bland dess partner. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT C 210, 30.6.2017, s. 1.

(2)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(3)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 106.

(4)  Studie Unep-Interpol: The Rise of Environmental Crime: a growing Threat to Natural Resources, Peace, Development and Security, 2016.

(5)  Unctad, South-South Digital Cooperation for Industrialisation: A Regional Integration Agenda, 2017.

(6)  FN:s generalförsamling, GA/RES/70/125.

(7)  https://www.unicef.org/reports/state-worlds-children-2016

---

Onsdagen den 14 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/36

---

P8_TA(2018)0451

Vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2018/2157(INI))

(2020/C 363/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av principerna i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), framför allt om att stödja demokrati och rättsstaten samt bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna i artikel 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), framför allt om att stödja demokrati och rättsstaten samt bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1) (nedan kallad den gemensamma ståndpunkten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1) (nedan kallad den gemensamma ståndpunkten),

| — | med beaktande av EU:s 19:e årliga rapport (2), utarbetad i enlighet med artikel 8.2 i den gemensamma ståndpunkten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s 19:e årliga rapport (2), utarbetad i enlighet med artikel 8.2 i den gemensamma ståndpunkten,

| — | med beaktande av rådets beslut 2018/101/Gusp av den 22 januari 2018 om främjande av effektiv vapenexportkontroll (3) och rådets beslut 2017/915/Gusp av den 29 maj 2017 om unionens utåtriktade verksamhet till stöd för vapenhandelsfördragets genomförande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2018/101/Gusp av den 22 januari 2018 om främjande av effektiv vapenexportkontroll (3) och rådets beslut 2017/915/Gusp av den 29 maj 2017 om unionens utåtriktade verksamhet till stöd för vapenhandelsfördragets genomförande (4),

| — | med beaktande av den uppdatering av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning som antogs av rådet den 26 februari 2018 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den uppdatering av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning som antogs av rådet den 26 februari 2018 (5),

| — | med beaktande av användarguiden för den gemensamma ståndpunkten om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av användarguiden för den gemensamma ståndpunkten om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel,

| — | med beaktande av Wassenaar-arrangemanget av den 12 maj 1996 om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden, tillsammans med de förteckningar över dessa produkter, tekniker och tillhörande ammunition, som uppdaterades i december 2017 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wassenaar-arrangemanget av den 12 maj 1996 om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden, tillsammans med de förteckningar över dessa produkter, tekniker och tillhörande ammunition, som uppdaterades i december 2017 (6),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012, särskilt resultat 11 e i handlingsplanen, och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019) av den 20 juli 2015, särskilt mål 21 d, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati av den 25 juni 2012, särskilt resultat 11 e i handlingsplanen, och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019) av den 20 juli 2015, särskilt mål 21 d,

| — | med beaktande av vapenhandelsfördraget, som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 (7) och trädde i kraft den 24 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vapenhandelsfördraget, som antogs av FN:s generalförsamling den 2 april 2013 (7) och trädde i kraft den 24 december 2014,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (8),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (9), ändrad genom förordning (EU) nr 599/2014 av den 16 april 2014, samt av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i dess bilaga I (nedan kallad förordningen om produkter med dubbla användningsområden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (9), ändrad genom förordning (EU) nr 599/2014 av den 16 april 2014, samt av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i dess bilaga I (nedan kallad förordningen om produkter med dubbla användningsområden),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, i synnerhet mål 16 som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, i synnerhet mål 16 som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s agenda för nedrustning, kallad Secure our common future (säkra vår gemensamma framtid), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s agenda för nedrustning, kallad Secure our common future (säkra vår gemensamma framtid),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2134 av den 23 november 2016 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/2134 av den 23 november 2016 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (10),

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till FN:s råd för mänskliga rättigheter, om effekterna av vapenöverföringar på åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter till FN:s råd för mänskliga rättigheter, om effekterna av vapenöverföringar på åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna (11),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner på detta område, särskilt resolutionerna av den 13 september 2017 (12) och den 17 december 2015 (13) om genomförande av den gemensamma ståndpunkten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner på detta område, särskilt resolutionerna av den 13 september 2017 (12) och den 17 december 2015 (13) om genomförande av den gemensamma ståndpunkten,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (COM(2017)0294) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram som syftar till att stödja konkurrenskraften och innovationskapaciteten inom unionens försvarsindustri (COM(2017)0294) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476),

| — | med beaktande av sina resolutioner om den humanitära situationen i Jemen den 25 februari 2016 (14), 15 juni 2017 (15) och 30 november 2017 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om den humanitära situationen i Jemen den 25 februari 2016 (14), 15 juni 2017 (15) och 30 november 2017 (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (17),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 17 augusti 2018 om situationen för mänskliga rättigheter i Jemen, inkluderat kränkningar och brott sedan september 2014 (A/HRC/39/43), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 17 augusti 2018 om situationen för mänskliga rättigheter i Jemen, inkluderat kränkningar och brott sedan september 2014 (A/HRC/39/43),

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0335/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0335/2018), och av följande skäl:

| A. | Den naturliga rätten till individuellt eller kollektivt självförsvar fastställs i artikel 51 i FN-stadgan. |
| --- | --- |

A.

Den naturliga rätten till individuellt eller kollektivt självförsvar fastställs i artikel 51 i FN-stadgan.

| B. | Vapenexport och vapenöverföringar har en obestridlig inverkan på de mänskliga rättigheterna och människors säkerhet samt på socioekonomisk utveckling och demokrati. Vapenexport bidrar även till omständigheter där människor tvingas fly från sina länder. Detta är skäl för att införa ett strikt, insynsvänligt, effektivt och allmänt accepterat och definierat vapenkontrollsystem. |
| --- | --- |

B.

Vapenexport och vapenöverföringar har en obestridlig inverkan på de mänskliga rättigheterna och människors säkerhet samt på socioekonomisk utveckling och demokrati. Vapenexport bidrar även till omständigheter där människor tvingas fly från sina länder. Detta är skäl för att införa ett strikt, insynsvänligt, effektivt och allmänt accepterat och definierat vapenkontrollsystem.

| C. | Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp är en rättsligt bindande ram som fastställer åtta kriterier. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör utfärdande av en exportlicens nekas (kriterierna 1–4) eller bör ett nekande åtminstone övervägas (kriterierna 5–8). Beslutet om att tillåta eller neka överföring av militär teknik eller utrustning är upp till varje enskild medlemsstat att fatta i enlighet med artikel 4.2 i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

C.

Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp är en rättsligt bindande ram som fastställer åtta kriterier. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör utfärdande av en exportlicens nekas (kriterierna 1–4) eller bör ett nekande åtminstone övervägas (kriterierna 5–8). Beslutet om att tillåta eller neka överföring av militär teknik eller utrustning är upp till varje enskild medlemsstat att fatta i enlighet med artikel 4.2 i den gemensamma ståndpunkten.

| D. | De senaste uppgifterna (18) visar att vapenexporten från EU-28 uppgick till över 27 procent av den sammanlagda vapenexporten i världen under perioden 2013–2017, vilket gör EU gemensamt till den näst största vapenleverantören globalt sett, efter Förenta staterna (34 procent) och följda av Ryssland (22 procent). Under åren 2015 och 2016 beviljades exportlicenser till det högsta värdet sedan början av EU:s datainsamling, till ett totalt värde av 195,95 miljarder euro 2015 och, enligt den senaste rapporten från arbetsgruppen för export av konventionella vapen, 191,45 miljarder euro 2016 (19). Dessvärre är siffrorna för 2015 och 2016 missvisande och felaktiga då mängden licenser till viss del utgör en avsiktsförklaring snarare än en exakt siffra som anger de verkliga exporter som förväntas förverkligas inom en snar framtid. |
| --- | --- |

D.

De senaste uppgifterna (18) visar att vapenexporten från EU-28 uppgick till över 27 procent av den sammanlagda vapenexporten i världen under perioden 2013–2017, vilket gör EU gemensamt till den näst största vapenleverantören globalt sett, efter Förenta staterna (34 procent) och följda av Ryssland (22 procent). Under åren 2015 och 2016 beviljades exportlicenser till det högsta värdet sedan början av EU:s datainsamling, till ett totalt värde av 195,95 miljarder euro 2015 och, enligt den senaste rapporten från arbetsgruppen för export av konventionella vapen, 191,45 miljarder euro 2016 (19). Dessvärre är siffrorna för 2015 och 2016 missvisande och felaktiga då mängden licenser till viss del utgör en avsiktsförklaring snarare än en exakt siffra som anger de verkliga exporter som förväntas förverkligas inom en snar framtid.

| E. | Årsrapporterna från arbetsgruppen för export av konventionella vapen är än så länge det enda instrument vars syfte är att behandla genomförandet av den gemensamma ståndpunkten. Dessa rapporter har bidragit till att skapa ökad insyn i medlemsstaternas vapenexport, och mängden av riktlinjer och förtydliganden i användarguiden har ökat avsevärt. Den gemensamma ståndpunkten har bidragit till en större mängd information om utfärdandet av exportlicenser för vapen. |
| --- | --- |

E.

Årsrapporterna från arbetsgruppen för export av konventionella vapen är än så länge det enda instrument vars syfte är att behandla genomförandet av den gemensamma ståndpunkten. Dessa rapporter har bidragit till att skapa ökad insyn i medlemsstaternas vapenexport, och mängden av riktlinjer och förtydliganden i användarguiden har ökat avsevärt. Den gemensamma ståndpunkten har bidragit till en större mängd information om utfärdandet av exportlicenser för vapen.

| F. | Både den globala och regionala säkerhetssituationen har förändrats radikalt, särskilt när det gäller unionens södra och östra grannskap, och detta visar tydligt på det akuta behovet av att förbättra metoderna för framtagande av uppgifter som kan läggas till grund för riskbedömningar inför beslut om exportlicenser och att göra dessa metoder säkrare. |
| --- | --- |

F.

Både den globala och regionala säkerhetssituationen har förändrats radikalt, särskilt när det gäller unionens södra och östra grannskap, och detta visar tydligt på det akuta behovet av att förbättra metoderna för framtagande av uppgifter som kan läggas till grund för riskbedömningar inför beslut om exportlicenser och att göra dessa metoder säkrare.

| G. | Enligt artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten utgör de åtta kriterierna bara miniminormer, vilket innebär att de inte påverkar medlemsstaternas eventuella mer restriktiva vapenkontrollåtgärder. Endast medlemsstaterna är behöriga att fatta beslut om att bevilja eller avslå en ansökan om exportlicens för vapen. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten utgör de åtta kriterierna bara miniminormer, vilket innebär att de inte påverkar medlemsstaternas eventuella mer restriktiva vapenkontrollåtgärder. Endast medlemsstaterna är behöriga att fatta beslut om att bevilja eller avslå en ansökan om exportlicens för vapen.

| H. | Det är inte alla EU-medlemsstater som lämnar fullständiga uppgifter till arbetsgruppen för export av konventionella vapen. På grund av de enskilda medlemsstaternas olika förfaranden för insamling och inlämnande av uppgifter och deras olika tolkning av de åtta kriterierna är datamängderna ofullständiga och varierande, och praxis för vapenexport varierar kraftigt. Informationsutbytet måste vara förenligt med nationell lagstiftning och administrativa förfaranden i varje land. |
| --- | --- |

H.

Det är inte alla EU-medlemsstater som lämnar fullständiga uppgifter till arbetsgruppen för export av konventionella vapen. På grund av de enskilda medlemsstaternas olika förfaranden för insamling och inlämnande av uppgifter och deras olika tolkning av de åtta kriterierna är datamängderna ofullständiga och varierande, och praxis för vapenexport varierar kraftigt. Informationsutbytet måste vara förenligt med nationell lagstiftning och administrativa förfaranden i varje land.

| I. | Det finns för närvarande ingen mekanism för standardiserad och oberoende kontroll och rapportering av efterlevnaden av de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

I.

Det finns för närvarande ingen mekanism för standardiserad och oberoende kontroll och rapportering av efterlevnaden av de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten.

| J. | Åtgärder mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen har införts under senare år, med en uppdaterad förteckning över varor och teknik med dubbla användningsområden inom ramen för Wassenaar-arrangemanget. Även om frågor som kontroll av vapenförmedling, licensierad produktion utanför EU och slutanvändarkontroll har förts upp på dagordningen och i viss utsträckning infogats i själva den gemensamma ståndpunkten, är det fortfarande många produkter – särskilt på områdena produkter med dubbla användningsområden, it-teknik och övervakning – som fortfarande inte omfattas av kontrollsystemet. |
| --- | --- |

J.

Åtgärder mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen har införts under senare år, med en uppdaterad förteckning över varor och teknik med dubbla användningsområden inom ramen för Wassenaar-arrangemanget. Även om frågor som kontroll av vapenförmedling, licensierad produktion utanför EU och slutanvändarkontroll har förts upp på dagordningen och i viss utsträckning infogats i själva den gemensamma ståndpunkten, är det fortfarande många produkter – särskilt på områdena produkter med dubbla användningsområden, it-teknik och övervakning – som fortfarande inte omfattas av kontrollsystemet.

| K. | Den nittonde årsrapporten visar att 40,5 procent av licenserna för vapenexport beviljades för länder i Mellanöstern och Nordafrika till ett värde av 77,5 miljarder euro, varav den största delen av denna export gick till Saudiarabien, Egypten och Förenade Arabemiraten och uppgick till 57,9 miljarder euro. |
| --- | --- |

K.

Den nittonde årsrapporten visar att 40,5 procent av licenserna för vapenexport beviljades för länder i Mellanöstern och Nordafrika till ett värde av 77,5 miljarder euro, varav den största delen av denna export gick till Saudiarabien, Egypten och Förenade Arabemiraten och uppgick till 57,9 miljarder euro.

| L. | I en del fall har vapen som har exporteras till vissa länder som till exempel Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och medlemmar i koalitionen under ledning av Saudiarabien använts vid konflikter, till exempel den i Jemen. Sådana exporter strider klart och tydligt mot den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

L.

I en del fall har vapen som har exporteras till vissa länder som till exempel Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och medlemmar i koalitionen under ledning av Saudiarabien använts vid konflikter, till exempel den i Jemen. Sådana exporter strider klart och tydligt mot den gemensamma ståndpunkten.

| M. | I Europaparlamentets resolution av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen uppmanades vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta initiativ till ett EU-vapenembargo mot Saudiarabien. |
| --- | --- |

M.

I Europaparlamentets resolution av den 25 februari 2016 om den humanitära situationen i Jemen uppmanades vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta initiativ till ett EU-vapenembargo mot Saudiarabien.

| N. | Vapen som har licensierats för överföring av EU:s medlemsstater och som därefter används i den pågående Jemenkonflikten har haft katastrofala konsekvenser för en hållbar utveckling i Jemen. |
| --- | --- |

N.

Vapen som har licensierats för överföring av EU:s medlemsstater och som därefter används i den pågående Jemenkonflikten har haft katastrofala konsekvenser för en hållbar utveckling i Jemen.

| O. | Försvarssektorn har blivit en central punkt i EU:s politik, i och med EU:s globala strategi som anger att en ”hållbar, innovativ och konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri är avgörande för Europas strategiska autonomi och för en trovärdig gemensam försvars- och säkerhetspolitik” (20). Vapenexport är av stor betydelse för att stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Försvarsindustrin säkerställer i första hand medlemsstaternas och EU:s försvar och säkerhet, och bidrar samtidigt till genomförandet av den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Den huvudsakliga uppgiften för Europeiska försvarsfonden och, i sitt tidiga stadium, det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet som nyligen har sjösatts, är att ”stödja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft” (21). |
| --- | --- |

O.

Försvarssektorn har blivit en central punkt i EU:s politik, i och med EU:s globala strategi som anger att en ”hållbar, innovativ och konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri är avgörande för Europas strategiska autonomi och för en trovärdig gemensam försvars- och säkerhetspolitik” (20). Vapenexport är av stor betydelse för att stärka den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen. Försvarsindustrin säkerställer i första hand medlemsstaternas och EU:s försvar och säkerhet, och bidrar samtidigt till genomförandet av den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Den huvudsakliga uppgiften för Europeiska försvarsfonden och, i sitt tidiga stadium, det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet som nyligen har sjösatts, är att ”stödja den europeiska försvarsindustrins konkurrenskraft” (21).

| P. | Insynsåtgärder, såsom kontroll av vapenexport, bidrar till stärkt förtroende mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Insynsåtgärder, såsom kontroll av vapenexport, bidrar till stärkt förtroende mellan medlemsstaterna.

| Q. | Det anges entydigt i artikel 10 i den gemensamma ståndpunkten att uppfyllandet av de åtta kriterierna har företräde framför medlemsstaternas eventuella ekonomiska, sociala, kommersiella och industriella intressen. |
| --- | --- |

Q.

Det anges entydigt i artikel 10 i den gemensamma ståndpunkten att uppfyllandet av de åtta kriterierna har företräde framför medlemsstaternas eventuella ekonomiska, sociala, kommersiella och industriella intressen.

Stärka den gemensamma ståndpunkten och förbättra genomförandet av den

| 1. | Europaparlamentet understryker att stater har en legitim rätt att förvärva militär teknik i självförsvarssyfte. Parlamentet noterar att en bibehållen försvarsindustri är en del av medlemsstaternas självförsvar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att en europeisk försvarsmarknad fungerar som ett instrument för att garantera medlemsstaternas och unionsmedborgarnas säkerhet och försvar och bidrar till genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och framför allt den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att få bukt med den nuvarande bristen på effektivitet i försvarsutgifterna på grund av överlappning, fragmentering och frånvaro av driftskompatibilitet och att sträva efter att EU ska bli en säkerhetsgarant också genom bättre kontroll av vapenexporten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att EU är den enda union av stater som har en rättsligt bindande ram genom vilken vapenexportkontrollen förbättras, även i krisområden och länder med en problematisk människorättssituation. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att europeiska och icke-europeiska tredjeländer har anslutit sig till kontrollsystemet för vapenexport på grundval av den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet uppmuntrar även de kvarvarande kandidatländerna, de länder som håller på att få status som kandidatland, eller länder som på annat sätt önskar engagera sig på vägen mot EU-anslutning, att tillämpa bestämmelserna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet av att stärka EU-delegationernas roll när det gäller att hjälpa medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten med riskbedömning av exportlicenser och genomförandet av slutanvändarkontroller, kontroller efter leverans och inspektioner på plats. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att de åtta kriterierna tillämpas och tolkas på olika sätt i EU:s olika medlemsstater. Parlamentet efterlyser en enhetlig, konsekvent och samordnad tillämpning av de åtta kriterierna och ett fullständigt genomförande av den gemensamma ståndpunkten med alla dess skyldigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att metoderna för riskbedömningar inför beslut om exportlicenser bör inbegripa en försiktighetsprincip och att medlemsstaterna förutom att bedöma om en specifik militär teknik skulle kunna utnyttjas för att utöva internt förtryck eller i andra oönskade syften också bör bedöma riskerna på grundval av den allmänna situationen i destinationslandet, med beaktande av faktorer som till exempel hur det står till med demokratin och rättsstaten samt den socioekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar i linje med sin rekommendation av den 13 september 2017 medlemsstaterna och utrikestjänsten att använda den pågående översynsprocessen för att stärka mekanismerna för informationsutbyte genom att tillgängliggöra kvalitativt och kvantitativt bättre information för riskbedömningar av exportlicenser i enlighet med följande:






  a) | Tillhandahållande av ytterligare information om exportlicenser och faktisk export vilken delas systematiskt och utan dröjsmål, inbegripet information om tvivelaktiga slutanvändare, avledningsfall, förfalskade eller på annat sätt tvivelaktiga slutanvändarintyg samt misstänkta mäklare eller transportföretag, i överensstämmelse med inhemska lagar. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Tillhandahållande av ytterligare information om exportlicenser och faktisk export vilken delas systematiskt och utan dröjsmål, inbegripet information om tvivelaktiga slutanvändare, avledningsfall, förfalskade eller på annat sätt tvivelaktiga slutanvändarintyg samt misstänkta mäklare eller transportföretag, i överensstämmelse med inhemska lagar.

| b) | Upprätthållande av en förteckning över organisationer och individer som dömts för överträdelser av vapenexportrelaterad lagstiftning, fall av fastställd avledning samt personer som fastställts eller misstänks vara involverade i olaglig vapenhandel eller i verksamhet som utgör ett hot mot den internationella och nationella säkerheten. |
| --- | --- |

b)

Upprätthållande av en förteckning över organisationer och individer som dömts för överträdelser av vapenexportrelaterad lagstiftning, fall av fastställd avledning samt personer som fastställts eller misstänks vara involverade i olaglig vapenhandel eller i verksamhet som utgör ett hot mot den internationella och nationella säkerheten.

| c) | Utbyte av de bästa metoder som antagits för genomförande av de åtta kriterierna. |
| --- | --- |

c)

Utbyte av de bästa metoder som antagits för genomförande av de åtta kriterierna.

| d) | Omvandling av den nuvarande användarguiden till en interaktiv onlineresurs. |
| --- | --- |

d)

Omvandling av den nuvarande användarguiden till en interaktiv onlineresurs.

| e) | Omvandling av EU:s årliga rapporter till öppen och offentlig onlinedatabas senast i slutet av 2019, med ett nytt format som ska tillämpas på uppgifterna från 2017. |
| --- | --- |

e)

Omvandling av EU:s årliga rapporter till öppen och offentlig onlinedatabas senast i slutet av 2019, med ett nytt format som ska tillämpas på uppgifterna från 2017.

| f) | Främjande av tydliga, beprövade samarbetsförfaranden mellan brottsbekämpande myndigheter och gränsmyndigheter, på grundval av informationsutbyte, i syfte att stärka samarbetet på säkerhetsområdet och utrota olaglig vapenhandel, som utgör en risk för EU:s och dess medborgares säkerhet. |
| --- | --- |

f)

Främjande av tydliga, beprövade samarbetsförfaranden mellan brottsbekämpande myndigheter och gränsmyndigheter, på grundval av informationsutbyte, i syfte att stärka samarbetet på säkerhetsområdet och utrota olaglig vapenhandel, som utgör en risk för EU:s och dess medborgares säkerhet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att öka det antal medarbetare som arbetar med exportrelaterade frågor, både på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet uppmuntrar användningen av EU-medel för kapacitetsbyggande hos licensierings- och de brottsbekämpande myndigheterna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om skälen till att den gemensamma ståndpunkten utarbetades, bland annat att förhindra att europeiska vapen används mot medlemsstaternas väpnade styrkor och att förhindra människorättskränkningar och en förlängning av väpnade konflikter. Parlamentet upprepar att den gemensamma ståndpunkten fastställer minimikrav som medlemsstaterna måste tillämpa på området för vapenexportkontroll, och att den inbegriper skyldigheten att bedöma exportlicensansökningar mot bakgrund av samtliga åtta kriterier i den. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kritiserar medlemsstaters systematiskt bristande tillämpning av de åtta kriterierna och att militär teknik når destinationer och slutanvändare som inte uppfyller de kriterier som fastställs i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet upprepar att man efterfrågar en oberoende bedömning av medlemsstaternas efterlevnad av de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet anser att ökad harmonisering av tillämpningen av de åtta kriterierna bör främjas. Parlamentet beklagar att det saknas bestämmelser om sanktioner att införa mot medlemsstater som inte i förväg har kontrollerat överensstämmelse med de åtta kriterierna när de beviljar licenser. Parlamentet kräver att medlemsstaterna förbättrar genomförandet av den gemensamma ståndpunkten så att det blir mer konsekvent och råder dem att möjliggöra oberoende kontroller. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att export till Saudiarabien, Förenade Arabemiraten och andra medlemmar i koalitionen under ledning av Saudiarabien i Jemen inte är förenligt med åtminstone kriterium två på grund av de ländernas delaktighet i allvarliga brott mot humanitär rätt, vilket fastställts av behöriga FN-myndigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning av den 13 september 2017 om det brådskande behovet att utfärda ett vapenembargo mot Saudiarabien och uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och rådet att utvidga ett sådant embargo till alla andra medlemmar av koalitionen som leds av Saudiarabien i Jemen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlament anser att det är nödvändigt att dra igång en process som leder fram till en mekanism som sanktionerar de medlemsstater som inte håller sig till den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att en del medlemsstater har upphört att tillhandahålla vapen till Saudiarabien och andra medlemmar i koalitionen som leds av Saudiarabien i Jemen på grund av deras handlingar, medan andra har fortsatt att leverera militär teknik. Parlamentet lovordar de medlemsstater, såsom Tyskland och Nederländerna, som har ändrat sina rutiner vad gäller Jemenkonflikten. Parlamentet beklagar dock djupt att andra medlemsstater inte verkar ha tagit hänsyn till destinationslandets uppförande och slutanvändningen för vapen och ammunition som exporteras. Parlamentet understryker att denna skillnad i rutiner riskerar att underminera hela det europeiska vapenkontrollsystemet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är mycket oroat över att nästan alla ansökningar om licens för export till specifika länder såsom Saudiarabien beviljades trots att exporten till de länderna strider mot åtminstone kriterierna 1–6 i den gemensamma ståndpunkten, och med tanke på att licens måste nekas om kriterierna 1–4 inte är uppfyllda. Parlamentet beklagar att nästan alla licensansökningar (95 procent) för export till Saudiarabien beviljades för exportkategorin ML9 (22) (krigsfartyg, som används för att verkställa sjöblockaden mot Jemen), samt kategorierna ML10 (luftfartyg) och ML4 (bomber etc.) vilket har varit avgörande för flygbombningarna, och därmed bidrar till att förvärra den humanitära situationen och undergräva en hållbar utveckling för hela landet, och till det pågående lidandet för befolkningen i Jemen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är chockat över den mängd vapen och ammunition som tillverkats i EU och som återfunnits hos Daish i Syrien och Irak. Parlamentet noterar att Bulgarien och Rumänien i praktiken misslyckats med att tillämpa den gemensamma ståndpunkten i fråga om vidareöverföring som strider mot slutanvändarintyg. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vägra liknande överföringar i framtiden, särskilt till Förenta staterna och Saudiarabien, och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna, särskilt Bulgarien och Rumänien, att förklara för arbetsgruppen för export av konventionella vapen, och även offentligt inför parlamentets underkommitté för säkerhet och försvar, vilka åtgärder som har vidtagits i detta avseende. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta itu med de olika fall som framkommit i den nyligen publicerade rapporten från arbetsgruppen för export av konventionella vapen och att utforska effektivare metoder för riskbedömningar av avledningar i arbetsgruppen för export av konventionella vapen, samt i andra relevanta forum, däribland, i fråga om översynsprocessen, genom att göra det obligatoriskt för medlemsstaterna att neka export om det finns en tydlig risk för att den militära tekniken eller utrustningen som ska exporteras kan komma att avledas. Parlamentet beslutar att inleda en utredning i denna fråga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är bekymrat över att leveransen av vapensystem i krigstid och i situationer med betydande politiska spänningar kan påverka civilbefolkningen i oproportionellt hög grad. Parlamentet understryker att konflikter företrädesvis bör lösas med diplomatiska medel. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att eftersträva en verklig gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ett bättre genomförande av kriterium åtta skulle utgöra ett avgörande bidrag till EU:s mål för en konsekvent utvecklingspolitik och FN:s mål för hållbar utveckling, i synnerhet delmål nr 16.4 bland de sistnämnda. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att använda den pågående översynen av den gemensamma ståndpunkten i detta avseende. Parlamentet rekommenderar att användarguiden uppdateras i detta avseende och att man inte enbart fokuserar på inverkan på hur mottagarlandets vapenköp utvecklas, utan också på den potentiella skada på utvecklingen som användningen av vapen orsakar, inbegripet i andra länder än mottagarlandet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet föreslår att man undersöker EU:s möjligheter att stödja medlemsstaternas efterlevnad av de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, framför allt genom att tillhandahålla information under riskbedömning, kontroll av slutanvändare, förhandskontroll av försändelser och genom att tillhandahålla en regelbundet uppdaterad förteckning över tredjeländer som uppfyller kriterierna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att rådet genomför en ny bedömning av genomförandet av den gemensamma ståndpunkten och fullgörandet av dess mål under 2018. Parlamentet efterfrågar en översyn av den gemensamma ståndpunkten i syfte att ta reda på hur den genomförs på nationell nivå, med en bedömning av dess skiljaktiga genomförande i staters lagar och andra författningar, de metoder som används för att bedöma ansökningar om licenser och de statliga organ och ministerier som deltar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de projekt som finansieras genom det nyligen sjösatta europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och den framtida försvarsfonden måste underställas medlemsstaternas och EU:s mekanismer eller system för kontroll och rapportering och bli föremål för fullständig parlamentarisk granskning. Parlamentet anser att den föreslagna europeiska fredsfaciliteten också bör bli föremål för en fullständig parlamentarisk granskning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att få bukt med den nuvarande bristen på effektivitet i försvarsutgifterna på grund av överlappning, fragmentering och frånvaro av driftskompatibilitet och att sträva efter att EU ska bli en säkerhetsgarant också genom bättre kontroll av vapenexporten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att produktrelaterade åtgärder med avseende på handeldvapen och lätta vapen när de främst utvecklas i exportsyfte bör uteslutas från unionsfinansiering inom ramen för den kommande förordningen om upprättande av Europeiska försvarsfonden (COM(2018)0476). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att det i samband med brexit är viktigt att Förenade kungariket fortsätter att vara bundet av den gemensamma ståndpunkten och tillämpar dess tillämpningsbestämmelser som andra europeiska tredjeländer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att ambitionen att öka den europeiska försvarssektorns konkurrenskraft inte får undergräva tillämpningen av de åtta kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, eftersom dessa har företräde framför medlemsstaternas ekonomiska, kommersiella, sociala och industriella intressen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att genomförandet av direktiv 2009/43/EG om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen bör ske i överensstämmelse med den gemensamma ståndpunkten, även när det gäller reservdelar och komponenter. Parlamentet konstaterar att den gemensamma ståndpunkten inte innehåller några begränsningar av tillämpningsområdet, vilket innebär att de åtta kriterierna även gäller för överföring inom EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet upprepar att EU-företags otillräckligt kontrollerade export av it-övervakningsteknik kan inverka menligt på den digitala infrastrukturens säkerhet i EU och på de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av en snabb, effektiv och heltäckande uppdatering av EU:s förordning om produkter med dubbla användningsområden och påminner om parlamentets ståndpunkt avseende kommissionens förslag, vilken godkändes av en överväldigande majoritet i januari 2018, och föreslår att rådet bör fastställa en ambitiös ståndpunkt i syfte att göra det möjligt för medlagstiftarna att nå en överenskommelse före slutet på denna valperiod. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samband med exportkontroller och tillämpningen av de åtta kriterierna i högre grad beakta sådana produkter som kan användas för såväl civila som militära ändamål, såsom övervakningsteknik, samt, på liknande sätt, komponenter som kan användas för it-krigföring eller för att begå människorättskränkningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att investera tillräckliga medel i teknik och mänskliga resurser för att utbilda personer i särskilda program för it-säkerhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på internationell nivå verka för att de berörda produkterna uppförs på kontrollförteckningar (särskilt inom ramen för Wassenaar). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att göra en mer ingående granskning av licenstillverkning i tredjeländer och att sörja för kraftfullare skyddsåtgärder mot oönskad användning. Parlamentet kräver en strikt tillämpning av den gemensamma ståndpunkten när det gäller licenstillverkning i tredjeländer. Parlamentet uppmanar till en begränsning av produktion på licens till länder som är parter i eller signatärer av vapenhandelsfördraget och en skyldighet för dessa tredjeländer att endast exportera utrustning som producerats under licens och som uttryckligen godkänts av den ursprungliga exporterande medlemsstaten. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en strategi för att hantera situationer där medlemsstaterna gör olika tolkning av den gemensamma ståndpunktens åtta kriterier för export av produkter som i allt väsentligt är lika, till liknande destinationer och slutanvändare, för att bibehålla likvärdiga förutsättningar och EU:s trovärdighet utomlands. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att ta fram en särskild strategi i syfte att ge formellt skydd åt de visselblåsare som slår larm om missförhållanden som begås av organisationer och företag inom vapenindustrin och som strider mot kriterierna och principerna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet kräver dessutom en utvidgning respektive tillämpning av de åtta kriterierna så att de även kommer att omfatta överföring av militär personal, säkerhetspersonal och polispersonal, tjänster som rör export av krigsmateriel, expertis och utbildning, säkerhetsteknik samt privata tjänster på det militära området och säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten att bedriva ett nära samarbete för att förebygga riskerna med att vapen kommer på avvägar eller lagras, såsom riskerna för olaglig vapenhandel och vapensmuggling. Parlamentet understryker risken för att vapen som exporteras till tredjeländer kommer tillbaka till EU genom vapensmuggling och vapenhandel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och utrikestjänsten att införa ett nytt kriterium i den gemensamma ståndpunkten, i syfte att säkerställa att man vid beviljandet av licenser tar vederbörlig hänsyn till risken för korruption när det gäller den berörda exporten. |
| --- | --- |

31.

Årlig rapport från rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen gjort när det gäller samarbete, samordning, konvergens (framför allt i och med användningen av användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt) och stärkande respektive genomförande av den gemensamma ståndpunkten, särskilt med avseende på medvetandehöjande kampanjer och anpassnings- och harmoniseringsprocesser inom EU och med tredjeländer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar det mycket sena offentliggörandet av den 18:e årliga rapporten för 2015 i mars 2017 och den 19:e årliga rapporten för 2016 i februari 2018. Parlamentet efterlyser en i högre grad standardiserad och skyndsam rapportering och ett motsvarande rapporteringsförfarande som garanteras genom fastställande av en strikt tidsfrist som innebär att uppgiftsrapporteringen ska ske senast i januari året efter det år då exporten ägde rum och en bestämd dag för offentliggörande vilken inte ska infalla senare än i mars året efter det år då exporten ägde rum. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att alla medlemsstater, enligt artikel 8.2 i den gemensamma ståndpunkten, är skyldiga att rapportera sin vapenexport, och uppmanar med kraft alla medlemsstater att fullt ut uppfylla sina skyldigheter enligt den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet betonar att högkvalitativa och disaggregerade uppgifter om faktiska leveranser är en förutsättning för att uppnå förståelse av hur de åtta kriterierna tillämpas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet riktar kritik mot att ett antal medlemsstater inte lämnat fullständiga uppgifter till den 19:e årliga rapporten på grundval av detaljerade landsspecifika uppgifter. Parlamentet är oroat över att viktig information till följd av detta saknas i den årliga rapporten från rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen, som därför inte är uppdaterad eller kan ge en fullständig bild av medlemsstaternas exportverksamhet. Parlamentet anser att ett standardiserat system för kontroll och rapportering bör inrättas för att ge mer detaljerade och uttömmande uppgifter. Parlamentet upprepar sin begäran att alla medlemsstater som inte har lämnat fullständiga uppgifter tillhandahåller kompletterande information om sin tidigare export inför nästa årsrapport. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att enligt den 19:e årliga rapporten har det funnits variation när det gäller tillämpningen av de kriterier som åberopats för avslag: i 82 fall åberopades kriterium 1, i 119 fall kriterium 2, i 103 fall kriterium 3, i 85 fall kriterium 4, i 8 fall kriterium 5, i 12 fall kriterium 6, i 139 fall kriterium 7 och i ett fall kriterium 8. Parlamentet konstaterar med oro att antalet nekade licenser minskade totalt sett och även relativt sett (endast 0,76 procent av licensansökningarna avslogs 2016 jämfört med nästan 1 procent 2015). Parlamentet noterar besviket att rapporten fortfarande inte inbegriper siffror om resultatet av samråden om underrättelser om nekanden och uppmanar medlemsstaterna att föra in sådana uppgifter i de framtida årliga rapporterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet föreslår att ytterligare uppgifter bör samlas in från medlemsstaterna och offentliggöras både på nationell nivå och i den årliga rapporten från rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen. Parlamentet föreslår att den årliga rapporten från rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen kompletteras med en sammanfattning som beskriver tendenser jämfört med tidigare år, tillsammans med aggregerade siffror. |
| --- | --- |

37.

Parlamentet och det civila samhället

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att det inte är alla nationella parlament i EU som granskar regeringarnas licensieringsbeslut. Parlamentet hänvisar till sin arbetsordning, som möjliggör regelbundna reaktioner på EU:s årliga vapenexportrapporter, och efterfrågar i detta avseende att den nuvarande situationen förbättras och att det garanteras att Europaparlamentet svarar på den årliga rapporten från rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen med sin egen årliga rapport, vilken bör vara utanför kvoten. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att i förekommande fall utbyta god praxis på området för rapportering om och tillsyn över vapenexport. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som de nationella parlamenten, Europaparlamentet, det civila samhället, myndigheter med ansvar för vapenexportkontroll och branschorganisationer spelar för att både stödja och uppmuntra de överenskomna normerna i den gemensamma ståndpunkten på nationell nivå och EU-nivå samt för inrättandet av ett insynsvänligt kontrollsystem som inbegriper ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser därför en insynsvänlig och stabil kontrollmekanism som stärker den roll som parlamenten och det civila samhället spelar. Parlamentet uppmuntrar de nationella parlamenten, det civila samhället och universitetsvärlden att genomföra oberoende granskning av vapenhandeln, och medlemsstaterna och Europeiska utrikestjänsten uppmanas att stödja sådan verksamhet, också ekonomiskt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker den betydelse och legitimitet som parlamentets tillsyn har när det gäller uppgifter som rör kontroll av vapenexport och hur den kontrollen utövas. Parlamentet efterfrågar i samband med detta att man vidtar de åtgärder samt tillhandahåller den uppbackning och information som krävs för att säkerställa att den offentliga tillsynen kan utövas till fullo. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att exporter av produkter som finansierats genom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och/eller Europeiska försvarsfonden bör förtecknas separat i den information som lämnas till arbetsgruppen för export av konventionella vapen för att säkerställa en noggrann övervakning av de produkter som har finansierats av EU:s budget. Parlamentet uppmanar rådet och parlamentet att komma överens om ett detaljerat tolknings- och genomförandesystem som inbegriper ett tillsynsorgan, ett godkännandeorgan och en etisk kommitté för att säkerställa att kriterierna i den gemensamma ståndpunkten åtminstone tillämpas på de produkter som finansieras genom europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och/eller Europeiska försvarsfonden, för att säkerställa jämlika exportramar för de berörda länderna. Parlamentet anser att den gemensamma tolkningen och det gemensamma genomförandet bör tillämpas med verkan på alla framtida vapenexporter från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

41.

Internationell vapenkontroll och nedrustning

| 42. | Europaparlamentet påminner om EU:s ambition att verka som en global aktör för fred. Parlamentet anser att EU bör ta sitt ökade ansvar för fred och säkerhet i Europa och i världen genom ytterligare förbättrade exportkontrollmekanismer och initiativ för nedrustning, och att EU som ansvarstagande global aktör bör gå i första ledet, närmare bestämt genom att spela en aktiv roll där medlemsstaterna gör sitt yttersta för att nå en gemensam ståndpunkt på områden som icke-spridning av vapen, global nedrustning och kontroll av vapenöverföringar samt förbättring av forskning och utveckling inom teknik och processer för omvandling från militär till civil användning, och genom åtgärder såsom att ge exportfördelar för de berörda varorna. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att alla EU:s medlemsstater är signatärstater till FN:s vapenhandelsfördrag. Parlamentet efterfrågar en universalisering av vapenhandelsfördraget och ett större fokus på de länder som inte har undertecknat det. Parlamentet berömmer insatserna för att nå ut i fråga om vapenhandelsfördraget och stöder ett effektivt genomförande av det. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att bistå tredjeländer i fråga om utarbetande, uppdatering, förbättring och tillämpning av kontrollsystem för vapen som överensstämmer med den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem. Parlamentet uppmanar till ett förbud mot export av produkter som används i utvecklingen och produktionen av sådana vapensystem. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påpekar att ett effektivt internationellt avtal om kontroll av krigsmaterielexporter bör omfatta all överföring, däribland överföring mellan stater och mellan stater och icke-statliga slutanvändare, leasing och uthyrning samt donationer och överföringar i form av bistånd eller andra tjänster. |
| --- | --- |

46.

o

o o

| 47. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Natos generalsekreterare och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 56, 14.2.2018, s. 1.

(3)  EUT L 17, 23.1.2018, s. 40.

(4)  EUT L 139, 30.5.2017, s. 38.

(5)  EUT C 98, 15.3.2018, s. 1.

(6)  http://www.wassenaar.org/controllists/, List of dual-use goods and technologies and munitions list, enligt Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden.

(7)  Vapenhandelsfördraget, FN, 13-27217.

(8)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

(9)  EUT L 134, 29.5.2009, s. 1.

(10)  EUT L 338, 13.12.2016, s. 1.

(11)  A/HRC/35/8.

(12)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 63.

(13)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 178.

(14)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 142.

(15)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 146.

(16)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 104.

(17)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 110.

(18)  Trends in International Arms Transfers, 2017, Sipri-faktablad, mars 2018.

(19)  http://enaat.org/eu-export-browser/licence.de.html

(20)  En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik: ”Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa”, Bryssel, juni 2016.

(21)  Start för Europeiska försvarsfonden, COM(2017)0295, 7 juni 2017.

(22)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016XG0406(01)&from=EN

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/45

---

P8_TA(2018)0456

Behovet av en mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (2018/2886(RSP))

(2020/C 363/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1) (DRG), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (1) (DRG),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), Europadomstolens rättspraxis och konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter och Venedigkommission,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2018 av den 17 juli 2018 över förslaget av den 2 maj 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2018 av den 17 juli 2018 över förslaget av den 2 maj 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna,

| — | med beaktande av rapporten om grundläggande rättigheter 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om grundläggande rättigheter 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatlighet i Malta (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om rättsstatlighet i Malta (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (5),

| — | med beaktande av sin plenardebatt om rättsstaten i Rumänien den 3 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin plenardebatt om rättsstaten i Rumänien den 3 oktober 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU 2016 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om situationen för de grundläggande rättigheterna i EU 2016 (6),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322),

| — | med beaktande av 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna.

| B. | Rättsstatlighet, demokrati och grundläggande rättigheter bildar ett triangulärt förhållande, och tillsammans förstärker de varandra och skyddar EU:s och dess medlemsstaters konstitutionella grund. |
| --- | --- |

B.

Rättsstatlighet, demokrati och grundläggande rättigheter bildar ett triangulärt förhållande, och tillsammans förstärker de varandra och skyddar EU:s och dess medlemsstaters konstitutionella grund.

| C. | 2014 inrättade kommissionen en ram för rättsstatsprincipen. Denna ram har bara använts en gång, och detta instrument har visat sig vara otillräckligt för att förhindra eller avhjälpa hot mot rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

C.

2014 inrättade kommissionen en ram för rättsstatsprincipen. Denna ram har bara använts en gång, och detta instrument har visat sig vara otillräckligt för att förhindra eller avhjälpa hot mot rättsstatsprincipen.

| D. | Europeiska unionen saknar en objektiv och permanent mekanism för att övervaka demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen saknar en objektiv och permanent mekanism för att övervaka demokrati, grundläggande rättigheter och rättsstatlighet i samtliga medlemsstater.

| E. | 2018 års resultattavla för rättskipningen i EU visar att utmaningar kvarstår när det gäller hur rättssystemen i medlemsstaterna fungerar, liksom effekterna av vissa reformer som genomförts i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

2018 års resultattavla för rättskipningen i EU visar att utmaningar kvarstår när det gäller hur rättssystemen i medlemsstaterna fungerar, liksom effekterna av vissa reformer som genomförts i medlemsstaterna.

| F. | Det finns ett stort antal pågående överträdelseförfaranden på området rättsliga frågor, grundläggande rättigheter och medborgarskap (7). |
| --- | --- |

F.

Det finns ett stort antal pågående överträdelseförfaranden på området rättsliga frågor, grundläggande rättigheter och medborgarskap (7).

| G. | Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har offentliggjort flera rapporter som belyser utmaningar som demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna står inför i de olika medlemsstaterna, till exempel frågor som rör det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället i Europa (8). |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har offentliggjort flera rapporter som belyser utmaningar som demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna står inför i de olika medlemsstaterna, till exempel frågor som rör det krympande utrymmet för organisationer i det civila samhället i Europa (8).

| H. | Olika ad hoc-lösningar för att bemöta hot mot demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna har noterats, vilket har lett till att strategierna skiljer sig mycket åt i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

H.

Olika ad hoc-lösningar för att bemöta hot mot demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna har noterats, vilket har lett till att strategierna skiljer sig mycket åt i de olika medlemsstaterna.

| I. | Kommissionen har inlett ett förfarande enligt artikel 7.1 i EU-fördraget på grund av situationen i Polen, och Europaparlamentet har inlett samma förfarande på grund av situationen i Ungern. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen har inlett ett förfarande enligt artikel 7.1 i EU-fördraget på grund av situationen i Polen, och Europaparlamentet har inlett samma förfarande på grund av situationen i Ungern.

| J. | Parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har inrättat en grupp för övervakning av rättsstatsprincipen som har påbörjat sitt arbete med morden på undersökande journalister och rättsstaten. |
| --- | --- |

J.

Parlamentets utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor har inrättat en grupp för övervakning av rättsstatsprincipen som har påbörjat sitt arbete med morden på undersökande journalister och rättsstaten.

| K. | Dessa åtgärder från EU:s sida är i första hand reaktiva snarare än förebyggande, och hämmas av den ojämna och politiserade uppmärksamhet som utmaningar för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna får i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Dessa åtgärder från EU:s sida är i första hand reaktiva snarare än förebyggande, och hämmas av den ojämna och politiserade uppmärksamhet som utmaningar för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna får i de olika medlemsstaterna.

| L. | Den 2 maj 2018 offentliggjorde kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

L.

Den 2 maj 2018 offentliggjorde kommissionen ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324),

| M. | Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2018 över förslaget till en förordning underströk behovet av att ytterligare klargöra vägledande källor och förfaranden genom vilka generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna kan fastställas. |
| --- | --- |

M.

Europeiska revisionsrättens yttrande nr 1/2018 över förslaget till en förordning underströk behovet av att ytterligare klargöra vägledande källor och förfaranden genom vilka generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna kan fastställas.

| N. | EU:s tidigare rapporter om insatserna mot korruption och 2018 års landsrapporter inom ramen för den europeiska planeringsterminen konstaterar allvarliga farhågor vad avser korruptionen i olika medlemsstater, vilket urholkar medborgarnas förtroende för institutioner och rättsstaten. |
| --- | --- |

N.

EU:s tidigare rapporter om insatserna mot korruption och 2018 års landsrapporter inom ramen för den europeiska planeringsterminen konstaterar allvarliga farhågor vad avser korruptionen i olika medlemsstater, vilket urholkar medborgarnas förtroende för institutioner och rättsstaten.

| O. | De utmaningar som rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna står inför äventyrar området med frihet, säkerhet och rättvisa, som grundar sig på den motbevisbara presumtionen (presumptio juris tantum) av ömsesidigt förtroende. |
| --- | --- |

O.

De utmaningar som rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna står inför äventyrar området med frihet, säkerhet och rättvisa, som grundar sig på den motbevisbara presumtionen (presumptio juris tantum) av ömsesidigt förtroende.

| P. | Utmaningarna för rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna äventyrar även legitimiteten hos unionens yttre åtgärder, särskilt i förhållande till dess anslutnings- och grannskapspolitik. |
| --- | --- |

P.

Utmaningarna för rättsstaten och demokratin i medlemsstaterna äventyrar även legitimiteten hos unionens yttre åtgärder, särskilt i förhållande till dess anslutnings- och grannskapspolitik.

| Q. | Unionens samtliga institutioner, organ och byråer är skyldiga att respektera, skydda och främja demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

Unionens samtliga institutioner, organ och byråer är skyldiga att respektera, skydda och främja demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter.

| R. | Unionen har fortfarande inte anslutit sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, trots sin skyldighet att göra detta enligt artikel 6.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

R.

Unionen har fortfarande inte anslutit sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, trots sin skyldighet att göra detta enligt artikel 6.2 i EU-fördraget.

| S. | Kommissionen och rådet har inte vidtagit några åtgärder efter parlamentets resolution om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och har hittills vägrat att anta det interinstitutionella avtalet om EU:s pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen och rådet har inte vidtagit några åtgärder efter parlamentets resolution om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och har hittills vägrat att anta det interinstitutionella avtalet om EU:s pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen ännu inte lagt fram ett förslag om en övergripande EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och uppmanar kommissionen att göra det, i synnerhet genom att föreslå att det interinstitutionella avtalet om EU:s pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter antas i dess kommande initiativ som inte avser lagstiftning för att stärka upprätthållandet av rättsstatlighet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om en övergripande, permanent och objektiv EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, och understryker att behovet av en sådan mekanism nu är mer akut än någonsin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om huvuddelarna av en sådan mekanism, såsom parlamentet föreslagit, i form av en interinstitutionell pakt för pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, bestående av en årlig, evidensbaserad och icke-diskriminerande utvärdering, som på lika villkor ska bedöma samtliga EU-medlemsstaters efterlevnad av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, med landsspecifika rekommendationer (den europeiska DRG-rapporten) som ska åtföljas av en interparlamentarisk debatt och en permanent policycykel för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter inom EU:s institutioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att den europeiska DRG-rapporten måste integrera och komplettera befintliga instrument, däribland resultattavlan för rättskipningen i EU, övervakningsverktyget för mediepluralism, antikorruptionsrapporten och förfaranden för inbördes utvärdering, baserat på artikel 70 i EUF-fördraget, samt ersätta samarbets- och kontrollmekanismen för Bulgarien och Rumänien. Parlamentet beklagar kommissionens beslut att inte offentliggöra EU:s rapport om insatserna mot korruption 2017. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att koppla den föreslagna förordningen om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna till en övergripande, permanent och objektiv EU-mekanism för att skydda demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att förbinda sig till det interinstitutionella avtalet om pakten för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter och att stödja ytterligare förslag från kommissionen för att stärka demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att om kommissionen och rådet fortsätter att förkasta inrättandet av en pakt för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter skulle parlamentet kunna ta initiativ till en DRG-pilotrapport och en interparlamentarisk debatt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådet att helt och fullt ta på sig sin institutionella roll i de pågående förfarandena inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget, att omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av förfarandet samt bjuda in parlamentet så att det kan lägga fram sitt motiverade förslag för rådet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas parlament och regeringar och Europeiska regionkommittén för vidarebefordran till subnationella parlament och råd. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0340.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0055.

(4)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 29.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0183.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0056.

(7)  http://ec.europa.eu/atwork/applying-eu-law/infringements-proceedings/infringement_decisions/?typeOfSearch=true&active_only=1&noncom=0&r_dossier=&decision_date_from=&decision_date_to=&PressRelease=true&DG=JUST&title=&submit=Search&lang_code=sv

(8)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU, Wien, 18 januari 2018.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/49

---

P8_TA(2018)0457

Genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Georgien (2017/2282(INI))

(2020/C 363/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, som helt trädde i kraft den 1 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan, som helt trädde i kraft den 1 juli 2016,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 18 december 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (2), sin rekommendation av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet (3), sin lagstiftningsresolution av den 14 mars 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien (4), och sin resolution av den 14 juni 2018 om georgiska ockuperade områden tio år efter den ryska invasionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 18 december 2014 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (1) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (2), sin rekommendation av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet (3), sin lagstiftningsresolution av den 14 mars 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ytterligare makroekonomiskt stöd till Georgien (4), och sin resolution av den 14 juni 2018 om georgiska ockuperade områden tio år efter den ryska invasionen (5),

| — | med beaktande av de årliga nationella handlingsplanerna för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga nationella handlingsplanerna för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Georgien,

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 november 2017 om rapporten om genomförandet av Georgiens associering (SWD(2017)0371), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 9 november 2017 om rapporten om genomförandet av Georgiens associering (SWD(2017)0371),

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel,

| — | med beaktande av samarbetsramen ”20 resultat som ska uppnås fram till 2020”, som upprättades under toppmötet i Riga 2015 och som främjar en starkare ekonomi, starkare styrning, bättre konnektivitet och ett starkare samhälle, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsramen ”20 resultat som ska uppnås fram till 2020”, som upprättades under toppmötet i Riga 2015 och som främjar en starkare ekonomi, starkare styrning, bättre konnektivitet och ett starkare samhälle,

| — | med beaktande av den gemensamma stödramen för EU:s stöd till Georgien 2017–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma stödramen för EU:s stöd till Georgien 2017–2020,

| — | med beaktande av resultatet från det fjärde mötet i associeringsrådet mellan EU och Georgien den 5 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det fjärde mötet i associeringsrådet mellan EU och Georgien den 5 februari 2018,

| — | med beaktande av resultaten från sammanträdena i församlingen Euronest, senast de från den 25–27 juni 2018, som ledde till sju resolutioner och en uppmaning till EU att öka sin medling i de frusna konflikterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från sammanträdena i församlingen Euronest, senast de från den 25–27 juni 2018, som ledde till sju resolutioner och en uppmaning till EU att öka sin medling i de frusna konflikterna,

| — | med beaktande av det slutliga uttalandet och rekommendationerna från det sjätte mötet i kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Georgien den 26 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutliga uttalandet och rekommendationerna från det sjätte mötet i kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Georgien den 26 april 2018,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje mötet inom EU:s och Georgiens plattform för det civila samhället den 22 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tredje mötet inom EU:s och Georgiens plattform för det civila samhället den 22 mars 2018,

| — | med beaktande av kommissionens första rapport inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar, som offentliggjordes den 20 december 2017 (COM(2017)0815), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens första rapport inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar, som offentliggjordes den 20 december 2017 (COM(2017)0815),

| — | med beaktande av Venedigkommissionens slutliga yttrande av den 19 mars 2018 om Georgiens konstitutionella reform (CDL-AD(2018)005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens slutliga yttrande av den 19 mars 2018 om Georgiens konstitutionella reform (CDL-AD(2018)005),

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet av den 21 september 2015Jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av rapporten av den 2 juli 2015 från Transparency International med titeln ”The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 2 juli 2015 från Transparency International med titeln ”The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine”,

| — | med beaktande av de expertstudier som utförts på uppdrag av utskottet för utrikes frågor, däribland studien om reformer av valsystem i de tre associeringsländerna i det östra grannskapet – Ukraina, Georgien och Moldavien – och reformernas effekt på politisk utveckling i länderna, som publicerades den 26 oktober 2017 (6), studien om associeringsavtalen mellan EU och Moldavien, Georgien och Ukraina, som publicerades den 28 juni 2018 (7) och den jämförande studien om utvecklingen av en institutionell ram för genomförandet av associeringsavtalen i Georgien, Moldavien och Ukraina, som publicerades i juli 2018 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de expertstudier som utförts på uppdrag av utskottet för utrikes frågor, däribland studien om reformer av valsystem i de tre associeringsländerna i det östra grannskapet – Ukraina, Georgien och Moldavien – och reformernas effekt på politisk utveckling i länderna, som publicerades den 26 oktober 2017 (6), studien om associeringsavtalen mellan EU och Moldavien, Georgien och Ukraina, som publicerades den 28 juni 2018 (7) och den jämförande studien om utvecklingen av en institutionell ram för genomförandet av associeringsavtalen i Georgien, Moldavien och Ukraina, som publicerades i juli 2018 (8),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0320/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0320/2018), och av följande skäl:

| A. | Förbindelserna mellan EU och Georgien fördjupas kontinuerligt genom nya framstående resultat i linje med associeringsavtalet mellan EU och Georgien, det djupgående och omfattande frihandelsområdet och associeringsagendan, inklusive ikraftträdandet av den viseringsfria ordningen och Georgiens anslutning till energigemenskapen. |
| --- | --- |

A.

Förbindelserna mellan EU och Georgien fördjupas kontinuerligt genom nya framstående resultat i linje med associeringsavtalet mellan EU och Georgien, det djupgående och omfattande frihandelsområdet och associeringsagendan, inklusive ikraftträdandet av den viseringsfria ordningen och Georgiens anslutning till energigemenskapen.

| B. | Full respekt för kärnvärden som innefattar demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive rättigheter för minoriteter, utgör en hörnsten för den fortsatta europeiska integrationen. |
| --- | --- |

B.

Full respekt för kärnvärden som innefattar demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive rättigheter för minoriteter, utgör en hörnsten för den fortsatta europeiska integrationen.

| C. | Den humanitära situationen i och isoleringen av de ockuperade regionerna Sydossetien och Abchazien är fortfarande en av Georgiens största utmaningar. |
| --- | --- |

C.

Den humanitära situationen i och isoleringen av de ockuperade regionerna Sydossetien och Abchazien är fortfarande en av Georgiens största utmaningar.

| D. | Transparency Internationals korruptionsindex 2017 visar på att de goda resultaten upprätthålls i kampen mot korruption. |
| --- | --- |

D.

Transparency Internationals korruptionsindex 2017 visar på att de goda resultaten upprätthålls i kampen mot korruption.

| E. | Den nya nationella strategin för bekämpning av organiserad brottslighet 2017–2020 och dess handlingsplan som antogs 2017 är inriktade på bekämpningen av ”tjuvarnas brödraskap”, transiteringen av narkotika och cyberbrottslighet samt införandet av analysbaserad närpolisverksamhet. |
| --- | --- |

E.

Den nya nationella strategin för bekämpning av organiserad brottslighet 2017–2020 och dess handlingsplan som antogs 2017 är inriktade på bekämpningen av ”tjuvarnas brödraskap”, transiteringen av narkotika och cyberbrottslighet samt införandet av analysbaserad närpolisverksamhet.

| F. | Istanbulkonventionen, som inrättats för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet, trädde i kraft den 1 september 2017 och det inrättades även en interinstitutionell kommission om jämställdhet, våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

F.

Istanbulkonventionen, som inrättats för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i hemmet, trädde i kraft den 1 september 2017 och det inrättades även en interinstitutionell kommission om jämställdhet, våld mot kvinnor och våld i hemmet.

| G. | Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex 2018 visar en svag förbättring, med en uppgång för Georgiens del från 64:e plats 2017 till 61:a plats 2018. |
| --- | --- |

G.

Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex 2018 visar en svag förbättring, med en uppgång för Georgiens del från 64:e plats 2017 till 61:a plats 2018.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar med glädje det fortsatta reformspåret och de framsteg som gjorts vid genomförandet av associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet, som har gett Georgien en position som central partner till EU i regionen. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att fortsätta garantera stabilitet, ytterligare demokratiska reformer samt ekonomiska och sociala förbättringar för georgier som drabbas av fattigdom, arbetslöshet och en hög ekonomisk utvandring, vilket är en nyckelfaktor för att övertyga människor om att Georgiens suveränitet och territoriella integritet bör återinrättas på landets internationellt erkända territorium och att samarbetet mellan EU och Georgien bör stärkas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att Georgiens europeiska agenda fortsätter att åtnjuta partiöverskridande samförstånd och stöd från en majoritet av de georgiska medborgarna. Parlamentet påpekar att varje europeisk stat som respekterar Köpenhamnskriterierna får ansöka om att bli EU-medlem, i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget och Romförklaringen av den 25 mars 2017. Parlamentet framhåller under tiden det förslag om ett ”östligt partnerskap plus” som förespråkas av parlamentet för att öppna upp för ytterligare möjligheter. Parlamentet välkomnar den georgiska regeringens initiativ till ett utkast till en färdplan för EU-integration i syfte att stärka de befintliga förbindelserna mellan EU och Georgien. Parlamentet välkomnar Georgiens aktiva engagemang i verksamheten inom det östliga partnerskapets multilaterala plattformar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet berömmer de georgiska myndigheterna för deras återkommande informationskampanjer om associeringsavtalets och det djupgående och omfattande frihandelsområdets fördelar och ekonomiska möjligheter och för deras hjälp med att göra nödvändiga anpassningar. |
| --- | --- |

3.

Institutionell ram för associeringsavtalets genomförande

| 4. | Europaparlamentet betonar att EU:s stöd till Georgien kommer att uppgå till mellan 371 och 453 miljoner euro för 2017–2020 och att ytterligare medel finns tillgängliga enligt ”mer för mer”-principen, i linje med associeringsagendan mellan EU och Georgien. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla sådant stöd i proportion till Georgiens absorptionsförmåga och reformarbete. Parlamentet noterar Georgiens beslut att minska det totala antalet ministerier från 14 till 11 i syfte att optimera funktionerna och minska kostnaderna, och välkomnar den georgiska regeringens beslut att omfördela besparingarna till utbildning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterfrågar ett starkare engagemang från premiärministerns och utrikesministerns sida för att utöva politisk tillsyn på hög nivå över associeringsavtalets genomförande, främst genom en effektivisering av relevanta statliga förvaltningsstrukturer samt samordning och synkronisering av ministeriernas planer och deras fullständiga och praktiska genomförande. Parlamentet välkomnar att statsministerns kansli för europeisk integration har integrerats i utrikesministeriet. Parlamentet föreslår dock att ansvaret för den europeiska integrationen bör delas mellan alla ministerier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en treårig version av genomförandeplanen för associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet och uppmanar myndigheterna att utarbeta en reformstrategi som kompletterar dessa planer, som är inriktade på resultat utöver lagstiftning och personalutbildning, och som bygger på experters konsekvensbedömning, som också bör ta itu med det interinstitutionella samarbetet mellan parlamentet, regeringen och presidentens kansli. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang det georgiska parlamentet att öka kontrollerna av utkastförslag till inrikes reformer i fråga om efterlevnaden av associeringsavtalet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att Georgien behöver anlita högkvalificerad personal för att genomföra associeringsagendan. Parlamentet uppmanar därför de georgiska myndigheterna att garantera att de strukturella enheter som hanterar frågor som rör europeisk integration inom samtliga ministerier förses med tillräckligt många specialkvalificerade tjänstemän. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och/eller kommissionen att ge bistånd till kapacitetsuppbyggnad och utbildning av georgiska tjänstemän som hanterar genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den interparlamentariska församlingen för Georgien, Moldavien och Ukraina och uppmuntrar denna församling att även noggrant granska genomförandet av associeringsavtalen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten och/eller kommissionen att öka sin interna kapacitet för att utöka övervakningen av genomförandet av associeringsavtalet, främst genom en ökning av de avsatta personalresurserna med djupgående expertkunskaper om Georgiens administrativa och rättsliga system, liksom en övergång till en kvalitativ bedömning av framstegen, främst genom införandet av granskningsprocesser, som gör det möjligt att bedöma den anpassningsnivå till EU:s regelverk som faktiskt har uppnåtts i enlighet med kraven i associeringsavtalet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som det civila samhället, inklusive arbetsmarknadens parter, spelar i genomförandet av associeringsavtalet i egenskap av aktörer som har tillsyn över reformerna, och välkomnar deras arbete i fråga om att övervaka genomförandet av avtalet. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att se till att reformerna inom ramen för associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet genomförs med fullt deltagande av lokala myndigheter och företrädare för det civila samhället samt arbetsmarknadens parter i frågan om att uppnå en ”europeisk” social modell, och uppmanar myndigheterna och EU att säkerställa att de, samt befolkningen i utkantsområden, får tillgång till information om genomförandet av associeringsavtalet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att till de georgiska medborgarna proaktivt förmedla de påtagliga fördelarna och målen med det östliga partnerskapet, och behovet av att bekämpa missledande information genom faktabaserad och tillgänglig information av hög kvalitet på partnerlandets samtliga språk. Parlamentet uppmanar Georgien att med stöd av EU och dess medlemsstater förbättra sin kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar öppnandet av Europeiska skolan för det östliga partnerskapet i Tbilisi den 4 september 2018, som har ett internationellt kandidatprogram för studenter från samtliga länder inom det östliga partnerskapet. Parlamentet uppmuntrar de georgiska myndigheterna att stärka den roll som europeiska studier spelar i de vanliga skol- och universitetsläroplanerna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar de preliminära resultaten och slutsatserna från den första omgången av presidentvalet i Georgien 2018, såsom de lagts fram av det internationella valobservatörsuppdraget, däribland dess delegation från Europaparlamentet. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att valet präglades av konkurrens och att inga fall av våld förekom. Parlamentet beklagar djupt Rysslands ockupation av Sydossetien och Abchazien, liksom beslutet från de de facto-styrande myndigheterna i Sydossetien att stänga den administrativa gränsen till Georgien, vilket hindrade många georgiska medborgare att rösta. Parlamentet uppmanar myndigheterna och de politiska partierna att ta itu med de problematiska frågorna före den andra valomgången, särskilt missbruket av statliga medel och överdrivet höga tak för kampanjfinansiering samt högre befattningshavares kraftiga verbala angrepp mot oberoende organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

Politisk dialog

| 14. | Europaparlamentet upprepar att EU:s ståndpunkt i fråga om Georgiens konstitutionella reform stämmer överens med Venedigkommissionens överlag positiva bedömning. Parlamentet beklagar att införandet av ett helt proportionellt valsystem har skjutits upp till 2024. Parlamentet upprepar sin beredvillighet att delta som observatör vid framtida val i Georgien och att bistå de georgiska myndigheterna med att följa upp och genomföra de rekommendationer som kommer att läggas fram. Parlamentet upprepar att den centrala valkommissionens sammansättning bör vara fri från politiskt inflytande och att perioden före valet bör vara fri från missbruk av administrativa resurser. De georgiska myndigheterna uppmanas att utföra en meningsfull utredning av de politiskt motiverade våldsamma incidenter som inträffade i samband med parlamentsvalen 2016. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet stöder den demokratiska förstärkningen av Georgiens politiska institutioner och är fast beslutet att hjälpa till på detta område. Parlamentet understryker att Georgien är bland de få länder där alla maktinstanser är engagerade i partnerskapet Open Governance Partnership. Parlamentet understryker att det är viktigt att eftersträva en ambitiös reformagenda som syftar till att uppnå politisk neutralitet i statliga institutioner och bland deras personal. Parlamentet betonar oppositionens roll i ett parlamentariskt system och betonar det akuta behovet av att inrätta hårdare mekanismer för att granska den verkställande makten, bland annat genom möjligheten för parlamentsledamöterna att regelbundet ställa frågor till ministrarna och premiärministern så att de hålls ansvariga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar det ändamålsenliga genomförandet av den viseringsfria ordningen för georgiska medborgare sedan den 27 mars 2017. Parlamentet noterar att Georgien uppfyller riktmärkena för viseringsliberalisering och uppmanar till en regelbunden övervakning av dessa för att garantera fortsatt efterlevnad. Parlamentet noterar att införandet av viseringsfria ordningar ger positiva resultat i fråga om utvecklingen av kontakter människor emellan. Parlamentet berömmer Georgien för de åtgärder som vidtagits för att genast ta itu med överträdelser av den viseringsfria ordningen och uppmanar EU-medlemsstaterna att erkänna Georgien som ett säkert ursprungsland. Parlamentet betonar vikten av att öka samarbetet mellan de rättsliga myndigheterna och de brottsbekämpande organen i Georgien och EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det fortgående genomförandet av Georgiens strategi och handlingsplan för migration och det förstärkta återställandet av gränsområden med Turkiet och Azerbajdzjan. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet stöder Georgien i landets strävan efter fredlig konfliktlösning, försoning och delaktighet och dess konstruktiva deltagande i de internationella diskussionerna i Genève. Parlamentet välkomnar de georgiska insatserna för att upprätthålla en dialog med Ryssland. Parlamentet lovordar initiativet ”Ett steg mot en bättre framtid” som lades fram den 4 april 2018 och som syftar till att förbättra de humanitära och socioekonomiska förhållandena för befolkningar som är bosatta i de ockuperade regionerna och till att främja kontakt människor emellan och bygga upp förtroendet mellan splittrade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar ännu en gång att efter tio års tid fortsätter Ryssland fortfarande sin olagliga ockupering av georgiska territorier och bekräftar sitt otvetydiga stöd för Georgiens suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet noterar Georgiens aktuella stämning av Ryssland i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna om användningen av tvångsåtgärder mot människor som bor i Abchazien och Sydossetien och det georgiska parlamentets antagande av en resolution om inrättande av en svart lista över personer som har dömts eller utreds för mord, kidnappning, tortyr eller omänsklig behandling, den s.k. Otchozoria-Tatunasjvili-förteckningen. Parlamentet betonar att det internationella samfundet måste inta en konsekvent, samordnad, enad och bestämd hållning mot Rysslands ockupations- och annekteringspolitik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar enträget de georgiska myndigheterna att göra ytterligare insatser för att övervinna de befintliga hindren och försöka utöka förmånerna med associeringsavtalet och det djupgående och omfattande frihandelsområdet för befolkningarna i Abchazien och Tschinvaliregionen/Sydossetien genom att förbättra kommunikationen om de nya möjligheterna till följd av avtalet och utveckla särskilda projekt med samarbete inom handel och ekonomi på lokal nivå. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet berömmer Georgiens fortsatta deltagande i civila och militära krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet betonar behovet av att vidareutveckla högnivådialogen i säkerhetsfrågor mellan EU och Georgien, särskilt när det gäller att bekämpa radikalisering, våldsam extremism, propaganda och hybridhot. |
| --- | --- |

21.

Rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning och mediefrihet

| 22. | Europaparlamentet noterar Georgiens framsteg i kampen mot korruption på låg och medelhög nivå som medverkar till en god regional rankning i korruptionsindexen. Parlamentet framhäver emellertid att korruption bland eliten på hög nivå fortfarande är ett allvarligt problem. Parlamentet berömmer Georgiens genomförande av strategin mot korruption och den medföljande handlingsplanen. Parlamentet uppmanar Georgien att säkerställa att antikorruptionsbyrån hålls oberoende, fri från all politisk inblandning och åtskild från den statliga säkerhetstjänsten. Parlamentet upprepar betydelsen av att ändamålsenligt fördela befogenheter och göra tydlig åtskillnad mellan politik och ekonomiska intressen, och betonar att kampen mot korruption kräver ett oberoende rättsväsende och en stabil meritförteckning vad gäller utredningar av fall av korruption på hög nivå, något som ännu inte inrättats. Parlamentet betraktar Georgien som en viktig partner till EU på olika samarbetsområden, såsom kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de georgiska myndigheterna att inrätta en heltäckande, oberoende och effektiv mekanism, som är skild från den allmänna åklagarmyndighetens befogenheter, för att utreda och lagföra överträdelser som begås av tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna i syfte att ta itu med den bestående bristen på ansvarsskyldighet. Parlamentet välkomnar därför inrättandet av den statliga tillsynstjänsten för utredning av människorättskränkningar som begås av tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över de påtryckningar som Turkiet utövar mot turkiska invånare och utbildningsanstalter i Georgien, på grund av deras påstådda anknytning till Gülenrörelsen. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att nära följa fallet och se till att de rättsliga förfarandena och eventuella åtgärder som vidtas överensstämmer helt och hållet med europeiska principer och standarder. Parlamentet uppmanar EU att stödja och hjälpa länderna inom det östliga partnerskapet att stå emot de påtryckningar som under de senaste månaderna utövats av framför allt Turkiet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar den pågående rättsliga reformen och tecknen på större opartiskhet och insyn i rättsväsendet, men erinrar om Venedigkommissionens oro över de föreslagna lagändringarna, som inte garanterar den politiska neutraliteten hos Georgiens åklagarråd. Parlamentet kräver att alla åtgärder vidtas för att stärka rättsväsendet – bland annat genom en förstärkning av den administrativa kapaciteten – och för att garantera rättsväsendets och åklagarmyndighetens fullständiga oberoende, och begär en demokratisk granskning av inrikesministeriet, inbegripet polisen och säkerhetstjänsterna, som behöver ses över och reformeras, också i syfte att garantera insyn och öppenhet, särskilt i fråga om urval, utnämning och befordran av domare samt i disciplinära förfaranden som berör dem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av de pågående reformerna inom den offentliga förvaltningen. Parlamentet välkomnar den nyligen införda lagen om offentlig förvaltning och förväntar sig att den genomförs snabbt för att stärka medborgarnas förtroende på längre sikt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro att den georgiska regeringen inte har antagit någon ny lagstiftning för att förbättra allmänhetens tillgång till information. Parlamentet beklagar att den föreslagna reformen ytterligare begränsar tillgången inom detta område. Parlamentet uppmanar den georgiska regeringen att säkerställa faktisk tillgång till offentlig information. Parlamentet påminner om att detta är ett grundläggande åtagande som gjorts inom ramen för associeringsavtalet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck Georgien att fortsätta genomföra sin reform av förvaltningen av de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nationella strategin mot organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar det georgiska parlamentet att överväga ett ändringspaket som har till syfte att reformera narkotikalagstiftningen i linje med landets författningsdomstols beslut av den 30 november 2017. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det georgiska parlamentets godkännande av ett lagstiftningspaket för att förbättra situationen för intagna. |
| --- | --- |

31.

Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att ytterligare operationalisera landets samordningsmekanism för mänskliga rättigheter och att stärka dess samarbete inom multilaterala forum. Parlamentet uttrycker oro över bristen på framsteg i utredningen av bortförandet av den azerbajdzjanske journalisten Afgan Mukhtarli från Tbilisi, som avslöjat många brister när det gäller säkerhetstjänsternas funktionssätt, däribland partipolitisk inblandning. Parlamentet uppmanar den georgiska regeringen att lägga fram snabba och trovärdiga slutsatser i samband med utredningen och understryker att Georgien måste garantera en säker och trygg miljö för människorättskämpar som är bosatta på landets territorium för att säkerställa att något sådant inte händer igen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar Europadomstolens dom av den 28 november 2017 avseende den tidigare premiärministern Vano Merabisjvili, i vilken en överträdelse av artikel 18 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna konstaterats genom att en ”dold agenda” och ”bakomliggande motiv” eftersträvats i samband med gripandet av den tidigare premiärministern. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta en tydlig, öppen och människorättsbaserad politik samt mekanismer för att utreda, åtala och kompensera människorättskränkningar som begåtts under tidigare förvaltningar, med garanti för att detta förfarande kommer att respektera principerna om rättsstaten och korrekta förfaranden fullt ut. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att upprätthålla de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna, särskilt för utsatta grupper, genom att bekämpa hatpropaganda och diskriminering, bland annat på arbetsmarknaden genom en ändrad arbetslagstiftning och mot hbtqi-personer, romer, personer som lever med hiv/aids, personer med funktionsnedsättning och andra minoriteter. Parlamentet uppmanar i synnerhet Georgien att harmonisera sin lagstiftning om rättigheter för personer med funktionsnedsättning med FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som landet ratificerade 2014. Parlamentet välkomnar Georgiens ratificering av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen), liksom antagandet av lagen om officiellt språk och den statliga strategin för medborgarnas jämlikhet och integration, och uppmanar till ett snabbt genomförande av dessa och inrättandet av en effektiv övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att skydda kvinnor mot alla former av våld, sexuella övergrepp och sexuella trakasserier på arbetsplatsen och på offentliga platser, och att öka andelen kvinnor på arbetsmarknaden och i politiken där de fortfarande är underrepresenterade. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av skyddet av barns rättigheter, inklusive förebyggandet av våld mot barn, tillgång till utbildning för alla barn, även de med funktionsnedsättning. Parlamentet framhåller återigen den georgiska regeringens ansvar för att noggrant övervaka situationen för barn på barnhem och religiösa institutioner. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet erinrar om att fria och oberoende massmedier, redaktionellt oberoende, liksom pluralism och insyn i ägandet i medielandskapet är centrala demokratiska principer. Parlamentet noterar med tillfredsställelse förbättringarna i Georgien, vilka återspeglas i Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex 2018. Parlamentet understryker politiseringen av medieinnehållet. Parlamentet erinrar om fallet med tv-kanalen Rustavi 2. |
| --- | --- |

38.

Samarbete inom handel och ekonomi

| 39. | Europaparlamentet välkomnar tonvikten på jobbskapande och arbetstagarrättigheter, främst genom antagandet av lagen om säkerhet på arbetsplatsen, som på ett effektivt sätt kommer att hantera de många fall där människor skadas till följd av olyckor på arbetsplatsen. Parlamentet vädjar till det georgiska parlamentet att utvidga lagens tillämpningsområde för att undvika undantag. Parlamentet påminner de georgiska myndigheterna om skyldigheten att respektera internationella normer för arbetstagares rättigheter och betonar behovet av att omvandla enheten för inspektion av arbetsförhållanden till ett fullvärdigt och oberoende yrkesinspektionssystem i linje med ILO:s konvention 81 för att öka säkerheten på arbetsplatser och minska odeklarerat arbetet. Parlamentet kräver ett slut på arbetsgivares diskriminering mot dem som utövar sina fackliga rättigheter. Parlamentet ser med oro på barnarbete och den otillräckliga föreningsfriheten för fackföreningar. Parlamentet påminner om att säkerhet på arbetsplatsen i enlighet med kraven i associeringsavtalet är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att EU är Georgiens främsta handelspartner med nästan en tredjedel av den totala handeln och att EU även är landets viktigaste givare och främsta källa till utländska direktinvesteringar. Parlamentet välkomnar genomförandet av viktiga strukturella reformer som är inriktade på att förbättra de ekonomiska förhållandena och företagsklimatet samt maximera de fördelar som erbjuds genom det djupgående och omfattande frihandelsområdet. Parlamentet noterar med glädje de framsteg som Georgien har gjort i fråga om att tillnärma sin lagstiftning på handelsrelaterade områden, inklusive sanitära och fytosanitära åtgärder, men efterfrågar ytterligare framsteg inom livsmedelssäkerheten. Parlamentet understryker vikten av de pågående strukturella reformerna för att förbättra investeringsklimatet i Georgien. Parlamentet betonar vikten av att de georgiska myndigheterna garanterar en rättvis fördelning av resultaten från den georgiska ekonomins tillväxt bland befolkningen och av associeringsavtalets genomförande till förmån för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att vissa nya produkter har börjat exporteras till EU, även om Georgien fortfarande främst exporterar jordbruksråvaror och andra råvaror. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja Georgien när det gäller att identifiera vilka områden som ytterligare skulle kunna främja ekonomisk diversifiering och att prioritera dem i processen för det djupgående och omfattande frihandelsområdets genomförande. Parlamentet rekommenderar att Georgien överväger en diversifieringsstrategi för de produkter som exporteras till EU:s marknader. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar framstegen inom offentlig upphandling, med en planerad anpassning av lagstiftningen fram till 2022. Parlamentet betonar vikten av ett opartiskt och oberoende granskningsorgan. Parlamentet uppmanar Georgiens regering att förbättra insynen i systemet för offentlig upphandling, särskilt genom att minska antalet undantag från öppna anbudsförfaranden i upphandlingslagen i syfte att minska den sammanlagda volymen av icke konkurrenskraftiga upphandlingar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att Georgien anslutit sig till konventionen om Europa-Medelhavstäckande regler om förmånsursprung, som kommer att möjliggöra ursprungskumulation inom ramen för avtalet. Parlamentet uppmuntrar Georgien att på liknande sätt ansluta sig till konventionen om gemensam transitering. |
| --- | --- |

43.

Energi och andra samarbetsområden

| 44. | Europaparlamentet välkomnar Georgiens medlemskap i energigemenskapen och framstegen mot en integrering av Georgiens energimarknad med EU:s genom lagstiftningskonvergens, vilket är i linje med associeringsavtalet och fördraget om upprättande av en energigemenskap. Parlamentet är övertygat om att detta även stärker förutsättningarna för en alleuropeisk energipolitisk energimix för att fullgöra åtagandena i Parisprotokollet om att bekämpa klimatförändringar samt mål 10 i FN:s agenda för hållbar utveckling mot energifattigdom. De georgiska myndigheterna uppmanas med kraft att vidta alla åtgärder som krävs för att påskynda antagandet av såväl EU:s lagstiftning på energiområdet, med stöd från EU, som det vetenskapliga samarbetet och främjandet av innovationer inom energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet noterar att planer om att t.ex. införliva energiministeriet i ministeriet för ekonomi och hållbar utveckling bör fattas i nära samarbete med det georgiska parlamentet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet rekommenderar att de georgiska myndigheterna utvecklar en kraftfull nationell energistrategi, minskar energisubventionerna och stärker energiförsörjningen och energioberoendet. Parlamentet uppmanar till en utveckling av förnybar energi och energieffektivitet samt antagande av nödvändig lagstiftning och anpassning av den institutionella ramen. Parlamentet uppmanar till en förstärkning av energiöverföringens funktioner. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att ytterligare genomförandeinsatser måste göras på transport- och miljöområdet. Parlamentet vädjar till den georgiska regeringen att anta en strategi för att bekämpa luftföroreningar. Parlamentet uppmanar de georgiska myndigheterna att öka allmänhetens deltagande i beslut som rör miljön samt mängden miljöinformation som sprids för att väcka allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet erinrar om att miljöförvaltning är en viktig del av kraven i associeringsavtalet. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av en ny lag om miljökonsekvensbedömningar som är förenlig med EU-lagstiftningen och antagandet av färdplanen för klimathandlingsplanen. Parlamentet efterfrågar en ytterligare anpassning av den nationella miljöpolitiken till EU:s mål för att bekämpa klimatförändringarna, i enlighet med Parisavtalet från 2015 och, i synnerhet, slutförandet och antagandet av strategin för utveckling mot låga växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar att Georgien har åtagit sig att effektivt genomföra de multilaterala miljöavtalen inom ramen för kapitlet om handel och hållbar utveckling, som behöver förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar den georgiska regeringens plan för att vidareutveckla vattenkraften. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de georgiska myndigheterna att anta och följa EU:s standarder i alla projekt, och i synnerhet att tillämpa ett öppet och transparent förfarande för miljökonsekvensbedömning, där alla berörda parter deltar i beslutsfattandets viktigaste skeden. |
| --- | --- |

49.

Institutionella bestämmelser

| 50. | Europaparlamentet anser att det skulle vara till nytta att göra de georgiska myndigheterna delaktiga redan i samband med beredningen av relevant lagstiftning för att göra processen mer inkluderande och för att minska övergångskostnaderna för Georgien, och kommissionen uppmanas att till fullo utnyttja mekanismer för informationsdelning på förhand. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet upprepar sin beslutsamhet att öka sin övervakning av genomförandet av internationella avtal med EU:s östliga partnerländer. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen och utrikestjänsten att oftare översända detaljerade skriftliga rapporter om genomförandet av dessa avtal till parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att utvärderingen av det djupgående och omfattande frihandelsområdets genomförande i mångt och mycket är inriktad på handelsflöden och handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt övervaka och bedöma det djupgående och omfattande frihandelsområdets genomförande, där särskild uppmärksamhet ägnas åt införlivandet och genomförandet av EU:s regelverk samt vilken inverkan det har på det georgiska samhället, och att tillhandahålla offentlig och omfattande årlig rapportering, bland annat om tekniskt och ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att utnyttja alla möjligheter till inflytande för att uppmuntra och bistå Georgien i dess ansträngningar att genomföra det djupgående och omfattande frihandelsområdet på ett effektivt sätt, och påminner om att ett hållbart genomförande av det djupgående och omfattande frihandelsområdet förutsätter inte bara stöd från EU:s sida, utan ställer även krav på en oberoende förvaltning från den georgiska sidan, så att ökade handelsflöden främjas, de byråkratiska bördorna minskas och de administrativa förfarandena förenklas. Båda sidor uppmanas att erbjuda mer stöd till mikroföretag samt små och medelstora företag och att ge tekniskt bistånd. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga att inrätta en stödgrupp för Georgien, liknande den som skapats för Ukraina. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och/eller kommissionen att offentliggöra alla årliga rapporter om genomförandet av associeringen på en och samma gång och att samtidigt offentliggöra en jämförande utvärdering av de framsteg som gjorts i fråga om genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet för varje associerad partner mot specifika riktmärken. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet är fast beslutet att utarbeta årsrapporter om genomförandet av associeringsavtalen. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Georgiens regering och parlament. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT C 294, 12.8.2016, s. 31.

(2)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 82.

(3)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 130.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0073.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0266.

(6)  ”The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova”, Europaparlamentet, 26 oktober 2017.

(7)  ”Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine”, Europaparlamentet, 28 juni 2018.

(8)  ”The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine: a comparative perspective”, Europaparlamentet, september 2018.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/58

---

P8_TA(2018)0458

Genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2017/2281(INI))

(2020/C 363/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 juli 2016,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Moldavien efter ogiltigförklarandet av borgmästarvalen i Chisinau (1), av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2), av den 4 juli 2017 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (3) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Moldavien efter ogiltigförklarandet av borgmästarvalen i Chisinau (1), av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (2), av den 4 juli 2017 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (3) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (4),

| — | med beaktande av undertecknandet i november 2017 av ett samförståndsavtal, ett lånefacilitetsavtal och ett bidragsavtal om mikroekonomiskt bistånd värt 100 miljoner EUR för perioden 2017–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undertecknandet i november 2017 av ett samförståndsavtal, ett lånefacilitetsavtal och ett bidragsavtal om mikroekonomiskt bistånd värt 100 miljoner EUR för perioden 2017–2018,

| — | med beaktande av Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Moldavien under perioden 2017–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Moldavien under perioden 2017–2019,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 3 april 2018 om rapporten om genomförandet av Moldaviens associering (SWD(2018)0094), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument av den 3 april 2018 om rapporten om genomförandet av Moldaviens associering (SWD(2018)0094),

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Republiken Moldavien av den 26 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Republiken Moldavien av den 26 februari 2018,

| — | med beaktande av rapporten från Transparency International The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine som offentliggjordes den 2 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Transparency International The State of Corruption: Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine som offentliggjordes den 2 juli 2015,

| — | med beaktande av synpunkterna och rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) och Europarådets Venedigkommissions rekommendationer, närmare bestämt av den 15 mars 2018 om reformen av valsystemet i Moldavien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av synpunkterna och rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) och Europarådets Venedigkommissions rekommendationer, närmare bestämt av den 15 mars 2018 om reformen av valsystemet i Moldavien,

| — | med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i Parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet samt andra företrädare för det civila samhället i Moldavien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i Parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet samt andra företrädare för det civila samhället i Moldavien,

| — | med beaktande av resultatet av det informationsuppdrag som utskottet för utrikesfrågor utförde i Moldavien den 3 och 4 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det informationsuppdrag som utskottet för utrikesfrågor utförde i Moldavien den 3 och 4 april 2018,

| — | med beaktande av de expertstudier som utförts på uppdrag av utskottet för utrikes frågor, däribland studien om reformer av valsystem i de tre associeringsländerna i det östra grannskapet – Ukraina, Georgien och Moldavien – och reformernas effekt på politiska utvecklingar i länderna, som publicerades den 26 oktober 2017 (5), EU:s genomförandebedömning av associeringsavtalen mellan EU och Moldavien, Georgien och Ukraina, som publicerades den 28 juni 2018 (6), och den jämförande studien om utvecklingen av institutionella ramar för genomförandet av associeringsavtalen i Georgien, Moldavien och Ukraina, som publicerades i juli 2018 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de expertstudier som utförts på uppdrag av utskottet för utrikes frågor, däribland studien om reformer av valsystem i de tre associeringsländerna i det östra grannskapet – Ukraina, Georgien och Moldavien – och reformernas effekt på politiska utvecklingar i länderna, som publicerades den 26 oktober 2017 (5), EU:s genomförandebedömning av associeringsavtalen mellan EU och Moldavien, Georgien och Ukraina, som publicerades den 28 juni 2018 (6), och den jämförande studien om utvecklingen av institutionella ramar för genomförandet av associeringsavtalen i Georgien, Moldavien och Ukraina, som publicerades i juli 2018 (7),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0322/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0322/2018), och av följande skäl:

| A. | De politiska och ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien har fördjupats inom ramen för det östliga partnerskapet och särskilt genom undertecknandet den 27 juni 2014 och ikraftträdandet den 1 juli 2016 av associeringsavtalet mellan EU och Moldavien inklusive ett djupgående och omfattande frihandelsområde. |
| --- | --- |

A.

De politiska och ekonomiska förbindelserna mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien har fördjupats inom ramen för det östliga partnerskapet och särskilt genom undertecknandet den 27 juni 2014 och ikraftträdandet den 1 juli 2016 av associeringsavtalet mellan EU och Moldavien inklusive ett djupgående och omfattande frihandelsområde.

| B. | Associeringsavtalet är baserat på gemensamma värderingar, däribland ”respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, som proklamerades i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och definierades i Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, slutakten från Helsingfors 1975 från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa och Parisstadgan om ett nytt Europa från 1990”. |
| --- | --- |

B.

Associeringsavtalet är baserat på gemensamma värderingar, däribland ”respekten för demokratiska principer, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, som proklamerades i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och definierades i Europakonventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, slutakten från Helsingfors 1975 från konferensen om säkerhet och samarbete i Europa och Parisstadgan om ett nytt Europa från 1990”.

| C. | Genom detta avtal förpliktade sig Moldavien att genomföra större inhemska reformer, på grundval av EU:s lagar och praxis, inom ett stort antal områden som bidrar till god förvaltning, ekonomisk utveckling och stärkt samarbete med EU. Till stöd för detta arbete förpliktade sig EU att tillhandahålla betydande finansiellt stöd och budgetstöd till Moldavien, vilket uppgår till 1,14 miljarder EUR av de anslagna medlen sedan 2007, plus regional programfinansiering. |
| --- | --- |

C.

Genom detta avtal förpliktade sig Moldavien att genomföra större inhemska reformer, på grundval av EU:s lagar och praxis, inom ett stort antal områden som bidrar till god förvaltning, ekonomisk utveckling och stärkt samarbete med EU. Till stöd för detta arbete förpliktade sig EU att tillhandahålla betydande finansiellt stöd och budgetstöd till Moldavien, vilket uppgår till 1,14 miljarder EUR av de anslagna medlen sedan 2007, plus regional programfinansiering.

| D. | Det djupgående och omfattande frihandelsområdet tillåter privilegierat tillträde för varor och tjänster från Moldavien till EU-marknaden. Till följd av detta frihandelsområde ökade handeln mellan EU och Moldavien med 20 procent 2017, till 4 miljarder EUR. EU är för närvarande Moldaviens största handelspartner, och står för över 55 procent av den totala handeln. EU är också största investerare i Moldavien. Inledande data för 2018 bekräftar den positiva trenden. Moldaviens preferensutnyttjandegrad på 90 procent visar hur fördelaktigt avtalet har varit för moldaviska företag, arbetstagare och medborgare. Framsteg har gjorts på viktiga områden som sanitära och fytosanitära åtgärder, tekniska handelshinder, tull och offentlig upphandling. Inhemska rådgivande grupper har inrättats i enlighet med bestämmelserna i kapitlet om handel och hållbar utveckling och har hittills sammanträtt tre gånger. |
| --- | --- |

D.

Det djupgående och omfattande frihandelsområdet tillåter privilegierat tillträde för varor och tjänster från Moldavien till EU-marknaden. Till följd av detta frihandelsområde ökade handeln mellan EU och Moldavien med 20 procent 2017, till 4 miljarder EUR. EU är för närvarande Moldaviens största handelspartner, och står för över 55 procent av den totala handeln. EU är också största investerare i Moldavien. Inledande data för 2018 bekräftar den positiva trenden. Moldaviens preferensutnyttjandegrad på 90 procent visar hur fördelaktigt avtalet har varit för moldaviska företag, arbetstagare och medborgare. Framsteg har gjorts på viktiga områden som sanitära och fytosanitära åtgärder, tekniska handelshinder, tull och offentlig upphandling. Inhemska rådgivande grupper har inrättats i enlighet med bestämmelserna i kapitlet om handel och hållbar utveckling och har hittills sammanträtt tre gånger.

| E. | I utbyte mot reformer i Moldavien på områdena rättvisa och säkerhet, däribland i kampen mot korruption, godkände EU 2014 visumfria resor till Schengenområdet för moldaviska medborgare med biometriska pass. Mer än 1,5 miljoner moldaviska medborgare har utnyttjat detta visumfria system under de första fyra åren av dess genomförande. |
| --- | --- |

E.

I utbyte mot reformer i Moldavien på områdena rättvisa och säkerhet, däribland i kampen mot korruption, godkände EU 2014 visumfria resor till Schengenområdet för moldaviska medborgare med biometriska pass. Mer än 1,5 miljoner moldaviska medborgare har utnyttjat detta visumfria system under de första fyra åren av dess genomförande.

| F. | EU har vid upprepade tillfällen uttryckt oro när det gäller försämringen av demokratiska standarder genom den senaste tidens beslut av de moldaviska myndigheterna, inbegripet ogiltigförklarandet i juni 2018 av det lokala valet i Chisinau av tvivelaktiga skäl och utan insyn, valreformen i juli 2017 som antogs trots negativa rekommendationer från ODIHR och Venedigkommissionen, bristen på framsteg i åtalet av de personer som bär ansvaret för bankbedrägeriet om en miljard USD som avslöjades 2014 och de ökade brotten mot de mänskliga rättigheterna, som främst har riktats mot domare, journalister och politiska motståndare. |
| --- | --- |

F.

EU har vid upprepade tillfällen uttryckt oro när det gäller försämringen av demokratiska standarder genom den senaste tidens beslut av de moldaviska myndigheterna, inbegripet ogiltigförklarandet i juni 2018 av det lokala valet i Chisinau av tvivelaktiga skäl och utan insyn, valreformen i juli 2017 som antogs trots negativa rekommendationer från ODIHR och Venedigkommissionen, bristen på framsteg i åtalet av de personer som bär ansvaret för bankbedrägeriet om en miljard USD som avslöjades 2014 och de ökade brotten mot de mänskliga rättigheterna, som främst har riktats mot domare, journalister och politiska motståndare.

| G. | Till följd av dessa utvecklingar avstod EU 2017 från att göra de två sista betalningarna under budgetstödprogrammet för reformerna av rättssektorn, eftersom de moldaviska myndigheterna uppvisade ett otillräckligt engagemang för att reformera denna sektor. År 2018 ställde EU in den första delbetalningen av det makroekonomiska biståndet på grund av det bristande uppfyllandet av de politiska villkor som bifogades till Europaparlamentets och rådets beslut den 4 juli 2017, där det angavs att ”en förutsättning för att bevilja makroekonomiskt bistånd är att det mottagande landet respekterar effektiva demokratiska mekanismer, inbegripet ett parlamentariskt system med flera parter och rättsstatsprincipen, samt garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Till följd av dessa utvecklingar avstod EU 2017 från att göra de två sista betalningarna under budgetstödprogrammet för reformerna av rättssektorn, eftersom de moldaviska myndigheterna uppvisade ett otillräckligt engagemang för att reformera denna sektor. År 2018 ställde EU in den första delbetalningen av det makroekonomiska biståndet på grund av det bristande uppfyllandet av de politiska villkor som bifogades till Europaparlamentets och rådets beslut den 4 juli 2017, där det angavs att ”en förutsättning för att bevilja makroekonomiskt bistånd är att det mottagande landet respekterar effektiva demokratiska mekanismer, inbegripet ett parlamentariskt system med flera parter och rättsstatsprincipen, samt garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna.

| H. | Sedan dessa beslut fattades har den senaste utvecklingen gett upphov till ytterligare oro, främst det så kallade skattereformpaketet, som antogs i juli 2018, vars skatteamnestisystem ökar risken för penningtvätt, samt den ytterligare press som har utövats på oppositionen och dess fredliga demonstrationer och på små oberoende medieföretag som kämpar för att behålla sin verksamhet trots att en ny lag om audiovisuella medietjänster antogs i juli 2018. |
| --- | --- |

H.

Sedan dessa beslut fattades har den senaste utvecklingen gett upphov till ytterligare oro, främst det så kallade skattereformpaketet, som antogs i juli 2018, vars skatteamnestisystem ökar risken för penningtvätt, samt den ytterligare press som har utövats på oppositionen och dess fredliga demonstrationer och på små oberoende medieföretag som kämpar för att behålla sin verksamhet trots att en ny lag om audiovisuella medietjänster antogs i juli 2018.

| I. | Transparency International rankade Moldavien på 122:a plats av 180 i sitt index för uppfattad korruption 2007, tillsammans med Azerbajdzjan och Mali. Reportrar utan gränser rankade Moldavien på 81:a plats av 180 i sitt världsindex för pressfrihet, vilket är en försämring från 56:e plats 2014. |
| --- | --- |

I.

Transparency International rankade Moldavien på 122:a plats av 180 i sitt index för uppfattad korruption 2007, tillsammans med Azerbajdzjan och Mali. Reportrar utan gränser rankade Moldavien på 81:a plats av 180 i sitt världsindex för pressfrihet, vilket är en försämring från 56:e plats 2014.

Allmänna principer och gemensamma värderingar

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet och noterar Moldaviens framsteg hittills. Parlamentet framhåller dock att ett fullständigt genomförande av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet, med särskild hänsyn till politiska reformer, måste ha högsta prioritet för att ytterligare fördjupa landets förbindelser med EU till nytta för Moldaviens medborgare och för att utforska ytterligare perspektiv i linje med politiken för det östliga partnerskapet plus (EaP+) som parlamentet förespråkar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar de modiga personer som arbetar för positiva förändringar i Moldavien, framför allt de som driver på de ansträngningar som bör fortsätta, i linje med uppmaningarna från EU och Internationella valutafonden (IMF), för att reformera banksektorn efter bankbedrägeriet 2014 till ett värde av en miljard USD (motsvarar 12 procent av BNP). Parlamentet välkomnar IMF:s framgångsrika utvärdering från juli 2018 av genomförandet av IMF-stödda program. Parlamentet uppmanar Moldaviens politiker och rättsväsendet i sin helhet att ansluta sig till dessa ansträngningar för att reformera landet och bekämpa korruption i enlighet med åtagandena i associeringsavtalet, eftersom en brist på politisk vilja är en av de största flaskhalsarna för trovärdiga reformer. Parlamentet uppmanar alla politiska krafter att föra en konstruktiv dialog i landets intresse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att demokratiska standarder frångås i Moldavien, där grundläggande värderingar som Moldavien skrivit under på, främst som en del av associeringsavtalet, bland annat demokrati – däribland rättvisa och transparenta val som återspeglar medborgarnas vilja, och ett demokratiskt flerpartisystem – och rättsstaten – inklusive rättsväsendets oberoende och opartiskhet – undergrävs av styrande politiska ledare som är i hemlig samverkan med affärsintressen, utan motstånd från större delen av den politiska klassen och rättsväsendet, vilket har gjort Republiken Moldavien till en stat som hålls fången av oligarkers intressen, med en koncentration av ekonomisk och politisk makt i händerna på en liten grupp människor som utövar sitt inflytande på parlamentet, regeringen, de politiska partierna, statsförvaltningen, polisen, rättsväsendet och medierna, och leder till ett högt otillfredsställande genomförande av lagstiftningen, till föga nytta för medborgarna. Parlamentet upprepar sin avsikt att fokusera på fullgörandet av åtaganden att värna om värderingar snarare än på föga övertygande så kallade geopolitiska argument. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att de politiska villkoren beträffande demokratiska standarder i Moldavien medvetet kränks, framför allt genom de senaste förändringarna i nationell vallagstiftning, som inte bemötte några av de viktigaste rekommendationerna i det gemensamma yttrandet från ODIHR och Venedigkommissionen, samt avsättandet av Dorin Chirtoacă från befattningen som borgmästare i Chisinau och ogiltigförklarandet av valet av Andrei Năstase, som har lett till att EU stoppat sina utbetalningar av makroekonomiskt stöd och av utestående betalningar av budgetstöd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att eventuella beslut om framtida utbetalningar av makroekonomiskt stöd inte bör tas förrän efter det parlamentsval som planeras äga rum i februari 2019 och då på villkor att detta val genomförs i enlighet med internationellt erkända normer och utvärderas av internationella expertorgan. Alla utbetalningar från program för budgetstöd bör också skjutas upp tills betydande framsteg görs beträffande demokratiska standarder, däribland reform av rättsväsendet och rättsliga åtgärder mot de personer som är ansvariga för bankbedrägeriet, i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2018. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att under tiden fortsätta omfördela anslag för att stödja det civila samhället och oberoende medier i Moldavien, samt den privata sektorn och lokala myndigheter, även genom nya partnerskap och utvecklingsprojekt, helst samordnat med stöd från andra EU-länder, och att samordna insatser med andra organisationer såsom IMF för att säkerställa större konsekvens när det gäller villkoren för ekonomiskt bistånd. Parlamentet inväntar med försiktighet resultaten av översynen av vallagstiftningen av det moldaviska parlamentets rättsliga utskott för utnämningar och immuniteter. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en mekanism för att övervaka reformer, vilken bör inbegripa tydliga riktmärken. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om artikel 2 och 455 i associeringsavtalet, i enlighet med vilka respekt för demokratiska principer utgör en grundläggande del av associeringsavtalet och att förhållanden som strider mot dem kan medföra upphävandet av rättigheter som medges i avtalet. Parlamentet påminner om att det krävs mycket arbete för att fortsätta att uppfylla riktmärkena för arbetet mot korruption och penningtvätt. Parlamentet begär att eventuella framtida avtal också förutsätter en reform av rättsväsendet och en grundlig utredning och lagföring av de som är ansvariga för bedrägeriet till ett värde av en miljard USD. Parlamentet erinrar även om riktmärkena för bekämpning av korruption och penningtvätt som fastställts i samband med viseringsliberaliseringsbestämmelserna. |
| --- | --- |

6.

Institutionell ram för avtalets genomförande

| 7. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av många lagar som stämmer överens med Moldaviens åtaganden enligt associeringsavtalet. Parlamentet understryker dock att det är viktigt med ett snabbt och fullständigt genomförande av dessa lagar för att uppnå det slutgiltiga målet i associeringsavtalet att leverera väsentliga och hållbara förbättringar av levnadsförhållandena för vanliga medborgare i Moldavien. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet efterfrågar ett starkare engagemang från Moldaviens parlament, premiärminister och minister för utrikes frågor och EU-integration för att ge en politisk översikt på hög nivå och en granskning av genomförandet av associeringsavtalet, främst genom fortsatt anpassning av relevanta parlaments- och regeringsstrukturer och en förstärkning av deras administrativa kapacitet, samordning och synkronisering av ministeriernas planer och fullständigt genomförande av dessa i praktiken. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av den interparlamentariska församlingen för Georgien, Moldavien och Ukraina och dess första sammanträde som ägde rum den 8–9 juni 2018 i Kiev. Parlamentet uppmuntrar denna församling att även noggrant granska genomförandet av associeringsavtalen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att lägga ned mer arbete på att genomföra associeringsavtalet och organisera sina åtgärder – främst genom själva den nationella handlingsplanen för genomförandet av associeringsavtalet (NAPIAA) – utifrån särskilda sektorer och de särskilda resultat som ska uppnås, snarare än utifrån artiklar i associeringsavtalet, för att utveckla en detaljerad prioritering av åtgärder och deras ordningsföljd, på grundval av konsekvensanalyser och utformade av särskilda expertenheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att med förbehåll för framsteg inom demokratiska standarder upprätta en särskild EU-stödgrupp för Moldavien, för att öka leveransen av sakkunskap, främst om hur den moldaviska lagstiftningen ska närma sig EU:s, och, när villkoren är uppfyllda, leveransen av ekonomiskt stöd till Moldavien till stöd för genomförandet av associeringsavtalet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten och kommissionen att öka sin interna kapacitet för att utöka övervakningen av genomförandet av associeringsavtalet, främst genom en betydande ökning av de avsatta personalresurserna, samt en övergång till en kvalitativ bedömning av framstegen, främst genom införandet av granskningsprocesser, för att bedöma den anpassningsnivå till EU:s regelverk som faktiskt har uppnåtts i enlighet med kraven i associeringsavtalet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar den förbättrade dialogen på ministernivå med Moldavien och andra associerade partner om associeringsrelaterade reformer på området handel och stöder, med förbehåll för framsteg när det gäller demokratiska normer, inledningen av sådana dialoger på andra områden som omfattas av associeringsavtalet, inbegripet politiska frågor, rättvisa, frihet och säkerhet samt sektoriellt samarbete. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om och stöder Venedigkommissionen yttrande över valreform i Moldavien, enligt vilket det inte rådde enighet om förändringen mot ett blandat valsystem för parlamentsval (med undantag för inom de demokratiska och socialistiska partierna) och kan leda till att kandidater påverkas otillbörligt av affärsintressen. Parlamentet upprepar därför sin begäran till de moldaviska myndigheterna att förbättra valsystemet för att säkerställa att framtida val avspeglar de moldaviska medborgarnas vilja och inte bara viljan hos ett utvalt fåtal. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att även genomföra rekommendationerna från ODIHR fullt ut, främst när det gäller partifinansiering, fria medier och mediepluralism. Parlamentet bekräftar på nytt sin beredskap att ha en observatörsroll vid nästa parlamentsval. |
| --- | --- |

14.

Politisk dialog och reform; samarbete på området för gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

| 15. | Europaparlamentet uttrycker oro över de ändringar i sista minuten av lagen om audiovisuella medietjänster som antogs i juli 2018 utan att dessa togs upp för samråd med det civila samhället. Parlamentet uppmanar med kraft Moldaviens myndigheter att genomföra lagen helt i linje med EU:s standarder för mediers oberoende och mediepluralism enligt kommissionens och Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet betonar vikten av att hålla genuina samråd med det civila samhället och oberoende medier i denna process och i processen för att anta en ny lag om annonsering. Parlamentet understryker behovet av att undvika alla försök att undergräva mediepluralismen, främst de som ytterligare skulle uppmuntra till kartellbildning på mediemarknaden och den relaterade annonsmarknaden. Parlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att anta den nya lagen om annonsering, efter ett genuint samråd med det civila samhället. Parlamentet konstaterar med oro att medierna för närvarande är starkt monopoliserade och underställda landets politiska grupper och företagsgrupper. Parlamentet efterfrågar transparens i fråga om mediers ägande och att särskilt bistånd ges till oberoende medier, framför allt lokala medieföretag, för att uppfylla kraven i lagen när det gäller obligatoriskt lokalt innehåll. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att tillsynsmyndigheten för medier verkligen åtnjuter oberoende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar reformarbetet på områdena för offentlig förvaltning och förvaltningen av offentliga finanser och uppmuntrar till vidare åtgärder för att öka öppenheten. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det goda samarbetet i Gusp-frågor, särskilt den höga anpassningen till Gusp-förklaringarna och deltagandet i uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), samt Moldaviens samarbete med Nato. Parlamentet noterar framstegen med att anta en ny nationell försvarsstrategi och handlingsplanen för genomförandet av den, för perioden 2017–2021, efter att Moldaviens president upphävt landets nationella säkerhetsstrategi. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av avtalet mellan EU och Moldavien om utbyte av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet lovordar Moldaviens myndigheter för stegvisa förbättringar av förbindelserna med Tiraspol, bland annat i fråga om tillitsbyggande åtgärder såsom öppnandet av bron mellan Gura Bîcului och Bîcioc, och undertecknandet av sex ytterligare protokoll, vilket kommer att förbättra livet för medborgare på båda sidor om floden Nistru. Parlamentet upprepar sitt kraftfulla engagemang och stöd för Moldaviens suveränitet och territoriella integritet och ansträngningarna för att nå en fredlig lösning på frågan om Transnistrien. Parlamentet stöder villkorslöst ansträngningarna från OSSE, EU och andra berörda parter och uppmuntrar myndigheterna att särskilt samarbeta med små och medelstora företag från Transnistrien, att fortsätta arbeta på denna engagemangsnivå, att göra ytterligare ansträngningar för att främja mänskliga rättigheter och att följa alla beslut från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar Moldaviens myndigheter att göra ytterligare ansträngningar för att genomföra lagen om Gagauziens särskilda rättsliga ställning. |
| --- | --- |

18.

Rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Moldaviens myndigheter att säkerställa rättsväsendets och specialiserade korruptionsbekämpande institutioners oberoende och effektivitet – bland andra högsta åklagarmyndigheten, det nationella antikorruptionscentrumet, åklagarmyndigheten för korruptionsmål, nationella integritetsmyndigheten och det nationella kontoret för återvinning av tillgångar – särskilt genom att tilldela adekvata resurser till att säkerställa full insyn i utnämnandeförfaranden där oberoende sakkunniga rekryterare deltar och anta konstitutionsändringar i linje med Venedigkommissionens rekommendationer, framför allt i syfte att avlägsna det inledande femåriga mandatet för domare, ändra det högsta domarrådets sammansättning och stärka dess roll samt avskaffa det moldaviska parlamentets befogenhet att utse domare till högsta domstolen. Parlamentet är fortfarande djupt oroat över det moldaviska rättsväsendets selektiva rättsliga förfaranden och påpekar att det, enligt de senaste rapporterna från Transparency International, lider av begränsat oberoende från den verkställande makten och används som ett verktyg mot politiska motståndare och företagsintressen. Parlamentet konstaterar vikten av att etablera en solid meritförteckning när det gäller utredningar i korruptionsmål, inbegripet profiler på hög nivå. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de lagstiftningsändringar som antogs i juli 2018 i syfte att stärka ett meritbaserat val och befordran av domare, samt deras ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser återigen på basis av slutsatserna och rekommendationerna i den första och andra rapporten från Kroll – vilka bör offentliggöras i sin helhet – en snabb lagföring av alla personer som bär ansvaret för bankbedrägeriet till ett värde av en miljard USD som avslöjades 2014 samt återvinningen av stulna tillgångar. Parlamentet noterar den strategi för återvinning av tillgångar som antagits av de moldaviska myndigheterna, men konstaterar med oro att utredningen av detta fall har genomförts på ett tämligen ineffektivt sätt. Parlamentet betonar att domstolarna måste upphöra med att inte följa upp tillförlitliga bevis och utan dröjsmål undersöka de mål som är vilande eller under utredning, särskilt målet mot Ilhan Shor, i öppna förhandlingar. Parlamentet understryker att det politiska valet att rädda bankerna med offentliga finanser ytterligare ökade den stora förtroendeförlusten för den moldaviska politiken. Parlamentet uppmanar rådet att överväga personliga påföljder och EU:s medlemsstater att stödja utredningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ökade risken för penningtvätt efter det skyndsamma antagandet av det så kallade skattereformpaketet i juli 2018, vilket inbegriper ett skatteamnestisystem som skulle kunna legalisera tillgångar som erhållits på ett olagligt sätt. Parlamentet anser att paketet måste ändras i syfte att stänga sådana kryphål och åtar sig till dess att vara mycket uppmärksamt på dess genomförande, i samordning med kommissionen, utrikestjänsten och andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av att även åtgärda och avvärja andra förekomster av organiserad brottslighet, bland annat vapensmuggling, människohandel och storskalig penningtvätt, framför allt från Ryssland. Parlamentet understryker domarnas ansvar för att upprätthålla rättsstatsprincipen och betonar att lagligt dömda domare bör avtjäna sina straff. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser möjligheten till direkt digital insyn i elektroniska deklarationer av tillgångar som tillhör politiker och tjänstemän på hög nivå, enligt Ukrainas exempel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att rätta sig efter internationella principer och värna om bästa praxis som garanterar det civila samhället en omgivning där det kan verka fritt. Parlamentet understryker den viktiga roll som det civila samhället spelar för att övervaka genomförandet av reformer samt för att främja de offentliga institutionernas öppenhet och ansvarsskyldighet. Parlamentet förväntar sig framför allt att ingen kommande lagstiftning ska begränsa vare sig nationell eller utländsk finansiering till Moldaviens icke-statliga organisationer eller på ett otillbörligt sätt öka den administrativa bördan och redovisningsbördan för dem. Parlamentet beklagar att medborgarnas deltagande i ett antal fall har varit begränsat, till exempel genom att den centrala valkommissionen i mars 2018 avslog ansökan om att anordna en folkomröstning om ändringarna av valsystemet. |
| --- | --- |

25.

Respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 26. | Europaparlamentet uttrycker oro över det krympande utrymmet för civilsamhället och uppmanar myndigheterna att omedelbart upphöra med onödiga eller oproportionerliga straffrättsliga förfaranden – varav några har kommit till stånd genom fabricerade anklagelser – och selektiv rättvisa mot politiska motståndare, deras juridiska ombud och/eller deras anhöriga. Parlamentet kritiserar att den processövervakning som utförs av EU:s medlemsstater eller utrikestjänsten i allt högre grad hämmas genom att allmänheten utestängs från rättegångar. Parlamentet uttrycker särskild oro över straffrättsliga förfaranden mot människorättsförsvarare, oberoende domare såsom Domnica Manole och Gheorghe Bălan, journalister och personer som kritiserar regeringen eller ordföranden för Moldaviens demokratiska parti, Vladimir Plahotniuc. Parlamentet kräver att myndigheterna garanterar rätten till en rättvis rättegång och respekten för mänskliga rättigheter i häkten. Parlamentet understryker att det behövs effektiva utredningar av påstådd tortyr i häkten och psykiatriska institutioner. Parlamentet uppmanar myndigheterna att garantera mötes- och yttrandefrihet och framför allt möjligheten att anordna fredliga demonstrationer och att denna grundläggande rättighet fullt ut respekteras i enlighet med internationella normer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en ny nationell strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män 2017 och uppmanar myndigheterna att säkerställa att den genomförs till fullo. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att stärka insatserna för att skydda mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, i synnerhet för utsatta grupper, genom att bekämpa den fortfarande starkt oroande förekomsten av hatpropaganda och våld mot och socialt uteslutande och diskriminering av hbtqi-personer, personer med funktionsnedsättning och minoriteter såsom den romska befolkningen, liksom hatpropaganda och diskriminering baserat på kön eller politisk åskådning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet fördömer kraftigt den senaste tidens utlämning/bortförande av turkiska medborgare till Turkiet på grund av deras påstådda kopplingar till Gülenrörelsen, i strid med rättsstatsprincipen och grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att säkerställa att alla begäranden om utlämning från tredjeländer handläggs på ett öppet sätt och efter juridiska förfaranden helt i linje med europeiska principer och standarder. |
| --- | --- |

29.

Samarbete inom handel och ekonomi

| 30. | Europaparlamentet välkomnar den betydande ökningen av den moldaviska importen till EU till följd av det djupgående och omfattande frihandelsområdet och det faktum att EU är den största investeraren i Moldavien, men beklagar djupt att detta inte har lett till en förbättring av medborgarnas sociala och ekonomiska situation. Parlamentet varnar för att misslyckade framsteg med att förbättra befolkningens levnadsstandard äventyrar medborgarnas samtycke till en pro-europeisk inriktning av landet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet erinrar om vikten av ett oberoende rättsväsende och av kampen mot korruption och minskade administrativa och byråkratiska bördor för att förbättra investeringarna och företagsklimatet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar ytterligare framsteg på områdena sanitära och fytosanitära standarder och skydd av geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser effektiv efterlevnad av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling och internationella åtaganden, och särskilt ett korrekt genomförande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att tillnärmning av lagstiftningen till EU:s regelverk är den avgörande dimensionen i det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, eftersom faktiskt tillträde till EU-marknaden och reform i mycket hög grad är beroende av korrekt genomförande och verkställighet av relevant lagstiftning. Parlamentet är medvetet om den viktiga utmaning som detta innebär för styrelseformer, institutioner och offentlig förvaltning i Moldavien, och uppmuntrar kommissionen att tillhandahålla lämpligt tekniskt och finansiellt stöd. |
| --- | --- |

34.

Energi och andra samarbetsområden

| 35. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av energilagen 2017 som ett steg i riktning mot genomförandet av det tredje lagstiftningspaketet för EU:s inre marknad för gas och elektricitet och uppmuntrar till konkreta åtgärder för att säkerställa oberoendet för energitillsynsmyndigheten ANRE. Parlamentet är medvetet om Moldaviens ansträngningar för att främja förnybara energikällor och energieffektivitet och anser det vara av avgörande betydelse att stärka de ekologiska jordbruksmetoderna inom ramen för en hållbar landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare åtgärder på områdena miljöskydd, framför allt beträffande förvaltningen av vattnet i floden Nistru, avfallshantering och klimatförändringar, i synnerhet beträffande genomförande och samordning av lagstiftning. |
| --- | --- |

36.

Institutionella bestämmelser

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och Moldavien att ytterligare öka kommunikationsarbetet med genomförandet av associeringsavtalet och de förväntade fördelarna för Moldaviens medborgare med de tillhörande reformerna och närmare integration med Europeiska unionen. Parlamentet understryker behovet av att bekämpa rysk desinformation, genom faktabaserad och tillgänglig kvalitetsinformation på alla de huvudsakliga språken i Moldavien. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin beslutsamhet att öka sin övervakning av genomförandet av internationella avtal med EU:s partner i öst. Parlamentet uppmanar ännu en gång kommissionen och utrikestjänsten att oftare översända regelbundna skriftliga rapporter om genomförandet av dessa avtal till parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet anser att det skulle vara till nytta att involvera de moldaviska myndigheterna redan från det skede då relevant lagstiftning utarbetas, för att göra processen mer inkluderande och för att minska övergångskostnaderna för Moldavien, och uppmanar kommissionen att fullt ut använda processen för förhandssamråd. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar att utvärderingen av frihandelsavtalets genomförande i mångt och mycket är inriktad på handelsflöden och handelshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt övervaka och bedöma avtalets genomförande, och ägna särskild uppmärksamhet åt införlivandet och genomförandet av unionens regelverk samt åt inverkan på det moldaviska samhället, och att säkerställa offentlig och omfattande årlig rapportering, bland annat om det tekniska och ekonomiska stödet från EU. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att offentliggöra alla årliga rapporter om genomförandet av associeringsavtalet på en gång och samtidigt offentliggöra en jämförande utvärdering av graden av framsteg mot genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet av varje associerad partner, mot specifika riktmärken. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet är fast beslutet att upprätta årsrapporter om genomförandet om associeringsavtalen. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Republiken Moldaviens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0303.

(2)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 130.

(3)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 199.

(4)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 82.

(5)  Europaparlamentets studie The electoral reforms in three association countries of the Eastern Neighbourhood – Ukraine, Georgia and Moldova, 26 oktober 2017.

(6)  Europaparlamentets genomförandebedömning Association agreements between the EU and Moldova, Georgia and Ukraine, 28 juni 2018.

(7)  Europaparlamentets studie The Development of an Institutional Framework for the Implementation of the Association Agreements in Georgia, Moldova and Ukraine, juli 2018.

---

Torsdagen den 15 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/66

---

P8_TA(2018)0459

Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om Vietnam, särskilt situationen för politiska fångar (2018/2925(RSP))

(2020/C 363/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (1) och av den 9 juni 2016 om Vietnam (2), särskilt till den del den berör yttrandefriheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 14 december 2017 om yttrandefriheten i Vietnam, särskilt fallet Nguyen Van Hoa (1) och av den 9 juni 2016 om Vietnam (2), särskilt till den del den berör yttrandefriheten,

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012,

| — | med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam den 1 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde människorättsdialogen mellan EU och Vietnam den 1 december 2017,

| — | med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 9 februari 2018 om att människorättsförsvarare ådömts straff i Vietnam och av den 5 april 2018 om att människorättsaktivister ådömts straff i Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 9 februari 2018 om att människorättsförsvarare ådömts straff i Vietnam och av den 5 april 2018 om att människorättsaktivister ådömts straff i Vietnam,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 20 augusti 2018 om den fällande domen på sistone mot Le Dinh Luong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 20 augusti 2018 om den fällande domen på sistone mot Le Dinh Luong,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av uttalandena från FN:s experter av den 23 februari 2018 där de begär frigivning av de aktivister som fängslats efter att ha protesterat mot ett giftigt utsläpp och av den 12 april 2018, med dess yrkande på en förändring efter att rättighetsförsvarare fängslats, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från FN:s experter av den 23 februari 2018 där de begär frigivning av de aktivister som fängslats efter att ha protesterat mot ett giftigt utsläpp och av den 12 april 2018, med dess yrkande på en förändring efter att rättighetsförsvarare fängslats,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 26 februari 2016 i ärende 1409/2014/MHZ om Europeiska kommissionens underlåtenhet att utföra en föregående konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 26 februari 2016 i ärende 1409/2014/MHZ om Europeiska kommissionens underlåtenhet att utföra en föregående konsekvensbedömning på området mänskliga rättigheter för frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt databasen om politiska fångar i Vietnam, som sammanställts av The 88 Project, avtjänar uppskattningsvis 160 aktivister fängelsestraff i Vietnam och omkring 16 aktivister sitter häktade. |
| --- | --- |

A.

Enligt databasen om politiska fångar i Vietnam, som sammanställts av The 88 Project, avtjänar uppskattningsvis 160 aktivister fängelsestraff i Vietnam och omkring 16 aktivister sitter häktade.

| B. | De vietnamesiska myndigheterna fortsätter att fängsla, frihetsberöva, trakassera och bedriva skrämseltaktik mot människorättsförsvarare, journalister, bloggare, människorättsadvokater och aktivister från det civila samhället i landet. Människorättsförsvarare har fått långa fängelsestraff för sitt arbete för de mänskliga rättigheterna och för att de utövat sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, antingen det skett på eller utanför internet, vilket bryter mot landets skyldigheter enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

B.

De vietnamesiska myndigheterna fortsätter att fängsla, frihetsberöva, trakassera och bedriva skrämseltaktik mot människorättsförsvarare, journalister, bloggare, människorättsadvokater och aktivister från det civila samhället i landet. Människorättsförsvarare har fått långa fängelsestraff för sitt arbete för de mänskliga rättigheterna och för att de utövat sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, antingen det skett på eller utanför internet, vilket bryter mot landets skyldigheter enligt internationell rätt.

| C. | Politiska aktivister och människorättsaktivister upplever hårda villkor som frihetsberövade, bland annat att de förvägras medicinsk vård, juridisk rådgivning eller kontakter med anhöriga. |
| --- | --- |

C.

Politiska aktivister och människorättsaktivister upplever hårda villkor som frihetsberövade, bland annat att de förvägras medicinsk vård, juridisk rådgivning eller kontakter med anhöriga.

| D. | Religions- och trosfriheten undertrycks i Vietnam, och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams förenade buddistkyrka, flera protestantiska kyrkor och andra, däribland den etniska minoriteten montagnarder, utsätts fortfarande för svåra religiösa förföljelser. |
| --- | --- |

D.

Religions- och trosfriheten undertrycks i Vietnam, och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams förenade buddistkyrka, flera protestantiska kyrkor och andra, däribland den etniska minoriteten montagnarder, utsätts fortfarande för svåra religiösa förföljelser.

| E. | Hoang Duc Binh fick 14 års fängelse för att ha bloggat om protester mot Formosa-katastrofen. Nguyen Nam Phong fick två års fängelse för påstådd lydnadsvägran mot offentlig tjänsteman i samband med att han körde till ett protestmöte. Deras arbete har varit av grundläggande betydelse för att öka medvetenheten om utsläppet från stålverket Formosa och säkerställa ansvarsutkrävande för den. |
| --- | --- |

E.

Hoang Duc Binh fick 14 års fängelse för att ha bloggat om protester mot Formosa-katastrofen. Nguyen Nam Phong fick två års fängelse för påstådd lydnadsvägran mot offentlig tjänsteman i samband med att han körde till ett protestmöte. Deras arbete har varit av grundläggande betydelse för att öka medvetenheten om utsläppet från stålverket Formosa och säkerställa ansvarsutkrävande för den.

| F. | I april 2018 dömdes medlemmar av Brödraskapet för demokrati till fängelsestraff på mellan sju och 15 år, som ett led i en omfattande operation för att verkställa strafflagens stadganden om nationell säkerhet. I september 2018 dömdes en ytterligare medlem av denna gruppering, nämligen Nguyen Trung Truc, till tolv års fängelse, efter åtal om att ha sökt omstörta staten. |
| --- | --- |

F.

I april 2018 dömdes medlemmar av Brödraskapet för demokrati till fängelsestraff på mellan sju och 15 år, som ett led i en omfattande operation för att verkställa strafflagens stadganden om nationell säkerhet. I september 2018 dömdes en ytterligare medlem av denna gruppering, nämligen Nguyen Trung Truc, till tolv års fängelse, efter åtal om att ha sökt omstörta staten.

| G. | Den 16 augusti 2018 dömdes människorättsförsvararen Le Dinh Luong, som med fredliga metoder förespråkat främjande av och skydd för mänskliga rättigheter, med stöd av strafflagens stadganden om nationell säkerhet till 20 års fängelse och fem års husarrest. Företrädare för EU:s delegation och för EU-medlemsstaternas ambassader fick inte närvara vid rättegången. Det finns många andra fall där människorättsförsvarare och andra samvetsfångar rönt ett liknande öde. |
| --- | --- |

G.

Den 16 augusti 2018 dömdes människorättsförsvararen Le Dinh Luong, som med fredliga metoder förespråkat främjande av och skydd för mänskliga rättigheter, med stöd av strafflagens stadganden om nationell säkerhet till 20 års fängelse och fem års husarrest. Företrädare för EU:s delegation och för EU-medlemsstaternas ambassader fick inte närvara vid rättegången. Det finns många andra fall där människorättsförsvarare och andra samvetsfångar rönt ett liknande öde.

| H. | Den 12 april 2018 yrkade en grupp FN-experter, den särskilda rapportören för situationen för människorättsförsvarare, ordföranden/rapportören för FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, samt FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten på att Vietnam varken skulle slå till mot det civila samhället eller undertrycka oliktänkande. |
| --- | --- |

H.

Den 12 april 2018 yrkade en grupp FN-experter, den särskilda rapportören för situationen för människorättsförsvarare, ordföranden/rapportören för FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, samt FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten på att Vietnam varken skulle slå till mot det civila samhället eller undertrycka oliktänkande.

| I. | I Vietnams strafflag ingår repressiva stadganden som missbrukas för att tysta ned, gripa, frihetsberöva och döma människorättsaktivister, oliktänkande, advokater, fackföreningar, religiösa grupper och icke-statliga organisationer eller kringskära deras verksamhet, framför allt om de uttalar sig kritiskt om Vietnams regering. |
| --- | --- |

I.

I Vietnams strafflag ingår repressiva stadganden som missbrukas för att tysta ned, gripa, frihetsberöva och döma människorättsaktivister, oliktänkande, advokater, fackföreningar, religiösa grupper och icke-statliga organisationer eller kringskära deras verksamhet, framför allt om de uttalar sig kritiskt om Vietnams regering.

| J. | Vietnams regering fortsätter att förbjuda oberoende eller privatägda medieföretag att bedriva verksamhet och utövar en sträng kontroll över radio- och tv-stationer och tryckta publikationer. I april 2016 antog nationalförsamlingen en medielag som kraftigt begränsade pressfriheten i Vietnam. |
| --- | --- |

J.

Vietnams regering fortsätter att förbjuda oberoende eller privatägda medieföretag att bedriva verksamhet och utövar en sträng kontroll över radio- och tv-stationer och tryckta publikationer. I april 2016 antog nationalförsamlingen en medielag som kraftigt begränsade pressfriheten i Vietnam.

| K. | Den 12 juni 2018 antog Vietnams nationalförsamling en lag om it-säkerhet för att skärpa kontrollen över internet, så att internetleverantörer åläggs radera innehåll som anses ”hota” nationell säkerhet. Denna lag kringskär svårt yttrandefriheten på internet och syftar till att drastiskt hota rätten till integritet. |
| --- | --- |

K.

Den 12 juni 2018 antog Vietnams nationalförsamling en lag om it-säkerhet för att skärpa kontrollen över internet, så att internetleverantörer åläggs radera innehåll som anses ”hota” nationell säkerhet. Denna lag kringskär svårt yttrandefriheten på internet och syftar till att drastiskt hota rätten till integritet.

| L. | Den 1 januari 2018 trädde i Vietnam för första gången en lag om trosföreställningar och religion i kraft, med skyldighet för alla religiösa grupper i landet att registrera sig hos myndigheterna och underrätta dem om sin verksamhet. Myndigheterna kan avvisa eller hindra registreringsansökningar och förbjuda religiös verksamhet som de godtyckligt anser strider mot ”nationens intresse”, ”allmän ordning” eller ”nationens enhet”. Med den här lagen har regeringen institutionaliserat både sin inblandning i religiösa frågor och statens kontroll över religiösa grupper. |
| --- | --- |

L.

Den 1 januari 2018 trädde i Vietnam för första gången en lag om trosföreställningar och religion i kraft, med skyldighet för alla religiösa grupper i landet att registrera sig hos myndigheterna och underrätta dem om sin verksamhet. Myndigheterna kan avvisa eller hindra registreringsansökningar och förbjuda religiös verksamhet som de godtyckligt anser strider mot ”nationens intresse”, ”allmän ordning” eller ”nationens enhet”. Med den här lagen har regeringen institutionaliserat både sin inblandning i religiösa frågor och statens kontroll över religiösa grupper.

| M. | Vietnam kommer på plats 175 av 180 på Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2018. |
| --- | --- |

M.

Vietnam kommer på plats 175 av 180 på Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex för 2018.

| N. | Dödsstraffet används fortfarande i Vietnam, men antalet avrättningar är okänt, eftersom de vietnamesiska myndigheterna betecknat statistiken över dödsstraffet som en statshemlighet. I januari 2018 minskade Vietnam antalet brott belagda med dödsstraff från 22 till 18. |
| --- | --- |

N.

Dödsstraffet används fortfarande i Vietnam, men antalet avrättningar är okänt, eftersom de vietnamesiska myndigheterna betecknat statistiken över dödsstraffet som en statshemlighet. I januari 2018 minskade Vietnam antalet brott belagda med dödsstraff från 22 till 18.

| O. | Vietnam har ännu inte ratificerat vissa grundläggande ILO-konventioner, nämligen konvention nr 98 angående organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, konvention nr 105 angående avskaffande av tvångsarbete och konvention nr 87 angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten. |
| --- | --- |

O.

Vietnam har ännu inte ratificerat vissa grundläggande ILO-konventioner, nämligen konvention nr 98 angående organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten, konvention nr 105 angående avskaffande av tvångsarbete och konvention nr 87 angående föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten.

| P. | Människorättsdialogen mellan EU och Vietnam är viktig för en pågående övergripande diskussion om frågor som EU upplever som viktiga, bland annat att de grundläggande rättigheterna till yttrandefrihet, föreningsfrihet och fredliga sammankomster ska fullständigt respekteras. Förbindelserna mellan EU och Vietnam måste till sitt innersta väsen bygga på respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, samt på att internationella normer om dessa frågor ska upprätthållas. |
| --- | --- |

P.

Människorättsdialogen mellan EU och Vietnam är viktig för en pågående övergripande diskussion om frågor som EU upplever som viktiga, bland annat att de grundläggande rättigheterna till yttrandefrihet, föreningsfrihet och fredliga sammankomster ska fullständigt respekteras. Förbindelserna mellan EU och Vietnam måste till sitt innersta väsen bygga på respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstaten, samt på att internationella normer om dessa frågor ska upprätthållas.

| Q. | Det finns en klar koppling mellan partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, där bägge parterna åtog sig att fullgöra sina skyldigheter på de mänskliga rättigheternas område. |
| --- | --- |

Q.

Det finns en klar koppling mellan partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, där bägge parterna åtog sig att fullgöra sina skyldigheter på de mänskliga rättigheternas område.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de fortsatta människorättskränkningarna i Vietnam, bland annat att politiska aktivister, journalister, bloggare, oliktänkande och människorättsförsvarare ådöms straff och utsätts för politisk skrämseltaktik, övervakning, trakasserier, angrepp och orättvisa rättegångar för att de utövat sin yttrandefrihet, antingen det skett på eller utanför internet, vilket flagrant bryter mot Vietnams internationella skyldigheter inom området mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige alla människorättsförsvarare och samvetsfångar som frihetsberövats eller dömts bara för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet, bland dem Hoang Duc Binh, Nguyen Nam Phong, Nguyen Trung Truc och Le Dinh Luong, samt lägga ned alla åtal mot dem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar än en gång de vietnamesiska myndigheterna att upphöra med alla restriktioner för och trakasserier mot människorättsförsvarare och att under alla omständigheter garantera deras möjlighet att utöva sitt legitima arbete för de mänskliga rättigheterna utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, inklusive rättsliga trakasserier. Parlamentet uppmanar Vietnams regering att ta bort alla begränsningar av religionsfriheten och få slut på trakasserierna mot religiösa samfund. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet håller fast vid att Vietnams regering måste säkerställa att alla som frihetsberövats får en behandling som motsvarar internationella normer. Parlamentet betonar att rätten att få kontakta en advokat, liksom också hälso- och sjukvårdspersonal samt anhöriga, erbjuder ett viktigt skydd mot tortyr och är utslagsgivande för rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer missbruket av repressiva lagar och andra författningar som inskränker grundläggande fri- och rättigheter. Parlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att upphäva, revidera eller ändra alla repressiva lagar, särskilt landets strafflag, dess lag om it-säkerhet och dess lag om trosföreställning eller religion, samt att säkerställa att all lagstiftning stämmer överens med internationella människorättsnormer och skyldigheter på de mänskliga rättigheternas område, bland dem också den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam är part i. Parlamentet uppmanar regeringen att försätta lagstiftningen om offentliga möten och demonstrationer i överensstämmelse med rätten till mötes- och föreningsfrihet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar Vietnam att underteckna och ratificera FN:s alla relevanta fördrag om mänskliga rättigheter, jämte Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och ILO-konventionerna nr 87, nr 98 och nr 105. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Vietnam att gå ut med en stående inbjudan till alla specialförfaranden i FN:s råd för mänskliga rättigheter, framför allt till den särskilda rapportören för åsikts- och yttrandefrihet och den särskilda rapportören för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att erkänna oberoende fackföreningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att övervaka människorättssituationen i Vietnam och att arbeta tillsammans med myndigheterna och alla relevanta berörda parter för att förbättra den. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att det motsätter sig dödsstraffet under alla omständigheter. Parlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att införa ett omedelbart moratorium för tillämpningen av dödsstraff, som ett steg mot dess avskaffande. Parlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att ompröva alla dödsdomar, för att säkerställa att de rättegångar där de avkunnats följt internationella normer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att aktivt stödja grupper i det civila samhället och enskilda personer som försvarar mänskliga rättigheter i Vietnam, bland annat genom att i alla sina kontakter med de vietnamesiska myndigheterna yrka på frigivning av människorättsförsvarare och samvetsfångar. Parlamentet uppmanar med kraft EU-delegationen i Hanoi att ge allt lämpligt stöd åt frihetsberövade människorättsförsvarare och samvetsfångar, också genom att ordna så att de får besök i fängelset, samt genom att övervaka rättegångar och ge rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater till intensivare insatser för konkreta förbättringar av de mänskliga rättigheterna i Vietnam, bland annat vid den förestående allmänna återkommande utvärderingen av Vietnam inom FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterlyser än en gång ett EU-omfattande förbud mot att någon som helst form av säkerhetsutrustning som används eller kan användas för internt förtryck, däribland internetövervakningsteknik, exporteras eller säljs till länder där människorättssituationen inger oro, eller moderniseras eller underhålls där. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar det fördjupade partnerskapet och människorättsdialogen mellan EU och Vietnam, och erinrar om vikten av dialogen som ett nyckelredskap som ska användas på ett effektivt sätt för att stödja och uppmuntra Vietnam i genomförandet av nödvändiga reformer. Kommissionen uppmuntras starkt att övervaka framstegen inom ramen för dialogen genom införandet av riktmärken och övervakningsmekanismer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Vietnams regering och EU att, såsom viktiga partner till varandra, förbinda sig att förbättra respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Vietnam, eftersom detta bildar en hörnsten i de bilaterala förbindelserna mellan Vietnam och EU, framför allt inför ratificeringen av frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam, samt mot bakgrund av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, generalsekreteraren för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), Vietnams regering och nationalförsamling, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 73.

(2)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 122.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/70

---

P8_TA(2018)0460

Människorättssituationen i Kuba

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Kuba (2018/2926(RSP))

(2020/C 363/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt av den 17 november 2004 om situationen i Kuba (1), 2 februari 2006 om EU:s ståndpunkt gentemot Kubas regering (2), 21 juni 2007 om Kuba (3), 11 mars 2010 om situationen för politiska fångar och samvetsfångar i Kuba (4) och 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba (5), å andra sidan, samt parlamentets samtycke till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt av den 17 november 2004 om situationen i Kuba (1), 2 februari 2006 om EU:s ståndpunkt gentemot Kubas regering (2), 21 juni 2007 om Kuba (3), 11 mars 2010 om situationen för politiska fångar och samvetsfångar i Kuba (4) och 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba (5), å andra sidan, samt parlamentets samtycke till detta,

| — | med beaktande av den kubanska nationalförsamlingens val av Miguel Díaz-Canel som ny president den 19 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kubanska nationalförsamlingens val av Miguel Díaz-Canel som ny president den 19 april 2018,

| — | med beaktande av de resultat från FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden i Kuba som publicerades den 17 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resultat från FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden i Kuba som publicerades den 17 mars 2017,

| — | med beaktande av yttrande nr 59/2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, antaget vid det 82:a sammanträdet den 20–24 augusti 2018, om Ariel Ruiz Urquiola, som betraktas som en samvetsfånge av Amnesty International, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande nr 59/2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, antaget vid det 82:a sammanträdet den 20–24 augusti 2018, om Ariel Ruiz Urquiola, som betraktas som en samvetsfånge av Amnesty International,

| — | med beaktande av de allmänna återkommande utvärderingar av Kuba som FN:s råd för mänskliga rättigheter gjorde i maj 2013 och maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna återkommande utvärderingar av Kuba som FN:s råd för mänskliga rättigheter gjorde i maj 2013 och maj 2018,

| — | med beaktande av 2017 års rapport om Kuba från Human Rights Watch och uttalandet av den 27 juli 2018 från Erika Guevara-Rosas, Amerikaansvarig vid Amnesty International, om 100 dagar med den nya kubanska administrationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017 års rapport om Kuba från Human Rights Watch och uttalandet av den 27 juli 2018 från Erika Guevara-Rosas, Amerikaansvarig vid Amnesty International, om 100 dagar med den nya kubanska administrationen,

| — | med beaktande av de månatliga uttalandena av den kubanska kommittén för mänskliga rättigheter och nationell försoning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de månatliga uttalandena av den kubanska kommittén för mänskliga rättigheter och nationell försoning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet,

| — | med beaktande av Kubas konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kubas konstitution,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mänskliga rättigheter har en framträdande plats i EU:s politiska dialoger och i dess samarbets- och handelsavtal. De mänskliga rättigheterna, däribland medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är odelbara och detta bör vara ett av EU:s huvudmål i förbindelserna med Kuba. |
| --- | --- |

A.

Mänskliga rättigheter har en framträdande plats i EU:s politiska dialoger och i dess samarbets- och handelsavtal. De mänskliga rättigheterna, däribland medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, är odelbara och detta bör vara ett av EU:s huvudmål i förbindelserna med Kuba.

| B. | Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba. Avtalet uttrycker tydlig och stor oro över människorättssituationen i Kuba och innehåller en upphävandeklausul för den händelse att människorättsbestämmelser skulle åsidosättas. |
| --- | --- |

B.

Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och Kuba. Avtalet uttrycker tydlig och stor oro över människorättssituationen i Kuba och innehåller en upphävandeklausul för den händelse att människorättsbestämmelser skulle åsidosättas.

| C. | Människorättsdialogen mellan EU och Kuba, ledd av EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, inleddes 2015. Den 9 oktober 2018 tog parterna i den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Kuba bland annat upp medborgarnas deltagande i det offentliga livet, t.ex. i senare tiders valprocesser, samt förenings- och yttrandefriheten och möjligheterna för människorättsförsvarare och andra delar av civilsamhället att fritt organisera sig, uttrycka sina åsikter och delta i samhällslivet. Det står inte klart för parlamentet om detta möte på något sätt undanröjde några oklarheter. Inga konkreta resultat har uppnåtts beträffande de mänskliga rättigheterna i Kuba, trots inrättandet av människorättsdialogen och omvalet av Kuba i FN:s människorättsråd för perioden 2017–2019. Den politiska dialogen måste omfatta en direkt och intensiv dialog med civilsamhället och oppositionen utan begräsningar. |
| --- | --- |

C.

Människorättsdialogen mellan EU och Kuba, ledd av EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, inleddes 2015. Den 9 oktober 2018 tog parterna i den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Kuba bland annat upp medborgarnas deltagande i det offentliga livet, t.ex. i senare tiders valprocesser, samt förenings- och yttrandefriheten och möjligheterna för människorättsförsvarare och andra delar av civilsamhället att fritt organisera sig, uttrycka sina åsikter och delta i samhällslivet. Det står inte klart för parlamentet om detta möte på något sätt undanröjde några oklarheter. Inga konkreta resultat har uppnåtts beträffande de mänskliga rättigheterna i Kuba, trots inrättandet av människorättsdialogen och omvalet av Kuba i FN:s människorättsråd för perioden 2017–2019. Den politiska dialogen måste omfatta en direkt och intensiv dialog med civilsamhället och oppositionen utan begräsningar.

| D. | Den kubanska regeringen vägrar alltjämt att erkänna övervakning av de mänskliga rättigheterna som en legitim verksamhet och nekar lokala människorättsorganisationer rättslig status. |
| --- | --- |

D.

Den kubanska regeringen vägrar alltjämt att erkänna övervakning av de mänskliga rättigheterna som en legitim verksamhet och nekar lokala människorättsorganisationer rättslig status.

| E. | En konstitutionell folkomröstning ska hållas den 24 februari 2019. Processen för en ny konstitution är i avsaknad av ordentliga rikstäckande samråd, vilket gör att kommunistpartiet behåller sin maktposition i ett samhälle utan flerpartisystem, grundläggande friheter och politiska och medborgerliga rättigheter och därigenom stärker det centraliserade statliga ägandet och statens kontroll över ekonomin. I artikel 3 förklaras att det politiska enpartisystemet är ”oåterkalleligt” och i artikel 224 att det är förbjudet för dagens och framtidens generationer att rucka på socialismens oåterkallelighet och på det nuvarande politiska och sociala systemet. Konstitutionsförslaget tycks även innehålla andra högst oroväckande bestämmelser. |
| --- | --- |

E.

En konstitutionell folkomröstning ska hållas den 24 februari 2019. Processen för en ny konstitution är i avsaknad av ordentliga rikstäckande samråd, vilket gör att kommunistpartiet behåller sin maktposition i ett samhälle utan flerpartisystem, grundläggande friheter och politiska och medborgerliga rättigheter och därigenom stärker det centraliserade statliga ägandet och statens kontroll över ekonomin. I artikel 3 förklaras att det politiska enpartisystemet är ”oåterkalleligt” och i artikel 224 att det är förbjudet för dagens och framtidens generationer att rucka på socialismens oåterkallelighet och på det nuvarande politiska och sociala systemet. Konstitutionsförslaget tycks även innehålla andra högst oroväckande bestämmelser.

| F. | Oberoende journalister, fredliga dissidenter och människorättsförsvarare som dokumenterar människorättskränkningar, och som huvudsakligen är medlemmar av den demokratiska oppositionen, utsätts för förföljelse, godtyckliga frihetsberövanden och fängslanden i Kuba. Enligt den kubanska kommittén för mänskliga rättigheter och nationell försoning gjordes i oktober 2018 minst 202 godtyckliga korttidsgripanden – utan tvekan av politiska skäl – av fredliga politiska motståndare och oberoende civilsamhällesaktivister som utövade sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, mötesfrihet och politisk föreningsfrihet. |
| --- | --- |

F.

Oberoende journalister, fredliga dissidenter och människorättsförsvarare som dokumenterar människorättskränkningar, och som huvudsakligen är medlemmar av den demokratiska oppositionen, utsätts för förföljelse, godtyckliga frihetsberövanden och fängslanden i Kuba. Enligt den kubanska kommittén för mänskliga rättigheter och nationell försoning gjordes i oktober 2018 minst 202 godtyckliga korttidsgripanden – utan tvekan av politiska skäl – av fredliga politiska motståndare och oberoende civilsamhällesaktivister som utövade sin grundläggande rätt till yttrandefrihet, mötesfrihet och politisk föreningsfrihet.

| G. | En av dessa personer är Eduardo Cardet, nationell samordnare för Kristna befrielserörelsen (MCL), som dömdes till tre års fängelse för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet. I november 2016 greps han vid hemkomsten från en resa till Miami. Cardet, som betraktas som en samvetsfånge, sitter för närvarande i fängelset Cuba Si i Holguín i en isoleringscell utan möjlighet till familjebesök eller telefonsamtal. |
| --- | --- |

G.

En av dessa personer är Eduardo Cardet, nationell samordnare för Kristna befrielserörelsen (MCL), som dömdes till tre års fängelse för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet. I november 2016 greps han vid hemkomsten från en resa till Miami. Cardet, som betraktas som en samvetsfånge, sitter för närvarande i fängelset Cuba Si i Holguín i en isoleringscell utan möjlighet till familjebesök eller telefonsamtal.

| H. | Tomás Núñez Magdariaga, medlem av den inofficiella politiska oppositionsgruppen Kubas patriotiska union (Unión Patriótica de Cuba, UNPACU), inledde i protest en 62 dagar lång hungerstrejk och frigavs den 15 oktober 2018 tack vare internationella påtryckningar. Magdariaga hade befunnits skyldig till att ha hotat en statlig tjänsteman som sedermera erkände att han hittat på anklagelserna mot honom. Hans fall är ännu ett flagrant exempel på försöken att tysta avvikande åsikter. |
| --- | --- |

H.

Tomás Núñez Magdariaga, medlem av den inofficiella politiska oppositionsgruppen Kubas patriotiska union (Unión Patriótica de Cuba, UNPACU), inledde i protest en 62 dagar lång hungerstrejk och frigavs den 15 oktober 2018 tack vare internationella påtryckningar. Magdariaga hade befunnits skyldig till att ha hotat en statlig tjänsteman som sedermera erkände att han hittat på anklagelserna mot honom. Hans fall är ännu ett flagrant exempel på försöken att tysta avvikande åsikter.

| I. | I oktober 2018 blev Damer i vitt återigen det politiska förtryckets främsta offer, och ett antal medlemmar av Förenade antitotalitära forumet (FANTU) blev måltavla för förtryck i flera av landets provinser. |
| --- | --- |

I.

I oktober 2018 blev Damer i vitt återigen det politiska förtryckets främsta offer, och ett antal medlemmar av Förenade antitotalitära forumet (FANTU) blev måltavla för förtryck i flera av landets provinser.

| J. | Alla fångar i Kuba måste garanteras human behandling. Den kubanska regeringen nekar oberoende människorättsorganisationer tillträde till fängelser. Kubanska medborgare har inga garantier för korrekta rättsförfaranden, såsom rätten till rättvisa och offentliga förhandlingar i en behörig och opartisk domstol. Villkorligt frigivna fångar utsätts ofta för kontinuerliga trakasserier av myndigheterna. |
| --- | --- |

J.

Alla fångar i Kuba måste garanteras human behandling. Den kubanska regeringen nekar oberoende människorättsorganisationer tillträde till fängelser. Kubanska medborgare har inga garantier för korrekta rättsförfaranden, såsom rätten till rättvisa och offentliga förhandlingar i en behörig och opartisk domstol. Villkorligt frigivna fångar utsätts ofta för kontinuerliga trakasserier av myndigheterna.

| K. | FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden har tydligt slagit fast att kubanska offer för godtyckliga frihetsberövanden har rätt att överklaga till regeringen, vilket innebär rätt till restitution, skadestånd, rehabilitering, gottgörelse och garantier om att det inträffade inte kommer att upprepas. |
| --- | --- |

K.

FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden har tydligt slagit fast att kubanska offer för godtyckliga frihetsberövanden har rätt att överklaga till regeringen, vilket innebär rätt till restitution, skadestånd, rehabilitering, gottgörelse och garantier om att det inträffade inte kommer att upprepas.

| L. | Det finns tecken på större respekt för religionsfriheten i Kuba. Fortfarande är dock de kubanska myndigheterna mycket restriktiva när det gäller att bygga eller återuppbygga kristna kyrkor. Kyrkan har undan för undan vuxit fram som den största aktören i det civila samhället och den viktigaste icke-statliga leverantören av sociala tjänster i Kuba, men dess verksamhet är fortsatt hårt kontrollerad av myndigheterna. |
| --- | --- |

L.

Det finns tecken på större respekt för religionsfriheten i Kuba. Fortfarande är dock de kubanska myndigheterna mycket restriktiva när det gäller att bygga eller återuppbygga kristna kyrkor. Kyrkan har undan för undan vuxit fram som den största aktören i det civila samhället och den viktigaste icke-statliga leverantören av sociala tjänster i Kuba, men dess verksamhet är fortsatt hårt kontrollerad av myndigheterna.

| M. | Närmare politiska och ekonomiska förbindelser med Kuba är för EU:s vidkommande avsedda att främja politiska reformer i landet i linje med förhoppningarna hos alla landets medborgare. En liberalisering av ekonomin och handeln bör göra det möjligt för landet att successivt röra sig i riktning mot fria samhällsutrymmen, samlevnad, teknik och kommunikation, som den kubanska befolkningen både uppskattar och efterfrågar. |
| --- | --- |

M.

Närmare politiska och ekonomiska förbindelser med Kuba är för EU:s vidkommande avsedda att främja politiska reformer i landet i linje med förhoppningarna hos alla landets medborgare. En liberalisering av ekonomin och handeln bör göra det möjligt för landet att successivt röra sig i riktning mot fria samhällsutrymmen, samlevnad, teknik och kommunikation, som den kubanska befolkningen både uppskattar och efterfrågar.

| N. | Parlamentet har delat ut Sacharovpriset för tankefrihet till kubanska aktivister vid tre tillfällen: Oswaldo Payá 2002, Damer i vitt 2005 och Guillermo Fariñas 2010. Det händer fortfarande med jämna mellanrum att Sacharovpristagare hindras från att lämna landet och delta i internationella evenemang. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet har delat ut Sacharovpriset för tankefrihet till kubanska aktivister vid tre tillfällen: Oswaldo Payá 2002, Damer i vitt 2005 och Guillermo Fariñas 2010. Det händer fortfarande med jämna mellanrum att Sacharovpristagare hindras från att lämna landet och delta i internationella evenemang.

| O. | Parlamentet har vid åtskilliga tillfällen bett om att få skicka officiella delegationer till Kuba. De kubanska myndigheterna har varje gång nekat tillträde till landet, även efter ingåendet av avtalet om politisk dialog och samarbete. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet har vid åtskilliga tillfällen bett om att få skicka officiella delegationer till Kuba. De kubanska myndigheterna har varje gång nekat tillträde till landet, även efter ingåendet av avtalet om politisk dialog och samarbete.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag de godtyckliga frihetsberövanden, förföljelser, trakasserier och attacker som drabbar fredliga dissidenter, oberoende journalister, människorättsförsvarare och den politiska oppositionen i Kuba. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på detta och ett omedelbart frigivande av alla politiska fångar, däribland Eduardo Cardet, och av dem som sitter godtyckligt frihetsberövade bara för att de utövat sin yttrande- och mötesfrihet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s medlemsstater, utrikestjänsten och dess Kubadelegation att strikt iaktta sina grundprinciper och sin grundläggande politik gentemot Kuba och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att försöka få ovanstående personer på fri fot, se till att trakasserierna av politiska motståndare och människorättsförsvarare omedelbart upphör samt bistå och skydda dessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att förbättra fängelseförhållandena och behandlingen av fångar och att bevilja internationella människorättsorganisationer och oberoende kubanska organisationer tillträde till landets fängelser. Parlamentet framhåller att fängslandet av dissidenter på grund av deras idéer och fredliga politiska verksamhet strider mot den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin inte har förbättrats trots avtalet om politisk dialog och samarbete. Parlamentet begär att de bindande skyldigheterna i detta avtal mellan EU och Kuba ska fullgöras, i synnerhet vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. Parlamentet framhåller att avtalet måste genomföras och efterlevas om det ska kunna bli en framgång. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att avtalet om politisk dialog och samarbete innehåller en bestämmelse om hävande av avtalet som bör tillämpas om människorättsbestämmelser åsidosätts. Därför krävs det att Europeiska unionen noga följer och bevakar respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i Kuba vid genomförandet av avtalet och att det sker regelbunden återrapportering till parlamentet. Vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini uppmanas att ingående underrätta parlamentet i plenum om vilka konkreta åtgärder som vidtas för att hörsamma det ovanstående kravet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den kubanska regeringen att omdefiniera sin människorättspolitik genom att anpassa den till internationell människorättslagstiftning och att låta alla aktörer i det civila samhället och den politiska oppositionen delta aktivt i det politiska livet och samhällslivet utan restriktioner. Parlamentet uppmanar Kuba att bekräfta sin avsikt att ”upprätthålla de högsta standarderna när det gäller att främja och skydda de mänskliga rättigheterna” genom att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt deras fakultativa protokoll. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner de kubanska myndigheterna om att rörelse- och mötesfriheten garanteras av internationell människorättslagstiftning och att denna frihet även gäller aktivister och medlemmar av den demokratiska oppositionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer i skarpa ordalag antagandet av dekret 349, som urholkar rätten till konstnärlig frihet i Kuba. Parlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder för att dra tillbaka dekret 349 innan det träder i kraft i december 2018. Parlamentet framhåller att den konstnärliga yttrandefriheten är central för en livskraftig och sjudande kultursektor som kan skapa arbetstillfällen, utveckla kulturindustrier och vitalisera kulturarvet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar den kubanska regeringen att sluta censurera internet och blockera webbplatser med det enda syftet att begränsa den politiska kritiken och kringskära informationstillgången. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder till fullo resultaten av den 17 mars 2017 från FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden i Kuba, där Kuba eftertryckligen uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera rättsväsendets fulla oberoende och att inrätta en oberoende nationell människorättsinstitution i linje med Parisprinciperna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det nya förslaget till konstitution och den folkomröstning som är planerad att hållas i februari 2019. Parlamentet framhåller att hela processen saknar den inkludering, tolerans och respekt för grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter som skulle kunna garantera en demokratisk konstitutionell process. Parlamentet bekräftar därför på nytt sin beslutsamhet att uppmuntra en övergångsprocess mot en pluralistisk demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som involverar alla aktörer utan att stänga ute någon, i enlighet med vad som stadgas i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, samt en varaktig ekonomisk återhämtning som syftar till att förbättra kubanernas levnadsstandard i linje med det kubanska folkets förhoppningar. Parlamentet uppmanar de berörda kubanska myndigheterna att föreskriva fria och pluralistiska val i den nya konstitutionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de europeiska institutionerna samt medlemsstaterna att stödja den ekonomiska och politiska övergången i Kuba i riktning mot ett fullt demokratiskt system som respekterar samtliga medborgares grundläggande rättigheter. Parlamentet stöder användningen av EU:s olika utrikespolitiska instrument, särskilt finansieringsinstrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EIDMR), för att stärka EU:s dialog med Kubas civilsamhälle och dem som stöder en fredlig övergång i Kuba. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att avskaffa dödsstraffet för alla brott och begär ett moratorium för dödsstraffet fram till dess att denna rättsliga ändring är formellt antagen. Parlamentet efterlyser en översyn av alla dödsdomar för att förvissa sig om att tillhörande rättegångar har följt internationella normer och att ingen enda avrättning verkställs i framtiden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar den kubanska regeringen att låta kyrkor bedriva sin sociala omsorgsverksamhet fritt i det kubanska samhället. Parlamentet kräver fullständiga garantier för religions- och samvetsfriheten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten Federica Mogherini att erkänna att det finns en politisk opposition till den kubanska regeringen och att stödja dess involvering i den politiska dialogen mellan EU och Kuba. Parlamentet påminner de europeiska institutionerna om att civilsamhället och Sacharovpristagarna är centrala aktörer för Kubas demokratisering och att deras röst måste höras och beaktas i de bilaterala förbindelserna. Därför uppmanar parlamentet alla företrädare för EU:s medlemsstater att i samband med besök ta upp farhågor om de mänskliga rättigheterna med de kubanska myndigheterna och att träffa Sacharovpristagare när de besöker Kuba för att säkerställa intern och extern konsekvens i EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar djupt de kubanska myndigheternas vägran att låta parlamentets utskott och delegationer och en del av dess politiska grupper besöka Kuba trots parlamentets samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart bevilja tillträde till landet och att även göra det möjligt att besöka ön när den konstitutionella folkomröstningen ska hållas den 24 februari 2019. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Kubas regering och nationalförsamling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt Celac-medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  EUT C 201 E, 18.8.2005, s. 83.

(2)  EUT C 288 E, 24.11.2006, s. 81.

(3)  EUT C 146 E, 12.6.2008, s. 377.

(4)  EUT C 349 E, 22.12.2010, s. 82.

(5)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 99.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/75

---

P8_TA(2018)0461

Människorättssituationen i Bangladesh

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om människorättssituationen i Bangladesh (2018/2927(RSP))

(2020/C 363/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh av den 6 april 2017 (1) och 26 november 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh av den 6 april 2017 (1) och 26 november 2015 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om det aktuella läget avseende tillämpningen av överenskommelsen om godtagbarhet i Bangladesh (Bangladesh Sustainability Compact) (3), och av kommissionens tekniska lägesrapport av den 28 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om det aktuella läget avseende tillämpningen av överenskommelsen om godtagbarhet i Bangladesh (Bangladesh Sustainability Compact) (3), och av kommissionens tekniska lägesrapport av den 28 september 2018,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2017 om EU:s flaggskeppsinitiativ för klädsektorn (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2017 om EU:s flaggskeppsinitiativ för klädsektorn (4),

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (5) från 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (5) från 2001,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten,

| — | med beaktande av överenskommelsen om godtagbarhet för den kontinuerliga förbättringen av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen om godtagbarhet för den kontinuerliga förbättringen av arbetstagares rättigheter och fabrikssäkerhet inom industrin för konfektionsvaror och stickade klädesplagg i Bangladesh,

| — | med beaktande av avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh från 2013, och av förlängningen av avtalet 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh från 2013, och av förlängningen av avtalet 2018,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 27 september 2018 om den bangladeshiska lagen om it-säkerhet från EU:s medlemsstaters beskickningschefer, Europeiska unionens delegation och Norges och Schweiz beskickningschefer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 27 september 2018 om den bangladeshiska lagen om it-säkerhet från EU:s medlemsstaters beskickningschefer, Europeiska unionens delegation och Norges och Schweiz beskickningschefer,

| — | med beaktande av den nationella rapporten av den 26 februari 2018 till FN:s råd för mänskliga rättigheter för dess allmänna återkommande utvärdering av Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nationella rapporten av den 26 februari 2018 till FN:s råd för mänskliga rättigheter för dess allmänna återkommande utvärdering av Bangladesh,

| — | med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 december 2006 och trädde i kraft den 23 december 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som antogs av FN:s generalförsamling den 20 december 2006 och trädde i kraft den 23 december 2010,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 16 juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter den 16 juni 2011,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av den bangladeshiska nationella handlingsplanen för avskaffande av barnäktenskap 2015–2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bangladeshiska nationella handlingsplanen för avskaffande av barnäktenskap 2015–2021,

| — | med beaktande av rekommendationerna från det 17:e mötet i FN:s permanenta forum för urbefolkningar (UNPFII), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det 17:e mötet i FN:s permanenta forum för urbefolkningar (UNPFII),

| — | med beaktande av 2018 års internationella pressfrihetsindex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2018 års internationella pressfrihetsindex,

| — | med beaktande av den bangladeshiska lagen om it-säkerhet från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bangladeshiska lagen om it-säkerhet från 2018,

| — | med beaktande av den bangladeshiska lagen om informations- och kommunikationsteknik (nedan kallad IKT-lagen), särskilt avsnitt 57, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bangladeshiska lagen om informations- och kommunikationsteknik (nedan kallad IKT-lagen), särskilt avsnitt 57,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter av den 12 maj 2014 vad gäller yttrandefrihet online och offline, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter av den 12 maj 2014 vad gäller yttrandefrihet online och offline,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har en lång tradition av förbindelser med Bangladesh, bland annat genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling. Respekten för och främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik och måste vara ett väsentligt inslag i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

A.

EU har en lång tradition av förbindelser med Bangladesh, bland annat genom samarbetsavtalet om partnerskap och utveckling. Respekten för och främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer ligger till grund för parternas inrikes- och utrikespolitik och måste vara ett väsentligt inslag i EU:s yttre åtgärder.

| B. | Förtrycket mot medlemmar av det civila samhället, inklusive politiska aktivister, fackföreningsmedlemmar, journalister, studenter, människorättsförsvarare och minoriteter, har ökat under de senaste åren i Bangladesh. FN:s människorättsexperter och internationella människorättsgrupper har rapporterat om ett tydligt mönster i Bangladesh av utomrättsliga avrättningar, godtyckliga massgripanden och påtvingade försvinnanden, såsom i fallen med Maroof Zaman och Mir Ahmad Bin Quasem. |
| --- | --- |

B.

Förtrycket mot medlemmar av det civila samhället, inklusive politiska aktivister, fackföreningsmedlemmar, journalister, studenter, människorättsförsvarare och minoriteter, har ökat under de senaste åren i Bangladesh. FN:s människorättsexperter och internationella människorättsgrupper har rapporterat om ett tydligt mönster i Bangladesh av utomrättsliga avrättningar, godtyckliga massgripanden och påtvingade försvinnanden, såsom i fallen med Maroof Zaman och Mir Ahmad Bin Quasem.

| C. | Bangladesh innehar plats 146 av 180 i det internationella pressfrihetsindexet. Kränkningar av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter – särskilt våld, trakasserier, hot och censur som drabbar journalister och bloggare – är alltjämt utbredda i Bangladesh. Den bangladeshiska IKT-lagen, särskilt avsnitt 57, har under de senaste åren använts för att gripa och åtala aktivister och journalister som har kritiserat regeringen. |
| --- | --- |

C.

Bangladesh innehar plats 146 av 180 i det internationella pressfrihetsindexet. Kränkningar av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter – särskilt våld, trakasserier, hot och censur som drabbar journalister och bloggare – är alltjämt utbredda i Bangladesh. Den bangladeshiska IKT-lagen, särskilt avsnitt 57, har under de senaste åren använts för att gripa och åtala aktivister och journalister som har kritiserat regeringen.

| D. | Lagen om it-säkerhet, som antogs av Bangladeshs parlament den 19 september 2018, ändrar inte avsnitt 57 i IKT-lagen, trots de många invändningarna från bangladeshiska journalister, medborgarrättsaktivister och det internationella samfundet. |
| --- | --- |

D.

Lagen om it-säkerhet, som antogs av Bangladeshs parlament den 19 september 2018, ändrar inte avsnitt 57 i IKT-lagen, trots de många invändningarna från bangladeshiska journalister, medborgarrättsaktivister och det internationella samfundet.

| E. | Den internationellt erkända och prisbelönta bangladeshiska fotojournalisten Shahidul Alam, lärare och aktivist, bortfördes med tvång från sitt hem den 5 augusti 2018 och fängslades enligt IKT-lagen efter att ha uttalat sig om den senaste tidens studentprotester i Bangladesh och kritiserat myndigheterna för att ha använt våld. Han är fortfarande häktad och har vägrats frisläppande mot borgen vid flera tillfällen. Enligt uppgift har han nekats adekvat medicinsk behandling och utsatts för tortyr. |
| --- | --- |

E.

Den internationellt erkända och prisbelönta bangladeshiska fotojournalisten Shahidul Alam, lärare och aktivist, bortfördes med tvång från sitt hem den 5 augusti 2018 och fängslades enligt IKT-lagen efter att ha uttalat sig om den senaste tidens studentprotester i Bangladesh och kritiserat myndigheterna för att ha använt våld. Han är fortfarande häktad och har vägrats frisläppande mot borgen vid flera tillfällen. Enligt uppgift har han nekats adekvat medicinsk behandling och utsatts för tortyr.

| F. | Till följd av terroristattacker tillämpar regeringen en strikt ”nolltolerans”-strategi. Mobilnät i Bangladesh har stängts ner och bangladeshiska säkerhetsstyrkor har enligt uppgift försökt köpa elektronisk övervakningsapparatur på den internationella marknaden. Regeringen i Bangladesh har inlett en kampanj av intensiv och inkräktande övervakning av sociala medier. |
| --- | --- |

F.

Till följd av terroristattacker tillämpar regeringen en strikt ”nolltolerans”-strategi. Mobilnät i Bangladesh har stängts ner och bangladeshiska säkerhetsstyrkor har enligt uppgift försökt köpa elektronisk övervakningsapparatur på den internationella marknaden. Regeringen i Bangladesh har inlett en kampanj av intensiv och inkräktande övervakning av sociala medier.

| G. | Val ska hållas i Bangladesh den 30 december 2018. Oppositionsledaren och den f.d. premiärministern Khaleda Zia avtjänar för närvarande ett fängelsestraff på 10 år för korruption och är därmed avstängd från att ställa upp i valet. Hon nekar till anklagelserna, som hennes anhängare hävdar är politiskt motiverade. |
| --- | --- |

G.

Val ska hållas i Bangladesh den 30 december 2018. Oppositionsledaren och den f.d. premiärministern Khaleda Zia avtjänar för närvarande ett fängelsestraff på 10 år för korruption och är därmed avstängd från att ställa upp i valet. Hon nekar till anklagelserna, som hennes anhängare hävdar är politiskt motiverade.

| H. | Kvinnor och flickor i Bangladesh utsätts för omfattande våld. Bangladesh har den största andelen barnäktenskap i Asien och en av de största i världen. År 2017 antog regeringen i Bangladesh lagen om begränsande av barnäktenskap, som medger undantag i ”särskilda fall”, men som inte definierar några sådana kriterier eller fastställer en lägsta ålder för sådana äktenskap. |
| --- | --- |

H.

Kvinnor och flickor i Bangladesh utsätts för omfattande våld. Bangladesh har den största andelen barnäktenskap i Asien och en av de största i världen. År 2017 antog regeringen i Bangladesh lagen om begränsande av barnäktenskap, som medger undantag i ”särskilda fall”, men som inte definierar några sådana kriterier eller fastställer en lägsta ålder för sådana äktenskap.

| I. | I Bangladesh kan dödsstraffet tillämpas på flera brott. Under 2017 avrättades sex personer. |
| --- | --- |

I.

I Bangladesh kan dödsstraffet tillämpas på flera brott. Under 2017 avrättades sex personer.

| J. | Fallen av våld rapporteras ha ökat i år, särskilt mot kvinnor från urbefolkningar, samt trakasserier och gripanden av förespråkare av ursprungsbefolkningars rättigheter i området Chittagong Hill Tracts. |
| --- | --- |

J.

Fallen av våld rapporteras ha ökat i år, särskilt mot kvinnor från urbefolkningar, samt trakasserier och gripanden av förespråkare av ursprungsbefolkningars rättigheter i området Chittagong Hill Tracts.

| K. | EU är Bangladeshs viktigaste handelspartner, och eftersom Bangladesh hör till de minst utvecklade länderna (MUL) så omfattas landet av det mest fördelaktiga systemet inom EU:s allmänna preferenssystem, nämligen systemet ”Allt utom vapen”. |
| --- | --- |

K.

EU är Bangladeshs viktigaste handelspartner, och eftersom Bangladesh hör till de minst utvecklade länderna (MUL) så omfattas landet av det mest fördelaktiga systemet inom EU:s allmänna preferenssystem, nämligen systemet ”Allt utom vapen”.

| L. | År 2024 beräknas Bangladesh inte längre uppfylla kraven för de minst utvecklade länderna. Fram till dess behöver reformer av mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, inklusive avskaffande av barnarbete, skyndas på. Farhågor kvarstår avseende bestämmelserna i den bangladeshiska arbetslagen och förslaget till lag om industriella frizoner för bearbetning på export. |
| --- | --- |

L.

År 2024 beräknas Bangladesh inte längre uppfylla kraven för de minst utvecklade länderna. Fram till dess behöver reformer av mänskliga rättigheter och arbetstagares rättigheter, inklusive avskaffande av barnarbete, skyndas på. Farhågor kvarstår avseende bestämmelserna i den bangladeshiska arbetslagen och förslaget till lag om industriella frizoner för bearbetning på export.

| M. | Inom ramen för överenskommelsen om godtagbarhet undertecknades avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh av globala klädmärken, återförsäljare och fackföreningar. Hittills har mindre än hälften av de fabriker som omfattas av avtalet vidtagit lämpliga säkerhetsåtgärder. Avtalet gick ut i oktober 2018 trots att betydande arbete återstår. Avtalet följdes av en övergångsöverenskommelse som ska gälla i tre år. |
| --- | --- |

M.

Inom ramen för överenskommelsen om godtagbarhet undertecknades avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh av globala klädmärken, återförsäljare och fackföreningar. Hittills har mindre än hälften av de fabriker som omfattas av avtalet vidtagit lämpliga säkerhetsåtgärder. Avtalet gick ut i oktober 2018 trots att betydande arbete återstår. Avtalet följdes av en övergångsöverenskommelse som ska gälla i tre år.

| N. | Avtalet behöver stödjas och alla parter behöver få fortsätta sitt arbete på ett smidigt sätt, även efter november 2018. Endast en gång har regeringen i Bangladesh och dess enhet för saneringssamordning visat både i ord och handling att de har uppfyllt beredskapskraven och att dessa initiativ för ansvarsfullt företagande kanske inte längre behövs. |
| --- | --- |

N.

Avtalet behöver stödjas och alla parter behöver få fortsätta sitt arbete på ett smidigt sätt, även efter november 2018. Endast en gång har regeringen i Bangladesh och dess enhet för saneringssamordning visat både i ord och handling att de har uppfyllt beredskapskraven och att dessa initiativ för ansvarsfullt företagande kanske inte längre behövs.

| O. | År 2018 fick Bangladesh en massiv tillströmning av mer än 700 000 rohingyaflyktingar som flydde från en kampanj av etnisk rensning som utfördes av den burmesiska militären. Dessa flyktingar är fortfarande i akut behov av humanitärt bistånd. Bangladesh och Myanmar nådde en överenskommelse den 30 oktober 2018 om att påbörja repatrieringen av rohingyafolket till Myanmar i mitten av november, utan något samråd med eller deltagande av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR). |
| --- | --- |

O.

År 2018 fick Bangladesh en massiv tillströmning av mer än 700 000 rohingyaflyktingar som flydde från en kampanj av etnisk rensning som utfördes av den burmesiska militären. Dessa flyktingar är fortfarande i akut behov av humanitärt bistånd. Bangladesh och Myanmar nådde en överenskommelse den 30 oktober 2018 om att påbörja repatrieringen av rohingyafolket till Myanmar i mitten av november, utan något samråd med eller deltagande av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR).

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den försämrade människorättssituationen i Bangladesh och särskilt över de pågående kraftåtgärderna mot yttrande- och mötesfriheten för medier, studenter, aktivister och oppositionen. Parlamentet fördömer att människor grips och utsätts för våld när de utövar sin yttrandefrihet för att kritisera regeringen. Parlamentet är extremt oroat över rapporterna om att användningen av tortyr håller på att bli endemisk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att FN i sin allmänna återkommande utvärdering i maj 2018 berömde Bangladesh för dess ”anmärkningsvärda framsteg” när det gäller att förbättra de mänskliga rättigheterna under de senaste åren. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att genomföra rekommendationerna från utvärderingen, särskilt avseende rättsväsendets oberoende, medborgerliga och politiska rättigheter, mediernas frihet, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt kvinnors och flickors rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de bangladeshiska myndigheterna att genomföra oberoende utredningar av rapporter om utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden och övervåld, inbegripet fallen med Maroof Zaman och Mir Ahmad Bin Quasem, och att ställa de ansvariga inför rätta i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar vidare Bangladesh att ratificera den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, och att införliva dess bestämmelser i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de bangladeshiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige Shahidul Alam, dra tillbaka alla anklagelser mot honom och låta honom fortsätta med sitt legitima människorättsarbete. Parlamentet insisterar på att de bangladeshiska myndigheterna måste vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera Shahidul Alams och hans familjs fysiska och psykiska integritet och säkerhet, och se till att Shahidul Alam under sin häktning behandlas på ett sätt som följer internationella principer och normer. Parlamentet uppmanar de bangladeshiska myndigheterna att omedelbart inleda en offentlig utredning av anklagelserna om att Shahidul Alam har torterats, och att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över IKT-lagen, inte bara eftersom den redan har haft en allvarlig inverkan på journalisters, bloggares och kommentatorers arbete, men också för att den straffar alla individers legitima utövande av rätten till yttrandefrihet, även på sociala medier. Parlamentet anser att avsnitt 57 i IKT-lagen är oförenlig med de grundläggande rättigheterna till yttrandefrihet och till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar djupt regeringens beslut att anta lagen om it-säkerhet, som i själva verket utvidgar och stärker polisens befogenheter att slå ner på yttrandefriheten, inbegripet på sociala medier, inför det nationella valet 2018. Parlamentet uppmanar de bangladeshiska myndigheterna att utan dröjsmål se över lagen om it-säkerhet och IKT-lagen och anpassa dem så att de överensstämmer med de internationella konventioner om mänskliga rättigheter som Bangladesh har anslutit sig till. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet hoppas att nästa allmänna val kommer att vara fredligt, öppet och av en deltagande karaktär så att medborgarna kan ge uttryck åt ett verkligt politiskt val. Parlamentet uppmanar de politiska krafterna att avhålla sig från allt våld och all anstiftan till våld under valperioden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den konstruktiva roll som Bangladesh har spelat under svåra omständigheter genom att ta emot rohingyaflyktingar. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att tillhandahålla mer mark för att minska överbefolkningen och förbättra de ohälsosamma förhållandena i lägren. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att lätta på de byråkratiska restriktioner som de tillämpar på humanitära organisationer. Parlamentet uppmanar med kraft regeringarna i Bangladesh och Myanmar att omedelbart ompröva beslutet att börja repatriera rohingyaflyktingar, eftersom villkoren för ett säkert, värdigt och frivilligt återvändande ännu inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU och andra internationella givare att öka sina ansträngningar för att tillhandahålla det ekonomiska och materiella stöd som behövs till flyktinglägren för rohingyaflyktingar i Bangladesh. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att Bangladesh ska uppfylla sina åtaganden inom ramen för systemet ”Allt utom vapen” i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att Bangladesh ska avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över ogiltigförklaringen av övergångsavtalet, som enligt planerna ska träda i kraft den 30 november 2018. Parlamentet konstaterar att enheten för saneringssamordning ännu inte har kapacitet att övervaka och kontrollera hälso- och säkerhetskrav, vilket får allvarliga konsekvenser för fabriksarbetarnas säkerhet och rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen i Bangladesh att omedelbart erkänna och genomföra övergångsavtalet och att visa en större beredskap för att ta över alla funktioner i avtalet. Parlamentet uppmanar givare att stödja regeringen i Bangladesh för att göra detta möjligt. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att fortsätta sitt kapacitetsbyggande arbete med enheten för saneringssamordning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att anta lagstiftningsändringar av den bangladeshiska arbetslagen och dess genomförandebestämmelser så att de stämmer överens med ILO:s internationella arbetsnormer och i syfte att tillåta fullständig föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar regeringen i Bangladesh att vidta nödvändiga åtgärder för att effektivt ta itu med alla former av diskriminering mot fackföreningar, inbegripet våld och hot. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker oro över att även om 2017 års lag om begränsning av barnäktenskap innehåller bestämmelser om att stärka förebyggande arbete, och om lagföring av gärningsmän, så innehåller den ändå en klausul som tillåter äktenskap under 18 år under särskilda omständigheter med föräldrarnas samtycke och tillstånd från domstol. Parlamentet begär att detta kryphål snarast ska stängas i syfte att skydda barn. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de bangladeshiska myndigheterna att fortsätta att bemöta utmaningar på människorättsområdet. Parlamentet noterar att människorättsfrågor kommer att diskuteras vidare i den gemensamma kommissionen EU–Bangladesh, som ska hållas i Dhaka under första halvåret 2019. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter samt Bangladeshs regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Europaparlamentets resolution av den 6 april 2017 om Bangladesh, inbegripet barnäktenskap (EUT C 298, 23.8.2018, s. 65).

(2)  Europaparlamentets resolution av den 26 november 2015 om yttrandefriheten i Bangladesh (EUT C 366, 27.10.2017, s. 135).

(3)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 100.

(4)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 100.

(5)  EGT L 118, 27.4.2001, s. 48.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/80

---

P8_TA(2018)0464

Omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (2018/2077(INI))

(2020/C 363/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 med titeln Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017 med titeln Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 26 april 2017 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 26 april 2017 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (COM(2017)0253),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 och 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1, 3, 5, 27, 31, 32, 33 och 47,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs i New York den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs i New York den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerats av EU och samtliga medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerats av EU och samtliga medlemsstater,

| — | med beaktande av mål 5 i målen för hållbar utveckling: ”uppnå jämställdhet och alla flickors och kvinnors egenmakt”, och i synnerhet delmål 5.4: ”erkänna och värdesätta obetalt omsorgs- och hushållsarbete genom att tillhandahålla offentliga tjänster, infrastruktur och socialt skydd samt genom att främja delat ansvar inom hushållet och familjen, i enlighet med vad som är nationellt lämpligt”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mål 5 i målen för hållbar utveckling: ”uppnå jämställdhet och alla flickors och kvinnors egenmakt”, och i synnerhet delmål 5.4: ”erkänna och värdesätta obetalt omsorgs- och hushållsarbete genom att tillhandahålla offentliga tjänster, infrastruktur och socialt skydd samt genom att främja delat ansvar inom hushållet och familjen, i enlighet med vad som är nationellt lämpligt”,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 10 maj 2018 med titeln Progress towards the Sustainable Development Goals, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare av den 10 maj 2018 med titeln Progress towards the Sustainable Development Goals,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2017 om att förbättra det samhällsbaserade stödet och den samhällsbaserade vården för ett självständigt liv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2017 om att förbättra det samhällsbaserade stödet och den samhällsbaserade vården för ett självständigt liv,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om förskola och barnomsorg: att ge våra barn bästa möjliga grund för morgondagens värld (2),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2017 med titeln EU:s handlingsplan 2017–2019 – Åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män (COM(2017)0678), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2017 med titeln EU:s handlingsplan 2017–2019 – Åtgärda löneklyftan mellan kvinnor och män (COM(2017)0678),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 med titeln Strategic engagement for gender equality 2016-2019 samt i synnerhet kapitel 3.1 i detta, om att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden och skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 3 december 2015 med titeln Strategic engagement for gender equality 2016-2019 samt i synnerhet kapitel 3.1 i detta, om att öka kvinnornas deltagande på arbetsmarknaden och skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män (SWD(2015)0278),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 8 maj 2018 med titeln Utveckling av barnomsorgen för ett ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, en balans mellan arbete och familjeliv för arbetande föräldrar och en hållbar och inkluderande tillväxt i Europa (”Barcelonamålen”) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 8 maj 2018 med titeln Utveckling av barnomsorgen för ett ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, en balans mellan arbete och familjeliv för arbetande föräldrar och en hållbar och inkluderande tillväxt i Europa (”Barcelonamålen”) (COM(2018)0273),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 29 maj 2013 med titeln Barcelonamålen Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 29 maj 2013 med titeln Barcelonamålen Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 februari 2011 med titeln Förskola – en bättre grund för framtiden (COM(2011)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 februari 2011 med titeln Förskola – en bättre grund för framtiden (COM(2011)0066),

| — | med beaktande av kommissionens färdplan för kvalitet inom förskola och barnomsorg (Ares(2018)1505951), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan för kvalitet inom förskola och barnomsorg (Ares(2018)1505951),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 med titeln Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 20 februari 2013 med titeln Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), den 20 februari 2013 med titeln Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083) och den 26 april 2017 med titeln En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden av den 3 mars 2010 med titeln Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), den 20 februari 2013 med titeln Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083) och den 26 april 2017 med titeln En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 juni 2014 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 juni 2014 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (COM(2014)0332),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2017 om kvinnors ekonomiska egenmakt i den privata och den offentliga sektorn i EU (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om kvinnliga hushållsanställda och omsorgsgivare i privata hushåll inom EU (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om jämställdhetsintegrering av Europaparlamentets arbete (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2016 om jämställdhetsintegrering av Europaparlamentets arbete (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar, flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden samt nya former för social dialog (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2010 om atypiska anställningsformer, säkra yrkesgångar, flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden samt nya former för social dialog (11),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (COM(2018)0271) och det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av samma datum (SWD(2018)0173), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (COM(2018)0271) och det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av samma datum (SWD(2018)0173),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2015 samt institutets rapport från 2015 med titeln Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2015 samt institutets rapport från 2015 med titeln Reconciliation of work, family and private life in the European Union: Policy review,

| — | med beaktande av Eurofounds rapport av den 7 december 2011 med titeln Company initiatives for workers with care responsibilities for disabled children or adults, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport av den 7 december 2011 med titeln Company initiatives for workers with care responsibilities for disabled children or adults,

| — | med beaktande av Eurofounds diskussionsunderlag av den 14 juli 2013 med titeln Caring for children and dependants: effect on careers of young workers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds diskussionsunderlag av den 14 juli 2013 med titeln Caring for children and dependants: effect on careers of young workers,

| — | med beaktande av Eurofounds rapport av den 17 juni 2014 med titeln Residential care sector: Working conditions and job quality, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport av den 17 juni 2014 med titeln Residential care sector: Working conditions and job quality,

| — | med beaktande av Eurofounds rapport av den 22 oktober 2015 med titeln Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds rapport av den 22 oktober 2015 med titeln Working and caring: Reconciliation measures in times of demographic change,

| — | med beaktande av Eurofounds översiktsrapport av den 17 november 2016 om den sjätte europeiska undersökningen om arbetsvillkor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds översiktsrapport av den 17 november 2016 om den sjätte europeiska undersökningen om arbetsvillkor,

| — | med beaktande av Eurofounds studie av den 28 november 2017 med titeln Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds studie av den 28 november 2017 med titeln Care homes for older Europeans: Public, for-profit and non-profit providers,

| — | med beaktande av Eurofounds undersökning av den 23 januari 2018 med titeln European Quality of Life Survey 2016: Quality of life, quality of public services and quality of society, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds undersökning av den 23 januari 2018 med titeln European Quality of Life Survey 2016: Quality of life, quality of public services and quality of society,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 10 oktober 2014 från kommittén för socialt skydd och kommissionen med titeln Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 10 oktober 2014 från kommittén för socialt skydd och kommissionen med titeln Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 7 oktober 2016 från kommittén för socialt skydd och kommissionen med titeln Healthcare and long-term care systems and fiscal sustainability, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 7 oktober 2016 från kommittén för socialt skydd och kommissionen med titeln Healthcare and long-term care systems and fiscal sustainability,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 om rättigheter för inneboende vårdpersonal (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 21 september 2016 om rättigheter för inneboende vårdpersonal (12),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2014 om utveckling av hushållsnära tjänster för att höja sysselsättningsgraden och främja jämställdhet i arbetslivet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 16 oktober 2014 om utveckling av hushållsnära tjänster för att höja sysselsättningsgraden och främja jämställdhet i arbetslivet (13),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2010 om professionalisering av hushållsarbetare (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2010 om professionalisering av hushållsarbetare (14),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindexrapport för 2017 med titeln Measuring gender equality in the European Union 2005-2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindexrapport för 2017 med titeln Measuring gender equality in the European Union 2005-2015,

| — | med beaktande av de undersökningar som dess generaldirektorat för EU-intern politik publicerade i mars 2016, med titeln Differences in men’s and women’s work, care and leisure time, respektive november 2017, The use of funds for gender equality in selected Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de undersökningar som dess generaldirektorat för EU-intern politik publicerade i mars 2016, med titeln Differences in men’s and women’s work, care and leisure time, respektive november 2017, The use of funds for gender equality in selected Member States,

| — | med beaktande av den publikation som WeDo-projektet för äldres välmående och värdighet lade fram under 2012, med titeln European Quality Framework for Long-term Care Services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den publikation som WeDo-projektet för äldres välmående och värdighet lade fram under 2012, med titeln European Quality Framework for Long-term Care Services: Principles and guidelines for the wellbeing and dignity of older people in need of care and assistance,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0352/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0352/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget och artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är jämställdhet mellan kvinnor och män ett av de grundläggande värden som Europeiska unionen bygger på. Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet och att främja jämställdhet. Jämställdhetsarbetet har dock gått trögt. |
| --- | --- |

A.

Enligt artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget och artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna är jämställdhet mellan kvinnor och män ett av de grundläggande värden som Europeiska unionen bygger på. Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet och att främja jämställdhet. Jämställdhetsarbetet har dock gått trögt.

| B. | Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen tillkännagav gemensamt den 17 november 2017, fastslår viktiga principer och syftar till att ge unionsmedborgarna nya rättigheter som har EU-institutionernas och medlemsstaternas enhälliga stöd, bland annat jämställdhet, lika möjligheter, stöd till barn och integrering av personer med funktionsnedsättning. Enligt pelarens princip 9, om balans mellan arbete och privatliv, har ”föräldrar och människor med omsorgsansvar ... rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster.” |
| --- | --- |

B.

Den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen tillkännagav gemensamt den 17 november 2017, fastslår viktiga principer och syftar till att ge unionsmedborgarna nya rättigheter som har EU-institutionernas och medlemsstaternas enhälliga stöd, bland annat jämställdhet, lika möjligheter, stöd till barn och integrering av personer med funktionsnedsättning. Enligt pelarens princip 9, om balans mellan arbete och privatliv, har ”föräldrar och människor med omsorgsansvar ... rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster.”

| C. | Kvinnornas övergripande sysselsättningsgrad i EU är nästan 12 procent lägre än männens, och 31,5 procent av de förvärvsarbetande kvinnorna arbetar deltid, jämfört med 8,2 procent av de förvärvsarbetande männen. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan könen i EU uppgår fortfarande till 12 procent. Det finns belägg för att detta huvudsakligen beror på kvinnornas oproportionerligt stora omsorgsansvar. Den kumulativa effekten av kvinnornas många avbrott i arbetslivet på grund av omsorgsansvar bidrar på ett avsevärt sätt till att de får lägre löner och kortare arbetsliv och till de följaktiga klyftorna mellan könen i fråga om lön (16 procent) och pension (37 procent). Detta medför en ökad risk för fattigdom och socialt utanförskap bland kvinnor, med negativa konsekvenser även för deras barn och familjer. Det är viktigt att minska skillnaderna i sysselsättningsgrad, liksom löne- och pensionsklyftorna mellan könen, eftersom det ekonomiska bortfallet på grund av skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan könen uppgår till 370 miljarder euro per år. Tillhandahållandet av omsorgstjänster kan vara av avgörande betydelse för att man ska kunna åtgärda bristen på arbetskraft. |
| --- | --- |

C.

Kvinnornas övergripande sysselsättningsgrad i EU är nästan 12 procent lägre än männens, och 31,5 procent av de förvärvsarbetande kvinnorna arbetar deltid, jämfört med 8,2 procent av de förvärvsarbetande männen. Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan könen i EU uppgår fortfarande till 12 procent. Det finns belägg för att detta huvudsakligen beror på kvinnornas oproportionerligt stora omsorgsansvar. Den kumulativa effekten av kvinnornas många avbrott i arbetslivet på grund av omsorgsansvar bidrar på ett avsevärt sätt till att de får lägre löner och kortare arbetsliv och till de följaktiga klyftorna mellan könen i fråga om lön (16 procent) och pension (37 procent). Detta medför en ökad risk för fattigdom och socialt utanförskap bland kvinnor, med negativa konsekvenser även för deras barn och familjer. Det är viktigt att minska skillnaderna i sysselsättningsgrad, liksom löne- och pensionsklyftorna mellan könen, eftersom det ekonomiska bortfallet på grund av skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan könen uppgår till 370 miljarder euro per år. Tillhandahållandet av omsorgstjänster kan vara av avgörande betydelse för att man ska kunna åtgärda bristen på arbetskraft.

| D. | ”Omsorg” bör tolkas som arbete som utförs av privatpersoner, vid offentliga eller privata institutioner eller i ett eller flera privata hushåll för att tillhandahålla omvårdnad om barn, äldre, sjuka eller personer med funktionsnedsättning. Omsorgsarbete bör, i idealfallet, utföras av yrkesmässiga omsorgsgivare, oavsett om de är anställda av offentliga eller privata enheter eller av familjer eller är egenföretagare, men det utförs också informellt – och oavlönat – av icke-professionella omsorgsgivare, vanligen anhöriga. |
| --- | --- |

D.

”Omsorg” bör tolkas som arbete som utförs av privatpersoner, vid offentliga eller privata institutioner eller i ett eller flera privata hushåll för att tillhandahålla omvårdnad om barn, äldre, sjuka eller personer med funktionsnedsättning. Omsorgsarbete bör, i idealfallet, utföras av yrkesmässiga omsorgsgivare, oavsett om de är anställda av offentliga eller privata enheter eller av familjer eller är egenföretagare, men det utförs också informellt – och oavlönat – av icke-professionella omsorgsgivare, vanligen anhöriga.

| E. | Kvinnor lägger i genomsnitt mer än tre gånger så mycket tid på obetalt hushålls- och omsorgsarbete än män, vilket märks särskilt tydligt i parförhållanden där det yngsta barnet är under sju år, då kvinnor förvärvsarbetar i genomsnitt 32 timmar per vecka och ägnar 39 timmar åt obetalt arbete, jämfört med män, som förvärvsarbetar 41 timmar och ägnar 19 timmar åt obetalt arbete per vecka. |
| --- | --- |

E.

Kvinnor lägger i genomsnitt mer än tre gånger så mycket tid på obetalt hushålls- och omsorgsarbete än män, vilket märks särskilt tydligt i parförhållanden där det yngsta barnet är under sju år, då kvinnor förvärvsarbetar i genomsnitt 32 timmar per vecka och ägnar 39 timmar åt obetalt arbete, jämfört med män, som förvärvsarbetar 41 timmar och ägnar 19 timmar åt obetalt arbete per vecka.

| F. | Enligt uppgifter från Internationella arbetsorganisationen sysselsatte hushålls- och omsorgssektorn under 2010 cirka 52 miljoner personer runt om i världen, och ytterligare 7,4 miljoner hushållsanställda under 15 års ålder, vilket motsvarar 5–9 procent av all sysselsättning i industriländerna. |
| --- | --- |

F.

Enligt uppgifter från Internationella arbetsorganisationen sysselsatte hushålls- och omsorgssektorn under 2010 cirka 52 miljoner personer runt om i världen, och ytterligare 7,4 miljoner hushållsanställda under 15 års ålder, vilket motsvarar 5–9 procent av all sysselsättning i industriländerna.

| G. | Arbeten inom omsorgssektorn är låglöneyrken i många medlemsstater och omfattas ofta inte av formella anställningsavtal eller andra grundläggande arbetstagarrättigheter samt är oattraktiva på arbetsmarknaden på grund av den höga risken för fysisk och emotionell stress, risken för utbrändhet och bristen på karriärmöjligheter. Sektorn erbjuder få fortbildningsmöjligheter och personalen består främst av äldre människor, kvinnor och arbetstagare med utländsk bakgrund. |
| --- | --- |

G.

Arbeten inom omsorgssektorn är låglöneyrken i många medlemsstater och omfattas ofta inte av formella anställningsavtal eller andra grundläggande arbetstagarrättigheter samt är oattraktiva på arbetsmarknaden på grund av den höga risken för fysisk och emotionell stress, risken för utbrändhet och bristen på karriärmöjligheter. Sektorn erbjuder få fortbildningsmöjligheter och personalen består främst av äldre människor, kvinnor och arbetstagare med utländsk bakgrund.

| H. | Vissa stödåtgärder, såsom det svenska skatteavdragssystemet för hushållsnära tjänster, den franska servicekupongen eller den belgiska tjänstechecken har visat sig effektiva när det gäller att minska det odeklarerade arbetet, förbättra arbetsvillkoren och ge hushållsanställda och omsorgsgivare fastställda arbetstagarrättigheter. |
| --- | --- |

H.

Vissa stödåtgärder, såsom det svenska skatteavdragssystemet för hushållsnära tjänster, den franska servicekupongen eller den belgiska tjänstechecken har visat sig effektiva när det gäller att minska det odeklarerade arbetet, förbättra arbetsvillkoren och ge hushållsanställda och omsorgsgivare fastställda arbetstagarrättigheter.

| I. | Det finns uppgifter som visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av obetalda informella omsorgsgivare, varav 75 procent är kvinnor. Bland kvinnorna arbetar 27,4 procent deltid för att ta hand om barn eller vuxna med omsorgsbehov, jämfört med 4,6 procent bland männen. (15) Omsorgsarbetet bör inte göra att obetalda omsorgsgivare tvingas kompromissa mellan sitt omsorgsansvar och sin fritid, eftersom de som fortfarande förvärvsarbetar måste kunna hitta en balans mellan sina olika ansvarområden och hur de utnyttjar sin tid. |
| --- | --- |

I.

Det finns uppgifter som visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av obetalda informella omsorgsgivare, varav 75 procent är kvinnor. Bland kvinnorna arbetar 27,4 procent deltid för att ta hand om barn eller vuxna med omsorgsbehov, jämfört med 4,6 procent bland männen. (15) Omsorgsarbetet bör inte göra att obetalda omsorgsgivare tvingas kompromissa mellan sitt omsorgsansvar och sin fritid, eftersom de som fortfarande förvärvsarbetar måste kunna hitta en balans mellan sina olika ansvarområden och hur de utnyttjar sin tid.

| J. | Det finns viss nationell statistik som visar att ungefär 6–7 procent av omsorgsgivarna i EU-medlemsstaterna är unga omsorgsgivare under 17 år och att det i åldersgruppen 15–24 år är fem gånger så många unga kvinnor som unga män som utför omsorgsarbete. Det händer att unga omsorgsgivare får axla ett stort vuxenansvar för att tillhandahålla omsorg,, hjälp och stöd till en förälder, ett syskon, en mor- eller farförälder eller en annan släkting som har en funktionsnedsättning, en kronisk sjukdom eller lider av psykisk ohälsa. Unga omsorgsgivare möter särskilda hinder i tillträdet till utbildning och när det gäller möjligheterna att förena utbildning med omsorgsansvar, vilket även påverkar deras hälsa och försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

J.

Det finns viss nationell statistik som visar att ungefär 6–7 procent av omsorgsgivarna i EU-medlemsstaterna är unga omsorgsgivare under 17 år och att det i åldersgruppen 15–24 år är fem gånger så många unga kvinnor som unga män som utför omsorgsarbete. Det händer att unga omsorgsgivare får axla ett stort vuxenansvar för att tillhandahålla omsorg,, hjälp och stöd till en förälder, ett syskon, en mor- eller farförälder eller en annan släkting som har en funktionsnedsättning, en kronisk sjukdom eller lider av psykisk ohälsa. Unga omsorgsgivare möter särskilda hinder i tillträdet till utbildning och när det gäller möjligheterna att förena utbildning med omsorgsansvar, vilket även påverkar deras hälsa och försörjningsmöjligheter.

| K. | I flera EU-medlemsstater råder det brist på yrkesmässiga omsorgstjänster av god kvalitet som är tillgängliga för alla oberoende av inkomst. |
| --- | --- |

K.

I flera EU-medlemsstater råder det brist på yrkesmässiga omsorgstjänster av god kvalitet som är tillgängliga för alla oberoende av inkomst.

| L. | Många anhöriga med omsorgsbehov bor i områden som kännetecknas av ständig brist på service, samtidigt som isolering eller andra omständigheter gör det svårt för dem att få tillgång till yrkesmässig omsorg. Dessa personer tas ofta om hand av enbart icke-professionella omsorgsgivare, som mycket ofta är kvinnliga släktingar. |
| --- | --- |

L.

Många anhöriga med omsorgsbehov bor i områden som kännetecknas av ständig brist på service, samtidigt som isolering eller andra omständigheter gör det svårt för dem att få tillgång till yrkesmässig omsorg. Dessa personer tas ofta om hand av enbart icke-professionella omsorgsgivare, som mycket ofta är kvinnliga släktingar.

| M. | Europa brottas med demografiska förändringar som leder till en ökad förekomst av åldersrelaterade sjukdomar och en åldrande befolkning, och därmed ökande omsorgsbehov. Nu i en tid med växande omsorgsbehov råder det en snedfördelning av omsorgsansvaret mellan könen, då kvinnorna tar på sig merparten av omsorgsbördan på grund av stereotypa könsroller som fortfarande lever kvar i det europeiska samhället. Det ökande antalet äldre, det minskande antalet människor i arbetsför ålder och nedskärningarna i de offentliga budgetarna har avsevärd inverkan på den sociala servicen, vilket även kommer att påverka dem som måste kombinera arbete med omsorgsansvar, ofta under svåra omständigheter. |
| --- | --- |

M.

Europa brottas med demografiska förändringar som leder till en ökad förekomst av åldersrelaterade sjukdomar och en åldrande befolkning, och därmed ökande omsorgsbehov. Nu i en tid med växande omsorgsbehov råder det en snedfördelning av omsorgsansvaret mellan könen, då kvinnorna tar på sig merparten av omsorgsbördan på grund av stereotypa könsroller som fortfarande lever kvar i det europeiska samhället. Det ökande antalet äldre, det minskande antalet människor i arbetsför ålder och nedskärningarna i de offentliga budgetarna har avsevärd inverkan på den sociala servicen, vilket även kommer att påverka dem som måste kombinera arbete med omsorgsansvar, ofta under svåra omständigheter.

| N. | EU:s befolkning förväntas bli äldre, och den del av befolkningen som är 65 år och äldre beräknas öka från 17,1 procent (2008) till 30 procent (2060), medan gruppen personer som är 80 år och äldre beräknas öka från 4,4 procent till 12,1 procent av befolkningen under samma period. |
| --- | --- |

N.

EU:s befolkning förväntas bli äldre, och den del av befolkningen som är 65 år och äldre beräknas öka från 17,1 procent (2008) till 30 procent (2060), medan gruppen personer som är 80 år och äldre beräknas öka från 4,4 procent till 12,1 procent av befolkningen under samma period.

| O. | Äldre människor löper större risk för fattigdom än befolkningen i allmänhet, och cirka 19 procent av dem som är 65 år och äldre befann sig i riskzonen för fattigdom under 2008, jämfört med 17 procent under 2000. Denna andel är 5 procentenheter högre bland kvinnor än bland män. |
| --- | --- |

O.

Äldre människor löper större risk för fattigdom än befolkningen i allmänhet, och cirka 19 procent av dem som är 65 år och äldre befann sig i riskzonen för fattigdom under 2008, jämfört med 17 procent under 2000. Denna andel är 5 procentenheter högre bland kvinnor än bland män.

| P. | Äldre personer utsätts ibland för ålders- eller könsrelaterad diskriminering, och övergrepp mot äldre – som förekommer i många olika omsorgsmiljöer – är ett socialt problem i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

P.

Äldre personer utsätts ibland för ålders- eller könsrelaterad diskriminering, och övergrepp mot äldre – som förekommer i många olika omsorgsmiljöer – är ett socialt problem i samtliga medlemsstater.

| Q. | Majoriteten av de nationella policymodellerna för omsorgstjänster förmår i nuläget inte tillgodose behoven i unionens åldrande samhälle, och de flesta medlemsstater har hittills inte tagit itu med de demografiska utmaningarna i sina politiska och sociala omsorgsinitiativ och omsorgssystem. |
| --- | --- |

Q.

Majoriteten av de nationella policymodellerna för omsorgstjänster förmår i nuläget inte tillgodose behoven i unionens åldrande samhälle, och de flesta medlemsstater har hittills inte tagit itu med de demografiska utmaningarna i sina politiska och sociala omsorgsinitiativ och omsorgssystem.

| R. | Trots att antalet äldreboenden har ökat under de senaste tio åren i nästan alla medlemsstater är efterfrågan fortfarande högre än tillgången på självständiga boenden och omsorgsstödtjänster. Det finns ett trängande behov av ytterligare investeringar i långtidssjukvård i närsamhället eller i hemmet, eftersom alla har rätt till ett självständigt liv, stödtjänster och delaktighet i samhället. Dessutom är det på grund av bristen på kvalitetsindikatorer svårt att övervaka och utvärdera denna viktiga del av omsorgsinfrastrukturen och att avge rekommendationer för beslutsfattandet. |
| --- | --- |

R.

Trots att antalet äldreboenden har ökat under de senaste tio åren i nästan alla medlemsstater är efterfrågan fortfarande högre än tillgången på självständiga boenden och omsorgsstödtjänster. Det finns ett trängande behov av ytterligare investeringar i långtidssjukvård i närsamhället eller i hemmet, eftersom alla har rätt till ett självständigt liv, stödtjänster och delaktighet i samhället. Dessutom är det på grund av bristen på kvalitetsindikatorer svårt att övervaka och utvärdera denna viktiga del av omsorgsinfrastrukturen och att avge rekommendationer för beslutsfattandet.

| S. | Barcelonamålen om barnomsorg för minst 33 procent av barnen under 3 års ålder (mål 1) och för minst 90 procent av barnen mellan 3 år och den obligatoriska skolåldern (mål 2) har uppnåtts enbart i 12 medlemsstater sedan 2002, och i vissa medlemsstater är nivån på uppnåendet av dessa mål oroande låg. |
| --- | --- |

S.

Barcelonamålen om barnomsorg för minst 33 procent av barnen under 3 års ålder (mål 1) och för minst 90 procent av barnen mellan 3 år och den obligatoriska skolåldern (mål 2) har uppnåtts enbart i 12 medlemsstater sedan 2002, och i vissa medlemsstater är nivån på uppnåendet av dessa mål oroande låg.

| T. | Kvinnornas växande deltagande på arbetsmarknaden ökar behovet av högkvalitativ och rimligt prissatt barnomsorg, och efterfrågan på förskoleplatser är högre än tillgången i hela Europa. Det finns uppgifter som visar att barnomsorg för barn från noll till tre år huvudsakligen utnyttjas på deltidsbasis (färre än 30 timmar per vecka) i fler än hälften av medlemsstaterna. För full sysselsättning bland kvinnorna krävs det barnomsorg som är tillgänglig på heltid och som tillgodoser efterfrågan under föräldrarnas arbetstider. |
| --- | --- |

T.

Kvinnornas växande deltagande på arbetsmarknaden ökar behovet av högkvalitativ och rimligt prissatt barnomsorg, och efterfrågan på förskoleplatser är högre än tillgången i hela Europa. Det finns uppgifter som visar att barnomsorg för barn från noll till tre år huvudsakligen utnyttjas på deltidsbasis (färre än 30 timmar per vecka) i fler än hälften av medlemsstaterna. För full sysselsättning bland kvinnorna krävs det barnomsorg som är tillgänglig på heltid och som tillgodoser efterfrågan under föräldrarnas arbetstider.

| U. | Det råder brist på tillräcklig infrastruktur för högkvalitativ och tillgänglig barnomsorg för alla inkomstnivåer – vilket framgår av det faktum att bara cirka 15 miljoner av EU:s fler än 32 miljoner barn som är yngre än den obligatoriska skolåldern har tillgång till förskola (16) – och merparten av medlemsstaternas offentliga barnomsorgsutgifter går till barnomsorg för barn i åldern 3 år upp till den obligatoriska skolåldern. Investeringarna från alla sektorer bör höjas, eftersom det finns uppgifter från OECD-länderna som visar att ökade BNP-investeringar i omsorgstjänster skulle leda till en ökning av kvinnornas sysselsättningsgrad. Investeringar i barnomsorg är en vinn-vinn-strategi och skulle generera ytterligare skatteintäkter tack vare det ökade förvärvsarbetet bland föräldrar. Förutom att högkvalitativ förskoleverksamhet fungerar som ett komplement till familjens centrala roll ger den även många kort- och långsiktiga fördelar för enskilda människor och samhället i stort, bland annat för personer från socioekonomiskt missgynnade bakgrunder eller som har särskilda utbildningsbehov, och är ett effektivt sätt att bekämpa den ojämlikhet som drabbar barn redan i tidig ålder och att motverka avhopp från skolan. |
| --- | --- |

U.

Det råder brist på tillräcklig infrastruktur för högkvalitativ och tillgänglig barnomsorg för alla inkomstnivåer – vilket framgår av det faktum att bara cirka 15 miljoner av EU:s fler än 32 miljoner barn som är yngre än den obligatoriska skolåldern har tillgång till förskola (16) – och merparten av medlemsstaternas offentliga barnomsorgsutgifter går till barnomsorg för barn i åldern 3 år upp till den obligatoriska skolåldern. Investeringarna från alla sektorer bör höjas, eftersom det finns uppgifter från OECD-länderna som visar att ökade BNP-investeringar i omsorgstjänster skulle leda till en ökning av kvinnornas sysselsättningsgrad. Investeringar i barnomsorg är en vinn-vinn-strategi och skulle generera ytterligare skatteintäkter tack vare det ökade förvärvsarbetet bland föräldrar. Förutom att högkvalitativ förskoleverksamhet fungerar som ett komplement till familjens centrala roll ger den även många kort- och långsiktiga fördelar för enskilda människor och samhället i stort, bland annat för personer från socioekonomiskt missgynnade bakgrunder eller som har särskilda utbildningsbehov, och är ett effektivt sätt att bekämpa den ojämlikhet som drabbar barn redan i tidig ålder och att motverka avhopp från skolan.

| V. | Tillhandahållandet av högkvalitativ förskoleverksamhet är en effektiv investering som utgör grunden för ett framgångsrikt livslångt lärande och som åtgärdar den bristande jämlikhet och de utmaningar som missgynnade barn ställs inför. |
| --- | --- |

V.

Tillhandahållandet av högkvalitativ förskoleverksamhet är en effektiv investering som utgör grunden för ett framgångsrikt livslångt lärande och som åtgärdar den bristande jämlikhet och de utmaningar som missgynnade barn ställs inför.

| W. | Över 80 miljoner personer med funktionsnedsättning lever i EU, och var fjärde europé har en anhörig med funktionsnedsättning. I och med att EU under 2011 blev part till Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning förband unionen sig att främja och skydda rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Mot bakgrund av dessa rättigheter och behoven bland människor med funktionsnedsättning i alla åldrar har det på senare tid skett en förskjutning från institutionsbaserad till närsamhällesbaserad omsorg för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

W.

Över 80 miljoner personer med funktionsnedsättning lever i EU, och var fjärde europé har en anhörig med funktionsnedsättning. I och med att EU under 2011 blev part till Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning förband unionen sig att främja och skydda rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Mot bakgrund av dessa rättigheter och behoven bland människor med funktionsnedsättning i alla åldrar har det på senare tid skett en förskjutning från institutionsbaserad till närsamhällesbaserad omsorg för personer med funktionsnedsättning.

| X. | Enligt artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har alla rätt att leva självständigt och att delta i samhället, vilket inte bara innebär rätt till självständigt boende, utan även till stödtjänster som svarar mot behoven bland personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

X.

Enligt artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har alla rätt att leva självständigt och att delta i samhället, vilket inte bara innebär rätt till självständigt boende, utan även till stödtjänster som svarar mot behoven bland personer med funktionsnedsättning.

| Y. | Barn och vuxna med lågfungerande autism har ofta svårt att klara av sin vardag själva och behöver i allmänhet hjälp med de flesta uppgifter. |
| --- | --- |

Y.

Barn och vuxna med lågfungerande autism har ofta svårt att klara av sin vardag själva och behöver i allmänhet hjälp med de flesta uppgifter.

| Z. | Långtidssjukvård och barnomsorg undervärderas ofta och i många medlemsstater har yrken inom dessa områden relativt låg profil och status, vilket avspeglas i en låg lönenivå, en sned könsfördelning bland personalen och dåliga arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

Z.

Långtidssjukvård och barnomsorg undervärderas ofta och i många medlemsstater har yrken inom dessa områden relativt låg profil och status, vilket avspeglas i en låg lönenivå, en sned könsfördelning bland personalen och dåliga arbetsförhållanden.

| AA. | Arbeten inom formell omsorg, bland annat omsorg i hemmet, kräver kvalificerad personal med korrekt lön. (17) Det är nödvändigt att säkerställa att det finns tillräckligt många kompetenta omsorgsgivare eftersom utvecklingen av högkvalitativ formell omsorg om barn, äldre och personer med funktionsnedsättning är kopplad till goda anställningsförhållanden, skälig lön och investeringar i de arbetstagare som tillhandahåller dessa tjänster, inbegripet investeringar i fortbildning för barnomsorgspersonal. Yrkesmässiga anställningsförhållanden för omsorgsgivare har en positiv inverkan på omsorgsgivarnas möjligheter att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

AA.

Arbeten inom formell omsorg, bland annat omsorg i hemmet, kräver kvalificerad personal med korrekt lön. (17) Det är nödvändigt att säkerställa att det finns tillräckligt många kompetenta omsorgsgivare eftersom utvecklingen av högkvalitativ formell omsorg om barn, äldre och personer med funktionsnedsättning är kopplad till goda anställningsförhållanden, skälig lön och investeringar i de arbetstagare som tillhandahåller dessa tjänster, inbegripet investeringar i fortbildning för barnomsorgspersonal. Yrkesmässiga anställningsförhållanden för omsorgsgivare har en positiv inverkan på omsorgsgivarnas möjligheter att förena arbete och privatliv.

| AB. | Användare av långtidssjukvård kan ha svårt att ha råd med privata omsorgstjänster, som vanligtvis är dyrare än omsorgstjänster inom den offentliga sektorn. Kvinnor drabbas alltid hårdare än män på grund av löne- och pensionsklyftorna mellan könen och måste lägga en större andel av sin inkomst på långtidssjukvård. |
| --- | --- |

AB.

Användare av långtidssjukvård kan ha svårt att ha råd med privata omsorgstjänster, som vanligtvis är dyrare än omsorgstjänster inom den offentliga sektorn. Kvinnor drabbas alltid hårdare än män på grund av löne- och pensionsklyftorna mellan könen och måste lägga en större andel av sin inkomst på långtidssjukvård.

| AC. | Det finns uppgifter som visar att personer från missgynnade bakgrunder får det särskilt svårt när det råder begränsad tillgång på högkvalitativa omsorgstjänster, till exempel personer från låginkomstfamiljer, personer som bor på landsbygden och barn från etniska minoriteter eller med migrantbakgrund. |
| --- | --- |

AC.

Det finns uppgifter som visar att personer från missgynnade bakgrunder får det särskilt svårt när det råder begränsad tillgång på högkvalitativa omsorgstjänster, till exempel personer från låginkomstfamiljer, personer som bor på landsbygden och barn från etniska minoriteter eller med migrantbakgrund.

Situationen sett till möjligheterna att förena arbete och privatliv

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att skillnaden i sysselsättningsgrad mellan könen ökar markant när familjer får barn, vilket speglar hur svårt det är för kvinnor att kombinera barnuppfostran och omsorgsansvar med arbete på grund av bristen på tillräckliga offentliga omsorgsinfrastrukturer och den seglivade arbetsfördelning mellan könen som medför ett överväldigande stort omsorgsansvar, vilket huvudsakligen axlas av kvinnor, som ägnar två till tio gånger mer tid åt obetald omsorg än män (18). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att en fjärdedel av alla kvinnor fortfarande utför obetalt familjearbete, för vilket de inte får någon direkt lön, och att det finns en tydlig segregering av kvinnor inom sektorer som generellt sett kännetecknas av låg lön, långa arbetsdagar och ofta informella arbetsförhållanden, vilket leder till sämre monetär, social och strukturell vinning för kvinnor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att feminiseringen av fattigdomen beror på ett antal faktorer, bland annat löneklyftan mellan könen, pensionsklyftan, omsorgsansvar och därtill kopplade avbrott i arbetslivet. Den diskriminering på flera grunder som kvinnor utsätts för på grund av bland annat sin könsidentitet, sitt könsuttryck och sina könsegenskaper bidrar till feminiseringen av fattigdomen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det interinstitutionella tillkännagivandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och påminner om principerna i denna, vilka inbegriper






  — | likabehandling av och lika möjligheter för kvinnor och män, särskilt avseende deltagandet på arbetsmarknaden, |
| --- | --- | --- |

4.

—

likabehandling av och lika möjligheter för kvinnor och män, särskilt avseende deltagandet på arbetsmarknaden,

| — | rätt till lika möjligheter och tillgång till sysselsättning oberoende av ålder eller funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

rätt till lika möjligheter och tillgång till sysselsättning oberoende av ålder eller funktionsnedsättning,

| — | rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster för föräldrar och personer med omsorgsansvar, |
| --- | --- |

—

rätt till lämplig ledighet, flexibla arbetsformer och tillgång till omsorgstjänster för föräldrar och personer med omsorgsansvar,

| — | rätt till rimligt prissatt långtidssjukvård av god kvalitet. |
| --- | --- |

—

rätt till rimligt prissatt långtidssjukvård av god kvalitet.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den negativa utvecklingen vad gäller föräldraledighet och rättigheter förknippade med föräldraskap, till exempel tillbakadragandet av förslaget till direktiv om förlängning av mammaledigheten och den nyligen avkunnade dom där domstolen fastslår att det är lagligt att säga upp gravida arbetstagare i samband med massuppsägningar. Kommissionen uppmanas att mycket skyndsamt täppa till de luckor som finns i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för arbetstagare och personer med omsorgsansvar samt framhåller i detta sammanhang vikten av individuella rättigheter i fråga om ledighet och flexibla arbetsformer för att förvärvsarbetande personer lättare ska kunna hantera sitt privat- och arbetsliv. Parlamentet påminner om att åtgärder för balans mellan arbete och privatliv bör uppmuntra männen att axla ett lika stort omsorgsansvar som kvinnorna. Parlamentet anser att målet för den framtida utvecklingen bör vara att gradvis öka pappa- och omsorgsledigheten (19) och att höja ersättningsnivån, vilket bör vara adekvat, samt att säkerställa icke överförbar föräldraledighet, uppsägningsskydd, rätt till återinträde på samma eller motsvarande tjänst, skydd mot diskriminering på grund av ledighetsbeslut och stärkta rättigheter för egenföretagare och personer som behöver ta ut ledighet på grund av omsorg om andra anhöriga än barn. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att uppmuntra pappor att utnyttja pappaledigheten så mycket de kan, vilket är ett effektivt sätt att uppmuntra dem att axla ansvaret för att ta hand om sina barn och sin familj och ett användbart verktyg för verklig jämställdhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av omsorg inte bör inverka negativt på omsorgsgivarens lönenivå eller sociala förmåner eller pensionsförmåner. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang främjande av jämställdhet i samband med genomförandet av politiska åtgärder för balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet vill uppmärksamma den komplicerade situationen för familjer som tar hand om ett barn eller en annan anhörig med funktionsnedsättning, eftersom det i dessa fall rör sig om livslång omvårdnad. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller bristen på avlastningstjänster för föräldrar till barn med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar att denna brist på stöd mycket ofta gör det helt omöjligt för föräldrarna att arbeta. Parlamentet noterar i detta sammanhang den alarmerande bristen på inrättningar för personer med svår autism. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att alla människor med omsorgsbehov ska ha subjektiv rätt att välja de högkvalitativa omsorgstjänster som är bäst anpassade till deras omsorgsbehov och som är lämpliga och lättillgängliga för både dem och deras familjer. Parlamentet är av uppfattningen att omsorgstjänsterna bör utvecklas på ett personinriktat, individanpassat och heltäckande sätt, oavsett de skillnader som finns mellan olika användare och deras behov. Parlamentet konstaterar att familjer skiljer sig åt sinsemellan och att strategierna och planeringen bör anpassas till denna mångfald. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att vidareutvecklingen av utbudet av omsorgstjänster bör återspegla arbetets föränderliga karaktär. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att den rätt till långtidssjukvård som fastslås i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör betraktas som en del av det sociala skyddet, inom ramen för vilket man bör instifta rätten till högkvalitativ och individanpassad omsorg för alla. Dessutom menar parlamentet att det finns ett trängande behov av ytterligare investeringar i rimligt prissatt och högkvalitativ långtidssjukvård, inte minst omsorg i hemmet och närsamhällesbaserad omsorg, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att säkerställa lika tillgång till och rättvis behandling inom äldre- och barnomsorgen och omsorgen om personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar som har behov av långtidssjukvård och att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med missgynnad bakgrund. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att tillgången till infrastruktur, tjänster och stöd som karaktäriseras av variation, hög kvalitet, lättillgänglighet och rimliga priser för omsorg om barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska sjukdomar eller i behov av långtidssjukvård inom den offentliga och privata sektorn, antingen i hemmet eller i hemliknande miljöer i närsamhället, har visat sig vara en avgörande aspekt av åtgärder för balans mellan arbete och privatliv och en viktig faktor för ledighetsuttaget bland föräldrar och informella omsorgsgivare, som ett led i arbetet med att hjälpa kvinnor att snabbt återvända till och stanna kvar på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar övergången till närsamhällesbaserade tjänster, i enlighet med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, men konstaterar samtidigt att man måste övervaka dessa tjänster för att kontrollera att de håller hög kvalitet. Parlamentet anser att det för en högkvalitativ omsorg krävs hög kvalitet på de tjänster som erbjuds och att användarnas värdighet och mänskliga rättigheter respekteras till fullo samt att användarna inkluderas i samhället. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att bristen på omsorgstjänster är en viktig orsak till kvinnornas underrepresentation på arbetsmarknaden, eftersom den gör det svårare att förena arbete och familjeansvar och leder till att en del kvinnor helt och hållet försvinner från arbetsmarknaden, förvärvsarbetar färre timmar eller lägger ned mer tid på att axla obetalt omsorgsansvar, vilket får en negativ inverkan på deras sociala trygghetsförmåner, i synnerhet deras pensioner, och ökar risken för fattigdom och social utestängning, i synnerhet på äldre dagar. |
| --- | --- |

15.

Omsorgsformer

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det förekommer en mängd olika typer av omsorgstjänster, till exempel förskola, äldreomsorg och omsorg eller stöd för personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar som innebär ett långvarigt behov av vård och omsorg, och att olika politiska strategier har utvecklats till följd av detta. Parlamentet anser att omsorg kan tillhandahållas av formella och informella omsorgsgivare. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att man vid utvecklingen av omsorgstjänster bör beakta alla kategorier av användare samt skillnaderna mellan dessa och deras varierande preferenser i fråga om vilka typer av omsorgstjänster som de behöver, däribland personer med missgynnad bakgrund, till exempel etniska minoriteter eller migrantfamiljer och människor som bor i avlägsna områden eller på landsbygden samt låginkomstfamiljer. Parlamentet påminner om att det familjebegrepp som används i lagstiftning och politiska åtgärder bör tolkas i vid bemärkelse. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erkänner att låg socioekonomisk status och låg utbildningsnivå utgör hinder för tillgången till omsorgstjänster för många människor, vilket ytterligare ökar på deras svårigheter att förena arbete och privatliv. Parlamentet anser att detta kräver specifik planering och specifika strategier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att den privata sektorn spelar en viktig roll i tillhandahållandet av långtidssjukvård för personer med funktionsnedsättning och för äldre människor, och att problem kring tillgängligheten och kvaliteten på sådana tjänster har påtalats i hela Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera situationen på omsorgsmarknaden och att ta nödvändiga regleringsmässiga initiativ för att kontrollera och övervaka kvaliteten på de tjänster som erbjuds på detta område. |
| --- | --- |

19.

Omsorgens kvalitet, rimliga prisnivå och tillgänglighet

| 20. | Europaparlamentet anser att omsorgstjänsterna bör vara utformade på ett sådant sätt att de ger verkliga valmöjligheter för samtliga användare, deras anhöriga och deras omsorgsgivare, oavsett om de är hel- eller deltidsanställda, egenföretagare eller arbetslösa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att de som planerar och tillhandahåller omsorgstjänster har ansvar för att vara medvetna om användarnas behov och att användarna måste göras aktivt och meningsfullt delaktiga i planeringen och utvecklingen av omsorgen om äldre och personer med funktionsnedsättning samt att denna måste utformas och tillhandahållas utifrån ett rättighetsbaserat förhållningssätt. Parlamentet noterar de positiva erfarenheter som finns bland personer med psykiska och intellektuella funktionsnedsättningar av att ta del av utformningen av infrastruktur och tjänster som ökar deras möjligheter till ett självständigt liv och förbättrar deras livskvalitet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att tillhandahållandet av högkvalitativ omsorg i EU varierar stort både inom och mellan medlemsstaterna: mellan privata och offentliga miljöer, stad och landsbygd och olika åldersgrupper. Parlamentet noterar att familjerna, särskilt mor- och farföräldrar, axlar en stor del av ansvaret för barnomsorg och långtidssjukvård, vilket är särskilt tydligt i södra och östra Europa. (20) |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en god täckning av omsorgstjänster, både i städerna och på landsbygden, för att förbättra tillgängligheten av och tillgången på tjänster för personer med missgynnad bakgrund, bland annat människor som bor på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att tillgängligheten beror på en kombination av kostnader och flexibilitet, varför det bör finnas en rad olika typer av omsorgstjänster, både offentliga och privata, och omsorg i hemmet och i hemlika miljöer. Parlamentet anser vidare att anhöriga bör kunna antingen frivilligt sköta omsorgen eller få bidrag för att köpa omsorgstjänster. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att omsorgstjänsternas kvalitet bör betraktas ur en rad olika synvinklar, inklusive kvaliteten på inrättningar och tjänster, kvaliteten på undervisningsprogram för barn, omsorgsgivarnas yrkeskunnighet, kvaliteten på lokaler och miljö och omsorgsgivarnas utbildningsnivå och arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att omsorgstjänsterna bör utvecklas på ett sådant sätt att man stärker kontinuiteten i omsorgen, den preventiva hälso- och socialvården, rehabiliteringen och möjligheterna till ett självständigt liv. Parlamentet anser att man bör uppmuntra olika former av omsorg i hemmet, så att personer med omsorgsbehov kan komma i åtnjutande av tjänster utförda av kompetent omsorgspersonal i sitt eget hem och, om möjligt, leva ett självständigt liv. Parlamentet anser att omsorgstjänster i tillämpliga fall bör inriktas på ett övergripande familjestöd (såsom hjälp med hushållet, handledning och barnomsorg). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att information om tillgängliga tjänster och tjänsteleverantörer på omsorgsområdet bör finnas tillgänglig för föräldrar, äldre, personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar i behov av långtidssjukvård och informella omsorgsgivare. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att bristen på tillgängliga tjänster och de orimliga kostnaderna för barnomsorg har negativa konsekvenser för barn från låginkomstfamiljer, vilket innebär att de missgynnas redan från tidig ålder. Parlamentet framhåller att varje barn har rätt till högkvalitativ omsorg och utveckling i den tidiga barndomen, inklusive en fullständig uppsättning sociala stimuli. Parlamentet framhåller att de överdrivet höga omsorgskostnaderna också drabbar och missgynnar omsorgsbehövande personer från låginkomstfamiljer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att bristen på investeringar i högkvalitativ barnomsorg för barn under tre års ålder förlänger kvinnors avbrott i arbetslivet och skapar svårigheter när de återvänder till arbetet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att de nationella systemen bör stärkas för att förbättra livskvaliteten bland äldre kvinnor, särskilt de med minnesnedsättande sjukdomar, och deras omsorgsgivare, som ofta själva är äldre kvinnor. Parlamentet föreslår att Alzheimerföreningar rådfrågas vid kartläggningen och genomförandet av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i enlighet med dessa förslag ta fram vägledningar för medlemsstaterna i fråga om utvecklingen av heltäckande, sysselsättningsvänliga, individanpassade, närsamhällesbaserade och tillgängliga omsorgstjänster som inbegriper barn- och äldre- samt omsorg om personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar och som grundas på delaktighet av och samråd med de tilltänkta användarna, i syfte att säkerställa tillgängligheten och tillgodose deras behov. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det finns olika praxis i olika medlemsstater och understryker att samarbete och utbyte av bästa metoder på europeisk nivå kan främja ömsesidigt lärande och samråd mellan medlemsstaterna samt bidra till utvecklingen av högkvalitativa omsorgstjänster genom att stödja och komplettera de åtgärder som vidtas på regional och nationell nivå samt hjälpa medlemsstaterna att komma till rätta med gemensamma utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att fungera som en plattform för och underlätta detta utbyte av erfarenheter och god praxis i fråga om omsorgstjänsternas kvalitet, tillgänglighet och prissättning och de olika modellerna för tillhandahållande av omsorgstjänster som är skräddarsydda för de individuella omständigheterna och de ekonomiska möjligheterna att ta itu med utmaningarna på omsorgsområdet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet finner arbetsförhållandena inom många delar av omsorgssektorn bekymmersamma, till exempel långa arbetsdagar, låg lön, brist på fortbildning och dålig arbetsmiljö. Parlamentet är bekymrat över att omsorgsarbete ses som en oattraktiv sysselsättningssektor som huvudsakligen lockar kvinnor och arbetstagare med utländsk bakgrund. Parlamentet understryker att dessa förhållanden också påverkar kvaliteten på den tillhandahållna omsorgen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ge omsorgsyrkena högre status och uppmanar kommissionen att i samarbete med arbetsmarknadsparterna upprätta en rättslig ram för minimistandarder för arbetstagare inom denna sektor samt att inleda ett initiativ om kvalitet i långtidssjukvården, med inspiration av tillgängliga frivilliga verktyg och initiativ i civilsamhället, till exempel den europeiska kvalitetsramen för långtidssjukvård och kommissionens nyligen framlagda förslag till rekommendation från rådet om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att övervaka och säkerställa att institutioner och andra platser som tillhandahåller omsorg är säkra och stimulerande arbetsplatser och att det görs lämpliga investeringar i omsorgsgivarnas välbefinnande och arbetsmiljö. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att säkerställa omsorgsgivarnas välbefinnande för att förhindra övergrepp mot omsorgstagarna. I detta sammanhang stöder parlamentet lagstiftningsinitiativen till certifiering och erkännande av yrkesmässiga omsorgsgivare och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra omsorgsgivarnas arbetsförhållanden, till exempel genom att trygga deras rätt till formella anställningsavtal och betald ledighet. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen och medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetenhet om värdet av omsorgstjänster i syfte att höja omsorgsgivaryrkets status och öka männens delaktighet i omsorgsarbetet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att lägga fram ett europeiskt program för omsorgsgivare för rådet i syfte att identifiera och erkänna de många olika typer av omsorg som förekommer i Europa samt garantera omsorgsgivare ekonomiskt stöd och gradvis öka deras möjligheter att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att det i sin resolution av den 4 juli 2013 om krisens konsekvenser för utsatta gruppers tillgång till vård (21) specifikt efterlyste ett direktiv om ledighet för vård av anhörig. Parlamentet noterar att informella omsorgsgivare som väljer att tillhandahålla informell omsorg om sina anhöriga bör få lämplig ersättning och tillgång till sociala förmåner på jämlik basis med andra omsorgsgivare. Parlamentet efterlyser därför dessutom en övergripande strategi för att hantera de informella omsorgsgivarnas utmaningar, vilken som går utöver arbetslagstiftningen, såsom kontinuerligt inkomststöd, tillgång till hälso- och sjukvård, möjlighet till semester och ackumulering av pensionsrätter så att de blir tillräckliga även när omsorgsgivarens inkomstnivå tillfälligt är lägre på grund av tillhandahållandet av informell omsorg, en situation som främst berör kvinnor. Parlamentet anser att tillhandahållandet av omsorg inte bör ha negativa konsekvenser för den informella omsorgsgivarens hälsa och välbefinnande. Medlemsstaterna uppmanas i detta sammanhang att tillhandahålla adekvata avlastnings- och rådgivningstjänster och tjänster för ömsesidig rådgivning, psykologiskt stöd, dagomsorg och avlastningsvård för informella omsorgsgivare som skulle bidra till att öka deras deltagande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genom arbets- och sociallagstiftning införa ”omsorgspoäng” för både kvinnor och män som likvärdiga perioder för intjänandet av pensionsrätter, i syfte att skydda dem som avbryter sitt arbetsliv för att ge informell obetald omsorg till en omsorgsbehövande eller en anhörig samt att erkänna värdet av dessa omsorgsgivares arbete för hela samhället. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för att informella omsorgsgivare erkänns som likvärdiga aktörer i tillhandahållandet av omsorgstjänster samt att som ett led i program för livslångt lärande ta fram utbildningar om och främja erkännandet av den kompetens som informella omsorgsgivare förvärvat. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med icke-statliga organisationer och utbildningsanstalter stödja unga omsorgsgivare. Kommissionen uppmanas att lägga fram ett förslag till handlingsplan som inbegriper bland annat dessa åtgärder för att trygga omsorgens kvalitet och omsorgsgivarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedriva forskning om antalet unga omsorgsgivare och om hur deras roll som omsorgsgivare påverkar deras välbefinnande och försörjning samt att på grundval av denna forskning tillhandahålla stöd till unga omsorgsgivare och tillgodose deras behov, i samarbete med icke-statliga organisationer och utbildningsanstalter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta bättre hänsyn till omsorgstjänster och omsorgsgivare i samband med forskning och policyutveckling, i synnerhet med avseende på Europeiska socialfonden, handikappstrategin och hälsoprogrammet. |
| --- | --- |

40.

Omsorgsmål

| 41. | Europaparlamentet understryker att den utmaning som vi nu står inför när det gäller att nå Barcelonamålen är att öka tillhandahållandet av barnomsorg för barn mellan 3 och 4 års ålder. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendation att utöka målet för Utbildning 2020-strategin till att gälla barnomsorg för minst 95 procent av barnen mellan 3 år och den obligatoriska skolåldern. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med berörda aktörer, inklusive medlemsstaterna, höja Barcelonamålen och målen för förskoleverksamhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sina insatser för att uppnå målen och att sätta tillhandahållandet av omsorg högre upp på den politiska agendan. Vidare uppmanas medlemsstaterna att förbättra de nationella kvalitetsramarna för förskola och barnomsorg genom att beakta kommissionens förslag till rådets rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet samt att granska fem avgörande aspekter av förskoleverksamheten och barnomsorgen som nämns i förslaget: tillgång, personalstyrka, läroplan, tillsyn och utvärdering samt styrning och finansiering. Dessutom uppmanar parlamentet medlemsstaterna att vid tillhandahållandet av förskoleverksamhet att betona inte bara tillgången, utan även kvaliteten på denna omsorg, särskilt om barn med missgynnad bakgrund och barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa indikatorer och motsvarande kvalitetsmål för omsorgstjänster för äldre och personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar med omsorgsbehov, liknande Barcelonamålen, med övervakningsverktyg för att mäta dessa tjänsters kvalitet, tillgänglighet och prisnivå. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa äldreomsorgen och omsorgen om personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar i sin övervakning och översyn av uppgifter inom ramen för den europeiska planeringsterminen och i den årliga jämställdhetsrapporten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att inbegripa utvärderingar av äldreomsorgen och omsorgen om personer med funktionsnedsättning och/eller kroniska sjukdomar i sina landrapporter, med beaktande av synpunkter från omsorgsgivare och omsorgstagare. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att inbegripa uppgifter om denna omsorg i en uppsättning indikatorer på social utveckling, som bör övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Kommissionen och rådet uppmanas även att inbegripa dessa sociala indikatorer i planeringsterminens regler. Dessutom uppmuntras medlemsstaterna att anta och tillämpa korrigerande åtgärder om utvecklingen visar sig vara för långsam. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra insamlingen av könsuppdelade uppgifter och att ta fram sektorsspecifik statistik, jämförbara definitioner och indikatorer i syfte att bedöma jämställdhetsaspekten av tillgängligheten, kvaliteten och effektiviteten hos barn- och äldreomsorgen och omsorgen om personer med funktionsnedsättning och kroniska sjukdomar på EU-nivå, samtidigt som man ser till att omsorgspersonalens övervakningsbörda inte ökar. Vidare uppmanar parlamentet kommissionen att övervaka utvecklingen av omsorgstjänster och vid behov utarbeta rekommendationer om korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samla in uppgifter av god kvalitet om tillhandahållandet av omsorgstjänster för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning som finns tillgängliga via offentlig och privat finansiering, i syfte att övervaka situationen i stort och att förbättra omsorgen genom att beakta inte bara användarnas behov, utan även möjligheterna att förena arbete och privatliv och arbetsförhållandena för de många omsorgsgivarna. Dessutom uppmanar parlamentet medlemsstaterna att anta effektiva politiska instrument och vidta korrigerande åtgärder när det behövs. |
| --- | --- |

45.

Finansiering av omsorgen

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att – bland annat för att komma till rätta med de befintliga investeringsunderskotten – öka de offentliga investeringar i omsorgstjänster och infrastruktur för barn, i synnerhet småbarn, och för omsorg om andra anhöriga samt att säkerställa allmän tillgång till sådana tjänster, förbättra kvaliteten på omsorgen och investera mer i särskilda åtgärder som gör det möjligt för omsorgsgivare att upprätthålla ett aktivt yrkesliv. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar de oproportionerliga konsekvenser som otillräckliga investeringar i omsorgsstrukturer och omsorgstjänster har för ensamstående föräldrar, varav en överväldigande majoritet är kvinnor, och för familjer som lever i fattigdom och som löper risk för social utestängning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar vikten av jämställdhetsintegrering på alla genomförandestadier av de olika politiska åtgärderna och i allra högsta grad på programstadiet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att jämställdhetsdimensionen till fullo integreras i de nationella reformplanerna med stöd inte bara av Europeiska socialfonden utan även av andra EU-fonder som tillhandahåller resurser för allmän social infrastruktur, vilka bör användas av medlemsstaterna för utvecklingen av omsorgstjänster. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att arbetet med den europeiska planeringsterminen bidrar till förverkligandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, så att medlemsstaterna får faktiskt utrymme att uppbåda och bibehålla sin finansiering av omsorgstjänster. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet stöder inkluderingen i kommissionens landspecifika rekommendationer av åtgärder som är inriktade på investeringar i barnomsorg och på negativa skatteincitament som gör att den andra försörjaren – som oftast är kvinna – låter bli att arbeta mer eller att arbeta överhuvudtaget samt på andra åtgärder för att täppa till löneklyftan mellan könen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka finansieringen av alla typer av omsorgstjänster med särskild hänsyn, i lämpliga fall, till en övergång från institutionsbaserade till närsamhällesbaserade omsorgstjänster med hjälp av Europeiska socialfonden+ och andra finansieringsinstrument som syftar till att finansiera social infrastruktur. Dessutom uppmanar parlamentet kommissionen att i samma anda höja anslagen till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) i syfte att stödja tillhandahållandet av barnomsorgsinrättningar på landsbygden och att ytterligare utnyttja Europeiska fonden för strategiska investeringar till finansiering av projekt för förskoleverksamhet och barnomsorg. Kommissionen uppmanas också att strikt övervaka användningen av EU-finansiering, i synnerhet inom ramen för de europeiska struktur- och investeringsfonderna på området offentliga social omsorg och långtidssjukvård, och att säkerställa att investeringarna är förenliga skyldigheterna avseende mänskliga rättigheter enligt FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga möjligheterna till gränsöverskridande överförbarhet av sociala förmåner, så att en persons ursprungsmedlemsstat finansierar vederbörandes plats på en inrättning för social service i en annan medlemsstat (under förutsättning att det inte finns någon sådan inrättning i ursprungsmedlemsstaten). |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att det behövs bättre analyser av potentialen till offentlig-privata investeringar i tillhandahållandet av omsorgstjänster, med beaktande av befintliga företagsinitiativ för arbetstagare som har omsorgsansvar för personer med funktionsnedsättning och vuxna. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inta ett övergripande förhållningssätt till alla typer av omsorgstjänster samt att stärka tillhandahållandet i syfte att uppnå en effektiv användning, med utnyttjande av samverkanseffekterna, av EU:s relevanta finansieringsinstrument på området livslångt lärande, forskning och infrastrukturutveckling. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att prioritera finansiering av barnomsorg och långtidssjukvård, med användning av de finansieringsinstrument som finns tillgängliga inom ramen för nästa fleråriga budgetram, inte minst de befintliga medlen från Europeiska fonden för strategiska investeringar, europeiska struktur- och investeringsfonder såsom Europeiska socialfonden (ESF) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) samt Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Dessutom uppmuntras medlemsstaterna att fördela sina resurser på ett mer effektivt sätt, så att missgynnade och utsatta grupper lättare kan tillgå och få råd att köpa omsorgstjänster, samt att utforma effektiva finansieringsmodeller, bland annat riktad finansiering, där det råder god balans mellan offentliga och privata investeringar i enlighet med de nationella och lokala förhållandena. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att Europeiska jämställdhetsinstitutet har tillräckliga resurser för att övervaka utvecklingen av omsorgsinfrastrukturen och genomförandet av politiska åtgärder för möjligheter att förena arbete och privatliv samt att analysera huruvida och hur dessa politiska åtgärder medför ökad jämställdhet på avsett sätt. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar vissa medlemsstaters beslut att införa skattepolitiska incitament för företag som tillhandahåller barnomsorg för sina anställda för att göra det lättare för dem att förena arbete och privatliv. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT C 175, 15.6.2011, s. 8.

(3)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 59.

(4)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 6.

(5)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(6)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 76.

(7)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(8)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 30.

(9)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 15.

(10)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(11)  EUT C 351 E, 2.12.2011, s. 39.

(12)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 7.

(13)  EUT C 12, 15.1.2015, s. 16.

(14)  EUT C 21, 21.1.2011, s. 39.

(15)  Europeiska kommissionen, 2018 års jämställdhetsrapport.

(16)  Kommissionens färdplan för 2018, Europeiska centrumet för politisk strategi (2017), 10 trends transforming the education as we know it.

(17)  Eurofound, Caring for children and dependants: effect on careers of young workers.

(18)  Uppgifter från Eurostat 2010. Kommissionens rapport om jämställdheten under 2015 i Europeiska unionen (2016).

(19)  I enlighet med Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2010 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/85/EEG om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 162).

(20)  Eurofound, European Quality of Life Survey 2016: overview report.

(21)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 130.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/94

---

P8_TA(2018)0465

Borreliainfektion (borrelios)

Europaparlamentets resolution av den 15 november 2018 om borreliainfektion (borrelios) (2018/2774(RSP))

(2020/C 363/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om borreliainfektion (borrelios) (O-000088/2018 – B8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om borreliainfektion (borrelios) (O-000088/2018 – B8-0417/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar om en systematisk litteraturgranskning avseende den diagnostiska noggrannheten hos serologiska tester för borreliainfektion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar om en systematisk litteraturgranskning avseende den diagnostiska noggrannheten hos serologiska tester för borreliainfektion,

| — | med beaktande av expertnätverkets samrådsmöte om övervakning av borreliainfektion i EU, som hölls i Stockholm i januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av expertnätverkets samrådsmöte om övervakning av borreliainfektion i EU, som hölls i Stockholm i januari 2016,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen (1),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rätten till hälsa är en grundläggande rättighet som erkänns i EU-fördragen, i synnerhet i artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

A.

Rätten till hälsa är en grundläggande rättighet som erkänns i EU-fördragen, i synnerhet i artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| B. | Borreliainfektion (Lyme disease) eller borrelios är en bakteriell sjukdom som orsakas av bakterien Borrelia burgdorferi och överförs till människan via ett fästingbett från en fästing som själv bär på bakterien. Borrelios är en infektionssjukdom som överförs av fästingar och drabbar människor och olika tama och vilda djurarter. |
| --- | --- |

B.

Borreliainfektion (Lyme disease) eller borrelios är en bakteriell sjukdom som orsakas av bakterien Borrelia burgdorferi och överförs till människan via ett fästingbett från en fästing som själv bär på bakterien. Borrelios är en infektionssjukdom som överförs av fästingar och drabbar människor och olika tama och vilda djurarter.

| C. | Borreliainfektion är den vanligaste zoonotiska sjukdomen i Europa med mellan uppskattningsvis 650 000 och 850 000 fall. I Centraleuropa är sjukdomsförekomsten högre. Borreliainfektionen inträffar under vår- och sommarhalvåret (från april till oktober) och betraktas som en yrkessjukdom hos jordbrukare, skogsarbetare och forskare som gör fältundersökningar i de länder där infektionen förekommer. |
| --- | --- |

C.

Borreliainfektion är den vanligaste zoonotiska sjukdomen i Europa med mellan uppskattningsvis 650 000 och 850 000 fall. I Centraleuropa är sjukdomsförekomsten högre. Borreliainfektionen inträffar under vår- och sommarhalvåret (från april till oktober) och betraktas som en yrkessjukdom hos jordbrukare, skogsarbetare och forskare som gör fältundersökningar i de länder där infektionen förekommer.

| D. | De smittbärande fästingarna och infektionen ser ut att sprida sig geografiskt, och i dagsläget konstateras förekomst även på högre höjder och breddgrader samt i städer. Orsakerna till detta misstänks bland annat vara förändringar i markanvändningen, däribland beskogning av marker av låg kvalitet eller expansion av invasiva växter, klimatförändringar, den globala uppvärmningen, för hög fuktighet och annan verksamhet med anknytning till mänskligt beteende. |
| --- | --- |

D.

De smittbärande fästingarna och infektionen ser ut att sprida sig geografiskt, och i dagsläget konstateras förekomst även på högre höjder och breddgrader samt i städer. Orsakerna till detta misstänks bland annat vara förändringar i markanvändningen, däribland beskogning av marker av låg kvalitet eller expansion av invasiva växter, klimatförändringar, den globala uppvärmningen, för hög fuktighet och annan verksamhet med anknytning till mänskligt beteende.

| E. | Det finns inget samförstånd i EU om behandling, diagnostik och screening av borreliainfektion, och praxis skiljer sig åt mellan de olika länderna. |
| --- | --- |

E.

Det finns inget samförstånd i EU om behandling, diagnostik och screening av borreliainfektion, och praxis skiljer sig åt mellan de olika länderna.

| F. | Bett från en smittbärande fästing och symptomen på borreliainfektion kan vara svåra att upptäcka, och i vissa fall kan symptom saknas helt, vilket ibland leder till allvarliga komplikationer och permanenta skador liknande dem vid en kronisk sjukdom, särskilt när patienten inte diagnostiseras i tid. |
| --- | --- |

F.

Bett från en smittbärande fästing och symptomen på borreliainfektion kan vara svåra att upptäcka, och i vissa fall kan symptom saknas helt, vilket ibland leder till allvarliga komplikationer och permanenta skador liknande dem vid en kronisk sjukdom, särskilt när patienten inte diagnostiseras i tid.

| G. | Mer tillförlitliga tidiga diagnoser av borreliainfektion kommer att avsevärt minska antalet sjukdomsfall i sena stadier och förbättra livskvaliteten för patienterna. Enligt personer med ansvar för EU-forskningsprojektet DualDur kommer sådana diagnoser även att minska den ekonomiska bördan till följd av sjukdomen, vilket ger inbesparingar på cirka 330 miljoner euro i vårdkostnader redan under de första fem åren. |
| --- | --- |

G.

Mer tillförlitliga tidiga diagnoser av borreliainfektion kommer att avsevärt minska antalet sjukdomsfall i sena stadier och förbättra livskvaliteten för patienterna. Enligt personer med ansvar för EU-forskningsprojektet DualDur kommer sådana diagnoser även att minska den ekonomiska bördan till följd av sjukdomen, vilket ger inbesparingar på cirka 330 miljoner euro i vårdkostnader redan under de första fem åren.

| H. | Många patienter diagnostiseras inte i tid och har inte heller tillgång till lämplig behandling. De känner sig missgynnade och förbisedda av myndigheterna, och några av dem fortsätter att ha långvariga symptom som kan leda till kroniska sjukdomar. |
| --- | --- |

H.

Många patienter diagnostiseras inte i tid och har inte heller tillgång till lämplig behandling. De känner sig missgynnade och förbisedda av myndigheterna, och några av dem fortsätter att ha långvariga symptom som kan leda till kroniska sjukdomar.

| I. | Det finns för närvarande inget vaccin mot borreliainfektion. |
| --- | --- |

I.

Det finns för närvarande inget vaccin mot borreliainfektion.

| J. | De faktiska olägenheter som borreliainfektionen förorsakar i EU är okända, eftersom det saknas statistik om denna sjukdom och man tillämpar mycket oenhetliga falldefinitioner, laboratoriemetoder och övervakningssystem. |
| --- | --- |

J.

De faktiska olägenheter som borreliainfektionen förorsakar i EU är okända, eftersom det saknas statistik om denna sjukdom och man tillämpar mycket oenhetliga falldefinitioner, laboratoriemetoder och övervakningssystem.

| K. | Det saknas separata ICD-koder (den internationella sjukdomsklassifikationen) för de tidiga respektive sena stadierna av borreliainfektion, och det finns inte heller några individuella ICD-koder för de olika symptomen i sena stadier av sjukdomen. |
| --- | --- |

K.

Det saknas separata ICD-koder (den internationella sjukdomsklassifikationen) för de tidiga respektive sena stadierna av borreliainfektion, och det finns inte heller några individuella ICD-koder för de olika symptomen i sena stadier av sjukdomen.

| L. | ILADS (International Lyme and Associated Diseases Society) och IDSA:s (Infectious Diseases Society of America) riktlinjer för behandlingsmetoder skiljer sig åt, och dessa skillnader påverkar också behandlingspraxis i EU. |
| --- | --- |

L.

ILADS (International Lyme and Associated Diseases Society) och IDSA:s (Infectious Diseases Society of America) riktlinjer för behandlingsmetoder skiljer sig åt, och dessa skillnader påverkar också behandlingspraxis i EU.

| M. | Det saknas en djupgående förståelse av den mekanism som omvandlar borreliainfektion till en kronisk sjukdom. |
| --- | --- |

M.

Det saknas en djupgående förståelse av den mekanism som omvandlar borreliainfektion till en kronisk sjukdom.

| N. | Såväl hälso- och sjukvårdspersonal som patientorganisationer och visselblåsare har i snart ett decennium slagit larm om denna hälsofara. |
| --- | --- |

N.

Såväl hälso- och sjukvårdspersonal som patientorganisationer och visselblåsare har i snart ett decennium slagit larm om denna hälsofara.

| O. | Trots att borreliainfektion är välkänd inom den medicinska vetenskapen är den fortfarande underdiagnostiserad, framför allt på grund av svårigheterna att upptäcka symptomen och bristen på lämpliga diagnostiska tester. |
| --- | --- |

O.

Trots att borreliainfektion är välkänd inom den medicinska vetenskapen är den fortfarande underdiagnostiserad, framför allt på grund av svårigheterna att upptäcka symptomen och bristen på lämpliga diagnostiska tester.

| P. | De screeningtest som används för borreliainfektion ger inte alltid korrekta resultat, såsom Elisa-testet som bara upptäcker en infektion åt gången. |
| --- | --- |

P.

De screeningtest som används för borreliainfektion ger inte alltid korrekta resultat, såsom Elisa-testet som bara upptäcker en infektion åt gången.

| Q. | Många européer löper på grund av sitt yrke ständig risk för att infekteras med borreliabakterien (jordbrukare, skogsarbetare, forskare och studenter som gör fältundersökningar, exempelvis biologer, geologer, lantmätare och arkeologer). |
| --- | --- |

Q.

Många européer löper på grund av sitt yrke ständig risk för att infekteras med borreliabakterien (jordbrukare, skogsarbetare, forskare och studenter som gör fältundersökningar, exempelvis biologer, geologer, lantmätare och arkeologer).

| R. | Läkarkåren följer ofta föråldrade rekommendationer om borreliainfektion som inte tar tillräcklig hänsyn till aktuella forskningsrön. |
| --- | --- |

R.

Läkarkåren följer ofta föråldrade rekommendationer om borreliainfektion som inte tar tillräcklig hänsyn till aktuella forskningsrön.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att borreliainfektionen spritt sig i alarmerande hög grad bland Europas befolkning, då omkring en miljon människor lider av sjukdomen, enligt de folkräkningsmetoder som tillämpas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att borreliainfektionen ökar i varierande grad i samtliga medlemsstater, vilket gör den till ett europeiskt folkhälsoproblem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de medel som EU hittills anslagit för forskning om tidig upptäckt och framtida behandling av borreliainfektion (omkring 16 miljoner euro genom projekt som ANTIDotE, ID-LYME och LYMEDIADEX). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare finansiering till metoder för diagnostik och behandling av borreliainfektion. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende främjande av forskningsinsatser, både i form av ökade anslag och utbyte av epidemiologiska data, inklusive uppgifter om spridning och förekomst av patogena och icke-patogena genotyper. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare internationellt samarbete kring forskning om borreliainfektion. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in så mycket information som möjligt om screeningmetoder för att upptäcka borrelios och behandlingar som används i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet begär att en rapporteringsskyldighet ska införas för alla medlemsstater där borreliainfektion förekommer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta samarbete och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller övervakning, diagnostik och behandling av borreliainfektion. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att vissa medlemsstater har inbegripit borrelios i sina nationella övervakningssystem på grundval av en särskild metod. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett enhetligt övervakningsprogram och arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att underlätta standardisering av diagnostiska tester och behandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att betrakta borreliainfektion som en yrkessjukdom för arbetstagare inom jordbruks- och skogsbrukssektorn samt för forskare som gör fältundersökningar (exempelvis biologer, geologer, lantmätare och arkeologer). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa individuella profylaktiska åtgärder och åtgärder för att kontrollera fästingbeståndet i syfte att stävja borreliabakteriens spridning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet vill att det utarbetas evidensbaserade riktlinjer för klinisk diagnostik och laboratoriediagnostik av borreliainfektion. Parlamentet efterlyser dels separata ICD-koder för de tidiga respektive sena stadierna av borreliainfektion, dels individuella ICD-koder för de olika symptomen i sena stadier av infektionen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av beprövade metoder i EU offentliggöra riktlinjer som avser utbildning av allmänläkare för att underlätta diagnostik och screening av borreliainfektion. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka antalet kliniska undersökningar så att läkare kan diagnostisera borreliainfektion även om de serologiska testerna är negativa, för att hjälpa patienterna att bryta ”behandlingsdödläget”. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur frekvent vissa borreliapatienter är tvungna att söka lämplig diagnos och behandling under lång tid, och särskilt hur ofta de åker till ett annat land för att få behandling samt de ekonomiska följderna därav. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet vill att det planeras och inrättas nyskapande projekt som kan bidra till bättre datainsamling och mer ändamålsenliga utbildningar och medvetandehöjande åtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/945 av den 22 juni 2018 om smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som ska omfattas av epidemiologisk övervakning samt relevanta falldefinitioner (2), där neuroborrelios finns upptagen i förteckningen över överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att inkluderandet av borreliainfektion i det europeiska nätverket för epidemiologisk övervakning ger patienterna möjlighet att dra nytta av fördelarna med ett stabilt och strukturerat hälso- och sjukvårdssystem som möjliggör ständig kommunikation mellan behöriga nationella myndigheter, snabb och tillförlitlig identifiering av fall av borreliainfektion i unionen, ömsesidigt stöd när det gäller analys och tolkning av insamlad övervakningsdata samt användning av anordningar som behövs för att förhindra infektionens spridning hos människor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, som kommer att kunna anlita kommissionens logistiska stöd, att inrätta en kampanj riktad till befolkningen och alla berörda parter, för att informera och öka medvetenheten om borreliainfektion, först och främst i de värst drabbade regionerna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en EU-plan mot borreliainfektion som står i proportion till hur allvarlig denna tysta epidemi är, och stöder inrättandet av ett europeiskt nätverk med avseende på borreliainfektion som inbegriper berörda parter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att offentliggöra gemensamma förebyggande riktlinjer för dem som löper stor risk att få borreliainfektion, exempelvis arbetstagare som arbetar utomhus, och standardiserade riktlinjer för diagnostik och behandling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla förebyggande undersökningar och metoder för snabb behandling och övervakning av borreliainfektionsförloppet hos personer som yrkesarbetar i jordbruks- och skogsbrukssektorn och forskare som arbetar med datainsamling på fältet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EGT L 268, 3.10.1998, s. 1.

(2)  EUT L 170, 6.7.2018, s. 1.

---

Torsdagen den 29 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/98 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/98

---

P8_TA(2018)0474

Invändning enligt artikel 106: Natriumdikromat

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av natriumdikromat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01 – 2018/2929(RSP))

(2020/C 363/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av natriumdikromat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utkast till genomförandebeslut om beviljande av tillstånd för viss användning av natriumdikromat enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.) (D058762/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1) (Reach-förordningen), särskilt artikel 64.8, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådet förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1) (Reach-förordningen), särskilt artikel 64.8,

| — | med beaktande av yttrandena från riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) (2), i enlighet med artikel 64.5 tredje stycket i Reach-förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från riskbedömningskommittén (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) (2), i enlighet med artikel 64.5 tredje stycket i Reach-förordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Natriumdikromat ingår i bilaga XIV till Reach-förordningen på grund av ämnets tre inneboende egenskaper: Cancerframkallande egenskaper, mutagenitet och reproduktionstoxicitet (kategori 1B). Natriumdikromat lades till Reach-förordningens kandidatförteckning 2008 (4) till följd av ämnets klassificering som cancerframkallande, mutagent och reproduktionstoxiskt (kategori 1B) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5). |
| --- | --- |

A.

Natriumdikromat ingår i bilaga XIV till Reach-förordningen på grund av ämnets tre inneboende egenskaper: Cancerframkallande egenskaper, mutagenitet och reproduktionstoxicitet (kategori 1B). Natriumdikromat lades till Reach-förordningens kandidatförteckning 2008 (4) till följd av ämnets klassificering som cancerframkallande, mutagent och reproduktionstoxiskt (kategori 1B) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (5).

| B. | Den molekylära enhet som ger natriumdikromat dess cancerframkallande egenskaper är det krom (VI) som innehåller jon, vilket frigörs när natriumdikromat upplöses och dissocieras. Krom (VI) orsakar lungtumörer hos människor och djur vid inandning och tumörer i mag-tarmkanalen hos djur vid oralt intag. |
| --- | --- |

B.

Den molekylära enhet som ger natriumdikromat dess cancerframkallande egenskaper är det krom (VI) som innehåller jon, vilket frigörs när natriumdikromat upplöses och dissocieras. Krom (VI) orsakar lungtumörer hos människor och djur vid inandning och tumörer i mag-tarmkanalen hos djur vid oralt intag.

| C. | Inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93 (6) identifierades natriumdikromat redan 1997 som ett prioriterat ämne för utvärdering i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 143/97 (7). 2008 utfärdade kommissionen en rekommendation om att minska risken för natriumdikromatexponering (8). |
| --- | --- |

C.

Inom ramen för rådets förordning (EEG) nr 793/93 (6) identifierades natriumdikromat redan 1997 som ett prioriterat ämne för utvärdering i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 143/97 (7). 2008 utfärdade kommissionen en rekommendation om att minska risken för natriumdikromatexponering (8).

| D. | Ilario Ormezzano Sai S.R.L. (sökanden) har lämnat in en ansökan om tillstånd att använda natriumdikromat för färgning av ull. I yttrandena från RAC och SEAC beskrivs detta som en tillämpning i tidigare led. Sökanden är leverantör av natriumdikromat till elva nedströmsanvändare, vilka antingen tillverkar färgämnen eller själva är färgare. |
| --- | --- |

D.

Ilario Ormezzano Sai S.R.L. (sökanden) har lämnat in en ansökan om tillstånd att använda natriumdikromat för färgning av ull. I yttrandena från RAC och SEAC beskrivs detta som en tillämpning i tidigare led. Sökanden är leverantör av natriumdikromat till elva nedströmsanvändare, vilka antingen tillverkar färgämnen eller själva är färgare.

| E. | Syftet med Reach-förordningen är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma vilka risker olika ämnen innebär, och se till att ämnen kan cirkulera fritt på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras. Det främsta målet med Reach-förordningen är det första av ovannämnda tre mål, mot bakgrund av skäl 16 i ingressen till förordningen, såsom den tolkas av domstolen (9). |
| --- | --- |

E.

Syftet med Reach-förordningen är att garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, inbegripet främjande av alternativa metoder för att bedöma vilka risker olika ämnen innebär, och se till att ämnen kan cirkulera fritt på den inre marknaden samtidigt som konkurrenskraft och innovation förbättras. Det främsta målet med Reach-förordningen är det första av ovannämnda tre mål, mot bakgrund av skäl 16 i ingressen till förordningen, såsom den tolkas av domstolen (9).

| F. | I Reach-förordningen föreskrivs inte någon särskild tillståndsordning för så kallade tillämpningar i tidigare led: alla som ansöker om tillstånd, oavsett deras roll eller nivå i leveranskedjan, måste lämna de uppgifter som anges i artikel 62 i Reach-förordningen. |
| --- | --- |

F.

I Reach-förordningen föreskrivs inte någon särskild tillståndsordning för så kallade tillämpningar i tidigare led: alla som ansöker om tillstånd, oavsett deras roll eller nivå i leveranskedjan, måste lämna de uppgifter som anges i artikel 62 i Reach-förordningen.

| G. | RAC bekräftade att det inte är möjligt att fastställa en härledd nolleffektnivå för de cancerframkallande egenskaperna hos natriumdikromat. Ämnet betraktas därför som ett ämne utan gränsvärde i den mening som avses i artikel 60.3 a i Reach-förordningen. Detta innebär att en teoretisk ”säker exponeringsnivå” för detta ämne inte kan fastställas och användas som ett riktmärke för att bedöma om risken vid användning av ämnet kontrolleras på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

G.

RAC bekräftade att det inte är möjligt att fastställa en härledd nolleffektnivå för de cancerframkallande egenskaperna hos natriumdikromat. Ämnet betraktas därför som ett ämne utan gränsvärde i den mening som avses i artikel 60.3 a i Reach-förordningen. Detta innebär att en teoretisk ”säker exponeringsnivå” för detta ämne inte kan fastställas och användas som ett riktmärke för att bedöma om risken vid användning av ämnet kontrolleras på ett adekvat sätt.

| H. | I skäl 70 i Reach-förordningen föreskrivs följande: ”för alla andra ämnen för vilka det inte är möjligt att fastställa en säker exponeringsnivå bör det alltid vidtas åtgärder för att, i den mån det är tekniskt och praktiskt möjligt, minimera exponering och utsläpp i syfte att minimera sannolikheten att skadliga effekter uppstår”. |
| --- | --- |

H.

I skäl 70 i Reach-förordningen föreskrivs följande: ”för alla andra ämnen för vilka det inte är möjligt att fastställa en säker exponeringsnivå bör det alltid vidtas åtgärder för att, i den mån det är tekniskt och praktiskt möjligt, minimera exponering och utsläpp i syfte att minimera sannolikheten att skadliga effekter uppstår”.

| I. | RAC drog slutsatsen att de driftförhållanden och riskhanteringsåtgärder som beskrivs i ansökan inte var lämpliga och effektiva för att begränsa riskerna (10). |
| --- | --- |

I.

RAC drog slutsatsen att de driftförhållanden och riskhanteringsåtgärder som beskrivs i ansökan inte var lämpliga och effektiva för att begränsa riskerna (10).

| J. | I artikel 55 i Reach-förordningen föreskrivs att ersättande av ämnen som inger mycket stora betänkligheter med säkrare alternativa ämnen eller tekniker är ett centralt mål i tillståndskapitlet. |
| --- | --- |

J.

I artikel 55 i Reach-förordningen föreskrivs att ersättande av ämnen som inger mycket stora betänkligheter med säkrare alternativa ämnen eller tekniker är ett centralt mål i tillståndskapitlet.

| K. | I artikel 64.4 i Reach-förordningen föreskrivs att mandatet för SEAC ska vara att bedöma tillgången till ”lämpliga och tekniskt genomförbara alternativ med anknytning till ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan [...] och eventuell information från tredje parter som lämnats med stöd av punkt 2 i den här artikeln”. |
| --- | --- |

K.

I artikel 64.4 i Reach-förordningen föreskrivs att mandatet för SEAC ska vara att bedöma tillgången till ”lämpliga och tekniskt genomförbara alternativ med anknytning till ämnets användning enligt beskrivningen i ansökan [...] och eventuell information från tredje parter som lämnats med stöd av punkt 2 i den här artikeln”.

| L. | I artikel 62.4 e i Reach-förordningen föreskrivs att alla som ansöker om tillstånd bör tillhandahålla en ”analys av alternativen med en bedömning av” riskerna med dem och ”huruvida ersättningen är tekniskt och ekonomiskt genomförbar”. |
| --- | --- |

L.

I artikel 62.4 e i Reach-förordningen föreskrivs att alla som ansöker om tillstånd bör tillhandahålla en ”analys av alternativen med en bedömning av” riskerna med dem och ”huruvida ersättningen är tekniskt och ekonomiskt genomförbar”.

| M. | Enligt artikel 60.4 i Reach-förordningen får tillstånd att använda ett ämne vars risker inte kan kontrolleras på ett adekvat sätt beviljas endast om det kan påvisas att det saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker. |
| --- | --- |

M.

Enligt artikel 60.4 i Reach-förordningen får tillstånd att använda ett ämne vars risker inte kan kontrolleras på ett adekvat sätt beviljas endast om det kan påvisas att det saknas lämpliga alternativa ämnen eller tekniker.

| N. | SEAC noterade många brister i ansökan om tillstånd när det gäller analys av alternativa ämnen. Enligt SEAC har sökanden i så hög grad underlåtit att behandla centrala frågor att det hindrat kommittén att bedöma den tekniska genomförbarheten, och vissa så viktiga aspekter som den ekonomiska genomförbarheten av alternativ har endast diskuterats kortfattat av sökanden (11). |
| --- | --- |

N.

SEAC noterade många brister i ansökan om tillstånd när det gäller analys av alternativa ämnen. Enligt SEAC har sökanden i så hög grad underlåtit att behandla centrala frågor att det hindrat kommittén att bedöma den tekniska genomförbarheten, och vissa så viktiga aspekter som den ekonomiska genomförbarheten av alternativ har endast diskuterats kortfattat av sökanden (11).

| O. | Sökandens huvudsakliga argument för slutsatsen att det inte fanns några lämpliga alternativ var att kunderna (dvs. tillverkare/återförsäljare av kläder) inte skulle godta kvaliteten på färgning av textilvarorna när de färgats med ett annat alternativ. |
| --- | --- |

O.

Sökandens huvudsakliga argument för slutsatsen att det inte fanns några lämpliga alternativ var att kunderna (dvs. tillverkare/återförsäljare av kläder) inte skulle godta kvaliteten på färgning av textilvarorna när de färgats med ett annat alternativ.

| P. | Kundernas påstådda krav styrktes dock inte av någon bevisning, och det är oklart om hänvisningen till kundernas preferenser gjordes med full vetskap om riskerna med natriumdikromat (12). |
| --- | --- |

P.

Kundernas påstådda krav styrktes dock inte av någon bevisning, och det är oklart om hänvisningen till kundernas preferenser gjordes med full vetskap om riskerna med natriumdikromat (12).

| Q. | Vidare har SEAC trots ytterligare förfrågningar till sökanden noterat att det fortfarande är något subjektivt och osäkert huruvida en alternativ produkt slutligen kommer att godtas av kunderna till deras nedströmsanvändare (13). I sin slutsats konstaterade kommittén att förtydligandena från sökanden är välkomna, men att den fortfarande kan se ett antal osäkerhetsmoment i analysen. |
| --- | --- |

Q.

Vidare har SEAC trots ytterligare förfrågningar till sökanden noterat att det fortfarande är något subjektivt och osäkert huruvida en alternativ produkt slutligen kommer att godtas av kunderna till deras nedströmsanvändare (13). I sin slutsats konstaterade kommittén att förtydligandena från sökanden är välkomna, men att den fortfarande kan se ett antal osäkerhetsmoment i analysen.

| R. | Trots dessa luckor och osäkerheter i ansökan drog SEAC ändå slutsatsen att inga lämpliga alternativ fanns tillgängliga och gjorde endast ett allmänt uttalande om att dessa osäkerhetsfaktorer ingår i denna typ av användning (diskussioner om produktkvalitet kan störas av modetrendernas subjektivitet och konsumenternas estetiska preferenser) (14). |
| --- | --- |

R.

Trots dessa luckor och osäkerheter i ansökan drog SEAC ändå slutsatsen att inga lämpliga alternativ fanns tillgängliga och gjorde endast ett allmänt uttalande om att dessa osäkerhetsfaktorer ingår i denna typ av användning (diskussioner om produktkvalitet kan störas av modetrendernas subjektivitet och konsumenternas estetiska preferenser) (14).

| S. | I detta sammanhang visar yttrandet från SEAC att sökanden inte har lämnat någon heltäckande analys av de alternativ som finns tillgängliga på marknaden i syfte att ersätta användningen av natriumdikromat inom de områden som ansökan gäller, utan att lyckas dra lämpliga slutsatser. |
| --- | --- |

S.

I detta sammanhang visar yttrandet från SEAC att sökanden inte har lämnat någon heltäckande analys av de alternativ som finns tillgängliga på marknaden i syfte att ersätta användningen av natriumdikromat inom de områden som ansökan gäller, utan att lyckas dra lämpliga slutsatser.

| T. | Det går inte att förena ett sådant resultat med det faktum att det funnits alternativ under många år (15), att ledande modevarumärken bidrar till färdplanen för nollutsläpp av farliga kemikalier (Zero Discharge of Hazardous Chemicals), enligt vilken användning av krom (VI) inte är tillåten i textilindustrin (16), och att enskilda textilföretag uttryckligen har en politik som inte tillåter användning av krom (VI) (exempelvis H&M) (17), inbegripet företag på modemarknaden för lyxvaror (Armani (18) and Lanificio Ermenegildo Zegna (19)). |
| --- | --- |

T.

Det går inte att förena ett sådant resultat med det faktum att det funnits alternativ under många år (15), att ledande modevarumärken bidrar till färdplanen för nollutsläpp av farliga kemikalier (Zero Discharge of Hazardous Chemicals), enligt vilken användning av krom (VI) inte är tillåten i textilindustrin (16), och att enskilda textilföretag uttryckligen har en politik som inte tillåter användning av krom (VI) (exempelvis H&M) (17), inbegripet företag på modemarknaden för lyxvaror (Armani (18) and Lanificio Ermenegildo Zegna (19)).

| U. | Gruppo Colle och Ormezzano har varit de enda som ansökt om tillstånd för kromfärgämnen inom ramen för Reach-förordningen. |
| --- | --- |

U.

Gruppo Colle och Ormezzano har varit de enda som ansökt om tillstånd för kromfärgämnen inom ramen för Reach-förordningen.

| V. | I Reach-förordningen läggs bevisbördan på den som ansöker om tillstånd: sökanden ska visa att villkoren för beviljande av tillstånd är uppfyllda. SEAC är skyldig att tillhandahålla ”vetenskapliga yttranden, grundade på principerna om kompetens, insyn och oberoende”, vilket ”utgör en viktig processuell skyddsregel för att säkerställa att åtgärderna är vetenskapligt objektiva och för att undvika att godtyckliga åtgärder vidtas” (20). |
| --- | --- |

V.

I Reach-förordningen läggs bevisbördan på den som ansöker om tillstånd: sökanden ska visa att villkoren för beviljande av tillstånd är uppfyllda. SEAC är skyldig att tillhandahålla ”vetenskapliga yttranden, grundade på principerna om kompetens, insyn och oberoende”, vilket ”utgör en viktig processuell skyddsregel för att säkerställa att åtgärderna är vetenskapligt objektiva och för att undvika att godtyckliga åtgärder vidtas” (20).

| W. | Det är oklart varför SEAC trots konstaterade brister respektive osäkerheter i fråga om analysen av alternativ kom fram till att det fanns tillräckligt med information för att dra en slutsats om alternativens lämplighet. Det är också oklart varför påståenden om subjektiva preferenser inte avvisades trots att det saknades detaljerad objektiv och verifierbar bevisning, och varför dessa påståenden inte bedömdes i förhållande till bästa marknadspraxis. |
| --- | --- |

W.

Det är oklart varför SEAC trots konstaterade brister respektive osäkerheter i fråga om analysen av alternativ kom fram till att det fanns tillräckligt med information för att dra en slutsats om alternativens lämplighet. Det är också oklart varför påståenden om subjektiva preferenser inte avvisades trots att det saknades detaljerad objektiv och verifierbar bevisning, och varför dessa påståenden inte bedömdes i förhållande till bästa marknadspraxis.

| X. | Det finns alternativ till natriumkromat, och därför är det oacceptabelt med eventuellt talrika fall av infertilitet, cancer och skador på arvsmassan utgående från ett antagande att klädtillverkarna av rena ”smakskäl” inte skulle acceptera dessa alternativ. |
| --- | --- |

X.

Det finns alternativ till natriumkromat, och därför är det oacceptabelt med eventuellt talrika fall av infertilitet, cancer och skador på arvsmassan utgående från ett antagande att klädtillverkarna av rena ”smakskäl” inte skulle acceptera dessa alternativ.

| Y. | En sådan tolkning av begreppet alternativ och den bevisning som krävs från sökanden motsvarar varken målet att ersätta ämnen som inger mycket stora betänkligheter med alternativ eller Reach-förordningens primära syfte att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

Y.

En sådan tolkning av begreppet alternativ och den bevisning som krävs från sökanden motsvarar varken målet att ersätta ämnen som inger mycket stora betänkligheter med alternativ eller Reach-förordningens primära syfte att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön.

| Z. | Kommissionen vet att det finns lämpliga alternativ, särskilt tack vare information som lämnades under det offentliga samråd och trepartsmöte (21) som anordnades av Europeiska kemikaliemyndigheten i samband med Gruppo Colle-ärendet (22). |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen vet att det finns lämpliga alternativ, särskilt tack vare information som lämnades under det offentliga samråd och trepartsmöte (21) som anordnades av Europeiska kemikaliemyndigheten i samband med Gruppo Colle-ärendet (22).

| AA. | Kommissionen bör inte bortse från avgörande information som påvisar förekomsten av lämpliga alternativ i detta parallella fall. |
| --- | --- |

AA.

Kommissionen bör inte bortse från avgörande information som påvisar förekomsten av lämpliga alternativ i detta parallella fall.

| AB. | I artikel 61.2 b i Reach-förordningen ges kommissionen befogenhet att när som helst ompröva ett tillstånd om ”ny information om möjliga ersättningar blir tillgänglig”. |
| --- | --- |

AB.

I artikel 61.2 b i Reach-förordningen ges kommissionen befogenhet att när som helst ompröva ett tillstånd om ”ny information om möjliga ersättningar blir tillgänglig”.

| AC. | Beviljandet av tillstånd för användning av ett ämne utan gränsvärde för tillämpningar för vilka det är uppenbart att alternativ finns är oförenligt med de villkor som föreskrivs i Reach-förordningen och skulle oskäligt belöna eftersläpningar och utgöra ett farligt prejudikat för framtida beslut om tillstånd enligt Reach-förordningen. |
| --- | --- |

AC.

Beviljandet av tillstånd för användning av ett ämne utan gränsvärde för tillämpningar för vilka det är uppenbart att alternativ finns är oförenligt med de villkor som föreskrivs i Reach-förordningen och skulle oskäligt belöna eftersläpningar och utgöra ett farligt prejudikat för framtida beslut om tillstånd enligt Reach-förordningen.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1907/2006 eftersom det inte efterlever de villkor för beviljande av tillstånd som föreskrivs i den förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut och lägga fram ett nytt utkast om förkastande av ansökningen om tillstånd för vissa användningar av natriumdikromat (Ilario Ormezzano Sai S.R.L.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  Yttrande om användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3), Yttrande om ompackning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3).

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  Europeiska kemikaliemyndigheten Beslut av verkställande direktören av den 28 oktober 2008 om införande på kandidatförteckningen av ämnen som inger mycket stora betänkligheter.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(6)  Rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (EGT L 84, 5.4.1993, s. 1).

(7)  Kommissionens förordning (EG) nr 143/97 av den 27 januari 1997 om den tredje förteckningen över prioriterade ämnen enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 (EGT L 25, 28.1.1997, s. 13).

(8)  Kommissionens rekommendation av den 30 maj 2008 om riskbegränsande åtgärder för ämnena natriumkromat, natriumdikromat och 2,2′,6,6′-tetrabromo-4,4′-isopropylidendifenol (tetrabrombisfenol A) (EUT L 158, 18.6.2008, s. 62).

(9)  Mål C-558/07, S.P.C.M. SA m.fl. mot Secretary of State for the Environment, Food and Rural Affairs, ECLI:EU:C:2009:430, punkt 45.

(10)  Yttrande om användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3), s. 19, fråga 6.

(11)  Yttrande om användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3), s. 24–25.

(12)  Sökandens analys av alternativ återfinns på https://echa.europa.eu/documents/10162/88b2f393-17cf-465e-95eb-ba07282ba400

(13)  Yttrande om användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3), s. 24.

(14)  Yttrande om användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull som provare och/eller garn med mörka färger i industriella miljöer (EG-nr 234–190–3), s. 26.

(15)  Se https://marketplace.chemsec.org/Alternative/LANASOL-CE-pioneering-replacement-of-chrome-dyes-since-20-years-44

(16)  Se https://www.roadmaptozero.com/mrsl_online/.

(17)  Se H&M Group Chemical Restrictions 2018 Manufacturing Restricted Substances List (MRSL).

(18)  Se Armani’s Restricted Substances List Version 9 – Effective as of the Season SS 18.

(19)  Se Huntsman, presentation med titeln ‘Turning risks into opportunities – How to dye wool sustainably‘ (s. 18).

(20)  Förstainstansrättens (tredje avdelningen) dom av den 11 september 2002 i mål T-13/99, Pfizer Animal Health SA mot rådet, ECLI:EU:T:2002:209.

(21)  En förklaring återfinns i yttrandet från RAC och SEAC om Gruppo Colle-ärendet: Användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull (EG-nr 234–190–3) (s. 21, med hänvisning till två alternativ: Lanasol och Realan).

(22)  Echa, antagna yttranden och tidigare samråd om ansökningar om tillstånd Gruppo Colle.S.r.l. – Användning av natriumdikromat som betmedel vid färgning av ull (EG-nr 234–190–3).

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/102 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/102

---

P8_TA(2018)0475

Cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen (2018/2900(RSP))

(2020/C 363/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de cum-ex-avslöjanden som den 18 oktober 2018 gjordes av ett konsortium för undersökande journalistik, som leds av den tyska ideella medieorganisationen Correctiv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de cum-ex-avslöjanden som den 18 oktober 2018 gjordes av ett konsortium för undersökande journalistik, som leds av den tyska ideella medieorganisationen Correctiv,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (1) (Esmaförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (1) (Esmaförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (2) (EBA-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (2) (EBA-förordningen),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (DAC2) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (DAC2) (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC6) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (DAC6) (4),

| — | med beaktande av den utredning som gjorts av den tyska förbundsdagens fjärde undersökningskommitté med anledning av skandalen, som utmynnade i en rapport (5) i juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den utredning som gjorts av den tyska förbundsdagens fjärde undersökningskommitté med anledning av skandalen, som utmynnade i en rapport (5) i juni 2017,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 (6) och 6 juli 2016 (7) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2015 (6) och 6 juli 2016 (7) om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (8),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet och kommissionen till följd av undersökningen avseende penningtvätt, skatteundandragande och skatteflykt (9),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 1 mars 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (TAX3) samt fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 1 mars 2018 om tillsättning av ett särskilt utskott för ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (TAX3) samt fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (10),

| — | med beaktande av sin debatt i plenum den 23 oktober 2018 om cum-ex-skandalen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin debatt i plenum den 23 oktober 2018 om cum-ex-skandalen,

| — | med beaktande av slutsatserna från ECON- och TAX3-utskottens gemensamma sammanträde den 26 november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från ECON- och TAX3-utskottens gemensamma sammanträde den 26 november 2018,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | ”Cum-ex” – och ”cum-cum” –eller handelsupplägg för utdelningsarbitrage – står för den praxis som innebär handel med aktier i syfte att dölja den faktiska ägarens identitet och göra det möjligt för de två eller flera involverade parterna att begära återbetalning av källskatt på kapitalskatt som bara betalats en gång. |
| --- | --- |

A.

”Cum-ex” – och ”cum-cum” –eller handelsupplägg för utdelningsarbitrage – står för den praxis som innebär handel med aktier i syfte att dölja den faktiska ägarens identitet och göra det möjligt för de två eller flera involverade parterna att begära återbetalning av källskatt på kapitalskatt som bara betalats en gång.

| B. | Cum-ex-skandalen avslöjades för allmänheten genom en undersökning som utfördes i samarbete mellan 19 europeiska nyhetsmedier och som involverade 12 länder och 38 journalister. |
| --- | --- |

B.

Cum-ex-skandalen avslöjades för allmänheten genom en undersökning som utfördes i samarbete mellan 19 europeiska nyhetsmedier och som involverade 12 länder och 38 journalister.

| C. | Det rapporteras att 11 medlemsstater har förlorat upp till 55,2 miljarder euro i skatteintäkter till följd av cum-ex- och cum-cum-uppläggen. |
| --- | --- |

C.

Det rapporteras att 11 medlemsstater har förlorat upp till 55,2 miljarder euro i skatteintäkter till följd av cum-ex- och cum-cum-uppläggen.

| D. | Det är dock svårt att beräkna totalbeloppet för de skador som uppstått, med tanke på att mycket av denna verksamhet inleddes i slutet av 1990-talet och har varit preskriberad under en längre tid. |
| --- | --- |

D.

Det är dock svårt att beräkna totalbeloppet för de skador som uppstått, med tanke på att mycket av denna verksamhet inleddes i slutet av 1990-talet och har varit preskriberad under en längre tid.

| E. | I den utredning som gjorts av konsortiet av europeiska journalister identifieras Tyskland, Danmark, Spanien, Italien och Frankrike som de främsta målmarknaderna för cum-ex-affärsmetoderna, och därefter följer Norge, Finland, Polen, Danmark, Nederländerna, Österrike och Tjeckien. Dessa metoder omfattar potentiellt ett okänt antal EU-medlemsstater samt länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (t.ex. Schweiz). |
| --- | --- |

E.

I den utredning som gjorts av konsortiet av europeiska journalister identifieras Tyskland, Danmark, Spanien, Italien och Frankrike som de främsta målmarknaderna för cum-ex-affärsmetoderna, och därefter följer Norge, Finland, Polen, Danmark, Nederländerna, Österrike och Tjeckien. Dessa metoder omfattar potentiellt ett okänt antal EU-medlemsstater samt länder i Europeiska frihandelssammanslutningen (t.ex. Schweiz).

| F. | Utredningar pågår i de värst drabbade EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Utredningar pågår i de värst drabbade EU-medlemsstaterna.

| G. | Cum-ex- och cum-cum-uppläggen har drag av skattebedrägeri och det behöver utredas om det har förekommit överträdelser av nationell lagstiftning eller EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Cum-ex- och cum-cum-uppläggen har drag av skattebedrägeri och det behöver utredas om det har förekommit överträdelser av nationell lagstiftning eller EU:s lagstiftning.

| H. | Det har rapporterats att dessa brottsliga handlingar involverar finansinstitut i EU-medlemsstater, däribland flera stora, välkända affärsbanker. |
| --- | --- |

H.

Det har rapporterats att dessa brottsliga handlingar involverar finansinstitut i EU-medlemsstater, däribland flera stora, välkända affärsbanker.

| I. | I vissa fall genomförde de berörda myndigheterna inte några djupgående undersökningar av den information som delades från andra medlemsstater om cum-ex-avslöjandena. |
| --- | --- |

I.

I vissa fall genomförde de berörda myndigheterna inte några djupgående undersökningar av den information som delades från andra medlemsstater om cum-ex-avslöjandena.

| J. | Det faktum att utländska investerare har rätt att begära återbetalning av källskatt på utdelningar spelar en central roll i avslöjandena. |
| --- | --- |

J.

Det faktum att utländska investerare har rätt att begära återbetalning av källskatt på utdelningar spelar en central roll i avslöjandena.

| K. | Sedan september 2017 krävs det enligt det andra direktivet om administrativt samarbete (DAC2) att medlemsstaterna årligen ska erhålla information från sina finansinstitut och utbyta denna information med den medlemsstat där skattebetalaren har sin hemvist. |
| --- | --- |

K.

Sedan september 2017 krävs det enligt det andra direktivet om administrativt samarbete (DAC2) att medlemsstaterna årligen ska erhålla information från sina finansinstitut och utbyta denna information med den medlemsstat där skattebetalaren har sin hemvist.

| L. | I det sjätte direktivet om administrativt samarbete (DAC6) krävs det att alla personer som utformar, marknadsför eller organiserar rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang, som uppvisar på förhand fastställda kännetecken, eller tillgängliggör dem för genomförande eller förvaltar genomförandet, ska rapportera dessa arrangemang till de nationella skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

L.

I det sjätte direktivet om administrativt samarbete (DAC6) krävs det att alla personer som utformar, marknadsför eller organiserar rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang, som uppvisar på förhand fastställda kännetecken, eller tillgängliggör dem för genomförande eller förvaltar genomförandet, ska rapportera dessa arrangemang till de nationella skattemyndigheterna.

| M. | Mandatet för det särskilda utskottet för ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (TAX3) omfattar uttryckligen alla relevanta utvecklingstendenser relaterade till utskottets ansvarsområde som uppstår under utskottets mandatperiod. |
| --- | --- |

M.

Mandatet för det särskilda utskottet för ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (TAX3) omfattar uttryckligen alla relevanta utvecklingstendenser relaterade till utskottets ansvarsområde som uppstår under utskottets mandatperiod.

| N. | Den roll som visselblåsare spelat under de senaste 25 åren har visat sig vara betydande för att avslöja känslig information som har stort allmänintresse, vilket också har varit fallet med cum-ex-avslöjandena (11). |
| --- | --- |

N.

Den roll som visselblåsare spelat under de senaste 25 åren har visat sig vara betydande för att avslöja känslig information som har stort allmänintresse, vilket också har varit fallet med cum-ex-avslöjandena (11).

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt det skattebedrägeri och den skatteflykt som avslöjats och som inneburit förlorade skatteintäkter för medlemsstaterna som offentligt rapporterats och enligt vissa mediers uppskattningar uppgår till så mycket som 55,2 miljarder euro och som är ett hårt slag mot den europeiska sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att enligt EU:s direktiv om penningtvätt (12) omfattas skattebrott som rör direkta och indirekta skatter av den breda definitionen av ”brottslig verksamhet”, och betraktas som förbrott till penningtvätt. Parlamentet påminner om att både kredit- och finansinstitut, liksom skatterådgivare, revisorer och advokater, betraktas som ”ansvariga enheter” i enlighet med direktivet om bekämpning av penningtvätt, och att de därför måste uppfylla en rad skyldigheter för att förebygga, upptäcka och rapportera om penningtvätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med oro att cum-ex-skandalen har skakat medborgarnas förtroende för skattesystemen och betonar hur viktigt det är att återupprätta allmänhetens förtroende och se till att eventuella skador inte kommer att upprepas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att kommissionsledamoten med ansvar för skatter inte har erkänt behovet av att utöka det existerande systemet för utbyte av information mellan nationella skattemyndigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet begär att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) och Europeiska bankmyndigheten (EBA) gör en undersökning av användningen av utdelningsarbitrage (såsom cum-ex- och cum-cum-uppläggen), i syfte att bedöma det potentiella hotet mot finansmarknadernas integritet och nationella budgetar, fastställa karaktären och omfattningen av de aktörer som deltar i dessa upplägg, bedöma om det förekommit överträdelser av nationell lagstiftning eller unionslagstiftning, bedöma de åtgärder som vidtagits av de finansiella tillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna, och utfärda lämpliga rekommendationer för reformer och åtgärder till de berörda behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att de rapporterade avslöjandena inte påverkar stabiliteten i unionens finansiella system. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att man i utredningen identifierar vad som gick fel i den samordning och tillsyn som utförts av finansiella tillsynsmyndigheter, börser och skattemyndigheter i de olika medlemsstaterna och möjliggjorde att dessa skattestöldmetoder kunde pågå i många år trots att de identifierats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet begär att de nationella och europeiska tillsynsmyndigheterna ges mandat att undersöka skatteflyktsmetoder, eftersom de kan utgöra en risk för den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att dessa nya avslöjanden verkar peka på möjliga brister i nationell skattelagstiftning och i de nuvarande systemen för utbyte av information och samarbete mellan medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att effektivt genomföra det obligatoriska automatiska utbytet av upplysningar i fråga om beskattning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av informationsutbytet mellan skattemyndigheter för att undvika de problem med skattesekretess som har konstaterats i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstaters skattemyndigheter att utse gemensamma kontaktpunkter i linje med OECD:s internationella arbetsgrupp för gemensamma underrättelser och samarbete, och uppmanar kommissionen att säkerställa och underlätta samarbete mellan dem för att se till att information om ärenden med gränsöverskridande relevans snabbt och effektivt delas mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar också de nationella behöriga myndigheterna att vid behov inleda brottsutredningar, använda rättsliga verktyg för att frysa misstänkta tillgångar, inleda utredningar av de styrelser som kan vara inblandade i denna skandal, och påföra de inblandade parterna lämpliga och avskräckande påföljder. Parlamentet anser att både personer som är direkt skyldiga och personer som är medskyldiga till dessa brott, inte bara skatterådgivare utan även advokater, revisorer och banker, snarast möjligt bör ställas inför rätta. Parlamentet betonar att man brådskande måste sätta stopp för den ekonomiska brottslighetens straffrihet och säkerställa bättre efterlevnadskontroll av finansmarknadsregleringen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaternas myndigheter att utreda försäkringsfonders och försäkringstillsynsmyndigheters roll i skandalen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar de nationella skattemyndigheterna att utnyttja den fulla potentialen i DAC6 när det gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang, inbegripet användningen av gruppförfrågningar. Parlamentet begär dessutom att DAC6 förstärks så att krav införs på obligatoriskt utlämnande av information om utdelningsarbitrage och all information om kapitalvinster, inbegripet beviljande av återbetalning av utdelnings- och kapitalvinstskatt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar bestämt alla de medlemsstater som påståtts vara de främsta målmarknaderna för utdelningsarbitrage, att ingående utreda och analysera utdelningsbetalningspraxisen i sina jurisdiktioner, att identifiera de kryphål i sin skattelagstiftning som skapar möjligheter som utnyttjas av skattebedragare och skattesmitare, att analysera den potentiellt gränsöverskridande dimensionen av denna praxis och att sätta stopp för all denna skadliga skattepraxis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar behovet av samordnade åtgärder mellan de nationella myndigheterna för att säkerställa återvinning av alla tillgångar som olagligt tagits från statskassorna. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att bedöma och medlemsstaterna att se över och uppdatera bilaterala beskattningsavtal mellan medlemsstaterna och med tredjeländer i syfte att täppa till kryphål som främjar skattedrivna affärsmetoder för att undvika skatt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart påbörja utarbetandet av ett förslag till en europeisk finanspolis inom ramen för Europol med en egen utredningskapacitet samt en europeisk ram för gränsöverskridande skatteutredningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över direktivet om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater i syfte att åtgärda användningen av utdelningsarbitrage. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den roll som de företag för särskilda ändamål och specialföretag som avslöjats av cum-ex-skandalen spelar och, där det är lämpligt, att föreslå en begränsning av användningen av dessa instrument. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka behovet av en europeisk ram för kapitalinkomstbeskattning, som minskar incitament som destabiliserar gränsöverskridande finansiella flöden, skapar skattekonkurrens mellan medlemsstaterna och undergräver de skattebaser som säkerställer de europeiska välfärdsstaternas hållbarhet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga ett lagstiftningsförslag om en EU-finansunderrättelseenhet, ett europeiskt centrum för gemensamt utredningsarbete och en mekanism för tidig varning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att 2008 års kris har lett till en allmän resurs- och personalminskning inom skatteförvaltningarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i och modernisera de verktyg som skattemyndigheterna har till sitt förfogande, och att avsätta tillräckliga mänskliga resurser i syfte att förbättra övervakningen och minska tids- och informationsluckor. Medlemsstaterna uppmanas att förbättra kapaciteten och färdigheterna hos sina finansiella myndigheter så att de blir fullt kapabla att upptäcka skattebedrägerier. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda visselblåsare som lämnar information om skattebedrägerier och skatteundandragande på nationell nivå och på EU-nivå. Parlamentet uppmanar alla som har tillgång till information av allmänt intresse att rapportera detta, antingen internt, externt till de nationella myndigheterna eller vid behov till allmänheten. Parlamentet begär att förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten ska antas snabbt, med beaktande av de yttranden som antagits av Europaparlamentets olika utskott. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 12 september 2018 om att, bland andra förordningar, ändra förordningen om inrättandet av EBA, i syfte att stärka EBA:s tillsynsroll när det gäller bekämpning av penningtvätt inom finanssektorn (COM(2018)0646). Parlamentet betonar att ECB, i enlighet med den gemensamma tillsynsmekanismen, har i uppgift att genomföra insatser för tidigt ingripande i enlighet med bestämmelserna i relevant unionslagstiftning. Parlamentet anser att ECB:s roll även bör vara att varna behöriga nationella myndigheter och att ECB bör samordna alla åtgärder som rör misstankar om bristande efterlevnad av reglerna för bekämpning av penningtvätt i banker eller grupper som omfattas av tillsyn. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att TAXE-, TAX2-, PANA- och TAX3-utskotten bör fortsätta sitt arbete under parlamentets kommande mandatperiod, inom ramen för en permanent struktur inom parlamentet såsom ett underutskott till utskottet för ekonomi och valutafrågor (ECON). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar det särskilda TAX3-utskottet att göra en egen bedömning av cum-ex-avslöjandena och att ta med resultaten samt eventuella relevanta rekommendationer i sitt slutliga betänkande. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska bankmyndigheten och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

(2)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

(3)  EUT L 359, 16.12.2014, s. 1.

(4)  EUT L 139, 5.6.2018, s. 1.

(5)  Deutscher Bundestag, Drucksache 18/12700, 20.6.2017.

(6)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 51.

(7)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 79.

(8)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 74.

(9)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 132.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0048.

(11)  Europaparlamentet, ECON- och TAX3-utskottens utfrågning den 26 november 2018, ”Cum-ex-skandalen: ekonomisk brottslighet och kryphålen i den rådande rättsliga ramen”.

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG, EUT L 141, 5.6.2015, s. 73.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/107

---

P8_TA(2018)0476

Den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister (2018/2856(RSP))

(2020/C 363/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 81.3 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 24, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 24,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 20 i FN:s konvention om barnets rättigheter, där det betonas att konventionsstaterna är skyldiga att respektera barnets rätt att behålla sin identitet, inklusive släktförhållanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 20 i FN:s konvention om barnets rättigheter, där det betonas att konventionsstaterna är skyldiga att respektera barnets rätt att behålla sin identitet, inklusive släktförhållanden,

| — | med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser från 1963, särskilt artikel 37 b, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonventionen om konsulära förbindelser från 1963, särskilt artikel 37 b,

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 29 maj 1993 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 29 maj 1993 om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (Bryssel IIa-förordningen) (1), särskilt artiklarna 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 och 57, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar samt om upphävande av förordning (EG) nr 1347/2000 (Bryssel IIa-förordningen) (1), särskilt artiklarna 8, 10, 15, 16, 21, 41, 55 och 57,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 av den 13 november 2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1348/2000 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 av den 13 november 2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1348/2000 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2011En EU-agenda för barns rättigheter (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 februari 2011En EU-agenda för barns rättigheter (COM(2011)0060),

| — | med beaktande av rättspraxisen från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), i synnerhet dess avgöranden av den 22 december 2010 i mål C-497/10 PPU, Mercredi mot Chaffe (3), och av den 2 april 2009 i mål C-523/07, förfarande som anhängiggjorts av A (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxisen från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen), i synnerhet dess avgöranden av den 22 december 2010 i mål C-497/10 PPU, Mercredi mot Chaffe (3), och av den 2 april 2009 i mål C-523/07, förfarande som anhängiggjorts av A (4),

| — | med beaktande av den kartläggning av systemen för skydd av barn som gjorts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kartläggning av systemen för skydd av barn som gjorts av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av de väldigt många framställningar som mottagits om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de väldigt många framställningar som mottagits om den tyska barn- och ungdomsmyndighetens (Jugendamt) roll i gränsöverskridande familjetvister,

| — | med beaktande av rekommendationerna i rapporten om undersökningsresan till Tyskland (den 23–24 november 2011) för att undersöka framställningarna i fråga om Jugendamts roll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna i rapporten om undersökningsresan till Tyskland (den 23–24 november 2011) för att undersöka framställningarna i fråga om Jugendamts roll,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om att skydda barnets bästa i hela EU utgående från framställningar till Europaparlamentet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2016 om att skydda barnets bästa i hela EU utgående från framställningar till Europaparlamentet (5),

| — | med beaktande av rekommendationerna av den 3 maj 2017 från framställningsutskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna av den 3 maj 2017 från framställningsutskottets arbetsgrupp för frågor om barns välfärd,

| — | med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets utskott för framställningar har under mer än tio års tid mottagit framställningar, i vilka väldigt många föräldrar som inte är tyska medborgare fördömer den systematiska diskriminering och de godtyckliga åtgärder som den tyska barn- och ungdomsmyndigheten (Jugendamt) vidtagit mot dem i familjetvister med gränsöverskridande verkningar som involverar barn, i ärenden om bland annat föräldraansvar och vårdnad av barn. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets utskott för framställningar har under mer än tio års tid mottagit framställningar, i vilka väldigt många föräldrar som inte är tyska medborgare fördömer den systematiska diskriminering och de godtyckliga åtgärder som den tyska barn- och ungdomsmyndigheten (Jugendamt) vidtagit mot dem i familjetvister med gränsöverskridande verkningar som involverar barn, i ärenden om bland annat föräldraansvar och vårdnad av barn.

| B. | Utskottet för framställningar förlitar sig huvudsakligen på framställarens subjektiva rapportering och har i regel inte tillgång till rättsliga avgöranden som ger en fullständig och objektiv beskrivning av situationen och innehåller vittnesmål från bägge föräldrarna, barnen och vittnen. |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar förlitar sig huvudsakligen på framställarens subjektiva rapportering och har i regel inte tillgång till rättsliga avgöranden som ger en fullständig och objektiv beskrivning av situationen och innehåller vittnesmål från bägge föräldrarna, barnen och vittnen.

| C. | Jugendamt spelar en central roll i det tyska familjerättsliga systemet, eftersom det är en av parterna i alla familjetvister som involverar barn. |
| --- | --- |

C.

Jugendamt spelar en central roll i det tyska familjerättsliga systemet, eftersom det är en av parterna i alla familjetvister som involverar barn.

| D. | I familjetvister som involverar barn lämnar Jugendamt en rekommendation till domarna, som till sin natur är praktiskt taget bindande, och myndigheten kan vidta tillfälliga åtgärder i form av t.ex. ”Beistandschaft” (godmanskap), som inte kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

D.

I familjetvister som involverar barn lämnar Jugendamt en rekommendation till domarna, som till sin natur är praktiskt taget bindande, och myndigheten kan vidta tillfälliga åtgärder i form av t.ex. ”Beistandschaft” (godmanskap), som inte kan ifrågasättas.

| E. | Jugendamt ansvarar för genomförandet av de beslut som fattats av de tyska domstolarna. Jugendamts breda tolkning av dessa beslut har enligt framställare ofta varit till skada för det effektiva skyddet av icke-tyska föräldrars rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Jugendamt ansvarar för genomförandet av de beslut som fattats av de tyska domstolarna. Jugendamts breda tolkning av dessa beslut har enligt framställare ofta varit till skada för det effektiva skyddet av icke-tyska föräldrars rättigheter.

| F. | De behöriga tyska myndigheternas vägran att erkänna och verkställa domar och beslut som fattats av andra medlemsstaters rättsliga myndigheter i familjetvister med gränsöverskridande verkningar kan utgöra en överträdelse av principen om ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, och sålunda äventyra ett effektivt skydd av barnets bästa. |
| --- | --- |

F.

De behöriga tyska myndigheternas vägran att erkänna och verkställa domar och beslut som fattats av andra medlemsstaters rättsliga myndigheter i familjetvister med gränsöverskridande verkningar kan utgöra en överträdelse av principen om ömsesidigt erkännande och ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, och sålunda äventyra ett effektivt skydd av barnets bästa.

| G. | Framställarna har framfört kritik mot att skyddet av barnets bästa i familjetvister med gränsöverskridande verkningar systematiskt tolkas av de behöriga tyska myndigheterna på ett sätt som säkerställer att barn stannar kvar på tyskt territorium, även i ärenden där övergrepp och våld i hemmet mot den förälder som inte är tysk medborgare har anmälts. |
| --- | --- |

G.

Framställarna har framfört kritik mot att skyddet av barnets bästa i familjetvister med gränsöverskridande verkningar systematiskt tolkas av de behöriga tyska myndigheterna på ett sätt som säkerställer att barn stannar kvar på tyskt territorium, även i ärenden där övergrepp och våld i hemmet mot den förälder som inte är tysk medborgare har anmälts.

| H. | Icke-tyska föräldrar har i sina framställningar klagat över den otillräckliga rådgivning och det otillräckliga rättsliga stöd, eller bristen därpå, som de nationella myndigheterna i deras ursprungsland ger i ärenden där tyska myndigheter, däribland Jugendamt, påstås ha tillämpat diskriminerande eller missgynnande rättsliga och administrativa förfaranden mot dem i familjetvister som involverar barn. |
| --- | --- |

H.

Icke-tyska föräldrar har i sina framställningar klagat över den otillräckliga rådgivning och det otillräckliga rättsliga stöd, eller bristen därpå, som de nationella myndigheterna i deras ursprungsland ger i ärenden där tyska myndigheter, däribland Jugendamt, påstås ha tillämpat diskriminerande eller missgynnande rättsliga och administrativa förfaranden mot dem i familjetvister som involverar barn.

| I. | Enligt de uppgifter som lämnats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har 17 ärenden ingivits till domstolen mot Tyskland av framställare som inte är tyska medborgare om föräldraansvar eller vårdnad av barn i gränsöverskridande familjetvister, varav samtliga har bedömts vara otillåtliga. |
| --- | --- |

I.

Enligt de uppgifter som lämnats av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har 17 ärenden ingivits till domstolen mot Tyskland av framställare som inte är tyska medborgare om föräldraansvar eller vårdnad av barn i gränsöverskridande familjetvister, varav samtliga har bedömts vara otillåtliga.

| J. | Samtliga EU-institutioner och medlemsstater måste till fullo garantera skyddet av barnets rättigheter i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Barnets bästa är en grundläggande princip som i första hand och på bästa sätt kan förverkligas inom den egna familjen och bör vara vägledande för alla beslut som rör barnomsorgsfrågor på alla nivåer. |
| --- | --- |

J.

Samtliga EU-institutioner och medlemsstater måste till fullo garantera skyddet av barnets rättigheter i enlighet med EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Barnets bästa är en grundläggande princip som i första hand och på bästa sätt kan förverkligas inom den egna familjen och bör vara vägledande för alla beslut som rör barnomsorgsfrågor på alla nivåer.

| K. | Ökad rörlighet inom EU har lett till alltfler gränsöverskridande tvister om föräldraansvar och vårdnad om barn. Kommissionen måste öka sina ansträngningar för att i alla medlemsstater, inbegripet Tyskland, främja ett konsekvent och konkret genomförande av principerna i FN:s konvention om barnets rättigheter, som alla EU-medlemsstater har ratificerat. |
| --- | --- |

K.

Ökad rörlighet inom EU har lett till alltfler gränsöverskridande tvister om föräldraansvar och vårdnad om barn. Kommissionen måste öka sina ansträngningar för att i alla medlemsstater, inbegripet Tyskland, främja ett konsekvent och konkret genomförande av principerna i FN:s konvention om barnets rättigheter, som alla EU-medlemsstater har ratificerat.

| L. | Bryssel IIa-förordningens tillämpningsområde och mål bygger på principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet mellan unionens medborgare och principen om ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas rättsordningar. |
| --- | --- |

L.

Bryssel IIa-förordningens tillämpningsområde och mål bygger på principen om icke-diskriminering på grund av nationalitet mellan unionens medborgare och principen om ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaternas rättsordningar.

| M. | Bestämmelserna i Bryssel IIa-förordningen bör inte på något sätt tillåta missbruk av dess underliggande mål, nämligen att säkerställa ömsesidig respekt och ömsesidigt erkännande, undvika diskriminering på grund av nationalitet och, framför allt, skydda barnets bästa på ett objektivt sätt. |
| --- | --- |

M.

Bestämmelserna i Bryssel IIa-förordningen bör inte på något sätt tillåta missbruk av dess underliggande mål, nämligen att säkerställa ömsesidig respekt och ömsesidigt erkännande, undvika diskriminering på grund av nationalitet och, framför allt, skydda barnets bästa på ett objektivt sätt.

| N. | Avsaknaden av noggranna och detaljerade kontroller om huruvida de förfaranden och den praxis som tillämpas av de behöriga tyska myndigheterna i familjetvister med gränsöverskridande verkningar som involverar barn är icke-diskriminerande kan få negativa följder för barns välfärd och leda till fler kränkningar av de rättigheter som föräldrar som inte är tyska medborgare innehar. |
| --- | --- |

N.

Avsaknaden av noggranna och detaljerade kontroller om huruvida de förfaranden och den praxis som tillämpas av de behöriga tyska myndigheterna i familjetvister med gränsöverskridande verkningar som involverar barn är icke-diskriminerande kan få negativa följder för barns välfärd och leda till fler kränkningar av de rättigheter som föräldrar som inte är tyska medborgare innehar.

| O. | Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i alla ärenden som rör materiella familjerättsliga frågor. |
| --- | --- |

O.

Subsidiaritetsprincipen är tillämplig i alla ärenden som rör materiella familjerättsliga frågor.

| P. | Den tyska författningsdomstolen har slagit fast att en domstol kan begära att få höra ett barn som vid tidpunkten för beslutet ännu inte är tre år gammalt. I andra EU-medlemsstater anses barn i denna ålder vara för unga och inte tillräckligt mogna för att rådfrågas i tvister som rör deras föräldrar. |
| --- | --- |

P.

Den tyska författningsdomstolen har slagit fast att en domstol kan begära att få höra ett barn som vid tidpunkten för beslutet ännu inte är tre år gammalt. I andra EU-medlemsstater anses barn i denna ålder vara för unga och inte tillräckligt mogna för att rådfrågas i tvister som rör deras föräldrar.

| Q. | Barnets rätt till familjeliv bör inte hotas av utövandet av grundläggande rättigheter, till exempel rätten till fri rörlighet och vistelse. |
| --- | --- |

Q.

Barnets rätt till familjeliv bör inte hotas av utövandet av grundläggande rättigheter, till exempel rätten till fri rörlighet och vistelse.

| R. | EU-domstolens rättspraxis fastställer det självständiga begreppet ”hemvist” för barnet och det stora antalet kriterier som ska användas av de nationella jurisdiktionerna för att fastställa hemvisten. |
| --- | --- |

R.

EU-domstolens rättspraxis fastställer det självständiga begreppet ”hemvist” för barnet och det stora antalet kriterier som ska användas av de nationella jurisdiktionerna för att fastställa hemvisten.

| S. | Av artikel 24 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna följer att barn, utom då det strider mot barnets bästa, har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkta kontakter med båda sina föräldrar när dessa utövar sin rätt till fri rörlighet. |
| --- | --- |

S.

Av artikel 24 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna följer att barn, utom då det strider mot barnets bästa, har rätt att regelbundet upprätthålla ett personligt förhållande till och direkta kontakter med båda sina föräldrar när dessa utövar sin rätt till fri rörlighet.

| 1. | Europaparlamentet noterar med stor oro att problem som rör det tyska familjerättsliga systemet, inbegripet Jugendamts kontroversiella roll, som kritiserats av föräldrar som inte är tyska medborgare, fortfarande är olösta. Parlamentet understryker att utskottet för framställningar ständigt mottar framställningar från föräldrar som inte är tyska medborgare, som rapporterar om allvarlig diskriminering till följd av de förfaranden och den praxis som konkret utövats av de behöriga tyska myndigheterna i gränsöverskridande familjetvister som involverar barn. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med oro all påstådd diskriminering från Jugendamts sida av föräldrar som inte är tyska medborgare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller framställningsutskottets mångåriga arbete med att behandla framställningar om Jugendamts roll. Parlamentet noterar de svar som det behöriga tyska ministeriet lämnat om hur det tyska familjerättsliga systemet fungerar, men betonar att utskottet för framställningar ständigt mottar framställningar om påstådd diskriminering av den förälder som inte är tysk medborgare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker de nationella myndigheternas skyldighet enligt Bryssel IIa-förordningen att erkänna och verkställa domar som meddelats i en annan medlemsstat i barnrelaterade mål. Parlamentet är oroat över att de tyska myndigheterna vid familjetvister med gränsöverskridande följder systematiskt påstås kunna vägra att erkänna domstolsbeslut som fattats i andra medlemsstater i fall där barn som ännu inte är tre år gamla inte har hörts. Parlamentet understryker att denna aspekt undergräver principen om ömsesidigt förtroende för andra medlemsstater vars rättssystem fastställer olika åldersgränser för hörande av barn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen under flera år inte har genomfört noggranna kontroller av de förfaranden och den praxis som tillämpas av det tyska familjerättsliga systemet, inbegripet av Jugendamt, i samband med familjetvister som har gränsöverskridande verkningar, och att den därmed misslyckats med att på ett effektivt sätt skydda barnets bästa och alla andra närstående rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om kommissionens svar angående framställningarna om Jugendamts roll i gränsöverskridande familjetvister. Parlamentet upprepar att EU inte har någon allmän behörighet att agera i familjerättsliga frågor, att materiell familjerätt också i fortsättningen är medlemsstaternas eget ansvar och inte kan övervakas av kommissionen, att man vid farhågor om hur Jugendamt fungerar måste få fallet prövat på nationell nivå, och att föräldrar – om de anser att någon av deras grundläggande rättigheter har kränkts – kan inge ett klagomål till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i Strasbourg först efter att de inhemska rättsmedlen är uttömda. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att medlemsstaterna samlar in statistiska uppgifter om de administrativa och rättsliga förfarandena om vårdnad av barn och involverar utländska föräldrar, särskilt om resultaten av domarna, för att möjliggöra en detaljerad analys av befintliga trender över tiden och tillhandahålla referensvärden. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar, i enlighet med EU-domstolens rättspraxis, det självständiga begreppet ”hemvist” för barnet i EU:s lagstiftning och det stora antalet kriterier som ska användas av de nationella jurisdiktionerna för att fastställa hemvisten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att barnets hemvist har fastställts i laga ordning av de tyska jurisdiktionerna i de fall som avses i de framställningar som utskottet för framställningar tagit emot. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet riktar skarp kritik mot att det saknas statistiska uppgifter om antalet fall i Tyskland där domstolsavgöranden inte överensstämde med Jugendamts rekommendationer och om resultatet av familjetvister som involverar barn till par av skilda nationaliteter, trots upprepade begäranden under många år om att sådana uppgifter ska samlas in och offentliggöras. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att för dessa framställningar i fråga bedöma huruvida tyska jurisdiktioner i vederbörlig ordning har följt bestämmelserna i Bryssel IIa-förordningen när de fastställt sina befogenheter, och huruvida de har beaktat domar eller beslut som har utfärdats av jurisdiktioner i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer att i fall av övervakat umgänge med en förälder har föräldrar, som inte är tyska medborgare, när de inte följt Jugendamts tjänstemäns förfarande att välja tyska som samtalsspråk med sina barn, upplevt att samtalen avslutats och lett till kontaktförbud mellan de föräldrar som inte är tyska medborgare och deras barn. Parlamentet anser att detta förfarande som tillämpas av Jugendamts tjänstemän utgör en tydlig diskriminering av föräldrar som inte är tyska medborgare på grund av ursprung och språk. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att Jugendamt i regel tillåter användningen av ett gemensamt modersmål och att myndigheten, om det behövs för barnets välvärd och säkerhet, t.ex. vid eventuella fall av bortförande, strävar efter att tillhandahålla en tolk för att säkerställa att Jugendamts tjänstemän förstår innehållet i diskussionen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är fast övertygat om att de tyska myndigheterna vid övervakat umgänge med en förälder måste tillåta alla föräldraspråk under samtal mellan föräldrarna och deras barn. Parlamentet efterlyser mekanismer för att garantera att föräldrar som inte är tyska medborgare och deras barn kan kommunicera på sitt gemensamma språk, eftersom användningen av detta språk spelar en avgörande roll för upprätthållandet av starka känslomässiga band mellan föräldrarna och deras barn och säkerställer ett effektivt skydd av barnets kulturella arv och välfärd. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är fast övertygat om att rekommendationerna i den slutliga rapporten av den 3 maj 2017 från arbetsgruppen för frågor om barns välfärd måste följas upp på ett konsekvent och effektivt sätt, särskilt de rekommendationer som direkt eller indirekt rör Jugendamts roll och det tyska familjerättsliga systemet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner Tyskland om dess internationella skyldigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, inbegripet dess artikel 8. Parlamentet anser att stora förbättringar måste göras hos alla tyska behöriga myndigheter för att på ett tillfredsställande sätt tillvarata rättigheter för barn till par av skilda nationaliteter som har rätt att bevara sin identitet, inklusive släktförhållanden, såsom fastställs i lag utan olaglig inblandning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att kommissionen, mot bakgrund av artikel 81 i EUF-fördraget, kan och måste spela en aktiv roll för att säkerställa en rättvis och konsekvent icke-diskriminerande praxis gentemot föräldrar i fråga om hur gränsöverskridande vårdnadsärenden hanteras i hela unionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa noggranna kontroller av att de förfaranden och den praxis som tillämpas i det tyska familjerättsliga systemet inte är diskriminerande, däribland av Jugendamt, inom ramen för gränsöverskridande familjetvister. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att subsidiaritetsprincipen är tillämplig i materiella familjerättsliga frågor. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka antalet kurser för och internationella utbyten mellan tjänstemän från sociala myndigheter för att öka medvetenheten om hur deras motsvarigheter i andra medlemsstater fungerar och utbyta god praxis. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av nära samarbete och effektiv kommunikation mellan de olika nationella och lokala myndigheter som är involverade i barnavårdsmål, alltifrån sociala myndigheter till rättsliga och centrala myndigheter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet att förbättra det ömsesidiga rättsliga och administrativa samarbetet mellan de tyska myndigheterna och myndigheterna i de andra EU-medlemsstaterna för att säkerställa ömsesidigt förtroende i fall om erkännande och verkställande i Tyskland av beslut och domar från myndigheter i andra EU-medlemsstater i samband med familjetvister med gränsöverskridande inslag som involverar barn. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att utan dröjsmål tillhandahålla föräldrar som inte är tyska medborgare, redan från början och i varje skede av förfaranden som rör barn, fullständig och tydlig information om förfarandena och om de möjliga konsekvenserna av dem, på ett språk som föräldrarna förstår full ut, i syfte att undvika fall där föräldrarna ger sitt samtycke utan att de till fullo inser konsekvenserna av sina åtaganden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra riktade åtgärder som syftar till att förbättra rättsligt stöd och bistånd samt rättslig rådgivning och information till sina medborgare i fall då de rapporterar att tyska myndigheter tillämpat diskriminerande eller missgynnande rättsliga och administrativa förfaranden mot dem i gränsöverskridande familjetvister som involverar barn. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att de kritiserade fall där föräldrar som inte är tyska medborgare hindras från att kommunicera med sina barn på deras gemensamma modersmål under besök utgör diskriminering på grund av språk, och även strider mot målet att främja flerspråkighet och mångfald när det gäller kulturell bakgrund inom unionen och strider mot de grundläggande rättigheterna med avseende på tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Tyskland att öka sina ansträngningar för att säkerställa att föräldrar tillåts använda ett gemensamt modersmål med sina barn under övervakade besök. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker oro över de ärenden som framställarna tagit upp som rör de korta tidsfrister som de behöriga tyska myndigheterna fastställt och de handlingar som de behöriga tyska myndigheterna skickat och som inte tillhandahållits på det språk som framställaren, som inte är tysk medborgare, förstår. Parlamentet betonar att medborgare, i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning av handlingar, har rätt att vägra att ta emot handlingar som inte är avfattade på eller översatta till ett språk som de förstår. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig bedömning av tillämpningen av denna förordnings bestämmelser i Tyskland för att på ett korrekt sätt ta itu med alla eventuella överträdelser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de fall som nämns i de framställningar som lagts fram för Europaparlamentet kontrollera efterlevnaden av språkkraven under förfarandet i de tyska jurisdiktionerna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra riktade åtgärder som syftar till att förbättra rättsligt stöd, rättshjälp samt rättslig rådgivning och information till sina medborgare i gränsöverskridande familjetvister som inbegripet barn. Parlamentet noterar i detta sammanhang att de behöriga tyska ministerierna på federal nivå har inrättat en tysk central kontaktpunkt för gränsöverskridande familjetvister som ska ge rådgivning och information i gränsöverskridande familjetvister som inbegriper föräldraansvar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen och medlemsstaterna att samfinansiera och främja inrättandet av en plattform som bistår EU-medborgare från andra medlemsstater i familjemål. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om vikten av att systematiskt tillämpa bestämmelserna i Wienkonventionen från 1963 och att säkerställa att ambassader eller konsulära beskickningar informeras redan från början om alla barnavårdsmål som berör deras medborgare och att de har fullständig tillgång till relevanta handlingar. Parlamentet betonar vikten av ett tillförlitligt konsulärt samarbete på detta område och föreslår att de konsulära myndigheterna bör få närvara under alla etapper av förfarandena. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om behovet av att förse barnet med all nödvändig och berättigad familjevård, i enlighet med ordalydelsen i artiklarna 8 och 20 i FN:s konvention om barnets rättigheter, och i synnerhet att möjliggöra kontinuerlig barnomsorg som tar hänsyn till barnets etniska, religiösa, språkliga och kulturella identitet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 338, 23.12.2003, s. 1.

(2)  EUT L 324, 10.12.2007, s. 79.

(3)  Domstolens dom (första avdelningen) av den 22 december 2010, Barbara Mercredi mot Richard Chaffe, C-497/10 PPU, ECLI:EU:C:2010:829.

(4)  Domstolens dom (tredje avdelningen) av den 2 april 2009, A, C-523/07, ECLI:EU:C:2009:225.

(5)  EUT C 66, 21.2.2018, s. 2.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/113 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/113

---

P8_TA(2018)0477

WTO: vägen framåt

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om WTO: vägen framåt (2018/2084(INI))

(2020/C 363/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Marrakechavtalet av den 15 april 1994 genom vilket Världshandelsorganisationen (WTO) inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakechavtalet av den 15 april 1994 genom vilket Världshandelsorganisationen (WTO) inrättades,

| — | med beaktande av deklarationen från WTO:s ministerkonferens i Doha av den 14 november 2001 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av deklarationen från WTO:s ministerkonferens i Doha av den 14 november 2001 (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om WTO, särskilt resolutionen av den 24 april 2008Mot en reformerad Världshandelsorganisation (2) och av den 15 november 2017 om multilaterala förhandlingar inför WTO:s elfte ministerkonferens i Buenos Aires (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om WTO, särskilt resolutionen av den 24 april 2008Mot en reformerad Världshandelsorganisation (2) och av den 15 november 2017 om multilaterala förhandlingar inför WTO:s elfte ministerkonferens i Buenos Aires (3),

| — | med beaktande av det slutdokument som antogs enhälligt den 10 december 2017 vid årsmötet för den parlamentariska konferensen om WTO i Buenos Aires (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutdokument som antogs enhälligt den 10 december 2017 vid årsmötet för den parlamentariska konferensen om WTO i Buenos Aires (4),

| — | med beaktande av resultaten, vilka inkluderar en rad ministerbeslut, från den elfte ministerkonferensen i Buenos Aires i december 2017, vid vilken det inte var möjligt att anta någon ministerförklaring (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten, vilka inkluderar en rad ministerbeslut, från den elfte ministerkonferensen i Buenos Aires i december 2017, vid vilken det inte var möjligt att anta någon ministerförklaring (5),

| — | med beaktande av den sjätte globala översynen av ”Aid for Trade”, som genomfördes i Genève den 11–13 juli 2017 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjätte globala översynen av ”Aid for Trade”, som genomfördes i Genève den 11–13 juli 2017 (6),

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling (7),

| — | med beaktande av Parisavtalet inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft i november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet inom ramen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft i november 2016,

| — | med beaktande av den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, som offentliggjordes den 8 oktober 2018 och som visar att det fortfarande är möjligt att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC om länderna ökar sina nationellt fastställda bidrag senast 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, som offentliggjordes den 8 oktober 2018 och som visar att det fortfarande är möjligt att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC om länderna ökar sina nationellt fastställda bidrag senast 2020,

| — | med beaktande av punkt 16 i Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 16 i Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018 (8),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från trepartsmötet mellan handelsministrarna i Förenta staterna, Japan och Europeiska unionen som antogs den 31 maj 2018 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från trepartsmötet mellan handelsministrarna i Förenta staterna, Japan och Europeiska unionen som antogs den 31 maj 2018 (9),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde toppmötet mellan EU och Kina om att inrätta en gemensam arbetsgrupp för att reformera WTO, vilken ska ledas på vice-ministernivå (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det tjugonde toppmötet mellan EU och Kina om att inrätta en gemensam arbetsgrupp för att reformera WTO, vilken ska ledas på vice-ministernivå (10),

| — | med beaktande av kommissionens konceptdokument av den 18 september 2018 om en modernisering av WTO (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens konceptdokument av den 18 september 2018 om en modernisering av WTO (11),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0379/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0379/2018), och av följande skäl:

| A. | WTO har sedan inrättandet spelat en nyckelroll för att stärka multilateralismen, främja en inkluderande ekonomisk världsordning och bidra till ett öppet, regelbaserat och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem. Utvecklingsländer står nu för omkring hälften av världshandeln, vilket är en ökning från 33 % 2000, samtidigt som antalet personer som lever i extrem fattigdom har halverats sedan 1990, till knappt en miljard. WTO bygger på ett system av rättigheter och skyldigheter som ålägger medlemmarna att öppna sina egna marknader utan diskriminering. |
| --- | --- |

A.

WTO har sedan inrättandet spelat en nyckelroll för att stärka multilateralismen, främja en inkluderande ekonomisk världsordning och bidra till ett öppet, regelbaserat och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem. Utvecklingsländer står nu för omkring hälften av världshandeln, vilket är en ökning från 33 % 2000, samtidigt som antalet personer som lever i extrem fattigdom har halverats sedan 1990, till knappt en miljard. WTO bygger på ett system av rättigheter och skyldigheter som ålägger medlemmarna att öppna sina egna marknader utan diskriminering.

| B. | WTO bör fortsätta att vara den huvudsakliga referenspunkten för regeringar och företag vid fastställande av regler och i handelstvister. |
| --- | --- |

B.

WTO bör fortsätta att vara den huvudsakliga referenspunkten för regeringar och företag vid fastställande av regler och i handelstvister.

| C. | EU har konsekvent förespråkat en stark, multilateral och regelbaserad handelsstrategi, eftersom EU:s ekonomi, liksom arbetstagare och konsumenter i EU samt dess partner, blir alltmer integrerade i globala värdekedjor och beroende av förutsägbar utveckling inom internationell handel för såväl import som export och beträffande sociala och miljömässiga villkor. |
| --- | --- |

C.

EU har konsekvent förespråkat en stark, multilateral och regelbaserad handelsstrategi, eftersom EU:s ekonomi, liksom arbetstagare och konsumenter i EU samt dess partner, blir alltmer integrerade i globala värdekedjor och beroende av förutsägbar utveckling inom internationell handel för såväl import som export och beträffande sociala och miljömässiga villkor.

| D. | Resultaten av WTO:s elfte ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017 var en besvikelse och visade tydligt att organisationens förhandlingsfunktion är lamslagen. |
| --- | --- |

D.

Resultaten av WTO:s elfte ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017 var en besvikelse och visade tydligt att organisationens förhandlingsfunktion är lamslagen.

| E. | Det regelbaserade multilaterala handelssystemet står inför sin djupaste kris sedan WTO:s inrättande, vilket hotar organisationens grundläggande funktioner, närmare bestämt när det gäller att fastställa grundläggande regler och strukturer för internationell handel och att tillhandahålla den mest effektiva och utvecklade tvistlösningsmekanismen inom någon multilateral organisation. |
| --- | --- |

E.

Det regelbaserade multilaterala handelssystemet står inför sin djupaste kris sedan WTO:s inrättande, vilket hotar organisationens grundläggande funktioner, närmare bestämt när det gäller att fastställa grundläggande regler och strukturer för internationell handel och att tillhandahålla den mest effektiva och utvecklade tvistlösningsmekanismen inom någon multilateral organisation.

| F. | Trots viktiga undantag såsom avtalet om förenklade handelsprocedurer har WTO:s handelsreform släpat efter sedan 00-talet. |
| --- | --- |

F.

Trots viktiga undantag såsom avtalet om förenklade handelsprocedurer har WTO:s handelsreform släpat efter sedan 00-talet.

| G. | WTO:s överprövningsorgan är själva ”kronjuvelen” för organisationen på grund av den bindande karaktären för dess beslut och dess ställning som ett oberoende och opartiskt överprövningsorgan. Överprövningsorganets medlemsantal närmade sig det minsta antal domare som det behöver för att kunna fungera efter att mandatperioden för domare Shree Baboo Chekitan Servansing löpte ut, vilket innebär att de nu endast finns tre utnämnda domare. Detta dödläge, orsakat av den amerikanska administrationen, skulle kunna leda till kollaps för ett system som är oumbärligt för att hantera tvister bland alla WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

G.

WTO:s överprövningsorgan är själva ”kronjuvelen” för organisationen på grund av den bindande karaktären för dess beslut och dess ställning som ett oberoende och opartiskt överprövningsorgan. Överprövningsorganets medlemsantal närmade sig det minsta antal domare som det behöver för att kunna fungera efter att mandatperioden för domare Shree Baboo Chekitan Servansing löpte ut, vilket innebär att de nu endast finns tre utnämnda domare. Detta dödläge, orsakat av den amerikanska administrationen, skulle kunna leda till kollaps för ett system som är oumbärligt för att hantera tvister bland alla WTO-medlemmar.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att det till fullo stöder multilateralismens bestående värde och efterlyser en handelsagenda som bygger på rättvis och regelbaserad handel till gagn för alla, som bidrar till fred och säkerhet och till agendan för hållbar utveckling genom att inkludera och stärka sociala, miljömässiga och mänskliga rättigheter och säkerställa att multilateralt överenskomna och harmoniserade regler tillämpas på enhetligt sätt för alla samt upprätthålls i praktiken. Parlamentet betonar att WTO också måste bidra till att främja rättvis handel och bekämpa otillbörliga affärsmetoder. Parlamentet understryker att handel inte är ett självändamål utan ett medel för att uppnå globalt fastställda utvecklingsmål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att det nu är brådskande att gå vidare mot en modernisering av WTO mot bakgrund av den senaste tidens utveckling och också på grund av en lång tids bristande framsteg inom ramen för utvecklingsagendan från Doha, och att i grunden se över hur WTO fungerar ur flera aspekter, för att öka dess effektivitet och legitimitet. Parlamentet anser att det i detta perspektiv är ytterst viktigt att WTO:s sekretariat skapar möjlighet för alla WTO-medlemmar att vara delaktiga i debatten från första början. Kommissionen och EU:s medlemsstater i WTO uppmanas att vända sig till övriga WTO-medlemmar, särskilt våra huvudsakliga handelspartner, såsom USA, Japan, Kina, Kanada, Brasilien och Indien, för att komma överens om gemensamma ståndpunkter. Parlamentet anser att de inledande uttalandena från toppmötet mellan EU och Kina om reformeringen av WTO är lovande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det mandat som Europeiska rådet gav kommissionen den 28-29 juni 2018 och noterar den strategi som beskrivs i slutsatserna, samt kommissionens konceptdokument om moderniseringen av WTO av den 18 september 2018 och Kanadas förslag om reformen av WTO av den 25 september 2018. Parlamentet ser fram emot offentliggörandet av fler förslag, särskilt från utvecklingsländer, samt från arbetsgrupper som redan är etablerade bland WTO-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över att endast tre tjänster vid överprövningsorganet är tillsatta, vilket allvarligt undergräver tvistlösningsförfarandets nuvarande, korrekta funktion. Förenta staterna uppmanas bestämt att lösa denna situation på ett sätt som möjliggör snabb tillsättning av lediga tjänster inom överprövningsorganet. Parlamentet välkomnar de första förslag som lagts fram av kommissionen i dess konceptdokument om att modernisera WTO i syfte att bryta dödläget genom att ta itu med vissa av de problem som har tagits upp, bland annat genom övergångsregler för avgående ledamöter eller ändringar av uppdragens giltighetstid inom överprövningsorganet eller av den maximala tid som tillåts innan rapporter offentliggörs, samt fastställandet av ny rättspraxis från överprövningsorganets sida. Parlamentet noterar att de synpunkter som Förenta staterna uttryckt angående överprövningsorganet omfattar mer än enbart förfarandemässiga ändringar och innebär betydande reformer av avgörandena från organets domare. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att Förenta staternas beslut av den 31 maj 2018 om att införa tullar på stål- och aluminiumprodukter på grund av ”den nationella säkerheten” enligt avsnitt 232 i Trade Expansion Act från 1962 är omotiverat, och anser att det inte tar itu med den utmaning som ett överskott av stål utgör på de globala marknaderna och att det inte är förenligt med WTO:s regler. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att arbeta tillsammans med Förenta staterna för att lösa handelsrelaterade meningsskiljaktigheter och avlägsna handelshinder inom WTO:s regelbaserade tvistlösningsram. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att det, som ett sätt att ta itu med de grundläggande orsakerna till den aktuella krisen, är nödvändigt för WTO att anpassa sig till en föränderlig värld samtidigt som man uppnår resultat i vissa av de kvarstående frågorna från Doharundan, särskilt beträffande livsmedelstrygghet. Parlamentet anser att det därför är nödvändigt att






  a) | ta itu med aktuella luckor i regelverket för att uppnå lika villkor vad gäller stöd som snedvrider marknaden och statligt ägda företag, samt för att hålla skyddet av immateriella rättigheter och tillträdet till investeringsmarknader uppdaterade; ta upp frågor om skydd och obligatoriskt offentliggörande av källkod och andra statligt styrda verksamheter som ger upphov till överkapacitet, samt rättsliga hinder för tjänster och investeringar inklusive tekniköverföring, krav för gemensamma företag och lokala innehållsliga krav; övervaka genomförandet, administrationen och tillämpningen av befintliga avtal, |
| --- | --- | --- |

6.

a)

ta itu med aktuella luckor i regelverket för att uppnå lika villkor vad gäller stöd som snedvrider marknaden och statligt ägda företag, samt för att hålla skyddet av immateriella rättigheter och tillträdet till investeringsmarknader uppdaterade; ta upp frågor om skydd och obligatoriskt offentliggörande av källkod och andra statligt styrda verksamheter som ger upphov till överkapacitet, samt rättsliga hinder för tjänster och investeringar inklusive tekniköverföring, krav för gemensamma företag och lokala innehållsliga krav; övervaka genomförandet, administrationen och tillämpningen av befintliga avtal,

| b) | skapa det nödvändiga regelverket för att hantera teknisk utveckling genom att omfatta e-handel, globala värdekedjor, offentlig upphandling, uppdaterade inhemska regleringar för tjänster, mikroföretag och små och medelstora företag, |
| --- | --- |

b)

skapa det nödvändiga regelverket för att hantera teknisk utveckling genom att omfatta e-handel, globala värdekedjor, offentlig upphandling, uppdaterade inhemska regleringar för tjänster, mikroföretag och små och medelstora företag,

| c) | bemästra de mest brådskande globala miljömässiga och sociala utmaningarna, med säkrande av samstämmighet mellan prioriteringar för handel, arbete och miljö i systemhänseende, |
| --- | --- |

c)

bemästra de mest brådskande globala miljömässiga och sociala utmaningarna, med säkrande av samstämmighet mellan prioriteringar för handel, arbete och miljö i systemhänseende,

| d) | välkomna de gemensamma uttalanden som antogs i Buenos Aires om e-handel, inhemska regleringar, underlättande av investeringar och kvinnors ekonomiska egenmakt, samt det arbete som har gjorts inom dessa frågor sedan dess. |
| --- | --- |

d)

välkomna de gemensamma uttalanden som antogs i Buenos Aires om e-handel, inhemska regleringar, underlättande av investeringar och kvinnors ekonomiska egenmakt, samt det arbete som har gjorts inom dessa frågor sedan dess.

| 7. | Parlamentet framhåller att EU bör framhålla sina regler om integritetsskydd och dataskydd, så att dessa kan främjas på internationell nivå och användas som referens vid utarbetandet av internationella och multilaterala standarder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att tillträde till offentlig upphandling är en av de frågor som EU prioriterar i sina handelsförhandlingar, och i detta sammanhang förväntas det att WTO-medlemmarna fullgör sina åtaganden om att ansluta sig till avtalet om offentlig upphandling, att avtalets funktion förbättras samt att respekten för avtalsbestämmelserna ökar, i en anda av ömsesidighet och ömsesidig nytta. Parlamentet noterar att full effektivitet när det gäller potentiella förbättringar av ramen för statligt stöd och rollen för offentliga företag delvis beror på framsteg inom detta område. Kommissionen uppmanas att samarbeta med de medlemmar som håller på att ansluta sig till avtalet om offentlig upphandling, för att påskynda deras ansträngningar så att fördelarna med upphandlingsliberalisering får spridning bland WTO:s medlemmar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att den nuvarande differentieringen mellan utvecklade länder och utvecklingsländer inte speglar den ekonomiska verkligheten och den verkliga situationen inom WTO och att detta har varit ett hinder för att nå framsteg med Doharundan, vilket drabbar de mest behövande länderna. Avancerade utvecklingsländer uppmanas att ta sin del av ansvaret och bidra i proportion till sin utvecklingsnivå och (sektoriella) konkurrenskraft. Parlamentet noterar att kommissionen i sitt konceptdokument efterlyser regler för hur utvecklingsländerna avancerar från sin låginkomststatus i takt med att de blir rikare. Parlamentet anser att mekanismen för särskild och differentierad behandling åter bör tas under noggrannare beaktande för att bättre återspegla index för mänsklig utveckling, som ett politiskt verktyg för utvecklingsländer att koppla genomförandet av multilaterala avtal till erhållandet av bistånd från rikare länder och biståndsorganisationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att två tredjedelar av WTO-medlemmarna ratificerade avtalet om förenklade handelsprocedurer i februari 2017. Parlamentet är övertygat om att avtalet om förenklade handelsprocedurer är ett viktigt vägledande dokument som kan utgöra ett förebildligt exempel för framtida WTO-uppgörelser, med hänsyn till skillnaderna i WTO-medlemmarnas utvecklingsstatus och behov. Parlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att ta ansvar och stå fast vid sina åtaganden i enlighet med sin ekonomiska styrka och förmåga. Kommande utmaningar kommer att vara den fullständiga ratificeringen av avtalet, särskilt när det gäller de afrikanska medlemmar som väntas gynnas mest av avtalet, ett effektivt genomförande av avtalet om förenklade handelsprocedurer och tillkännagivandet av utvecklingsbistånd inom ramen för avtalet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erkänner att Kinas anslutning till WTO 2001 på det hela taget har ökat tillgången till landets inhemska marknad, vilket har gynnat den globala ekonomin. Parlamentet oroas över att Kina inte följer andan och principerna i WTO:s grundsatser om nationell behandling. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att se över hur förhandlingsprocessen fungerar genom att införa större flexibilitet än vad som hittills har varit fallet med konsensusregeln. Samtidigt erkänner parlamentet att synsättet med ett samlat helhetsåtagande har begränsat den multilaterala handelsstyrningens effektivitet. Parlamentet stöder idén om en flexibel multilateralism, varmed WTO-medlemmar med intresse att hantera en viss fråga där full konsensus ännu inte är möjlig bör kunna lägga fram och ingå plurilaterala avtal, antingen genom så kallade bilaga 4-avtal inom ramen för WTO, i enlighet med artiklarna II:3, III:1 och X:9 från Marrakechavtalet, eller via avtal om ”kritisk massa” som medger förhandlade eftergifter till WTO-medlemmar på mest gynnad nation-basis. Kommissionen uppmanas att inte använda dessa artiklar som ett alternativ till en konstruktiv dialog med WTO-medlemmar för att gripa sig an handelshinder och reformera WTO och dess funktion. Parlamentet anser i detta avseende att WTO:s medlemmar bör stärka WTO:s kapacitetsuppbyggnad för att se till att man har ekonomiska och mänskliga resurser i enlighet med de utvidgade behoven, så att kvaliteten på arbetet upprätthålls. Parlamentet anser att nya medlemmars ekonomiska bidrag, generellt sett, bör öka WTO:s budget och inte leda till lägre medlemsavgifter för befintliga medlemmar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlament erkänner att medan regelbaserad multilateralism fortsatt utgör den huvudsakliga delen av WTO:s struktur, finns det möjligheter för djupare och mer flexibelt plurilateralt samarbete mellan intresserade länder på områden där konsensus har visat sig vara svårt att uppnå. Parlamentet noterar att sådana avtal måste komplettera, och inte får undergräva, den multilaterala agendan, och inte bör användas som ett alternativt forum för att angripa handelshinder, utan i stället bör fungera som en språngbräda mot framsteg på multilateral nivå. Parlamentet efterfrågar att plurilaterala förhandlingar återupptas om avtalet om miljöanpassade varor och avtalet om handel med tjänster (TiSA), och efterfrågar särskilda regler för små och medelstora företag i plurilaterala och multilaterala avtal. Parlamentet framhäver vikten av att WTO fortsätter att fördjupa sitt arbete inom internationellt samarbete med andra internationella organisationer såsom FN, OECD, WCO och ILO, men inte begränsat till dessa. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar den roll som handeln kan och måste spela i att bidra till utveckling och uppnående av målen för hållbar utveckling för 2030 och åtagandena enligt Parisavtalet i kampen mot klimatförändringar. Parlamentet beklagar att avtalet om miljöanpassade varor blockerades 2016 och påminner om dess potential för att skapa bättre tillgång till grön teknik och bidra till att fullgöra ovannämnda åtaganden. Parlamentet understryker att WTO utöver förhandlingarna om fiskesubventioner nu måste definiera de mer konkreta åtgärder som behöver vidtas i detta avseende för att skydda det marina livet. Parlamentet påminner om att WTO:s koncept med process- och produktionsmetoder erbjuder möjligheter till differentiering mellan så kallade likadana produkter beträffande deras miljöpåverkan. Parlamentet föreslår att WTO:s utskott för handel och miljö ges ny livskraft genom ett mandat att utarbeta kriterier för att bekämpa miljömässig snålskjuts och upprätta närmare kopplingar med sekretariatet för FN:s ramkonvention om klimatförändringar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet bekräftar kopplingarna mellan jämställdhet och en inkluderande utveckling, såsom det också uttrycks i hållbarhetsmål nr 5, och betonar att kvinnors egenmakt är avgörande för att utrota fattigdom samt att undanröjandet av hinder för kvinnors deltagande i handeln är ytterst viktigt för den ekonomiska utvecklingen. Parlamentet välkomnar den ökade tonvikten inom WTO på frågor som gäller handel och jämställdhet och uppmuntrar alla 121 signatärer av Buenos Aires-förklaringen från 2017 om handel och kvinnors ekonomiska egenmakt att fullgöra sina åtaganden. Parlamentet betonar behovet av ett genomgripande genusperspektiv inom alla områden av WTO:s reglering i form av genusspecifika konsekvensbedömningar. Parlamentet noterar vikten av initiativ såsom SheTrades för att belysa kvinnors positiva roll inom handeln och uppmuntra till ökat deltagande av kvinnor inom internationell handel världen över. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmärksammar slutsatserna från den sjätte globala översynen av ”Aid for Trade”, som hölls i Genève i juli 2017, med titeln Promoting trade, Inclusiveness and Connectivity for Sustainable Development. Parlamentet stöder synsättet att detta bör omsättas i konkreta åtgärder för att underlätta e-handel och förverkliga digitala möjligheter, såsom blockkedjeteknik, inom handeln, även för utvecklingsländer. Investeringar i såväl fysisk som digital infrastruktur, vilket är avgörande för att uppnå framsteg på detta område, är en fortsatt central utmaning. WTO-medlemmarna uppmanas därför att främja investeringar i såväl fysisk som digital infrastruktur genom att bland annat uppmuntra offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att EU bör se till att dess samarbete med utvecklingsländer, både på utvecklings- och handelsområdet, baseras på ett regelverk som är väl avvägt mellan likvärdiga parter, är anpassat till principen om konsekvent politik för utveckling (artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och syftar till att främja och respektera de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att WTO:s 11:e ministerkonferens inte säkrade framsteg i frågor av central betydelse för de minst utvecklade länderna . Parlamentet välkomnar dock den utökade förmånsbehandling som tidigare säkrats inom WTO för de minst utvecklade länderna, inbegripet preferentiella ursprungsregler och förmånsbehandling för tjänsteleverantörer, och betonar behovet av att vidta åtgärder för kapacitetsuppbyggnad som skulle göra det möjligt för leverantörer från de minst utvecklande länderna att dra fördel av undantaget för tjänster för dessa länder. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att transparens är en central faktor för att säkra en stabil och förutsägbar investeringsmiljö. Det är viktigt att öka transparensen inom övervakningsförfaranden genom att stärka WTO-medlemmarnas incitament att följa anmälningskrav, minska deras komplexitet och bördor och genom att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad vid behov, samtidigt som avsiktligt bristande efterlevnad bör motverkas och bekämpas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att WTO:s sekretariat har en avgörande roll när det gäller att främja och säkerställa en bottom-up-strategi för alla medlemmars aktiva deltagande och att denna bör stärkas ytterligare och göras mer flexibel till stöd för olika förhandlingsprocesser samt när det gäller genomförande och övervakning. Det är nödvändigt att stärka de finansiella och mänskliga resurser som WTO:s sekretariat förfogar över, och WTO-medlemmarna uppmanas att ömsesidigt fullgöra sina skyldigheter i detta avseende. Parlamentet anser att det regelbundna arbetet i WTO:s utskott även bör få ny glöd genom att ordförandena får en mer aktiv roll när det gäller att utveckla och föreslå lösningar och kompromisser, och därmed gå utöver sin rena funktion som moderator för medlemmarnas inlägg, och att detta utökade uppdrag bör stödjas av sekretariatet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar WTO-medlemmarna att garantera demokratisk legitimitet och öppenhet genom att stärka WTO:s parlamentariska dimension och att stödja ett samförståndsavtal för att inrätta en formell arbetsrelation med den parlamentariska konferensen om WTO. Parlamentet understryker i detta hänseende att man behöver se till att parlamentsledamöterna får fullständig tillgång till handelsförhandlingarna och att de deltar i utformningen och genomförandet av WTO-besluten, samt att handelspolitiken granskas ordentligt, vilket ligger i medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till WTO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Ministerdeklaration i Doha (WT/MIN(01)/DEC/1) av den 14 november 2001 – https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  EUT C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0439.

(4)  http://www.europarl.europa.eu/pcwto/en/sessions/2017.html

(5)  https://www.wto.org/english/news_e/news17_e/mc11_10dec17_e.htm

(6)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

(7)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2018/06/29/20180628-euco-conclusions-final/

(9)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156906.pdf

(10)  https://www.consilium.europa.eu/media/36165/final-eu-cn-joint-statement-consolidated-text-with-climate-change-clean-energy-annex.pdf

(11)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/september/tradoc_157331.pdf

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/119 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/119

---

P8_TA(2018)0478

Rapport för 2018 om Serbien

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Serbien (2018/2146(INI))

(2020/C 363/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG (1) av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG (1) av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208), Europeiska rådets beslut av den 2 mars 2012 om att bevilja Serbien status som kandidatland och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar med Serbien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208), Europeiska rådets beslut av den 2 mars 2012 om att bevilja Serbien status som kandidatland och Europeiska rådets beslut av den 27–28 juni 2013 om att inleda förhandlingar med Serbien,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 september 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, som trädde i kraft den 1 september 2013,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det åttonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien den 13–14 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det åttonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Serbien den 13–14 juni 2018,

| — | med beaktande av slutrapporten från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) om dess begränsade valobservatörsuppdrag i samband med det tidigarelagda parlamentsvalet i Serbien den 29 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) om dess begränsade valobservatörsuppdrag i samband med det tidigarelagda parlamentsvalet i Serbien den 29 juli 2016,

| — | med beaktande av OSSE/ODIHR:s valövervakningsrapport om presidentvalet i Serbien av den 2 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE/ODIHR:s valövervakningsrapport om presidentvalet i Serbien av den 2 april 2017,

| — | med beaktande av kommissionens rapport för 2018 om Serbien av den 17 april 2018 (SWD(2018)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport för 2018 om Serbien av den 17 april 2018 (SWD(2018)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet av den 23 maj 2017 (9655/17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU, västra Balkan och Turkiet av den 23 maj 2017 (9655/17),

| — | med beaktande av det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Serbien, som hölls den 16 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Serbien, som hölls den 16 november 2017,

| — | med beaktande av det åttonde mötet i anslutningskonferensen med Serbien på ministernivå, som hölls den 25 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det åttonde mötet i anslutningskonferensen med Serbien på ministernivå, som hölls den 25 juni 2018,

| — | med beaktande av Europarådets antikorruptionsorgan Grecos rapport om Serbien från juli 2015 och rapporten av den 20 oktober 2017 om förebyggande av korruption med avseende på parlamentsledamöter, domare och åklagare från Grecos fjärde utvärderingsrunda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets antikorruptionsorgan Grecos rapport om Serbien från juli 2015 och rapporten av den 20 oktober 2017 om förebyggande av korruption med avseende på parlamentsledamöter, domare och åklagare från Grecos fjärde utvärderingsrunda,

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Serbiens ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0132) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan, som antogs av rådet den 25 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Serbiens ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0132) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan, som antogs av rådet den 25 maj 2018,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande över utkastet till ändring av de konstitutionella bestämmelserna rörande rättsväsendet av den 25 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande över utkastet till ändring av de konstitutionella bestämmelserna rörande rättsväsendet av den 25 juni 2018,

| — | med beaktande av resultatet från 2017 års undersökning om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram med stöd från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från 2017 års undersökning om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram med stöd från kommissionen,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet om jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet om jämställdhet och kvinnors egenmakt: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Serbien (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om kommissionens rapport för 2016 om Serbien (2),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0331/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0331/2018), och av följande skäl:

| A. | Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier, och tidsplanen för anslutningen avgörs av kvaliteten på och viljan till nödvändiga reformer. Anslutningen är och förblir en meritbaserad process som är helt beroende av varje lands objektiva framsteg, däribland Serbiens. |
| --- | --- |

A.

Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier, och tidsplanen för anslutningen avgörs av kvaliteten på och viljan till nödvändiga reformer. Anslutningen är och förblir en meritbaserad process som är helt beroende av varje lands objektiva framsteg, däribland Serbiens.

| B. | Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har man öppnat 14 kapitel, varav två har avslutats preliminärt. |
| --- | --- |

B.

Sedan förhandlingarna med Serbien inleddes har man öppnat 14 kapitel, varav två har avslutats preliminärt.

| C. | Serbien har kontinuerligt arbetat för en normalisering av förbindelserna med Kosovo, vilket resulterade i det första avtalet om normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo av den 19 april 2013 och avtalen från augusti 2015. Serbien har vidmakthållit sitt engagemang i dialogen. |
| --- | --- |

C.

Serbien har kontinuerligt arbetat för en normalisering av förbindelserna med Kosovo, vilket resulterade i det första avtalet om normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo av den 19 april 2013 och avtalen från augusti 2015. Serbien har vidmakthållit sitt engagemang i dialogen.

| D. | Serbien har bidragit till att såväl stärka det regionala samarbetet och goda grannförbindelser som skapa fred och stabilitet, försoning och ett klimat som bidrar till hanteringen av öppna bilaterala frågor från det förflutna. |
| --- | --- |

D.

Serbien har bidragit till att såväl stärka det regionala samarbetet och goda grannförbindelser som skapa fred och stabilitet, försoning och ett klimat som bidrar till hanteringen av öppna bilaterala frågor från det förflutna.

| E. | Serbien håller fortfarande fast vid sitt åtagande att skapa en fungerande marknadsekonomi och har uppnått fortsatt goda resultat när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

E.

Serbien håller fortfarande fast vid sitt åtagande att skapa en fungerande marknadsekonomi och har uppnått fortsatt goda resultat när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.

| F. | Rättsstatsprincipen är ett grundläggande värde som EU bygger på och den utgör kärnan i både utvidgningsprocessen och stabiliserings- och associeringsprocessen. Det behövs reformer för att hantera de viktiga återstående utmaningarna på detta område, särskilt när det gäller att säkerställa ett oberoende, opartiskt, ansvarigt och effektivt rättsväsen och bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt skydda de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Rättsstatsprincipen är ett grundläggande värde som EU bygger på och den utgör kärnan i både utvidgningsprocessen och stabiliserings- och associeringsprocessen. Det behövs reformer för att hantera de viktiga återstående utmaningarna på detta område, särskilt när det gäller att säkerställa ett oberoende, opartiskt, ansvarigt och effektivt rättsväsen och bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt skydda de grundläggande rättigheterna.

| G. | Serbien har ratificerat alla grundläggande ILO-konventioner, särskilt konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten från 1948, konvention nr 98 om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten från 1949 och konvention nr 29 om tvångsarbete från 1930. |
| --- | --- |

G.

Serbien har ratificerat alla grundläggande ILO-konventioner, särskilt konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten från 1948, konvention nr 98 om tillämpning av principerna för organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten från 1949 och konvention nr 29 om tvångsarbete från 1930.

| H. | Situationen när det gäller yttrande- och mediefrihet är fortfarande ett särskilt allvarligt orosmoment som måste prioriteras och behandlas på ett beslutsamt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

H.

Situationen när det gäller yttrande- och mediefrihet är fortfarande ett särskilt allvarligt orosmoment som måste prioriteras och behandlas på ett beslutsamt och effektivt sätt.

| I. | Serbien får föranslutningsstöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), med en vägledande tilldelning som uppgår till totalt 1,5 miljarder euro för perioden 2014–2020. En reviderad vägledande tilldelning av IPA II-medel till Serbien för perioden 2018–2020 uppgår till
  722
   miljoner euro. Serbien har fått en belöning på grundval av sina resultat efter halva tiden. |
| --- | --- |

I.

Serbien får föranslutningsstöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II), med en vägledande tilldelning som uppgår till totalt 1,5 miljarder euro för perioden 2014–2020. En reviderad vägledande tilldelning av IPA II-medel till Serbien för perioden 2018–2020 uppgår till
  722
   miljoner euro. Serbien har fått en belöning på grundval av sina resultat efter halva tiden.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens fortsatta engagemang på vägen mot en integrering med Europeiska unionen. Serbien uppmanas att med stöd av kommissionen aktivt försöka förankra detta strategiska beslut hos sin befolkning och att ytterligare öka mängden tydlig information i tid och EU:s och de EU-finansierade projektens och programmens synlighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att noggrant genomförda reformer och strategier är en viktig indikator på en framgångsrik integrationsprocess. Serbien uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av ny lagstiftning och politik. Parlamentet välkomnar antagandet av den tredje översynen av det nationella programmet för antagandet av EU:s regelverk och varnar för följderna av ett otillräckligt införlivande av viktig EU-lagstiftning om anpassning till EU:s regelverk. Parlamentet välkomnar också kommissionens bedömning i dess meddelande Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan, nämligen att Serbien skulle kunna bli medlem av EU om det finns en stark politisk vilja, om det görs verkliga och varaktiga reformer och om man når slutgiltiga lösningar på tvisterna med grannländerna. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att – förutsatt att de nödvändiga framstegen gjorts, särskilt på det grundläggande området rättsstatsprincipen – stödja öppnandet av de tekniskt förberedda kapitlen och påskynda den övergripande förhandlingsprocessen inför anslutningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det framgångsrika slutförandet av 2018 års programplanering för IPA och undertecknandet av finansieringsöverenskommelsen för Ipard II. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid utformningen av det nya instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) införa lämpliga bestämmelser för att ta hänsyn till Serbiens eventuella anslutning till EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Serbien har gjort i fråga om att utveckla en fungerande marknadsekonomi som säkerställer ekonomisk tillväxt och upprätthåller makroekonomisk och monetär stabilitet. Parlamentet betonar att Serbien har gjort stora framsteg i fråga om vissa av de politiska svagheter som har varit ett problem tidigare, särskilt genom budgetkonsolidering. Arbetslösheten, kompetensflykten och den ekonomiska inaktiviteten ligger emellertid fortfarande på en hög nivå. Parlamentet uppmanar Serbien att utarbeta en hållbar plan för de statsägda företagens framtid. Parlamentet betonar att de små och medelstora företagen är av avgörande betydelse för Serbiens ekonomi och efterlyser ett öppnare och mindre betungande företagsklimat. Parlamentet stöder Serbiens anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ihållande arbetslösheten och betonar vikten av att ungdomar skaffar sig utbildning och utvecklar entreprenörsfärdigheter. Parlamentet uppmanar Serbien att förbättra kvinnors ställning på arbetsmarknaden, att stärka trepartsdialogen och att ändra lagen om bidrag till obligatorisk socialförsäkring och lagen om sjukförsäkring för att förebygga diskriminering av små jordbruksproducenter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar det presidentval som hölls den 2 april 2017 och gläder sig det allmänna genomförandet av valet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att internationella normer tillämpas. Parlamentet uppmanar vidare myndigheterna att fullt ut ta till sig och genomföra rekommendationerna från OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag, i synnerhet för att säkerställa lika villkor under valkampanjen, och att delta i en dialog med de inhemska oberoende valobservatörsuppdragen. Parlamentet uppmanar slutligen myndigheterna att grundligt undersöka de påståenden om oegentligheter, våld och hot som framkommit under tidigare valprocesser. Parlamentet noterar med oro att det finns brister i öppenheten kring finansieringen av de politiska partierna och valkampanjerna. Parlamentet framhåller att finansieringen av politiska partier måste vara insynsvänlig och förenlig med internationella normer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att i högre grad anpassa sin utrikes- och säkerhetspolitik till EU:s politik, även när det gäller Ryssland och inom ramen för FN. Parlamentet välkomnar Serbiens viktiga bidrag till och fortsatta deltagande i flera av EU:s uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (EUTM Mali, EUTM Somalia, Eunavfor Atalanta, EUTM RCA), och att landet därigenom deltar i fyra av sex militära uppdrag och insatser som för närvarande genomförs av EU. Serbiens fortsatta militära samarbete med Ryssland är emellertid oroväckande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet lovordar Serbiens konstruktiva synsätt i hanteringen av konsekvenserna av migrations- och flyktingkrisen och de stora framsteg landet har gjort för att tillhandahålla skydd och humanitär hjälp, huvudsakligen med stöd från EU. Parlamentet välkomnar Serbiens antagande av den nya asyllagen, lagen om utlänningar och gränskontrollagen. Parlamentet uppmanar Serbien att successivt anpassa sin viseringspolitik till EU:s. Parlamentet konstaterar med oro att Serbiens avvikande viseringspolitik möjliggjort irreguljär migration och smuggling, både till EU-länder och till grannländer utanför EU. Parlamentet uppmanar Serbien att införa en kraftfull återvändandemekanism för irreguljära migranter som ligger i linje med EU:s regelverk och att ytterligare förbättra sin förmåga att tillgodose behoven hos ensamkommande barn. Serbien uppmanas att finna en hållbar lösning för flyktingarna från grannländerna, bland annat när det gäller deras boende och tillgång till arbete och utbildning. |
| --- | --- |

8.

Rättsstatsprincipen

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att intensifiera sina reformansträngningar i fråga om rättsstatsprincipen, särskilt för att garantera rättsväsendets oberoende och allmänna effektivitet. Särskild tonvikt bör läggas vid genomförandet av en effektiv reform på detta område. Parlamentet noterar att det visserligen har gjorts vissa framsteg för att minska antalet oavslutade tillsynsärenden och införa åtgärder för att harmonisera rättspraxis, men att rättsväsendets oberoende i Serbien inte garanteras fullt ut och att omfattningen av det politiska inflytandet över rättsväsendet fortfarande är ett orosmoment. Parlamentet uppmanar Serbien att stärka ansvarsskyldigheten, opartiskheten, professionalismen och den allmänna effektiviteten hos rättsväsendet och att inrätta ett system för kostnadsfritt rättsligt bistånd som säkerställer att det finns en lång rad tillhandahållare av sådant bistånd. Parlamentet kräver att alla domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna följs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar på nytt vikten av att trappa upp kampen mot korruption, och uppmanar med kraft Serbien att visa en tydlig vilja att ta itu med detta problem. Parlamentet välkomnar genomförandet av lagen om statliga myndigheters organisation och jurisdiktion för att stävja organiserad brottslighet, terrorism och korruption. Parlamentet välkomnar också att Serbien har antagit ändringar till avsnittet om ekonomiska brott i strafflagen och uppmuntrar Serbien att genomföra dessa fullt ut, bland annat ändringen om missbruk av tjänsteställning, så att sådant eventuellt missbruk förhindras. Parlamentet anser att genomförandet av den nationella strategin och handlingsplanen mot korruption måste fortsätta, och uppmanar på nytt Serbien att snarast anta en ny lag om byrån för bekämpning av korruption i syfte att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av ny och befintlig lagstiftning och politik. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att byrån tilldelas och behåller de mänskliga och ekonomiska resurser som behövs för att den ska kunna fullgöra sitt uppdrag på ett oberoende sätt. Parlamentet betonar att medlemmarna i byrån för korruptionsbekämpning måste väljas i enlighet med principerna om öppenhet och frånvaro av intressekonflikter eller politisk tillhörighet. Myndigheterna uppmanas att tillsätta alla lediga tjänster på byrån. Parlamentet uppmanar Serbien att förbättra sina resultat ytterligare när det gäller utredningar, åtal och slutliga fällande domar i korruptionsmål på hög nivå och att regelbundet offentliggöra statistik om resultaten av utredningarna i alla mål om påstådd korruption rörande offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att genomföra rekommendationerna från gruppen av stater mot korruption (Greco). Parlamentet uppmanar också det serbiska parlamentet att i synnerhet behandla rekommendationerna i fråga om korruptionsbekämpning och intressekonflikter och att anta uppförandekoden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att det gjorts vissa framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och välkomnar Serbiens aktiva roll i internationellt och regionalt polissamarbete och rättsligt samarbete. Parlamentet uppmanar Serbien att visa ytterligare engagemang och konkreta resultat i denna kamp, särskilt genom att uppnå övertygande resultat när det gäller utredningar, åtal och fällande domar i mål om organiserad brottslighet, bland annat olaglig handel med och smuggling av migranter från Serbien till EU och till tredjeländer, mord med koppling till organiserad brottslighet, it-brottslighet, kapitalrörelser till stöd för terroristverksamhet och penningtvätt. Serbien uppmanas också att fortsätta att fullt ut genomföra den handlingsplan som fastställts tillsammans med arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). Parlamentet uppmärksammar det ökande antalet kriminella övergrepp och kräver att man löser problemet genom att samarbeta fullt ut med de rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

Demokrati och social dialog

| 13. | Europaparlamentet betonar att det serbiska parlamentet fortfarande inte utövar någon faktisk tillsyn över den verkställande makten och att lagstiftningsprocessen måste förbättras ytterligare för mer öppenhet, delaktighet och kvalitet. Parlamentet välkomnar den minskade användningen av brådskande förfaranden för att anta lagstiftning. Användningen av brådskande förfaranden är emellertid fortfarande utbredd och undergräver parlamentets och allmänhetens kontroll. Parlamentet betonar att åtgärder som begränsar möjligheterna för det serbiska parlamentet att genomföra en effektiv debatt om och kontroll av lagstiftningen bör undvikas. Parlamentet betonar också vikten av oppositionens arbete i en demokrati och understryker att oppositionspolitiker inte får bli föremål för förtal och ärekränkning. Parlamentet uttrycker oro över att vissa politiker missbrukar den offentliga debatten till att driva på en ökad radikalisering. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att säkerställa dialog över partigränserna och ett verkligt deltagande av det civila samhället. Det serbiska parlamentet uppmanas att se över bruket av obstruktionstaktik och om detta hämmar den demokratiska debatten. Parlamentet välkomnar det serbiska parlamentets fortsatta insatser för att förbättra öppenheten, dels genom debatter om Serbiens förhandlingsposition i samband med olika EU-anslutningskapitel, dels genom utbyten med den centrala förhandlingsgruppen och det nationella konventet om Europeiska unionen. Parlamentet betonar att den roll som oberoende tillsynsorgan har – däribland landets ombudsman, byrån för bekämpning av korruption, den nationella revisionsmyndigheten och kommissarien för information av allmän betydelse och skydd av personuppgifter – måste erkännas och stödjas fullt ut. Det serbiska parlamentet uppmanas att engagera sig i genomförandet av oberoende tillsynsorgans resultat och rekommendationer, särskilt ombudsmannens rekommendationer. Parlamentet påminner om att en av pelarna i den europeiska sociala modellen är social dialog och att regelbundna samråd mellan regeringen och arbetsmarknadens parter bidrar till att förebygga sociala spänningar och konflikter. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt att den sociala dialogen omfattar mer än informationsutbyte och att de berörda parterna bör rådfrågas om viktiga lagar innan de behandlas i parlamentet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar det förslag till konstitutionella reformer av landets rättsväsen som lagts fram för Venedigkommissionen för yttrande. Det är viktigt att Venedigkommissionens rekommendationer genomförs fullt ut. Parlamentet uppmuntrar de serbiska myndigheterna att delta i en inkluderande och meningsfull offentlig debatt som genomförs på ett konstruktivt sätt för att öka medvetenheten om den konstitutionella reformprocessen i landet. Parlamentet efterlyser ett omfattande offentligt samråd innan det slutliga förslaget läggs fram för det serbiska parlamentet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Serbien gjort med att reformera den offentliga förvaltningen, bland annat genom att anta flera nya lagar om löner i den offentliga sektorn och anställningsförhållanden, om lokala myndigheter och löner inom autonoma provinser och om den nationella utbildningsakademin. Parlamentet understryker att det politiska inflytandet över utnämningar till högre chefstjänster fortfarande är ett problem. Parlamentet uppmanar Serbien att ändra förvaltningslagen för att garantera neutralitet och kontinuitet i den offentliga förvaltningen. Parlamentet konstaterar att en förstärkning av den administrativa kapaciteten på alla nivåer är viktig för ett framgångsrikt genomförande av centrala reformer. Parlamentet välkomnar att det har inrättats ett ministerium för europeisk integration, som inbegriper strukturerna hos det tidigare serbiska kontoret för europeisk integration. Det har fortsatt att ge politisk vägledning för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

15.

Mänskliga rättigheter

| 16. | Europaparlamentet understryker att den rättsliga och institutionella ramen för att upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna finns på plats. Parlamentet betonar att genomförandet behöver ske konsekvent och effektivt i hela landet. Parlamentet uppmanar Serbien att anta den nya lagen om dataskydd och se till att den är fullt förenlig med EU:s normer och bästa praxis. Parlamentet konstaterar att det krävs fler fortlöpande insatser för att förbättra situationen för människor som tillhör utsatta grupper, bland annat barn, personer med funktionsnedsättning, personer med hiv/aids och hbti-personer. Parlamentet fördömer den fortsatta förekomsten av hatbrott mot romer och hbti-personer, och uppmanar Serbien att aktivt utreda, lagföra och avge fällande domar för hatbrott. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att främja ett klimat av tolerans och fördöma alla former av hatpropaganda, offentliga godkännanden och förnekelser av folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att stärka sina myndigheters roll och förmåga när det gäller att skydda utsatta grupper, däribland kvinnor, barn och personer med funktionsnedsättning, och att säkerställa bättre samarbete mellan polis, åklagare och socialtjänsten i detta avseende. Parlamentet välkomnar Serbiens ratificering av Istanbulkonventionen och den senaste utvecklingen när det gäller åtgärder för att skydda barn mot våld, bland annat regeringens tillkännagivande att inrätta en barnombudsman, och uppmanar myndigheterna att övervaka effekterna av lagstiftningen och andra åtgärder. Parlamentet framhåller att det fortfarande finns brister när det gäller upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, och uppmanar med kraft regeringen att anta en nationell strategi för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de serbiska myndigheterna att intensifiera insatserna för att förbättra situationen i fråga om yttrandefrihet och mediefrihet. Parlamentet välkomnar att det inrättats en ny arbetsgrupp som ska ansvara för utarbetandet av utkastet till mediestrategi. Parlamentet understryker att hot och våld mot journalister och medier, däribland administrativa trakasserier och hot genom rättsprocesser, fortfarande är ett problem. Parlamentet uppmanar tjänstemännen att vara konsekventa i sina offentliga fördömanden av alla former av hot mot journalister och att avstå från att blanda sig i mediers och journalisters verksamhet, även i samband med val. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att fällande domar fortfarande är sällsynta, trots att flera ärenden har kunnat lösas och vissa åtal har väckts. Parlamentet välkomnar det arbete som utförts av den permanenta arbetsgrupp som inrättades genom avtalet om samarbete och åtgärder för att öka journalisters säkerhet, och uppmanar myndigheterna att visa att de är fast beslutna att utreda och lagföra alla attacker mot journalister och medier. Parlamentet begär att medielagstiftningen ska genomföras fullt ut och att oberoendet för landets tillsynsorgan för elektroniska medier ska stärkas. Parlamentet välkomnar de förnyade ansträngningarna för att anta en strategi för att skapa en pluralistisk mediemiljö, och betonar i detta sammanhang vikten av öppna och inkluderande samråd med berörda parter. Likaså betonas att det är nödvändigt med full insyn i mediernas ägandeförhållanden och finansiering. Parlamentet efterlyser politiska åtgärder som skyddar medier och program på språk som används av nationella minoriteter som bor i Serbien. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att utöka samarbetet med organisationer i det civila samhället, däribland kvinnoorganisationer och människorättsorganisationer, vars roll är nyckeln till en välfungerande demokrati. Parlamentet fördömer de negativa kampanjerna mot vissa organisationer i det civila samhället. Det bör antas en nationell strategi med tillhörande handlingsplan för att reglera den miljö i vilken organisationerna i det civila samhället verkar. Parlamentet anser att det krävs ytterligare insatser för att säkerställa ett systematiskt samarbete mellan regeringen och det civila samhället och efterlyser ökad uppmärksamhet när lagstiftning utarbetas och genomförs på områden som berör det civila samhället. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att det skett vissa framsteg när det gäller den olagliga rivningen av privat egendom och berövandet av rörelsefriheten i Belgrads Savamala-distrikt i april 2016. Parlamentet efterlyser en lösning och ett fullständigt samarbete med de rättsliga myndigheterna i deras undersökningar för att ställa förövarna inför rätta. |
| --- | --- |

20.

Respekt för och skydd av minoriteter

| 21. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en handlingsplan för förverkligandet av rättigheterna för nationella minoriteter och antagandet av ett dekret om inrättande av en fond för nationella minoriteter. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att fullt ut tillämpa alla internationella avtal om minoriteters rättigheter. Parlamentet betonar att framstegen med att garantera nationella minoriteters rättigheter inte är tillfredsställande och begär att handlingsplanen ska genomföras fullt ut och att samordningen med och deltagandet av berörda parter förbättras, bland annat grannländerna när det gäller transport- och kommunikationsbehov. Parlamentet konstaterar att fonden för nationella minoriteter är i drift och att finansieringen har ökat. Parlamentet välkomnar antagandet av viktiga lagar om ramarna för minoriteters rättigheter. Parlamentet uppmanar på nytt Serbien att se till att lagstiftningen om skydd av minoriteter genomförs konsekvent, bland annat när det gäller utbildning och kultur, användning av minoritetsspråk, representation i den offentliga förvaltningen och rättsväsendet samt fortsatt tillgång till medier och religionsutövning på minoritetsspråk. Parlamentet noterar att landets nationella minoriteter aktivt deltar i valcyklerna och efterlyser politiska åtgärder som garanterar att de får en rättvis politisk representation i det serbiska parlamentet. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av rätten till födelseregistrering i tid. Parlamentet betonar att främjandet och skyddet av mänskliga rättigheter, inbegripet nationella minoriteters rättigheter, är en förutsättning för anslutning till EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att Vojvodinas kulturella mångfald bidrar till Serbiens identitet. Parlamentet betonar att Vojvodinas självständighet bör bevaras och att lagen om Vojvodinas finansiella resurser bör antas utan ytterligare dröjsmål, vilket föreskrivs i konstitutionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya strategin för social integrering av romer för perioden 2016–2025 tillsammans med en handlingsplan som omfattar utbildning, hälso- och sjukvård, bostäder och sysselsättning. Parlamentet välkomnar också att man i strategin erkänner att romska kvinnor utsätts för särskild diskriminering. Parlamentet uppmanar Serbien att fastställa tydliga mål och indikatorer för att övervaka genomförandet av den nya strategin. Parlamentet är bekymrat över den höga andelen romska flickor som hoppar av skolan. Parlamentet konstaterar att de flesta romer utsätts för social utestängning och systematiska kränkningar av sina rättigheter. Parlamentet begär att den nya strategin för social integrering av romer och handlingsplanen ska genomföras fullt ut. Parlamentet framhåller vikten av att utarbeta politiska åtgärder som bekämpar diskrimineringen av romer och antiziganismen. Parlamentet kräver att ett meningsfullt offentligt och politiskt deltagande av romer möjliggörs på alla nivåer. |
| --- | --- |

23.

Regionalt samarbete och goda grannförbindelser

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att Serbien fortfarande vill ha konstruktiva bilaterala förbindelser med andra kandidatländer och angränsande EU-medlemsstater. Parlamentet välkomnar att Serbien har upprätthållit sitt engagemang i en rad regionala samarbetsinitiativ, till exempel den sydösteuropeiska samarbetsprocessen, det regionala samarbetsrådet, Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta), adriatisk-joniska initiativet, EU:s makroregionala strategier för Donauregionen och EU-strategin för den adriatisk-joniska regionen (Eusair), Brdo-Brijuni-processen, sexpartsinitiativet för västra Balkan och dess agenda för konnektivitet samt Berlinprocessen. Parlamentet välkomnar de resultat som hittills uppnåtts inom ramen för sexpartsinitiativet för västra Balkan, och ser gärna att det regionala ekonomiska området vidareutvecklas. Parlamentet uppmanar på nytt Serbien att genomföra de åtgärder för konnektivitetsreformer som hör samman med agendan för konnektivitet. Parlamentet välkomnar Serbiens arbete för att prioritera investeringar i infrastruktur och understryker vikten av en ökad konnektivitet i regionen. Parlamentet konstaterar att det behöver göras fler insatser för gränsregionernas ekonomiska och sociala utveckling för att förhindra att de avfolkas. Parlamentet stöder förslaget om minskade roamingavgifter i västra Balkan. Parlamentet betonar att olösta bilaterala tvister inte bör ha några negativa effekter på anslutningsprocessen. Parlamentet stöder med kraft det löfte som partnerna på västra Balkan har gett om att fortsätta stärka de goda grannförbindelserna, stabiliteten i regionen och det ömsesidiga samarbetet. Parlamentet påminner om att EU är fast beslutet att stärka och intensifiera sitt engagemang för att stödja regionens omvandling. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet gläder sig över antagandet av en nationell strategi för utredning och lagföring av krigsförbrytelser. Parlamentet noterar antagandet av en lagföringsstrategi för utredning och lagföring av krigsförbrytelser och uppmanar Serbien att genomföra alla planerade åtgärder. Parlamentet gläder sig också över utnämningen av en ny åklagare för krigsförbrytelser i maj 2017. Parlamentet upprepar sitt krav på att strategin ska genomföras, särskilt genom att driva åtal, och att en operativ strategi för lagföring ska antas. Parlamentet uppmanar Serbien att noggrant undersöka alla fall av krigsförbrytelser, särskilt de som blivit mycket omtalade, och att samarbeta med sina regionala partner i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anstränga sig ytterligare för att lösa dessa problem i förhandlingsprocessen mellan EU och Serbien. Parlamentet uppmanar myndigheterna att söka lösa problemet med personer som försvann i krigen på 1990-talet. Serbien uppmanas på nytt att samarbeta fullt ut med den nuvarande internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler och uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att gå vidare i arbetet med att få klarhet i vad som har hänt med personer som är försvunna, bland annat genom att öppna statliga arkiv från krigstiden. Serbien uppmanas också med kraft att utarbeta ett skadeståndssystem för offren och deras familjer. Parlamentet uttrycker på nytt sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien. Parlamentet betonar vikten av det arbete som utförs av det regionala samarbetskontoret för ungdom och dess lokalkontor i främjandet av försoning bland ungdomar. Parlamentet efterlyser ytterligare ändringar av lagen om restitution och betonar vikten av en icke-diskriminerande behandling av sökande om restitution i förhållande till andra förmånstagare, i synnerhet på området registrering av allmän egendom. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att vissa serbiska myndigheter fortfarande förnekar folkmordet i Srebrenica. Parlamentet påminner dem om att ett fullständigt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, och dess efterföljare, dvs. den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler, också förutsätter att de fullt ut godtar och genomför dess avgöranden och beslut. Parlamentet betonar att erkännandet av folkmordet i Srebrenica är ett avgörande steg på Serbiens väg mot ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens fortsatta engagemang för normaliseringsprocessen med Kosovo och landets åtagande för genomförande av de avtal som har ingåtts inom ramen för den EU-stödda dialogen. Likaså välkomnar parlamentet att Serbiens president har inlett en intern dialog om Kosovo. Parlamentet upprepar sin begäran om framsteg mot ett fullständigt genomförande, i god tro och på ett punktligt sätt, av alla avtal som redan har ingåtts, bland annat avtalen om energi, och uppmuntrar båda parterna att med beslutsamhet gå vidare med normaliseringsprocessen. Parlamentet betonar att det är viktigt att skapa ett förbund för kommuner i Kosovo med serbisk majoritet. Det är också viktigt att påskynda arbetet med en ny fas av dialogen för att nå fram till en omfattande normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo, som ska fastställas i ett rättsligt bindande avtal. Europeiska utrikestjänsten uppmanas på nytt att utvärdera hur väl de båda parterna uppfyller sina åtaganden. Parlamentet fördömer skarpt mordet på den kosovoserbiske politikern Oliver Ivanović och betonar behovet av genuint samarbete mellan Kosovos och Serbiens utredare och av internationellt stöd, så att både förövarna och de som beordrat mordet ställs inför rätta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar den pågående debatten och de offentliga uttalandena om möjliga justeringar av gränsen mellan Serbien och Kosovo, inbegripet utbyten av territorier. Parlamentet understryker både Kosovos och Serbiens multietniska karaktär och att etniskt homogena stater inte bör vara målet i regionen. Parlamentet stöder den dialog som underlättats av EU som ett ramverk för att nå fram till ett övergripande normaliseringsavtal mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet anser att eventuella avtal endast kan godtas om det rör sig om en ömsesidig överenskommelse, med hänsyn till den allmänna stabiliteten i regionen och folkrätten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över upprepade uttalanden av högt uppsatta politiker som ifrågasätter Bosnien och Hercegovinas territoriella integritet och fördömer alla former av nationalistisk retorik som syftar till att främja dess upplösning. |
| --- | --- |

29.

Energi och transport

| 30. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att fullt ut genomföra åtgärderna för konnektivitetsreformer i energisektorn. Parlamentet uppmuntrar Serbien att skapa konkurrens på gasmarknaden och att uppfylla motsvarande skyldigheter rörande åtskillnad i enlighet med vad som föreskrivs i det tredje energipaketet. Parlamentet uppmanar Serbien att utveckla sin energipolitik för att minska beroendet av importen av rysk gas. Parlamentet välkomnar landets insatser för att främja investeringar på områdena för energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet påminner om att lagstiftningen om en effektiv energianvändning inte är helt förenlig med motsvarande EU-direktiv. Parlamentet uppmanar Serbien att diversifiera sina energikällor med andra förnybara energikällor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara skyddade områden, särskilt i samband med utvecklingen av vattenkraftverk i miljömässigt känsliga områden, såsom naturparken Stara Planina. Parlamentet begär i detta sammanhang att det görs noggranna miljökonsekvensbedömningar på grundval av EU:s normer, som fastställs i fågeldirektivet och art- och habitatdirektivet och i ramdirektivet för vatten. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att öka insynen i planerade projekt genom allmänhetens deltagande och samråd med alla berörda parter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma åtagande som Serbien och Bulgarien undertecknade den 17 maj 2018 i samband med toppmötet i Sofia mellan ledarna för länderna på västra Balkan om att bygga gasförbindelsen mellan de båda länderna och antagandet av IPA 2018-paketet som inbegriper det strategiskt viktiga infrastrukturprojektet med ”fredsmotorvägen Niš-Merdare-Pristina” som kommer att möjliggöra en bättre transportförbindelse mellan det centrala Serbien och Kosovo och har symbolisk betydelse för förbindelserna i regionen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de alarmerande höga nivåerna av luftföroreningar i Serbien, som enligt uppgifter från Världshälsoorganisationen ledde till att omkring 6 500 människor dog i andningsbesvär under 2016. Parlamentet uppmanar i detta avseende de serbiska myndigheterna att vidta de kortsiktiga åtgärder som krävs för att komma till rätta med denna situation och att på ett effektivt sätt reformera transport- och mobilitetspolitiken på medellång och lång sikt i de större städerna. |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Serbiens regering och parlament. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 46.

(2)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 71.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/127 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/127

---

P8_TA(2018)0479

Rapport för 2018 om Kosovo

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Kosovo (2018/2149(INI))

(2020/C 363/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19 och 20 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och prioriteringsagendan från Sofia som bifogats denna,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Kosovo, som trädde i kraft den 1 april 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Kosovo, som trädde i kraft den 1 april 2016,

| — | med beaktande av den europeiska reformagendan för Kosovo, som sjösattes i Pristina den 11 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska reformagendan för Kosovo, som sjösattes i Pristina den 11 november 2016,

| — | med beaktande av ramavtalet med Kosovo om deltagande i EU:s program, vilket trädde i kraft den 1 augusti 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet med Kosovo om deltagande i EU:s program, vilket trädde i kraft den 1 augusti 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo* 2018 Report (SWD(2018)0156), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Kosovo* 2018 Report (SWD(2018)0156),

| — | med beaktande av det första avtalet om normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo av den 19 april 2013, och andra Brysselavtal inom ramen för den EU-stödda dialogen för normalisering av förbindelserna, däribland protokollet om integrerad gränsförvaltning, den rättliga ramen för förbundet för kommuner i Kosovo med serbisk majoritet och avtalen om Mitrovicabron samt på energiområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första avtalet om normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo av den 19 april 2013, och andra Brysselavtal inom ramen för den EU-stödda dialogen för normalisering av förbindelserna, däribland protokollet om integrerad gränsförvaltning, den rättliga ramen för förbundet för kommuner i Kosovo med serbisk majoritet och avtalen om Mitrovicabron samt på energiområdet,

| — | med beaktande av integreringen av kosovoserbiska domare och åklagare samt kosovoserbisk administrativ personal i Kosovos domstolsväsen i enlighet med avtalet om rättvisa som uppnåddes i februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av integreringen av kosovoserbiska domare och åklagare samt kosovoserbisk administrativ personal i Kosovos domstolsväsen i enlighet med avtalet om rättvisa som uppnåddes i februari 2015,

| — | med beaktande av rådets (Gusp) beslut nr 2018/856 av den 8 juni 2018 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (1), som också förlängde uppdragets löptid till och med den 14 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (Gusp) beslut nr 2018/856 av den 8 juni 2018 om ändring av gemensam åtgärd 2008/124/Gusp om Europeiska unionens rättsstatsuppdrag i Kosovo (Eulex Kosovo) (1), som också förlängde uppdragets löptid till och med den 14 juni 2020,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2017 om uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och 2017 års rapport om genomförandet av Eulex-överenskommelsen (Eulex Compact Progress Report 2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2017 om uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) och 2017 års rapport om genomförandet av Eulex-överenskommelsen (Eulex Compact Progress Report 2017),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapporter om pågående verksamhet inom ramen för FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo (Unmik), inbegripet den senaste rapporten av den 1 maj 2018 och rapporten av den 7 februari 2018 om Kosovostyrkans (KFOR) insatser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapporter om pågående verksamhet inom ramen för FN:s interimistiska uppdrag i Kosovo (Unmik), inbegripet den senaste rapporten av den 1 maj 2018 och rapporten av den 7 februari 2018 om Kosovostyrkans (KFOR) insatser,

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Kosovos ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0133) och rådets gemensamma slutsatser från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Kosovos ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0133) och rådets gemensamma slutsatser från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018,

| — | med beaktande av slutrapporterna från EU:s valövervakningsuppdrag av den 11 juni 2017 om parlamentsvalet i Kosovo och av den 22 oktober 2017 om valen till borgmästare och kommunfullmäktige i Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporterna från EU:s valövervakningsuppdrag av den 11 juni 2017 om parlamentsvalet i Kosovo och av den 22 oktober 2017 om valen till borgmästare och kommunfullmäktige i Kosovo,

| — | med beaktande av det fjärde sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo, som ägde rum i Strasbourg den 17–18 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjärde sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo, som ägde rum i Strasbourg den 17–18 januari 2018,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 maj 2016 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo*) (COM(2016)0277), och kommissionens fjärde rapport av den 4 maj 2016 om Kosovos* framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering (COM(2016)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning av den 4 maj 2016 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (Kosovo*) (COM(2016)0277), och kommissionens fjärde rapport av den 4 maj 2016 om Kosovos* framsteg när det gäller uppfyllandet av kraven i färdplanen för viseringsliberalisering (COM(2016)0276),

| — | med beaktande av ratificeringen av gränsdragningsavtalet mellan Kosovo och Montenegro, av parlamenten i Montenegro och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ratificeringen av gränsdragningsavtalet mellan Kosovo och Montenegro, av parlamenten i Montenegro och Kosovo,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring och FN:s generalförsamlings resolution 64/298 av den 9 september 2010, där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Serbien och Kosovo,

| — | med beaktande av resultaten av undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomförts av Europeiska kommissionen, Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomförts av Europeiska kommissionen, Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna av den 21 september 2015 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gender Equality and Women’s Empowerment: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna av den 21 september 2015 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Gender Equality and Women’s Empowerment: Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (SWD(2015)0182),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kosovo,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0332/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8–0332/2018), och av följande skäl:

| A. | Fortsatta betydande ansträngningar, med stöd av en konstruktiv dialog mellan de politiska krafterna och med grannländerna, behövs för att förbereda sig för de utmaningar som EU-medlemskapet innebär. |
| --- | --- |

A.

Fortsatta betydande ansträngningar, med stöd av en konstruktiv dialog mellan de politiska krafterna och med grannländerna, behövs för att förbereda sig för de utmaningar som EU-medlemskapet innebär.

| B. | Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning. |
| --- | --- |

B.

Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning.

| C. | 114 länder, däribland 23 av EU:s 28 medlemsstater, har erkänt Kosovos självständighet. |
| --- | --- |

C.

114 länder, däribland 23 av EU:s 28 medlemsstater, har erkänt Kosovos självständighet.

| D. | EU har vid upprepade tillfällen visat sin beredvillighet att bistå den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kosovo genom ett tydligt europeiskt perspektiv, medan Kosovo har visat sin strävan att närma sig europeisk integration. |
| --- | --- |

D.

EU har vid upprepade tillfällen visat sin beredvillighet att bistå den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kosovo genom ett tydligt europeiskt perspektiv, medan Kosovo har visat sin strävan att närma sig europeisk integration.

| E. | På grund av den ihållande splittringen bland Kosovos politiska partier har landet visat begränsade framsteg med de EU-relaterade reformer som är avgörande för att göra ytterligare framsteg på vägen mot EU-anslutning. |
| --- | --- |

E.

På grund av den ihållande splittringen bland Kosovos politiska partier har landet visat begränsade framsteg med de EU-relaterade reformer som är avgörande för att göra ytterligare framsteg på vägen mot EU-anslutning.

| F. | Kosovos blomstrande informella ekonomi hindrar utvecklingen av en livskraftig ekonomi för landet i stort. |
| --- | --- |

F.

Kosovos blomstrande informella ekonomi hindrar utvecklingen av en livskraftig ekonomi för landet i stort.

| G. | De specialiserade avdelningarna för Kosovo och den specialiserade åklagarmyndigheten i Haag har varit fullständigt rättsligt operativa sedan den 5 juli 2017. |
| --- | --- |

G.

De specialiserade avdelningarna för Kosovo och den specialiserade åklagarmyndigheten i Haag har varit fullständigt rättsligt operativa sedan den 5 juli 2017.

| H. | Den 8 juni 2018 beslutade rådet att ändra inriktningen på och utvidga mandatet för EU:s rättsstatsuppdrag Eulex i Kosovo, så att den juridiska verkställande delen av uppdragets mandat upphörde. Mandatets nya slutdatum sattes till den 14 juni 2020. |
| --- | --- |

H.

Den 8 juni 2018 beslutade rådet att ändra inriktningen på och utvidga mandatet för EU:s rättsstatsuppdrag Eulex i Kosovo, så att den juridiska verkställande delen av uppdragets mandat upphörde. Mandatets nya slutdatum sattes till den 14 juni 2020.

| I. | Kosovo är det enda land på västra Balkan vars medborgare behöver visering för att resa till Schengenområdet. |
| --- | --- |

I.

Kosovo är det enda land på västra Balkan vars medborgare behöver visering för att resa till Schengenområdet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga rättsakter som antagits inom ramen för den europeiska reformagendan och manar till ett fullständigt genomförande av dem. Parlamentet anser att partiöverskridande samförstånd bör byggas upp för att anta viktiga EU-relaterade reformer. Parlamentet ser fram emot antagandet av en europeisk reformagenda 2019. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar dock att genomförandet av grundläggande reformer går långsamt på grund av brist på samförstånd över partigränserna och fortsatt politisk polarisering. Parlamentet konstaterar att detta har haft negativ inverkan på parlamentets och regeringens förmåga att genomföra varaktiga och hållbara reformer. Parlamentet fördömer det hindersamma uppförandet från vissa ledamöter i Kosovos parlament. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att upprätta en inkluderande politisk dialog. Parlamentet betonar behovet av att förbättra Kosovos parlaments fungerande uppsikt över lagstiftningens verkställande och dess öppenhet och kvalitet, även genom att säkerställa ett aktivt och konstruktivt deltagande och begränsa användningen av brådskande förfaranden för att anta lagar. Parlamentet uppmuntrar till samförstånd när det gäller reformer i samband med anslutning till EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att vissa framsteg har dokumenterats på den offentliga förvaltningens område, men betonar behovet av ytterligare reformer. Parlamentet efterfrågar framför allt en avpolitisering och omstrukturering av statsförvaltningen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den sedan länge försenade ratificeringen i mars 2018 av gränsdragningsavtalet med Montenegro från augusti 2015, vilket markerar ett steg framåt i en anda av god grannsämja. Parlamentet betonar betydelsen av detta steg i riktning mot en viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kosovanska myndigheterna att på ett övergripande sätt ta itu med tidigare identifierade brister i valprocessen, såsom bristen på transparens och ansvarsskyldighet i fråga om finansieringen av politiska partier och kampanjer och anklagelser om utbredda hotelsehandlingar särskilt i många kosovoserbiska samhällen, genom att snarast införa lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder för att behandla de kvarvarande rekommendationerna från EU:s och Europaparlamentets valobservatörsuppdrag och från Venedigkommissionen, i god tid före nästa valomgång så att det säkerställs att åtgärderna helt överensstämmer med internationella normer. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom valförvaltningen när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män och uppmanar Kosovo att ytterligare intensifiera sina ansträngningar för att öka kvinnors deltagande i politiken och stärka den övergripande rättsliga ramen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över Kosovos underfinansierade rättsväsen, den utbredda korruptionen, tecknen på att staten tas över av politiska intressen (så kallad state capture), otillbörligt politiskt inflytande och bristande respekt för rättvisa rättegångar och korrekt rättsförfarande, bland annat i mål som rör utlämning. Parlamentet understryker vikten av reformprocesser på rättsstatsområdet, med särskild inriktning på oberoende och effektivitet och behovet att ytterligare stärka vittnesskyddet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att ett representativt domstolsväsen och en enhetlig tillämpning av Kosovos lagar är förutsättningar för att komma till rätta med den inkonsekventa, långsamma och ineffektiva rättskipningen. Parlamentet välkomnar integreringen av kosovoserbiska domare och åklagare och kosovoserbisk administrativ personal i Kosovos domstolsväsen i enlighet med 2015 års avtal om rättvisa mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet anser att domstolsväsendet fortfarande är sårbart för otillbörligt politiskt inflytande och att ytterligare insatser behövs för att bygga upp kapaciteten och säkerställa domares och åklagares disciplinära ansvar, däribland genom en omfattande översyn av rättsväsendets funktion för alla domare, åklagare, högt uppsatta poliser och brottsutredare. Parlamentet välkomnar att regeringens kommission om erkännande och bekräftelse av status som offer för sexuellt våld under konflikten i Kosovo inrättades i november 2017. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att korruption och organiserad brottslighet, bland annat narkotika- och människohandel samt cyberbrottslighet, fortfarande är bekymmersamma problem som kräver samordnade insatser Parlamentet välkomnar de första framstegen med att stärka resultaten i fråga om utredning och lagföring av korruption på hög nivå och fall av organiserad brottslighet. Parlamentet förväntar sig avgörande och kontinuerliga satsningar enligt kraven på vägen mot EU-anslutning. Parlamentet välkomnar ombudspersonens fortsatta insatser för att stärka sin kapacitet att granska fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterfrågar inrättandet av en förbättrad rättslig ram samt bättre effektivitet och kapacitet när det gäller åtal, för att möjliggöra en övergripande strategi för utredningar och lagföring, som bör underbyggas genom frysning, förverkande och återvinning av tillgångar, samt slutliga fällande domar i mål om korruption på hög nivå, organiserad och ekonomisk brottslighet, penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet efterlyser skyddsåtgärder för att säkerställa de brottsbekämpande organens och åklagarväsendets oberoende, och förebyggande åtgärder för korruptionsbekämpning inom olika sektorer. Parlamentet anser att det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa bättre samarbete och samordning mellan brottsbekämpande institutioner och ge rättsväsendet största möjliga oberoende och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar Kosovo att efterleva de internationella förfarandena och reglerna om utlämning av utländska medborgare och att vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra sådana fall som det då sex turkiska medborgare deporterades från Kosovo till Turkiet i slutet av mars 2018. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ett genuint och konstruktivt rättsligt och polisiärt samarbete mellan Kosovos och Serbiens myndigheter. Parlamentet anser att ett medlemskap för Kosovo i Interpol och ett ökat samarbete med Europol ytterligare skulle förbättra ändamålsenligheten för de åtgärder som riktar sig mot gränsöverskridande brottslighet. Parlamentet uppmuntrar under tiden till vidare samarbete när det gäller kampen mot terrorismen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser det viktigt att i tid och på ett heltäckande sätt genomföra rekommendationerna från Kosovos ombudsperson, statsrevisor, korruptionsbekämpande organ och tillsynsmyndighet för offentlig upphandling. Parlamentet betonar behovet av att åtgärda bristerna i systemet för offentlig upphandling och förbättra det interinstitutionella samarbetet och informationsutbytet. Parlamentet rekommenderar starkt att kapaciteten för övervakning, utvärdering och tillsyn utökas och att en strategi för bedrägeribekämpning antas och genomförs för att skydda Kosovos och EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska kommissionen den 18 juli 2018 bekräftade att riktvärdena för viseringsliberalisering har uppfyllts. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att bevilja viseringsliberalisering för Kosovo utan onödigt dröjsmål. Parlamentet anser att viseringsliberaliseringen kommer att öka stabiliteten och föra Kosovo närmare EU genom att underlätta resor och affärsverksamhet samt bidra till att motarbeta människosmuggling och korruption. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt anta sitt mandat att gå vidare i riktning mot att anta en viseringsfri ordning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det efter de framsteg som gjorts med kraven för viseringsliberalisering krävs fortsatta varaktiga insatser i kampen mot organiserad brottslighet, narkotikahandel, människosmuggling och korruption, tillsammans med konkreta ansträngningar för att komma till rätta med irreguljära migrationsströmmar och minska antalet ogrundade asylansökningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet ser positivt på den kraftiga minskningen av antalet asylansökningar och återtaganden av Kosovos medborgare samt ansökningar om återtagandeavtal. Parlamentet ser positivt på den nya återintegrationsstrategin och efterfrågar dess fullständiga genomförande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet lovordar Kosovos ansträngningar för att stoppa utflödet av utländska stridande, som nästan uteslutande utgörs av islamiska jihadister, och bekämpa terroristhot. Parlamentet efterfrågar ett aktivt regionalt samarbete för att bemöta potentiell terroristverksamhet och stoppa finansiella flöden som är avsedda för finansiering av terrorism. Parlamentet kräver att Kosovo tar itu med radikalisering på internet och extremistiskt inflytande utifrån. Parlamentet understryker vikten av att förebygga terrorism och av att åtala misstänkta stridande samt ge rehabilitering, utbildning och social återanpassning till dem och deras familjer. Parlamentet betonar behovet av att förhindra att särskilt internerade och sårbara unga människor radikaliseras, och att aktivt arbeta med att avradikalisera dem. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer entydigt dödandet av den kosovoserbiske politikern Oliver Ivanović. Parlamentet anser att mordet på honom är ett stort nederlag för de konstruktiva och moderata rösterna i den kosovoserbiska befolkningsgruppen. Parlamentet betonar det brådskande behovet av genuint samarbete mellan Kosovos och Serbiens utredare och av internationellt stöd, så att både förövarna och de som beordrat mordet ställs inför domstol utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet beklagar motviljan att hantera krigsförbrytelser och understryker vikten av ett tydligt politiskt åtagande när det gäller att åtala dem. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att visa sitt starka och kontinuerliga stöd till sina internationella skyldigheter beträffande de specialiserade avdelningarna för Kosovo och den specialiserade åklagarmyndigheten i Haag. Parlamentet uttrycker djup oro över försöken i december 2017 av ledamöter av Kosovos parlament att upphäva lagen om de specialiserade avdelningarna för Kosovo och den specialiserade åklagarmyndigheten. Parlamentet beklagar djupt att dessa försök ledde till att man inte antog de gemensamma rekommendationerna till följd av att det fjärde sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo senarelades till den 17–18 januari 2018. Parlamentet uppmanar till en konstruktiv strategi gentemot den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU och Kosovo och ett utökat parlamentariskt samarbete i detta avseende. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att öka det ömsesidiga rättsliga samarbetet mellan Kosovos och Serbiens åklagarmyndigheter och stödja inrättandet av en regional kommission (Recom) för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien mellan 1991 och 2001. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar den viktiga roll som Eulex har när det gäller att stärka oberoendet för rättsväsendet och polis- och tullsystemen. Parlamentet är dessutom medvetet om Eulex förebyggande och försonliga roll när det gäller åtal och domar i mål som rör krigsförbrytelser, korruption och organiserad brottslighet, och dess fortsatta ansträngningar för att identifiera försvunna personer och gräva upp gravplatser för att dessa mål ska få sin fullständiga lösning. Parlamentet rekommenderar en utvärdering av uppdragets styrkor och svagheter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Eulex att mer effektivt upprätthålla de högsta normerna för öppenhet och ett förhållningssätt med nolltolerans för korruption, administrativa missförhållanden, försummelse samt politiska påtryckningar och politisk inblandning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker behovet av att genast informera Kosovos parlament om Eulex verksamhet och om alla eventuella ändringar av dess rättsliga ställning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar det nya mandatet för Eulex och dess slutdatum. Parlamentet understryker dock att konkreta framsteg i Kosovo är viktigare än en fastställd tidsplan. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterfrågar att efterlevnaden av människorättsramen ges högsta prioritet och får stöd av en lämplig och tillräcklig samordning och finansiering, särskilt på områdena jämställdhet, skydd av barn och arbetstagare, social utestängning och diskriminering av personer med funktionsnedsättning och som tillhör etniska och språkliga minoriteter och befolkningar samt hbti-personer. Parlamentet understryker behovet av att förstärka det nationella jämställdhetsorganet och den nationella samordnaren för skydd mot våld i hemmet och av att stärka de förebyggande insatserna och skipa rättvisa mot relaterade brott. Parlamentet upprepar att utkastet till lagstiftning om religionsfrihet behöver antas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovo att säkerställa ett fullständigt genomförande i god tid av lagstiftning om jämställdhet och icke-diskriminering. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över bristen på framsteg i genomförandet av strategin och handlingsplanen mot våld i hemmet och uppmanar myndigheterna att vidta strängare och effektivare åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld, bland annat genom att stärka jämställdhetsbyrån och den nationella samordnaren för skydd mot våld i hemmet. Parlamentet uttrycker sin oro över kvinnornas underrepresentation i beslutsfattande befattningar. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att prioritera integreringen av jämställdhetsperspektivet, även i den europeiska reformagendan och det civila samhället, däribland kvinnoorganisationer. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att ytterligare ta upp frågan om rättvisa och stöd för de kvinnor som utsattes för sexuellt våld under kriget. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovo att genomföra bestämmelserna i Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos parlament att ta i beaktande det ståndpunktsdokument som undertecknats gemensamt av EU, Unicef, koalitionen för skydd av barn i Kosovo (KOMF) och Rädda Barnen under arbetet med utkastet till lag för skydd av barn. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro att Kosovo har gjort begränsade framsteg när det gäller rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar Kosovo att säkerställa icke-diskriminering och lika möjligheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att prioritera frågor som rör minoriteter, däribland deras rättigheter, både kulturellt och språkligt, och deras möjligheter. Parlamentet beklagar att minoriteter, såsom romer, ashkali och balkanegyptier, fortsätter att möta problem med att få personliga dokument, vilket påverkar deras möjligheter att få tillgång till medborgarskap, utbildning, hälso- och sjukvård och socialt stöd, och uppmanar Kosovos myndigheter att ta itu med dessa problem. Parlamentet välkomnar myndigheternas vilja att erkänna rättigheterna för människor med tidigare bulgarisk etnisk tillhörighet i regionerna Gora och Zhupa. Parlamentet välkomnar antagandet av den nya strategin och handlingsplanen för inkludering av romska och ashkaliska grupper i samhället i Kosovo 2017–2021 och uppmanar Kosovo att spela en aktiv roll i det regionala samarbetet inom ramen för det projekt för integrering av romer (Roma Integration 2020), som genomförs av det regionala samarbetsrådet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar den ihållande diskrimineringen mot hbti-personer och ökningen av hatpropaganda i samband med Gay Pride i Pristina. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av att anta det nya utkastet till lag om föreningsfrihet för icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar till ökad uppmärksamhet vid framtagning och genomförande av lagstiftning på områden som påverkar det civila samhällets utrymme, för att säkerställa att lagstiftningen inte lägger oproportionerliga bördor eller har en diskriminerande inverkan på det civila samhällets organisationer, eller minskar utrymmet för det civila samhället. Parlamentet understryker behovet av att offentlig finansiering finns tillgänglig för organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet att säkerställa redaktionell frihet, ekonomisk bärkraft och oberoende för det kosovanska public service-företaget, och garantera insyn i det privata ägandet av medier, i linje med rekommendationerna i kommissionens rapport från 2016. Parlamentet uppmanar enträget till genomförande av alla relevanta lagar i detta avseende. Parlamentet uppmanar till förbättringar av de flerspråkiga radio- och tv-sändningarna och kvaliteten på den information som erbjuds till Kosovos alla folkgrupper. Parlamentet uttrycker sin oro över det ökande antalet hot och attacker mot journalister och uppmanar Kosovos myndigheter att snabbt undersöka och lagföra de ansvariga. Parlamentet välkomnar Kosovos regerings godkännande av utkastet till lag om skydd för visselblåsare. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterfrågar kontinuerliga ansträngningar för att genomgripande normalisera förbindelserna mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet anser att en fullständig normalisering av förbindelserna med Serbien, genom ett rättsligt bindande avtal och åtgärder för dess genomförande, inte kommer att vara möjligt utan en genomgripande och ömsesidig tillämpning av de befintliga avtalen, och är en huvudaspekt på båda parternas väg mot europeisk integration. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar den pågående debatten och de offentliga uttalandena om möjliga justeringar av gränsen mellan Serbien och Kosovo, inbegripet utbyten av territorier. Parlamentet understryker både Kosovos och Serbiens multietniska karaktär och att etniskt homogena stater inte bör vara målet i regionen. Parlamentet stöder den dialog som underlättats av EU som ett ramverk för att nå fram till ett omfattande enhetligt avtal mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet anser att alla eventuella avtal endast kan godkännas om det rör sig om en ömsesidig överenskommelse, med hänsyn till den allmänna stabiliteten i regionen och internationell rätt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att fem EU-medlemsstater ännu inte har erkänt Kosovo och uppmanar dem att göra det. Parlamentet framhåller att ett erkännande skulle gynna normaliseringen av förbindelserna mellan Kosovo och Serbien. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att dialogen mellan Belgrad och Pristina måste vara öppen för insyn och att de som har ansvar för den regelbundet bör samråda med Kosovos parlament om utvecklingen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att många av de avtal som hittills undertecknats inte har genomförts eller har försenats, t.ex. de som rör energi och förbundet för kommuner i Kosovo med serbisk majoritet. Parlamentet uppmanar med kraft båda parter att genomföra samtliga avtal fullt ut och i god tro. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Europeiska utrikestjänsten att med jämna mellanrum göra en utvärdering av hur väl parterna uppfyller sina åtaganden att hantera alla utmaningar i samband med genomförandet. Parlamentet uppmanar med kraft Serbiens och Kosovos regeringar att undvika alla handlingar som skulle kunna undergräva tilliten mellan parterna och äventyra den fortsatta konstruktiva dialogen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det ökande antalet incidenter mellan olika etniska grupper. Parlamentet fördömer kraftigt alla hotelser och allt våld. Parlamentet förväntar sig att Kosovos myndigheter omedelbart tar avstånd från sådana handlingar och begär att förövarna identifieras och ställs inför rätta. Parlamentet uppmanar de nationella och lokala myndigheterna att göra ytterligare ansträngningar för att genomföra antagna lagar för att ytterligare främja utvecklingen av ett mångkulturellt samhälle. Parlamentet beklagar den ökande nationalistiska och extrema retoriken i regionen och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja försoning genom kulturprojekt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet begär återigen att Mitrovicabron snarast och obehindrat öppnas, vilket skulle utgöra ett viktigt steg i riktning mot stadens återförening. Parlamentet begär ett fullständigt genomförande av avtalet om fri rörlighet. Parlamentet uppmanar de serbiska och kosovanska myndigheterna att främja personliga kontakter mellan lokalsamhällen för att stärka dialogen, även på icke-offentlig nivå. Parlamentet välkomnar i detta avseende det program för ömsesidigt samarbete som nyligen inleddes av kommunerna Peja och Sabac, och uppmanar kommissionen att stödja liknande initiativ. Parlamentet välkomnar utvecklingen av infrastrukturprojekt som möjliggör ökade kontakter, t.ex. Nis-Merdare-Pristina-motorvägen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar Kosovos ansträngningar för att upprätthålla konstruktiva förbindelser med grannländerna i hela regionen och för att aktivt anpassa sig till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp), och efterfrågar ytterligare framsteg på detta område. Parlamentet anser att medlemskap för Kosovo i internationella organ skulle ge rättigheter och skyldigheter som innebär tillämpning av internationella normer och standarder. Parlamentet uppmuntrar till en positiv inställning till Kosovos deltagande i internationella organisationer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av att anta och genomföra åtgärder för att säkerställa öppna och konkurrenskraftiga privatiseringsförfaranden och av att utreda påstådda oegentligheter. Parlamentet är oroat över att penningöverföringar till hemlandet från migranter utgör en betydande drivkraft för inhemsk efterfrågan. Parlamentet uttrycker oro över diskrimineringen av kvinnor på arbetsmarknaden, särskilt i rekryteringsprocessen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de betungande förfarandena för registreringen av läkemedel och över läkemedlens kvalitet, och över den korruption som finns i hälso- och sjukvårdssektorn överlag. Parlamentet uppmanar enträget det kosovanska hälso- och sjukvårdsministeriet att påskynda sina insatser för att utreda sådana brott och ta upp registrerings- och kvalitetsproblemen så snart som möjligt. Parlamentet efterfrågar en övergripande reform av hälso- och sjukvårdssektorn, med införande av allmän sjukförsäkring, för att säkerställa allmän tillgång till hälso- och sjukvård. Parlamentet understryker behovet av adekvat finansiering av den offentliga hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en regional strategi för att hantera den ihållande ungdomsarbetslösheten och kompetensflykten genom att ta itu med kompetensglappet mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden, förbättra kvaliteten på undervisningen och säkerställa adekvat finansiering för aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och system för yrkesutbildning, kombinerat med adekvat barnomsorg och förskoleverksamhet. Parlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att förbättra kvaliteten på utbildning. Parlamentet uppmanar de relevanta aktörerna att låta personer från minoritetsgrupper medverka i utformningen och genomförandet av arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att fullt ut utnyttja de möjligheter som erbjuds genom EU-program. Parlamentet välkomnar undertecknandet av avtalet om Kosovos deltagande i programmen Erasmus+ och Kreativa Europa. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter och kommissionen att ytterligare stödja små och medelstora företag i syfte att utveckla en livskraftig ekonomi för Kosovo. Parlamentet understöder förslaget om minskade roamingavgifter på västra Balkan. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmärksammar den extremt dåliga luftkvaliteten i Pristina och andra kraftigt förorenade städer. Parlamentet efterfrågar effektiva system för övervakning av luft- och vattenkvalitet, en förbättring av infrastrukturen för vattenrening och tillförlitliga och lättillgängliga uppgifter om föroreningar i realtid. Parlamentet uttrycker sin oro över dåligt skött avfallshantering, ohållbara deponimetoder och utbredd illegal dumpning. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att anta mål för källsortering och återvinning och förbättra de lokala avfallsinsamlings- och återvinningsanläggningarna och ställa dem som förorenar till svars. Parlamentet uppmanar FN att snabbt tillhandahålla nödvändigt stöd till offer för blyförgiftning i vissa flyktingläger som inrättats i Kosovo, bland annat genom den förväntade förvaltningsfonden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att det mesta av den förra rapportens rekommendation om energipolitik inte har genomförts, och betonar behovet av att frångå användningen av brunkol för ohållbar energiproduktion och understryker det brådskande behovet av att avveckla kraftverket Kosovo A och säkerställa ytterligare hållbar produktions- och importkapacitet. Parlamentet noterar vissa framsteg inom det tredje energipaketet och betonar behovet av att säkerställa oberoendet för Kosovos energitillsynsmyndighet. Parlamentet efterfrågar kraftfullare insatser för energieffektivitet och energibesparingar, framför allt inom byggsektorn. Parlamentet noterar att även om utkastet till lagstiftning om energieffektivitet antogs vid första läsningen, så hämmas energieffektiviteten av det bristande genomförandet av energiavtalet mellan Kosovo och Serbien. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inrätta energieffektivitetsfonden. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker att de planerade vattenkraftverken bör uppfylla EU:s miljökrav. Parlamentet välkomnar i detta hänseende beslutet av miljöministern att utvärdera och tillfälligt upphäva tillstånd som beviljats för vattenkraftsprojekt. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller att utnyttja potentialen hos förnybar energi. Parlamentet uppmanar myndigheterna att anta åtgärdsplanen för energistrategi 2017–2026 för att nå det obligatoriska målet med 25 procent förnybar energi år 2020. Parlamentet uppmanar enträget kommissionen att öka sitt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Kosovos myndigheter att anta trovärdiga och hållbara strategier på områdena kollektivtrafik och mobilitet för att hantera de sedan länge befintliga bristerna i infrastrukturen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten samt till Kosovos regering och parlament. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT L 146, 11.6.2018, s. 5.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/135 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/135

---

P8_TA(2018)0480

Rapport för 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2018/2145(INI))

(2020/C 363/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan,

| — | med beaktande av det slutgiltiga avtalet om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap den 17 juni 2018 mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, även kallat Prespa-avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutgiltiga avtalet om biläggande av meningsskiljaktigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolutioner 817 (1993) och 845 (1993), upphörandet av interimsavtalet från 1995 och inrättandet av ett strategiskt partnerskap den 17 juni 2018 mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, även kallat Prespa-avtalet,

| — | med beaktande av det ramavtal som ingicks i Ohrid och undertecknades i Skopje den 13 augusti 2001 (Ohrid-ramavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ramavtal som ingicks i Ohrid och undertecknades i Skopje den 13 augusti 2001 (Ohrid-ramavtalet),

| — | med beaktande av kommissionens brådskande reformprioriteringar från juni 2015 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens brådskande reformprioriteringar från juni 2015 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelse (den så kallade Pržino-överenskommelsen) som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och de fyra partiernas avtal om att genomföra överenskommelsen av den 20 juli och 31 augusti 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelse (den så kallade Pržino-överenskommelsen) som de fyra största politiska partierna ingick i Skopje den 2 juni och 15 juli 2015, och de fyra partiernas avtal om att genomföra överenskommelsen av den 20 juli och 31 augusti 2016,

| — | med beaktande av rekommendationerna från högnivåexpertgruppen om systematiska problem avseende rättsstatligheten av den 14 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från högnivåexpertgruppen om systematiska problem avseende rättsstatligheten av den 14 september 2017,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av de slutliga rapporterna från OSSE/ODIHR om det tidigarelagda parlamentsvalet den 11 december 2016, som även övervakades av Europaparlamentet, och kommunalvalen den 15 oktober och 29 oktober 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de slutliga rapporterna från OSSE/ODIHR om det tidigarelagda parlamentsvalet den 11 december 2016, som även övervakades av Europaparlamentet, och kommunalvalen den 15 oktober och 29 oktober 2017,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och tillhörande prioriteringsagenda från Sofia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och tillhörande prioriteringsagenda från Sofia,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, som gav stöd till slutsatserna om utvidgning och den stabiliserings- och associeringsprocess som antagits av rådet den 26 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 28 juni 2018, som gav stöd till slutsatserna om utvidgning och den stabiliserings- och associeringsprocess som antagits av rådet den 26 juni 2018,

| — | med beaktande av stats- och regeringschefernas beslut vid Nato-mötet den 11–12 juli 2018 om att bjuda in landet till inledande samtal om att ansluta sig till alliansen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stats- och regeringschefernas beslut vid Nato-mötet den 11–12 juli 2018 om att bjuda in landet till inledande samtal om att ansluta sig till alliansen,

| — | med beaktande av det fjortonde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och EU den 13 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fjortonde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och EU den 13 juli 2018,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 2018Meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018) 0450), som åtföljdes av kommissionens arbetsdokument 2018 års rapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (SWD(2018)0154) där det rekommenderades att anslutningsförhandlingar skulle inledas mot bakgrund av de framsteg som gjorts och landets fortsatta åtagande att genomföra reformer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 2018Meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018) 0450), som åtföljdes av kommissionens arbetsdokument 2018 års rapport om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (SWD(2018)0154) där det rekommenderades att anslutningsförhandlingar skulle inledas mot bakgrund av de framsteg som gjorts och landets fortsatta åtagande att genomföra reformer,

| — | med beaktande av kommissionens interna arbetsdokument om bedömningen av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ekonomiska reformprogram (SWD(2018)0134) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens interna arbetsdokument om bedömningen av f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens ekonomiska reformprogram (SWD(2018)0134) och de gemensamma slutsatserna från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan och Turkiet av den 25 maj 2018,

| — | med beaktande av rekommendationerna från det fjortonde sammanträdet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket hölls i Strasbourg den 7–8 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det fjortonde sammanträdet i den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, vilket hölls i Strasbourg den 7–8 februari 2018,

| — | med beaktande av den process för en ”Jean Monnet-dialog” med ledningen för landets parlament, Sobranie, och dess politiska partier, som inleddes i Ohrid den 17–18 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den process för en ”Jean Monnet-dialog” med ledningen för landets parlament, Sobranie, och dess politiska partier, som inleddes i Ohrid den 17–18 maj 2018,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0341/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0341/2018), och av följande skäl:

| A. | Genom att genomföra stabila och inkluderande demokratiska reformer och aktivt förbättra grannförbindelserna visar den nya regeringen kontinuitet i sitt engagemang för landets europeiska och euroatlantiska vägval. Reformarbetet bör gå hand i hand med fortsatt EU-stöd för genomförandet av de brådskande reformprioriteringarna och mätbara resultat. EU-medlemskap är en sporre till reformer i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien anses vara det kandidatland som kommit längst när det gäller att anpassa sin lagstiftning till EU:s regelverk. |
| --- | --- |

A.

Genom att genomföra stabila och inkluderande demokratiska reformer och aktivt förbättra grannförbindelserna visar den nya regeringen kontinuitet i sitt engagemang för landets europeiska och euroatlantiska vägval. Reformarbetet bör gå hand i hand med fortsatt EU-stöd för genomförandet av de brådskande reformprioriteringarna och mätbara resultat. EU-medlemskap är en sporre till reformer i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och kampen mot korruption. F.d. jugoslaviska republiken Makedonien anses vara det kandidatland som kommit längst när det gäller att anpassa sin lagstiftning till EU:s regelverk.

| B. | Prespa-avtalet av den 17 juni 2018 om biläggande av meningsskiljaktigheter och inrättande av ett strategiskt partnerskap mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland sänder en mycket välbehövlig positiv signal för stabilitet och försoning i hela västra Balkanregionen, förbättrar känslan av goda grannförbindelser och regionalt samarbete och banar väg för landets europeiska integrering. |
| --- | --- |

B.

Prespa-avtalet av den 17 juni 2018 om biläggande av meningsskiljaktigheter och inrättande av ett strategiskt partnerskap mellan f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Grekland sänder en mycket välbehövlig positiv signal för stabilitet och försoning i hela västra Balkanregionen, förbättrar känslan av goda grannförbindelser och regionalt samarbete och banar väg för landets europeiska integrering.

| C. | Elva förtroendebyggande åtgärder avtalades mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, främst på områdena politiska frågor och EU-frågor, utbildning och kultur, handel och ekonomiskt samarbete, konnektivitet, rättsliga och inrikes frågor samt samarbete i hälsofrågor. Dessa förtroendeskapande åtgärder har redan haft märkbara resultat. |
| --- | --- |

C.

Elva förtroendebyggande åtgärder avtalades mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, främst på områdena politiska frågor och EU-frågor, utbildning och kultur, handel och ekonomiskt samarbete, konnektivitet, rättsliga och inrikes frågor samt samarbete i hälsofrågor. Dessa förtroendeskapande åtgärder har redan haft märkbara resultat.

| D. | Alla politiska partier och statliga institutioner är skyldiga att bidra till en mer inkluderande och öppen politisk miljö som möjliggör ytterligare framsteg i processen för EU-anslutning. |
| --- | --- |

D.

Alla politiska partier och statliga institutioner är skyldiga att bidra till en mer inkluderande och öppen politisk miljö som möjliggör ytterligare framsteg i processen för EU-anslutning.

| E. | Landet måste bland annat ytterligare stärka den parlamentariska kapaciteten, lagstiftnings- och tillsynskapaciteten, rättsväsendet, respekten för rättsstatsprincipen, mediefriheten och kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Man måste fortsätta sina reforminsatser på områdena offentlig förvaltning, ekonomi och sysselsättning, och det krävs även en omfattande översyn av genomförandet av Ohrid-ramavtalet. |
| --- | --- |

E.

Landet måste bland annat ytterligare stärka den parlamentariska kapaciteten, lagstiftnings- och tillsynskapaciteten, rättsväsendet, respekten för rättsstatsprincipen, mediefriheten och kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Man måste fortsätta sina reforminsatser på områdena offentlig förvaltning, ekonomi och sysselsättning, och det krävs även en omfattande översyn av genomförandet av Ohrid-ramavtalet.

| F. | Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien går med i Nato kommer det att bidra till fred och stabilitet i hela regionen. |
| --- | --- |

F.

Om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien går med i Nato kommer det att bidra till fred och stabilitet i hela regionen.

| G. | Den 28 juni 2018 ställde sig Europeiska rådet bakom rådets slutsatser av den 26 juni 2018, som visar vägen för hur anslutningsförhandlingar ska kunna inledas i juni 2019. |
| --- | --- |

G.

Den 28 juni 2018 ställde sig Europeiska rådet bakom rådets slutsatser av den 26 juni 2018, som visar vägen för hur anslutningsförhandlingar ska kunna inledas i juni 2019.

| H. | Den 18 juli 2018 tog kommissionen initiativ till ett statusavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att tillåta team från Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) att utföra gemensamma operationer med och inom landet i migrations- och gränsförvaltningssyfte, som ett kärnelement i kommissionens strategi för västra Balkan. |
| --- | --- |

H.

Den 18 juli 2018 tog kommissionen initiativ till ett statusavtal med f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om att tillåta team från Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) att utföra gemensamma operationer med och inom landet i migrations- och gränsförvaltningssyfte, som ett kärnelement i kommissionens strategi för västra Balkan.

| I. | Luftföroreningar är ett stort problem i makedoniska städer, och enligt den senaste studien från Finlands meteorologiska institut och det makedoniska institutet för folkhälsa har Skopje och Tetovo de högsta koncentrationerna av fina partiklar i luften (PM2,5) av alla europeiska städer. |
| --- | --- |

I.

Luftföroreningar är ett stort problem i makedoniska städer, och enligt den senaste studien från Finlands meteorologiska institut och det makedoniska institutet för folkhälsa har Skopje och Tetovo de högsta koncentrationerna av fina partiklar i luften (PM2,5) av alla europeiska städer.

| J. | Balkanregionen är strategiskt betydelsefull. |
| --- | --- |

J.

Balkanregionen är strategiskt betydelsefull.

| K. | Varje kandidatland bedöms individuellt på grundval av egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning och tempot i förhandlingarna. |
| --- | --- |

K.

Varje kandidatland bedöms individuellt på grundval av egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning och tempot i förhandlingarna.

| L. | Efter en grundlig och öppen rättslig process förklarades Nikola Gruevski skyldig till maktmissbruk av de makedoniska domstolarna och dömdes till två års fängelse. Flera domstolar godkände denna dom och beslutet trädde i kraft efter det att alla möjligheter till överklagande var uttömda. Han har också åtalats i ytterligare fyra pågående brottmål och är inblandad i ytterligare fem pågående brottsutredningar. |
| --- | --- |

L.

Efter en grundlig och öppen rättslig process förklarades Nikola Gruevski skyldig till maktmissbruk av de makedoniska domstolarna och dömdes till två års fängelse. Flera domstolar godkände denna dom och beslutet trädde i kraft efter det att alla möjligheter till överklagande var uttömda. Han har också åtalats i ytterligare fyra pågående brottmål och är inblandad i ytterligare fem pågående brottsutredningar.

Övergripande reformer och goda grannskapsförbindelser

| 1. | Europaparlamentet välkomnar regeringens starka politiska åtagande att till fullo genomföra Pržino-avtalet och de brådskande reformprioriteringarna, vilket leder till intensifierade ansträngningar avseende EU-relaterade reformer, baserat på partiöverskridande och interetniskt samarbete och samråd med det civila samhället. Parlamentet understryker vikten av att dessa ansträngningar fortsätter för landets framtid i EU, och uppmuntrar den nya regeringen att behålla den positiva drivkraften och säkra framsteg i, påskynda och till fullo genomföra EU-relaterade reformer, på ett öppet och inkluderande sätt. Parlamentet efterlyser stöd för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens anslutning till de euroatlantiska organisationerna, så att den regionala säkerheten kan förstärkas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar den positiva diplomati och det aktiva förtroendeskapande arbete som gör det möjligt att kompromissa och finna lösningar i alla olösta bilaterala frågor och som främjar goda grannförbindelser. Parlamentet betonar att bilaterala frågor inte bör hindra anslutningsförhandlingarna, och välkomnar med värme att ett vänskapsavtal med Bulgarien trädde i kraft den 14 februari 2018, vilket bör medföra långvariga och försonliga goda grannförbindelser mellan de båda länderna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar Prespa-avtalet av den 17 juni 2018 mellan Grekland och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och berömmer båda parterna för deras betydelsefulla insatser för att nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning på namnfrågan samt välkomnar att parlamentet i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien ratificerade detta avtal den 20 juni och den 5 juli 2018. Det ligger i landets medborgares intresse att alla politiska aktörer och det civila samhället agerar på ett konstruktivt sätt och tar sitt historiska ansvar. Parterna uppmanas med kraft att prioritera sitt lands intressen över partipolitiska intressen, vederbörligen informera sina medborgare om avtalets innehåll och konsekvenser och omsorgsfullt fullborda alla interna förfaranden för ratificering och genomförande av detta strategiskt viktiga avtal, som gör att ett utdraget geopolitiskt dödläge kan upphöra och att man kan föregå med gott exempel för fred och stabilitet i regionen. Parlamentet understryker vikten av folkomröstningen den 30 september 2018 avseende f.d. Jugoslaviska republiken Makedoniens integrering i EU och Nato. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar resultatet av folkomröstningen den 30 september 2018, och betonar behovet av ytterligare stöd för landets framtida euroatlantiska framtid och för genomförandet av Prespa-avtalet av den 17 juni 2018. Parlamentet uppmanar regeringen i Skopje att vidta alla nödvändiga och möjliga åtgärder för att uppfylla bestämmelserna i Prespa-avtalet, vilket öppnar dörren för förhandlingar om anslutning till EU och Nato. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar omröstningen i Sobranie den 19 oktober 2018 om att inleda processen för en ändring av konstitutionen för att genomföra bestämmelserna i Prespa-avtalet. Parlamentet uppmanar alla politiska partier att fortsätta samarbeta i en anda av delat ansvar under de kommande etapperna av ändringsförfarandet. Parlamentet upprepar sitt starka stöd för landets europeiska och euroatlantiska framtid och uppmanar med kraft regeringen och parlamentet att arbeta vidare med sina reformer, som kommer att bana väg för en EU-anslutning. Parlamentet uppmuntrar den särskilda allmänna åklagaren och domstolarna att utföra sina oberoende utredningar av alla pågående fall av politiska och straffbara företeelser och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar landets diplomatiska arbete för att främja bilateralt och regionalt samarbete med Albanien och bygga upp nya kvalitetsförbindelser på områden som handel, brottsbekämpning, bedrägeribekämpning och förebyggande av terrorism. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien redan i hög grad anpassat sig efter unionens regelverk, men beklagar samtidigt att en del av denna lagstiftning ännu inte har genomförts. Parlamentet noterar framstegen i anpassningen till EU:s förklaringar och till rådets beslut om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och noterar betydelsen av att successivt nå en fullständig anpassning, vilket är en förutsättning för landets euroatlantiska framtid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar de framsteg som har gjorts i den offentliga sektorn med antagande av en reformstrategi för den offentliga förvaltningen och ett reformprogram för den ekonomiska förvaltningen. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att dessa reformer genomförs fullt ut och uppmuntrar landet att ytterligare stärka professionalismen genom att förbättra insyn och rättvis representation samt säkerställa full respekt för meritbaserad rekrytering till tjänster inom den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer med full kraft attacken mot landets parlament den 27 april 2017, som var en attack mot demokratin och ledde till att flera parlamentsledamöter och journalister fick allvarliga skador, och begär att de som organiserade och begick detta brott ska ställas inför rätta. Parlamentet välkomnar den pågående utredningen och rättegången i målet, och betonar att försöken att fastställa ansvarsskyldighet för dessa våldshandlingar bör fortsätta i enlighet med lagen och på ett öppet, oberoende och proportionellt sätt. Parlamentet fördömer dessutom varje form av hindrande och missbruk av parlamentets verksamhet eller av presidentmakten i strid mot konstitutionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till kommissionens rekommendation och rådets efterföljande beslut i juni 2019 om att inleda anslutningsförhandlingar med anledning av de uppmuntrande reformansträngningarna. Parlamentet menar att ett snabbt inledande av granskningsförfarandet och samtalen inför anslutningen kommer att understödja och fördjupa reformtakten, och att ett inledande av förhandlingar skulle ge ytterligare incitament till demokratisering samt öka kontrollen och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Natos formella inbjudan till landet den 11 juli 2018 om att inleda medlemskapsförhandlingar för anslutning till organisationen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser f.d. Jugoslaviska republiken Makedoniens medlemskap i Nato skulle kunna bidra till ökad säkerhet och politisk stabilitet i sydöstra Europa. Parlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater som är Nato-medlemmar att aktivt stödja landets anslutning till Nato. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar landets kommande övergång till den andra etappen av stabiliserings- och associeringsavtalet och dess inkludering i det adriatisk-joniska initiativet, och uppmanar rådet att låta landet ingå i EU-strategin för den adriatiska och joniska regionen. |
| --- | --- |

13.

Demokratisering

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de inledande åtgärder som vidtagits för att återinföra kontroller och motviktsfunktioner och öka delaktigheten genom åtgärder för att förbättra de miljöer där oberoende tillsynsorgan, medier och det civila samhällets organisationer är verksamma. Parlamentet välkomnar den konstruktiva dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer och den roll som de sistnämnda har spelat för att säkerställa bättre kontroll- och motviktsfunktioner. Parlamentet betonar att de pågående grundläggande förändringarna bör ske i en inkluderande och öppen politisk atmosfär. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppskattar regeringens ansträngningar för att förhindra bakslag och eliminera återstående tecken på att statsapparaten tas över av olika intressen, och uppmuntrar regeringen att intensifiera dessa ansträngningar. Parlamentet erinrar om att landet var en föregångare i anslutningsprocessen under 2000-talet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar förbättringar av vallagstiftningen, men betonar behovet av en snabb översyn av vallagen genom att man på ett övergripande sätt behandlar de kvarstående rekommendationerna från OSSE/ODIHR, Venedigkommissionen och gruppen av stater mot korruption (Greco) avseende kampanjfinansiering och politiska partier. Parlamentet anser att det behövs ytterligare ansträngningar för att förhindra och utreda alla former av hot mot väljare. Parlamentet uppmanar de politiska partierna att demokratisera sina interna beslutsprocesser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att fullborda den avbrutna folkräkningen, vilket skulle kunna ge tillförlitlig befolkningsstatistik och uppgifter som kan ligga till grund för statliga utvecklingsprogram och lämplig budgetplanering, tillsammans med organisation av val och fastställande av valresultat. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att sammanträdena i den gemensamma parlamentarikerkommittén för EU-f.d. jugoslaviska republiken Makedonien återupptagits, och uppmuntrar fortsatt konstruktivt arbete inom denna interparlamentariska ram. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att processen med Jean Monnet-dialogen inleddes i Ohrid den 17 och 18 maj 2018, och att man därefter med stöd från alla partier enhälligt antagit de etiska reglerna. Arbetsgruppen för reformer och Sobranies sätt att fungera uppmanas att se över sitt parlaments arbetsordning och lägga fram förslag till ändringar och tidsfrister för antagande inom de prioriterade områden som anges i slutsatserna från Ohrid. Alla berörda parter i den politiska processen uppmuntras att fortsätta att stärka en kompromisskultur och konstruktiv politisk dialog, särskilt bland parlamentets ledamöter, och att avstå från att skapa hinder som kan hindra parlamentet från att fungera effektivt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att landets parlament använder sina tillsyns- och lagstiftningsfunktioner fullt ut samtidigt som det strikt begränsar användningen av skyndsamma förfaranden som undergräver parlamentarisk och offentlig granskning. Parlamentet efterlyser trovärdiga uppgifter med resultat avseende tillsynen av underrättelsetjänster och övervakningen av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i landet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de betydelsefulla steg som regeringen har tagit för att gradvis bygga upp en kompromisskultur genom att ta kontakt med alla berörda parter, inbegripet oppositionen, för att stärka demokratin och rättsstatsprincipen, och regeringens genuina önskan att genomföra reformer på ett inkluderande och öppet sätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet önskar att ett effektivt genomförande av reformstrategin för den offentliga förvaltningen ska inledas och att en tydlig ansvarsfördelning ska fastställas. Parlamentet understryker vikten av meritbaserad rekrytering och öppen konkurrens i alla rekryteringsprocesser, och uppmanar till ökad personalfövaltningskapacitet. Parlamentet önskar dessutom mer kraftfulla åtgärder för förbättrad sektoriell och ekonomisk planeringskapacitet inom hela den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar regeringens förstärkning av decentraliseringsprocessen, med antagandet av handlingsplanen för decentralisering och utveckling 2018–2020 som ett viktigt steg för att hantera bristen på finansiering och tjänster i kommunerna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar de pågående ansträngningarna för att främja goda styrelseformer, ansvarsskyldighet och en fri mediemiljö samt för att öka öppenheten och förbättra tillgången till offentlig information, bland annat genom offentliggörande av de statliga institutionernas utgifter. Parlamentet vill se ytterligare steg för att garantera medborgarnas rätt till offentlig information, och manar till fortsatta ansträngningar för att öka delaktigheten i beslutsprocessen och för att förbättra samordningen mellan institutionerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar till ytterligare framsteg när det gäller digitalisering av offentlig information för att göra den mer lättillgänglig, och uppmuntrar myndigheterna att finna innovativa e-lösningar för att ytterligare öka insynen och skapa enkel tillgång till offentlig information samt minska byråkratin på detta område. |
| --- | --- |

25.

Rättsstatsprincipen

| 26. | Europaparlamentet erinrar om att det är av avgörande betydelse för anslutningsprocessen till EU att rättssystemet fungerar korrekt och att det finns effektiva åtgärder mot korruption. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar strategin för reform av rättsväsendet, vilken syftar till att återställa domstolarnas oberoende, ansvarsskyldighet och professionalism och sätta stopp för politisk inblandning och selektiv rättvisa, och uppmanar landets regering och andra berörda parter att intensifiera sina ansträngningar för att genomföra reformstrategin för rättsväsendet korrekt genom att inrätta välfungerande mekanismer för övervakning och utvärdering. Parlamentet betonar behovet av att fullborda anpassningen av lagstiftningen i linje med Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet manar till kontinuerligt antagande och genomförande av åtgärder som föreskrivs i reformstrategin för rättsväsendet, och understryker att ytterligare ansträngningar behövs för att skydda domstolarna från politisk inblandning. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att nämnden för domstolsetik inrättades i januari 2018 och att akademin för domare och allmänna åklagare organiserar utbildningskurser i domaretik för att förhindra intressekonflikter och fastställa bestämmelser för att motverka korruption. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över den utbredda korruptionen och välkomnar de första framstegen vad gäller att förebygga och lagföra den. Parlamentet är bekymrat över att de slutliga domarna i mål om korruption på hög nivå är begränsade, men noterar de första fällande domarna i mål som gäller korruption och maktmissbruk samt händelserna den 27 april 2017. Parlamentet manar till fortsatta ansträngningar för att visa att man genomför utredningar, väcker åtal och avger fällande domar i mål som gäller korruption på hög nivå och organiserad brottslighet. Parlamentet lovordar det arbete som den särskilda åklagarmyndigheten utfört under svåra omständigheter, men är fortfarande oroat över angreppen på och hindrandet av myndighetens arbete samt bristen på samarbetsvilja från andra institutioner. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att intensifiera kampen mot penningtvätt och intressekonflikter genom att upprätta och stärka sin kapacitet för korruptionsbekämpning, inrätta enheter för att motverka och utreda ekonomisk brottslighet och genom att frysa, förverka, återvinna och förvalta tillgångar. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att skaffa sig rutiner och erfarenhet när det gäller utredningar och åtal, och att öka antalet fällande domar i mål som rör penningtvätt och ekonomisk brottslighet på hög nivå. Parlamentet välkomnar att man antagit lagen om skydd för visselblåsare, som säkerställer ett bättre skydd för visselblåsare och stärker den statliga politiken mot korruption, och efterlyser en brådskande översyn av lagarna om korruptionsbekämpning, finansiell kontroll och offentlig upphandling. Parlamentet uppmuntrar en reform av det allmänna regelverket så att den statliga kommissionen för korruptionsförebyggande åtgärder får tydlig makt och kan arbeta helt självständigt, och så att den allmänna åklagarmyndigheten mot organiserad brottslighet och korruption kan göra regelbundna utredningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i regionen och också utgör ett hinder för landets demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. Parlamentet anser att en regional strategi och utökat samarbete mellan alla länder i regionen är av största vikt för en effektivare hantering av dessa frågor. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet önskar att det strikt ska säkerställas att de som gjort sig skyldiga till brottsliga gärningar ställs till svars, politiskt och rättsligt, även vad gäller brott i samband med avlyssningsskandalen. Landets parlament uppmanas att slutföra reformen av underrättelsetjänsten och säkerställa välfungerande extern tillsyn av säkerhets- och underrättelseorgan. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att vidta kraftfulla åtgärder för att upplösa kriminella nätverk som är inblandade i människo-, vapen- och narkotikahandel, och att öka de brottsbekämpande myndigheternas institutionella kapacitet och interinstitutionella samarbete samt genomföra fler utredningar, väcka fler åtal och avge fler slutliga fällande domar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet erkänner de ansträngningar som gjorts och den konstruktiva roll som landet har spelat för att ta itu med utmaningarna i samband med den europeiska migrations- och flyktingkrisen. Parlamentet noterar de ihållande insatserna men efterlyser ytterligare förbättringar av asylsystemet och migrationshanteringen. Landet uppmanas att utöka och fördjupa det ömsesidigt värdefulla regionala samarbetet och partnerskapet med Frontex enligt ett nytt statusavtal i syfte att upplösa nätverk som ägnar sig åt människohandel. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa att migranter och flyktingar, särskilt kvinnor och barn, som söker asyl i landet eller färdas genom dess territorium, behandlas i enlighet med internationell rätt och EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet bedömer att det är nödvändigt att myndigheterna fortsätter och intensifierar sina ansträngningar för att bekämpa islamistisk radikalisering och utländska terroriststridande. Parlamentet önskar att detta ska ske genom ökat samarbete mellan säkerhetstjänster och det civila samhällets organisationer, religiösa ledare, lokalsamhällen och andra statliga institutioner inom utbildning, vård och socialtjänst. Säkerhetstjänsten bör fortsätta att övervaka återvändande utländska stridande, och de bör återintegreras på lämpligt sätt i samhället samtidigt som det sker ett konstant informationsutbyte med myndigheterna i EU och grannländerna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet manar till en ytterligare förbättring av systemet för ett barnanpassat rättssystem, och uppmanar de behöriga myndigheterna att ge tillräckliga budgetanslag för genomförandet av lagen om rättvisa för barn, och att förbättra stödtjänsterna till flickor och pojkar som är offer för våld och övergrepp samt för barn som är i konflikt med lagen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar de ungerska myndigheterna att tillhandahålla all relevant information och nödvändiga förklaringar i fallet med den tidigare makedoniske premiärministern Gruevski, som flydde sitt land med hemligt diplomatiskt bistånd från Ungern för att undgå fängelsestraff. Parlamentet anser att detta är ett exempel på inblandning i f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens inre angelägenheter och förakt för rättsväsendet och rättsstatsprincipen i detta land. Parlamentet noterar utlämningsbegäran från myndigheterna i Skopje och förväntar sig att Ungern agerar helt i linje med tillämplig nationell och internationell rätt genom att bifalla begäran. |
| --- | --- |

38.

Grundläggande rättigheter och civilsamhället

| 39. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder för att förbättra förtroendet mellan olika etniska grupper, och efterlyser en inkluderande och öppen översyn av kvarstående aspekter i genomförandet av Ohrid-ramavtalet. Parlamentet anser det nödvändigt att säkerställa ett fullständigt erkännande av etniska minoriteter i det offentliga livet, och efterlyser ytterligare åtgärder för att främja integrering av minoriteter inom utbildningen i syfte att ge ny kraft åt den sociala sammanhållningen och integrationen av olika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att de makedoniska rättsliga förfarandena måste fortsätta i enlighet med förfarandena i landet och att Nikola Gruevski måste ställas till svars inom det makedoniska rättsväsendet. Parlamentet uppmanar Ungern att respektera det makedoniska rättsväsendets oberoende och rättsstatligheten i landet, att ompröva den politiska asyl som beviljats Nikola Gruevski och att fullfölja utlämningen av honom till Skopje. Parlamentet förväntar sig att alla berörda parter agerar strikt i linje med relevanta nationella och internationella lagar. Parlamentet betonar att dessa rättsliga förfaranden inte bör politiseras. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar reformerna och ansträngningarna för att gradvis anpassa de rättsliga ramarna till EU:s normer, landets beslut att bli observatör i byrån för grundläggande rättigheter och ratificeringen av de flesta internationella människorättsliga instrumenten. Parlamentet manar till fullständigt genomförande av människorättsnormer och policydokument såsom Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna, med särskild uppmärksamhet på rätten till rättvis prövning, föreningsfriheten, rätten till liv, yttrandefriheten och respekten för privat- och familjeliv. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar att antagandet av lagen om språkanvändning är en viktig framgång, och beklagar den störande taktik som syftat till att äventyra att lagen antas i full överensstämmelse med de normala förfarandena. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar landets ratificering den 23 mars 2018 av Istanbulkonventionen, och uppmanar landet att slutföra de rättsliga reformerna för att bekämpa diskriminering och våld mot kvinnor, flickor och alla barn, samt att fortsätta att försöka utrota våld i nära relationer och könsrelaterat våld, vilket fortfarande är vanligt förekommande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa självständiga och adekvata personalresurser och ekonomiska resurser för oberoende tillsynsorgan. Parlamentet lovordar den roll ombudsmannens kontor spelar för att se till att de mänskliga rättigheterna respekteras, och understryker behovet av att säkerställa systematisk uppföljning av ombudsmannens beslut. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över den svåra situationen för personer med funktionsnedsättning och den fortsatta diskrimineringen av dem. Parlamentet uppmanar till ett mer effektivt genomförande av befintliga instrument och strategier. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar de inledande steg som tagits för att bättre förebygga diskriminering, och uppmanar myndigheterna att låta sexuell läggning och könsidentitet ingå som grunder för diskriminering i lagen om förebyggande av och skydd mot diskriminering. Parlamentet uppmanar myndigheterna att avsätta en lämplig budget för genomförandet av den nationella strategin för jämlikhet och icke-diskriminering 2016–2020, och att vidta effektiva åtgärder mot hatbrott och hatpropaganda mot minoriteter, inklusive utsatta grupper som romer och hbti-personer, samt bestraffa homofobt och transfobt våld och anstiftan till våld. Parlamentet är fortfarande bekymrat över fördomarna i samhället och över att hatpropaganda mot hbti-personer förekommer i media, på internet och i sociala medier. Myndigheterna bör säkerställa ett effektivt skydd och införa avskräckande och proportionella sanktioner för hatpropaganda och homofoba/transfoba handlingar och våld. Parlamentet understryker att transpersoner måste ges tillgång till vård. Parlamentet beklagar att det arbete som utförs av kommissionen för skydd mot diskriminering fortfarande uppvisar brister. Inrättandet av en flerpartigrupp i parlamentet för hbti-personers rättigheter välkomnas, liksom parlamentets flerpartigrupp för romernas rättigheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet önskar att strategier och lagstiftning avseende rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper och deras skydd ska genomföras till fullo och stödjas med offentliga medel. Parlamentet insisterar på att åtgärder måste vidtas för att ytterligare förbättra utbildning, sysselsättningsnivåer, hälsa, bostäder, tillgång till varor och tjänster samt levnadsförhållanden för romer, och fördömer segregering i skolor och andra former av diskriminering. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de väsentliga förbättringarna av den operativa miljön för civilsamhällets organisationer, och samråden med dem, inbegripet inrättandet av rådet för samarbete med det civila samhället. Parlamentet betonar behovet av att stärka de rättsliga, finansiella och politiska ramarna, bland annat genom lagstiftning om stiftelser och donationer. Parlamentet betonar vikten av en strukturerad medverkan av civilsamhällets organisationer genom en mer regelbunden, övergripande, icke-diskriminerande och förutsebar samrådsprocess. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uttrycker åter sitt stöd för initiativet att inrätta en regional kommission som ska ha i uppdrag att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga människorättsbrott som begåtts i f.d. Jugoslavien. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att gå i spetsen för dess inrättande. Parlamentet understryker vikten av denna process, och av att samtliga regionala politiska ledare aktivt engagerar sig för att den regionala kommissionen ska kunna inleda sitt arbete utan vidare dröjsmål. Parlamentet uppmärksammar att koalitionen för denna regionala kommission utarbetat en handlingsplan för dess arbete, med tydliga datum och riktmärken. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar regeringens ökade ansträngningar att intensifiera processen för att avinstitutionalisera och reformera den sociala sektorn. Parlamentet välkomnar åtagandet att sluta att placera barn i stora offentliga institutioner och att i stället inrätta familje- och samhällsbaserade omsorgstjänster. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta skyndsamma åtgärder för att vända den ökande perinatala dödligheten och införa ett system för att analysera orsakerna till denna oroande trend. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar partnerskapet mellan regeringen och landets nationella ungdomsråd i genomförandet av ungdomsgarantisystemet, som en bra mekanism för samarbete mellan ungdomar och beslutsfattare när ungdomspolitik ska utarbetas och genomföras. Parlamentet uppmanar regeringen att öka det ekonomiska stödet till ungdomsorganisationer och ungdomar, i syfte att motverka problemet med kompetensflykt. |
| --- | --- |

51.

Medier

| 52. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som oberoende medier spelar för en demokratisk och tillåtande miljö. Parlamentet noterar måttliga förbättringar av mediemiljön och villkoren för oberoende rapportering, men efterlyser initiativ för att skapa ett klimat som är gynnsamt för alla medieaktörers professionella agerande, fritt från varje form av inre och yttre påverkan, och även gynnsamt för undersökande journalistik. Parlamentet välkomnar att man upphört med statligt sponsrad annonsering i medierna baserad på politisk favorisering, vilket är en viktig åtgärd för att främja likvärdiga förutsättningar inom sektorn, och efterlyser ytterligare skydd mot politisering av medierna. Parlamentet betonar behovet av att stärka oberoendet och kapaciteten hos tillsynsmyndigheten för medier och för public service-radio/tv, och vill se åtgärder för att stärka skyddet av journalisters arbetsrättsliga och sociala rättigheter och säkerställa att straffrihet inte förekommer i samband med våld, misshandel och hot mot journalister, vilket även skulle bidra till att minimera den självcensur som tidigare förekommit i medierna. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar förbättringar när det gäller att säkerställa tillgången till information, och betonar behovet av att uppdatera bestämmelserna om medietjänster och tillgången till offentlig information. Parlamentet betonar behovet av att visa nolltolerans mot och effektivt följa upp hot, trakasserier och attacker mot journalister, genom lämplig registrering och grundlig utredning av sådana incidenter. Parlamentet fördömer alla former av hatpropaganda och hetsande språkbruk. Parlamentet manar till effektiva åtgärder för att motarbeta sådant och motverka kränkningar av den journalistiska etikkoden på nätet. Parlamentet betonar dessutom behovet av att reformera mediebranschen snarast möjligt för att förstärka byrån för radio- och televisionstjänster och säkerställa objektiv och professionell rapportering. |
| --- | --- |

53.

Ekonomi

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra företagsklimatet genom att säkerställa finanspolitisk konsolidering och transparens och tillförlitlighet i regelverket, samtidigt som man tar itu med de brister som kvarstår vad gäller rättsstatsprincipen, besvärliga regelförfaranden och godtyckliga inspektioner. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att ta itu med den utbredda informella ekonomin och de ihållande problemen med skatteundandragande och svag efterlevnad av avtal, som fortsätter att avskräcka utländska direktinvesteringar. Parlamentet betonar behovet av att genomföra bestämmelser om offentlig upphandling och intern finansiell kontroll, och noterar att man måste förbättra insynen i uppgifter om offentliga utgifter, upphandling, statligt stöd och användningen av EU-medel. Parlamentet vill se åtgärder för att förbättra kapaciteten för planering, programmering och förvaltning i föranslutningsinstrumentets nationella strukturer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att göra digitalisering till en av sina tvärgående kärnprioriteringar. En långsiktig digital agenda bör utvecklas så snart som möjligt, med bland annat en e-förvaltningsstrategi, en IKT-strategi och en nationell strategi för it-säkerhet. Parlamentet erinrar om att en omfattande digital agenda kommer att förbättra den ekonomiska miljön och dess resultat samt öka den offentliga förvaltningens och de offentliga tjänsternas öppenhet och effektivitet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppskattar regeringens ansträngningar att förbättra förutsättningarna för ungdomar och stärka ungdomars deltagande i politiken, exempelvis genom den nationella ungdomsstrategin (2016–2025). Parlamentet uppmuntrar regeringen att försöka åtgärda den höga ungdomsarbetslösheten genom att överbrygga den dåliga överensstämmelsen mellan kompetensen hos unga nyexaminerade och behoven hos de privata företagen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att angripa långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och det låga deltagandet av kvinnor på arbetsmarknaden, på ett övergripande och innovativt sätt. Parlamentet efterlyser brådskande reformer inom utbildningen för att säkerställa att den kompetens som förvärvas motsvarar behoven på arbetsmarknaden, så att kompetensflykt förhindras. Parlamentet uppmuntrar regeringen att utarbeta en strategi för digitala färdigheter och att öka befolkningens digitala kunskaper. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet erinrar om att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien genomförde sin senaste folkräkning 2002. Parlamentet understryker vikten av att genomföra den nya folkräkning som borde ha gjorts för länge sedan, för att få uppdaterad och realistisk demografisk statistik i linje med EU:s normer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar att det makedoniska parlamentet antagit den nya energilagen, som införlivar EU:s tredje energipaket och är fullt förenlig med fördraget om energigemenskapen. Myndigheterna uppmanas att inrikta sig på reformer av energimarknaden, och samtidigt trygga energiförsörjningen och diversifieringen av energikällor, särskilt genom förnybar energi. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet noterar ett antal planerade infrastrukturprojekt i skyddade områden, som sannolikt kommer att få avsevärd inverkan på framtida Natura 2000-platser. I detta sammanhang begär parlamentet att rekommendationen från Bernkonventionens ständiga kommitté (nr 184/2015) ska respekteras genom att projekten i Mavrovos nationalpark avbryts tills en strategisk miljöanalys har gjorts helt i förenlighet med EU:s miljölagstiftning. Parlamentet begär vidare att beslutet (40 COM 7B.68) från Unescos världsarvskommitté om Ohridregionens natur- och kulturarv ska respekteras och att en övergripande strategisk miljöanalys och arvskonsekvensanalys ska göras innan något ytterligare arbete utförs. Parlamentet begär med eftertryck att en nationell vattenkraftsstrategi ska utvecklas i linje med EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmuntrar landet att utveckla konkurrensen på gas- och energimarknaden för att få till stånd en fullständig åtskillnad av tjänsterna i linje med EU:s tredje energipaket. Det behövs kraftiga förbättringar vad gäller energieffektivitet, produktion av förnybar energi och kamp mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet ger f.d. jugoslaviska republiken Makedonien beröm för att landet ratificerade Parisavtalet den 9 januari 2018, eftersom kampen mot klimatförändringar bara kan lyckas genom gemensamma ansträngningar. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar regeringens positiva syn på regionalt samarbete och goda grannförbindelser och dess aktiva deltagande i regionala initiativ som samarbetsprocessen för sydöstra Europa, det regionala samarbetsrådet, Cefta, Western Balkans Six, fördraget om energigemenskapen, avtalet om ett gemensamt europeiskt luftfartsområde, det centraleuropeiska initiativet, det regionala initiativet för migration och asyl samt Brdo-Brijuni-processen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar landets åtagande avseende konnektivitetsprojekt inom ramen för Berlinprocessen, och noterar behovet av att satsa på andra möjligheter än vägtransporter genom att vidta åtgärder för att reformera järnvägen, och även bygga upp järnvägsförbindelser från Skopje till grannländernas huvudstäder. Parlamentet vill se större framsteg i färdigställandet av järnvägsförbindelserna och väganslutningarna inom korridor VIII och X. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare handels- och tullförenklingar och diversifiering av exporten, bland annat genom att den intraregionala handelspotentialen tas till vara. Parlamentet uppmanar kommissionen att undanta landet från skyddsåtgärderna för stål och aluminium. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de alarmerande luftföroreningsnivåerna i Skopje och andra kraftigt förorenade städer, och uppmanar de statliga och lokala myndigheterna att brådskande vidta lämpliga åtgärder för att hantera denna nödsituation, genom effektiva riktade åtgärder för övervakning och förbättring av luftkvaliteten, bland annat genom förbättrad kollektivtrafik och effektiva mobilitetsplaner. Landet uppmanas att snabbt harmonisera sin lagstiftning med EU:s regelverk avseende miljöskydd, naturskydd och klimatåtgärder. Avfallshanteringssystemen bör utvecklas. |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering och parlament. |
| --- | --- |

68.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/146 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/146

---

P8_TA(2018)0481

Rapport för 2018 om Albanien

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Albanien (2018/2147(INI))

(2020/C 363/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Albanien,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 och Thessalonikiagendan för västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 juni 2003 och Thessalonikiagendan för västra Balkan,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 26–27 juni 2014 att bevilja Albanien status som kandidatland för EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 26–27 juni 2014 att bevilja Albanien status som kandidatland för EU-medlemskap,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) beslut av den 26 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) beslut av den 26 juni 2018,

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 28–29 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 28–29 juni 2018,

| — | med beaktande av rekommendationerna från Högkommissarien för nationella minoriteter vid organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om utkastet till sekundärlagstiftning för skydd av nationella minoriteter i Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från Högkommissarien för nationella minoriteter vid organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om utkastet till sekundärlagstiftning för skydd av nationella minoriteter i Albanien,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och dess prioriteringsagenda från Sofia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och västra Balkan den 17 maj 2018 och dess prioriteringsagenda från Sofia,

| — | med beaktande av det nionde sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet för Albanien och EU den 15 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nionde sammanträdet i stabiliserings- och associeringsrådet för Albanien och EU den 15 november 2017,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2018 Report (SWD(2018)0151), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Albania 2018 Report (SWD(2018)0151),

| — | med beaktande av rekommendationerna från det tolfte sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien, vilket hölls i Tirana den 12–13 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från det tolfte sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien, vilket hölls i Tirana den 12–13 februari 2018,

| — | med beaktande av resultaten från undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram, med stöd från kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram, med stöd från kommissionen,

| — | med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet om jämställdhet och kvinnors egenmakt – Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet om jämställdhet och kvinnors egenmakt – Förändra flickors och kvinnors liv genom EU:s yttre förbindelser 2016–2020,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Albanien,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0334/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0334/2018), och av följande skäl:

| A. | Utvidgningen av EU utgör fortfarande en strategisk investering i fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet i Europa. |
| --- | --- |

A.

Utvidgningen av EU utgör fortfarande en strategisk investering i fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet i Europa.

| B. | Albanien har fortsatt att göra stadiga framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna och de fem huvudprioriteringarna för inledandet av anslutningsförhandlingar samt med att konsolidera demokratiska institutioner och demokratisk praxis. |
| --- | --- |

B.

Albanien har fortsatt att göra stadiga framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna och de fem huvudprioriteringarna för inledandet av anslutningsförhandlingar samt med att konsolidera demokratiska institutioner och demokratisk praxis.

| C. | Kommissionen har rekommenderat att man ska inleda anslutningsförhandlingar med Albanien, med tanke på de stora framstegen med uppfyllandet av de fem huvudprioriteringarna. Anslutningsförhandlingarna kommer att möjliggöra närmare granskning från EU:s sida och är en kraftfull katalysator för att genomföra ytterligare reformer och befästa demokratiska institutioner och demokratisk praxis. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har rekommenderat att man ska inleda anslutningsförhandlingar med Albanien, med tanke på de stora framstegen med uppfyllandet av de fem huvudprioriteringarna. Anslutningsförhandlingarna kommer att möjliggöra närmare granskning från EU:s sida och är en kraftfull katalysator för att genomföra ytterligare reformer och befästa demokratiska institutioner och demokratisk praxis.

| D. | Den 28 juni 2018 ställde sig Europeiska rådet bakom rådets slutsatser av den 26 juni 2018, som visar vägen för hur anslutningsförhandlingar ska kunna inledas i juni 2019. |
| --- | --- |

D.

Den 28 juni 2018 ställde sig Europeiska rådet bakom rådets slutsatser av den 26 juni 2018, som visar vägen för hur anslutningsförhandlingar ska kunna inledas i juni 2019.

| E. | Det finns dock fortfarande utmaningar som kräver ett snabbt och effektivt bemötande i en anda av dialog och samarbete. |
| --- | --- |

E.

Det finns dock fortfarande utmaningar som kräver ett snabbt och effektivt bemötande i en anda av dialog och samarbete.

| F. | En konstruktiv dialog mellan regeringen och oppositionen om EU-relaterade reformer förblir av avgörande betydelse för att framsteg ska kunna göras med reformagendan till förmån för medborgarna och för att landet ska föras närmare EU. |
| --- | --- |

F.

En konstruktiv dialog mellan regeringen och oppositionen om EU-relaterade reformer förblir av avgörande betydelse för att framsteg ska kunna göras med reformagendan till förmån för medborgarna och för att landet ska föras närmare EU.

| G. | Det finns ett brett folkligt stöd i Albanien för att landet ska ansluta sig till EU. |
| --- | --- |

G.

Det finns ett brett folkligt stöd i Albanien för att landet ska ansluta sig till EU.

| H. | Rättsstatsprincipen är ett grundläggande värde som ligger till grund för EU och som står i centrum för såväl utvidgningsprocessen som stabiliserings- och associeringsprocesserna, och det behövs reformer för att hantera de viktiga återstående utmaningarna på detta område, särskilt när det gäller att säkerställa ett oberoende, opartiskt, ansvarigt och effektivt rättsväsen och bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt skydda de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

Rättsstatsprincipen är ett grundläggande värde som ligger till grund för EU och som står i centrum för såväl utvidgningsprocessen som stabiliserings- och associeringsprocesserna, och det behövs reformer för att hantera de viktiga återstående utmaningarna på detta område, särskilt när det gäller att säkerställa ett oberoende, opartiskt, ansvarigt och effektivt rättsväsen och bekämpa korruption och organiserad brottslighet samt skydda de grundläggande rättigheterna.

| I. | Skyddet av religionsfriheten, kulturarvet och minoriteters rättigheter är några av Europeiska unionens grundläggande värden. |
| --- | --- |

I.

Skyddet av religionsfriheten, kulturarvet och minoriteters rättigheter är några av Europeiska unionens grundläggande värden.

| J. | Albanien har ratificerat alla grundläggande internationella ILO-konventioner, framför allt 1948 års konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87) samt 1949 års konvention om organisationsrätten och kollektivförhandlingsrätten (nr 98). |
| --- | --- |

J.

Albanien har ratificerat alla grundläggande internationella ILO-konventioner, framför allt 1948 års konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten (nr 87) samt 1949 års konvention om organisationsrätten och kollektivförhandlingsrätten (nr 98).

| K. | Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning. |
| --- | --- |

K.

Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning.

| L. | Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för Albaniens framsteg på sin väg mot EU-anslutning. |
| --- | --- |

L.

Regionalt samarbete och goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för Albaniens framsteg på sin väg mot EU-anslutning.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens intensifierade insatser på detta område, vilka leder till kontinuerliga framsteg med genomförandet av EU-relaterade reformer, framför allt med den övergripande reformen av rättsväsendet. Parlamentet uppmanar Albanien att befästa de genomförda reformerna och fortsätta att förbereda sig för de skyldigheter – inom alla förhandlingskapitel – som EU-medlemskapet medför. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet stöder till fullo kommissionens rekommendation att anslutningsförhandlingar bör inledas som ett erkännande av Albaniens reformansträngningar. Parlamentet noterar rådets beslut att ompröva situationen i juni 2019. Parlamentet välkomnar den tydliga väg som har stakats ut mot ett inledande av anslutningsförhandlingar 2019 och betonar att det förberedande granskningsförfarandet har påbörjats. Parlamentet påminner om att beslutet att inleda anslutningsförhandlingar kommer att vara beroende av ytterligare framsteg med reformprocessen, uppmanar rådet att på ett objektivt och rättvist sätt utvärdera de framsteg som landet gjort och att sammankalla den första regeringskonferensen före slutet av det året, och uppmuntrar Albanien att för detta ändamål upprätthålla reformtakten. Parlamentet anser att inledandet av förhandlingar positivt skulle bidra till att stärka demokratin och rättsstaten genom att ge ytterligare incitament för reformprocessen och förbättra granskningen av den. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa en förstärkt strategi för förhandlingarna om kapitel 23 (Rättsväsen och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (Rättvisa, frihet och säkerhet). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om behovet av att stärka det albanska parlamentets tillsynskapacitet, däribland när det gäller processen för anslutning till EU. Parlamentet efterfrågar en effektivare användning av olika översynsmekanismer och översynsinstitutioner, däribland undersökningskommittéer. Parlamentet välkomnar antagandet av det albanska parlamentets uppförandekod, som kommer att främja den parlamentariska processens integritet och transparens och öka allmänhetens förtroende för denna institution. Parlamentet understryker behovet av en verkställighetsmekanism som omfattar påföljder, så att uppförandekoden blir verkningsfull. Parlamentet understryker den centrala roll som utskottet för EU-integration spelar och det ansvar som det nationella rådet för europeisk integration har som ett forum för samråd om förberedelser inför anslutningen. Parlamentet efterlyser ytterligare samarbete med Albaniens parlament som ett led i Europaparlamentets program för stöd till parlament i utvidgningsländer, i syfte att stärka det albanska parlamentets kapacitet att ta fram lagstiftning av hög kvalitet i linje med EU:s regelverk samt utöva sin tillsynsroll. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhäver vikten av att öka medvetenheten hos allmänheten om processen för anslutning till EU och den roll som EU och de involverade albanska institutionerna spelar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet kräver handling och lagstiftningsåtgärder och administrativa åtgärder för att bemöta de kvarstående rekommendationerna från Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (ODIHR/OSSE). Parlamentet understryker att en inkluderande och snar valreform är nödvändig för att öka allmänhetens förtroende för valprocessen. Parlamentet påminner om behovet av att särskild uppmärksamhet riktas mot påståenden om olaglig och icke deklarerad finansiering av politiska partier. Parlamentet välkomnar det arbete som utförs av Albaniens parlaments tillfälliga utskott för valreformer när det gäller oberoendet och avpolitiseringen av valadministrationen, insyn i kampanjfinansiering, väljarregistrering, röstköp, användningen av nya röstningstekniker samt utlandsröstning, och uppmanar med kraft utskottet att nå konsensus om de nödvändiga reformerna och anta dessa i god tid före 2019 års lokalval. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens ändrade lag om finansiering av politiska partier. Parlamentet upprepar sina uppmaningar till landets politiska partier att fullgöra sin skyldighet att säkerställa att personer med ett brottsligt förflutet utesluts från att inneha offentliga ämbeten inom alla delar och nivåer av förvaltningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att en konstruktiv politisk dialog och kompromissvilja, ett hållbart samarbete mellan partier och ett fortsatt orubbligt åtagande att genomföra och befästa reformer när det gäller de fem huvudprioriteringarna är avgörande för ansträngningarna att gå vidare med processen för EU-anslutning och för en välfungerande demokratisk ordning. Parlamentet välkomnar det allt större samarbetet mellan partierna och den breda enighet över partigränserna som nåddes under arbetet med vissa centrala reformer. Parlamentet uppmuntrar alla politiska krafter att anstränga sig ytterligare för att upprätta en verklig politisk dialog och få till stånd ett konstruktivt samarbete och på så sätt stödja reformprocessen. Parlamentet upprepar sin starka övertygelse att politisk dialog bör föras inom demokratiska institutioner. Parlamentet är starkt bekymrat över oppositionens de facto-bojkott av den parlamentariska processen efter sommaruppehållet 2018. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att en reform av rättsväsendet efterfrågas starkt av Albaniens medborgare och är en förutsättning för att återupprätta förtroendet för rättsstatsprincipen, de offentliga institutionerna och de politiska företrädarna. Parlamentet upprepar att en framgångsrik omprövningsprocess och ett fortsatt och beslutsamt genomförande av reformen av rättsväsendet är förutsättningar för ett trovärdigt och effektivt reformarbete – särskilt när det gäller kampen mot korruption och organiserad brottslighet – och genomförande av rätten till egendom. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i reformen av rättsväsendet, som syftar till att öka landets rättsliga institutioners oberoende, ansvarsskyldighet, professionalism och effektivitet, och till att förbättra människors förtroende för rättsliga organ. Parlamentet beklagar att rättskipningen fortsätter att vara långsam och ineffektiv. Parlamentet konstaterar att processen med granskning av alla domare och åklagare har levererat de första konkreta resultaten. Parlamentet välkomnar att de flesta prioriterade ärenden redan har behandlats. Parlamentet uppmanar dock de albanska myndigheterna att driva vidare den opartiska omprövningsprocessen, utan att ge avkall på kvalitet eller rättvisa. Parlamentet betonar att omprövningsprocessen måste genomföras i enlighet med högsta internationella standard, och uppmuntrar Albanien att fortsätta sitt nära samarbete med den internationella övervakningsinsatsen samt noterar de första fallen med ogillande av kandidater före utfrågningarna och kandidaters frivilliga avgångar före sina utfrågningar. Med detta som bakgrund anser parlamentet att förberedelsearbetet för att få fram nästa generation av domare och åklagare är än viktigare, och beklagar därför att de politiska partierna i Albanien hittills inte har nått en överenskommelse om nödvändiga ändringar av lagen om domares och åklagares ställning för att få till stånd rekrytering och utbildning av högre kapacitet. Parlamentet uppmuntrar till ett fortlöpande tillhandahållande av lämpliga finansiella och mänskliga resurser till omprövningsinstitutionerna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de albanska myndigheterna att så snart som möjligt slutföra inrättandet av de nya rättsliga organen och att se till att författningsdomstolen och högsta domstolen fungerar på nytt, och understryker behovet av att dessa institutioner fungerar effektivt genom stöd i form av personalresurser och finansiering på en adekvat nivå. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framstegen i riktning mot en mer medborgarvänlig, öppen, professionell och avpolitiserad offentlig förvaltning, även på lokal nivå. Parlamentet yrkar på ett fullständigt genomförande av tillsynsorganens rekommendationer och av ombudsmannens rekommendationer. Parlamentet noterar även de framsteg som gjorts när det gäller territoriella reformer och ytterligare konsolidering, administrativt och finansiellt, av de nya kommunerna, samt inrättandet av ett rådgivande organ för att förbättra samordningen mellan de centrala och lokala myndigheterna. Parlamentet välkomnar inrättandet av EU:s lokala kontaktpunkter och EU-samordnare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet efterfrågar en ytterligare förstärkning av den administrativa kapaciteten hos de institutioner och organ som ansvarar för genomförandet av reformer med anknytning till anslutningen, införlivandet av EU:s lagstiftning i nationell lag och förberedelserna inför anslutningsförhandlingarna med EU. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet lovordar de betydande förbättringar av den rättsliga och institutionella ramen som gjorts i syfte att förebygga och utrota korruption i de offentliga institutionerna, eftersom korruption fortfarande är ett stort problem. Parlamentet uppmanar till ytterligare insatser för att minska den korruption som påverkar vardagslivet för Albaniens medborgare, förbättra investeringsklimatet och garantera rättslig förutsebarhet avseende investeringar. Parlamentet understryker att höga tjänstemän inte får åtnjuta förmånlig behandling jämfört med vanliga medborgare om de misstänks för brott. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att i högre grad använda finansiella utredningar och upprätta ett register över beslag och förverkande/återvinning av kriminella tillgångar som härrör från korruptionsrelaterade brott och visa upp konkreta resultat i kampen mot narkotikahandel och penningtvätt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens uppdateringar av landets lagstiftning mot korruption. Parlamentet betonar behovet av att slutföra inrättandet av den nationella kriminalpolisen, den särskilda domstolen och den särskilda åklagarmyndigheten mot korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet efterfrågar en ytterligare förbättring av det interinstitutionella samarbetet och informationsutbytet mellan polis och åklagare. Parlamentet välkomnar den nya utvärderingen av personalen inom brottsbekämpningen i enlighet med lagen om granskning av polisen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser ökad uppmärksamhet på politisk och offentlig-privat korruption, och vill se förstärkta resultat när det gäller förebyggande utredningar, åtal och slutliga fällande domar i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, även när det gäller fall på hög nivå. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, framför allt den senaste tidens gripande av medlemmar av den kriminella organisationen Bajri och efterfrågar att ytterligare konkreta och varaktiga resultat eftersträvas, bland annat inom det särskilda området bekämpning av narkotikaodling och narkotikahandel, genom att handlingsplaner mot cannabisodling genomförs. Parlamentet välkomnar att Albaniens poliskår håller på att bli mer aktiv i kampen mot organiserad brottslighet, och uppmuntras av Albaniens intensifierade internationella polissamarbete, däribland i gemensamma arbetsgrupper med medlemsstaterna, vilket leder till effektiva insatser mot kriminella nätverk. Parlamentet anser att samarbetet mellan polis, åklagarmyndigheter och andra relevanta byråer och organ bör förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att vidta kraftfulla åtgärder för att upplösa kriminella nätverk som är inblandade i olaglig människo-, vapen- och narkotikahandel och att öka antalet utredningar och åtal men även antalet slutliga fällande domar, särskilt avseende medlemmar på hög nivå i grupper inom den organiserade brottsligheten. Parlamentet påpekar behovet av ökade insatser för att förebygga människohandel, med särskild tanke på ensamkommande barn och barn som fallit offer för människohandel, särskilt bland gatubarn. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de albanska myndigheterna att effektivt säkerställa respekten för rätten till egendom och göra framsteg för att skydda äganderätten på ett effektivt och öppet sätt och samtidigt ta hänsyn till registrering, återlämnande och ersättning av egendom. Parlamentet uppmanar till nödvändiga framsteg i fråga om digitalisering och kartläggning av egendom. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att på ett adekvat sätt informera medborgarna om deras rättigheter och möjligheter att kräva in sina fordringar. Parlamentet understryker vikten av ett effektivt egendomsrättsligt system för att trygga de rättsstatliga principerna och för att skapa ett attraktivt företagsklimat. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att stärka skyddet för mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter och politiken för bekämpning av diskriminering, bland annat genom likabehandling av minoriteter. Parlamentet välkomnar antagandet av en ramlagstiftning om minoriteter, som upphäver differentieringen mellan nationella minoriteter och etniska/språkliga grupper och inför principen om självidentifiering, förbud mot diskriminering och rätten att bevara kulturer, traditioner och modersmål. Parlamentet efterfrågar ett fullständigt genomförande av denna lagstiftning i praktiken och uppmuntrar Albanien att fortsätta sina ansträngningar genom att anta nödvändig sekundärlagstiftning till ramlagstiftningen, i överensstämmelse med EU:s normer och med inblandning av alla berörda parter i utarbetandet av denna lagstiftning. Parlamentet insisterar på att åtgärder vidtas för att ytterligare förbättra utbildningen, sysselsättningsnivån och levnadsvillkoren för romer, balkanegyptier och andra etniska minoriteter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar spänningarna till följd av en incident som innebar att Konstantinos Katsifas, medlem av den grekiska nationella minoriteten och innehavare av dubbelt medborgarskap (albanskt och grekiskt), miste livet genom att han sköts till döds av de albanska specialpolisstyrkorna (RENEA) under en minnesceremoni för grekiska soldater som stupade under andra världskriget, i Bularat den 28 oktober 2018. Parlamentet uppmanar till återhållsamhet på alla sidor och förväntar sig att de albanska myndigheterna undersöker och klargör de omständigheter som ledde till att ett människoliv gick förlorat. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller att förbättra kvinnors deltagande och representation i politiken, särskilt genom införandet av systemet med könskvotering, och kvinnornas jämlika representation i den nya regeringen. Parlamentet upprepar sin oro över diskrimineringen mot och avsaknaden av lämpliga skyddsåtgärder för kvinnor och flickor som tillhör missgynnade och marginaliserade grupper, såsom romska (1) kvinnor och kvinnor med funktionsnedsättning, de könsdiskriminerande bestämmelser som fortfarande finns i flera lagar, svårigheterna när det gäller kvinnors tillgång till rättslig prövning, andelen kvinnor på den informella arbetsmarknaden och det stora antalet fall av våld i hemmet mot kvinnor och barn, särskilt de som tillhör sårbara grupper. Parlamentet efterfrågar lämpliga motåtgärder när det gäller dessa problem och lovordar antagandet av en resolution om kampen mot könsrelaterat våld och inrättandet i parlamentet av ett underutskott för jämställdhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar med oro att kvinnor som lever på landsbygden och i avlägset belägna områden samt roma- och egyptiska kvinnor fortfarande har begränsad tillgång till primärvård och vårdtjänster i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, och de är ofta omedvetna om att sådana tjänster finns att tillgå. Parlamentet uppmanar därför de albanska myndigheterna att säkerställa bättre information om sådana tjänster och säkerställa att de är tillgängliga till överkomliga priser och av bra kvalitet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet gläder sig över att lagstiftningen om barns rättigheter har stärkts genom antagandet av lagen om skydd för barns rättigheter, lagen om rättskipning för barn och barnens agenda 2020. Parlamentet påminner om att de institutionella mekanismerna för att skydda barns rättigheter fortfarande behöver förbättras och uppmanar med kraft myndigheterna att införa sekundärlagstiftning om skydd för barns rättigheter och rättskipning för unga. Parlamentet uppmanar till en kraftig ökning av de finansiella anslagen för systemet för skydd av barn, framför allt skyddsenheterna för barn på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet lovordar det klimat av tolerans och samarbete som råder mellan landets religiösa samfund. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att effektivt bekämpa hatpropaganda mot samt utestängning och diskriminering av minoriteter, däribland hbti-personer. Parlamentet välkomnar de handlingsplaner för jämställdhet som fem albanska kommuner nyligen antagit i linje med den europeiska stadgan för jämställdhet mellan män och kvinnor på det lokala planet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att stärka samarbetet med det civila samhällets organisationer och säkerställa ändamålsenligt offentligt deltagande och samråd under hela beslutsfattandet och den pågående EU-integrationsprocessen, både på nationell och lokal nivå, för att på så sätt stärka demokrati och insyn. Parlamentet uppmärksammar behovet av att reformera de rättsliga och skattemässiga ramarna för det civila samhällets organisationer samt den offentliga finansiering som finns tillgänglig för de organisationer i det civila samhället som arbetar med mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, bland annat organisationer med övervakande funktion och intresseorganisationer samt mindre organisationer på gräsrotsnivå, eftersom ekonomisk hållbarhet förblir en stor utmaning för ett betydande antal av dessa organisationer i och med att den nuvarande registreringsprocessen kännetecknas av utdragna förfaranden och höga kostnader, och att det befintliga skattesystemet lägger en betydande börda på det civila samhällets organisationer och hämmar både företags och enskilda individers donationer. Parlamentet påminner om att ett stärkt civilt samhälle är avgörande för en livskraftig demokrati och av strategisk betydelse för Albaniens omvandling till en EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar det samarbetsavtal som undertecknats mellan Albaniens regering och den internationella kommissionen för saknade personer och som ger denna kommission möjlighet att hjälpa till att lokalisera och identifiera personer som saknas sedan kommunisttiden. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att stärka sin politik gentemot personer med funktionsnedsättningar, vilka fortfarande möts av svårigheter när det gäller tillträde till utbildning, anställning, hälso- och sjukvård och sociala tjänster samt deltagande i beslutsfattande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet beklagar förseningarna med inrättandet av det regionala samarbetskontoret för ungdom i Tirana. Parlamentet uppmanar myndigheterna att stödja den verksamhet som bedrivs inom ramen för detta samarbetskontor på ett flexibelt sätt som gör det möjligt för ett maximalt antal ungdomar att dra nytta av dess arbete. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är med professionella och oberoende privata medier och public service-medier. Parlamentet konstaterar att en del framsteg har gjorts för att öka oberoendet för landets audiovisuella medier och public service-medier. Parlamentet efterfrågar åtgärder för att förbättra insynen i finansieringen av statliga reklamkampanjer i medierna och även åtgärder för att stärka skyddet av journalisters arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av det albanska medierådet och understryker dess betydelse för fastställandet av stränga etiska och yrkesmässiga normer för journalister och medier, samtidigt som deras oberoende och frihet främjas. Parlamentet välkomnar antagandet av den ändrade etiska koden för journalister liksom de etiska riktlinjerna för onlinemedier och uppmanar till att deras principer stärks för att upprätthålla allmänhetens förtroende, sanningshalten, rättvisan, integriteten, oberoendet och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck de albanska myndigheterna att påskynda reformerna för att öka konkurrenskraften och ta itu med den informella ekonomin. Parlamentet understryker att korruption, rättsstatliga brister och tungrodda rättsliga förfaranden fortsätter att avskräcka investerare och hindra en hållbar utveckling i Albanien. Parlamentet uppmanar Albanien att ytterligare förbättra företags- och investeringsklimatet, genom att säkerställa en förutsebar rättslig och lagstiftningsmässig ram, visshet om rättsläget, rättsstatsprincipen, respekt för rätten till egendom och förstärkt kontroll av avtals efterlevnad, beslutsamt eftersträva finanspolitisk konsolidering och förstärka skatteförvaltningen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa positiv konvergens i fråga om sociala normer under anslutningsprocessen. Parlamentet välkomnar antagandet av prioriteringsagendan från Sofia, särskilt dess inriktning på socioekonomisk utveckling och på ungdomar. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att ompröva de offentlig-privata partnerskapens roll och inverkan på kollektiva nyttigheter och på varor av allmänt intresse, till exempel motorvägar, hälso- och sjukvård och natur- och kulturarv, i enlighet med Unescos skyldigheter. Parlamentet uppmanar Albanien att offentliggöra tilldelningskriterierna för socialt bistånd. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet fruktar möjliga negativa effekter på utformningen av sysselsättnings- och socialpolitiken efter avvecklingen av Albaniens ministerium för sociala frågor till följd av regeringens omstrukturering. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att främja samarbete med fackföreningarna och stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet kräver effektiva åtgärder för att ta itu med den höga arbetslösheten, särskilt bland ungdomar och kvinnor, och för att förhindra barnarbete. Parlamentet anser att kvaliteten på utbildningen måste förbättras ytterligare, samtidigt som det måste säkerställas att utbildningen är tillgänglig för hela befolkningen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet gläds åt att arbetslösheten i Albanien enligt landets statistikinstitut (Instat) har minskat. Parlamentet betonar behovet av att förbättra utbildningssystemets kvalitet, bland annat genom att öka kapaciteten för att bättre rusta människor med kunskaper och färdigheter som stämmer överens med arbetsmarknadens behov. Parlamentet understryker behovet av att stödja långsiktig tillväxt genom att utveckla kapaciteten för teknikabsorption, forskning, utveckling och innovation. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringen att modernisera utbildningssystemet i syfte att bygga upp ett mer inkluderande samhälle, minska orättvisor och diskriminering samt bättre rusta ungdomar med kunskaper och färdigheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens åtagande att genomföra konnektivitetsagendan inom ramen för Berlinprocessen och antagandet av 2018-paketet inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen. Agendan innehåller det strategiskt viktiga infrastrukturprojektet för en ombyggnad av hamnen i Durrës, vilket stärker Albaniens förbindelser med Kroatien och Italien och ger Albaniens kustlösa grannländer, Kosovo och Makedonien, tillgång till sjötransportvägar. Parlamentet uppmanar med kraft de albanska myndigheterna att påskynda planeringen och uppbyggnaden av de albanska delarna av det transeuropeiska nätet och gå vidare med arbetet med att anpassa den rättsliga ramen till EU:s regelverk. Parlamentet stöder förslaget att minska roamingavgifterna på västra Balkan för att främja en marknads- och investeringsvänlig miljö på vägen mot en digital ekonomi. Parlamentet konstaterar att 40 procent av Albaniens befolkning bor på landsbygden men att bara 1 procent av dessa människor är anslutna till internet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra den offentliga infrastrukturen inom länderna på västra Balkan och deras förbindelser till EU:s medlemsstater. Parlamentet rekommenderar myndigheterna att påskynda konstruktionen av större infrastrukturprojekt såsom järnvägsanknytningen och den moderna motorvägen mellan Tirana och Skopje som en del av korridor VIII. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över vissa ekonomiska projekt som har lett till allvarliga miljöskador i skyddade områden, såsom storskaliga turistanläggningar och vattenkraftverken längs floderna Vjosa och Valbona. Parlamentet rekommenderar Albanien att se över sin strategi för förnybar energi och minska beroendet av vattenkraft för sin elproduktion Parlamentet uppmanar därför myndigheterna att ytterligare utforska möjligheterna för investeringar i projekt för annan förnybar energi än vattenkraft. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att öka kvaliteten på strategiska miljöbedömningar, miljökonsekvensbedömningar och offentliga samråd om sådana projekt, och beakta lokalsamhällenas synpunkter. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken (EIB) att ompröva sitt stöd till vattenkraftverksprojekt för vilka inga gedigna strategiska miljöbedömningar och miljökonsekvensbedömningar gjorts på förhand. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att se till att det transadriatiska gasledningsprojektet (TAP) är i linje med de miljömässiga och sociala aspekterna av EU:s regelverk. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Albanien att genomföra relevanta åtgärder för avfallshantering och att anpassa sig till EU:s regelverk på miljöområdet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uttrycker oro över att Albanien fortfarande är det land på västra Balkan varifrån det högsta antalet olagliga inresor och vistelser till medlemsstaterna görs och att det är ursprungsland för störst antal ogrundade asylansökningar i medlemsstaterna. Parlamentet efterfrågar en utvidgning av de ansträngningar som gjort de senaste månaderna för att ändamålsenligt hantera företeelsen med ogrundade asylansökningar, liksom ankomsten av ensamkommande barn inom EU, inbegripet deras underliggande orsaker. Parlamentet uppmuntrar till konkreta åtgärder för att främja sysselsättning, särskilt för unga, utbildning, levnadsförhållanden och hälsa. Parlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att inrätta system till stöd för en effektiv återintegrering av familjer och barn när de återvänder till landet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts för att nå avtalet om operativt samarbete mellan Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Albanien, det första landet i regionen med vilket ett sådant avtal slutits, och uppmuntrar till vidare samarbete på operativ nivå. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att efterleva bestämmelserna i artikel 3 i den europeiska utlämningskonventionen, vilken utfärdats av Europarådet, och i artikel 19 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna samt att inte tillåta någon utlämning när det gäller politiska brott eller om personen kan komma att utsättas för tortyr eller omänsklig behandling i det land som begär utlämning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet lovordar Albaniens framgångar med att hejda utflödet av utländska stridande. Parlamentet välkomnar det regionala samarbete som har uppnåtts när det gäller att bemöta potentiella terroristhot. Parlamentet upprepar behovet av ytterligare åtgärder för att störa finansiella flöden för terrorismfinansiering, stärka förebyggande och övervakande mekanismer med deltagande från religiösa grupper och grupper i det civila samhället, samt för att effektivt motverka radikalisering på nätet. Parlamentet upprepar behovet att ytterligare förbättra programmen för att återintegrera de återvändande och förebygga radikalisering i fängelser, genom att även stärka medverkan av religiösa grupper och grupper i det civila samhället. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar till mer samarbete mellan Albanien och EU mot it-brottslighet och i frågor som rör it-försvar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar Albaniens aktiva deltagande i Berlinprocessen, sexpartsinitiativet för västra Balkan (Western Balkans Six initiative) och andra regionala initiativ samt landets bidrag till att stärka det regionala samarbetsrådets profil. Parlamentet välkomnar undertecknandet av en gemensam förklaring om regionalt samarbete och goda grannskapsförbindelser inom ramen för Berlinprocessen. Parlamentet välkomnar Albaniens aktiva medverkan i främjandet av regionalt samarbete och goda grannförbindelser med andra utvidgningsländer och angränsande EU-medlemsstater och understryker att goda förbindelser är en central del av utvidgningsprocessen. Parlamentet välkomnar den officiella lanseringen av fonden för västra Balkan, som bör främja gemensamma värden och utveckla det regionala samarbetet mellan medborgare, civilsamhälle och institutioner i västra Balkanregionen. Parlamentet välkomnar inrättandet av den gemensamma handelskammaren för Albanien och Serbien i Tirana och uppmuntrar till ett stärkt handels- och affärssamarbete i regionen. Parlamentet välkomnar det fortsatta arbetet för bättre regionalt samarbete, särskilt på området miljöskydd, såsom det förutskickas i det adriatiska trilaterala initiativet. Parlamentet påminner om att uttalanden och åtgärder som skulle kunna inverka negativt på de goda grannförbindelserna bör undvikas. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uttrycker åter sitt stöd för initiativet att inrätta den regionala kommissionen med uppdrag att fastställa fakta om alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga människorättsbrott som begåtts i f.d. Jugoslavien (Recom). Parlamentet uppmanar med kraft den albanska regeringen att gå i spetsen för dess inrättande. Parlamentet understryker betydelsen av denna process och alla regionala politiska ledares aktiva engagemang för att den ska kunna inleda sitt arbete utan dröjsmål. Parlamentet uppmärksammar Recom-koalitionens förslag till handlingsplan med tydliga datum och riktmärken. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet lovordar med beröm Albanien för landets fortsatta fullständiga anpassning till EU:s alla ståndpunkter och förklaringar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Parlamentet uppmanar Albanien att anpassa sig till EU:s gemensamma ståndpunkt om Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och dess integritet samt att lämna sitt bilaterala immunitetsavtal med Förenta staterna. Parlamentet lovordar Albaniens aktiva deltagande i militära krishanteringsuppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, samt dess bidrag till Nato-uppdrag av strategisk betydelse för EU. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar de albanska myndigheterna att säkerställa att EU:s medel används så effektivt som möjligt i samtliga delar av landet. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa stränga villkor för medlen från föranslutningsinstrumentet och att, som en del av landsrapporterna, utvärdera hur effektivt stödet från föranslutningsinstrumentet till Albanien är, särskilt när det gäller huvudprioriteringarna och berörda projekt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar den konstruktiva anda som rådde vid det tolfte sammanträdet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Albanien, vilket ägde rum i Tirana den 12–13 februari 2018. Parlamentet noterar det förbättrade samarbetet mellan majoritetens och oppositionens företrädare i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén. Parlamentet betonar vikten av fortsatt samarbete över partigränserna i reformarbetet på vägen mot EU-anslutning. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Albaniens regering och parlament. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Ordet ”romer” används som ett samlingsbegrepp för olika besläktade grupper, både bofasta och icke-bofasta, såsom romer, ashkali och balkanegyptier, som kan ha olika kultur och livsstil.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/155 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/155

---

P8_TA(2018)0482

Rapport för 2018 om Montenegro

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om kommissionens rapport för 2018 om Montenegro (2018/2144(INI))

(2020/C 363/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Montenegro, som trädde i kraft den 1 maj 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Montenegro, som trädde i kraft den 1 maj 2010,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och dess prioriteringsagenda från Sofia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018 och dess prioriteringsagenda från Sofia,

| — | med beaktande av det nionde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Montenegro den 25 juni 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nionde mötet i stabiliserings- och associeringsrådet EU–Montenegro den 25 juni 2018,

| — | med beaktande av Montenegros anslutning till Nato den 5 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Montenegros anslutning till Nato den 5 juni 2017,

| — | med beaktande av det montenegrinska och kosovanska parlamentets ratificering av gränsdragningsavtalet mellan Montenegro och Kosovo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det montenegrinska och kosovanska parlamentets ratificering av gränsdragningsavtalet mellan Montenegro och Kosovo,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Montenegro 2018 Report (SWD(2018)0150), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 april 20182018 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2018)0450), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Montenegro 2018 Report (SWD(2018)0150),

| — | med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Montenegros ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0131) och rådets gemensamma slutsatser från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan av den 25 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens bedömning av den 17 april 2018 om Montenegros ekonomiska reformprogram 2018–2020 (SWD(2018)0131) och rådets gemensamma slutsatser från den ekonomiska och finansiella dialogen mellan EU och västra Balkan av den 25 maj 2018,

| — | med beaktande av rapporterna från valobservatörsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) och uttalandet från Europaparlamentets valövervakningsdelegation om presidentvalet den 15 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från valobservatörsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) och uttalandet från Europaparlamentets valövervakningsdelegation om presidentvalet den 15 april 2018,

| — | med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det femtonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Montenegro, som hölls i Podgorica den 16–17 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och de rekommendationer som antogs vid det femtonde mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Montenegro, som hölls i Podgorica den 16–17 juli 2018,

| — | med beaktande av resultaten av undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Europeiska kommissionen, Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av undersökningen från 2017 om marginaliserade romer på västra Balkan, som genomfördes av Europeiska kommissionen, Världsbanken och FN:s utvecklingsprogram,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Montenegro,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0339/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0339/2018), och av följande skäl:

| A. | Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning. |
| --- | --- |

A.

Varje utvidgningsland bedöms individuellt på grundval av sina egna meriter, och det är reformtakten och reformernas kvalitet som avgör tidsplanen för anslutning.

| B. | Montenegro är för närvarande det land som kommit längst i förhandlingsprocessen, då det har öppnat 31 av 35 kapitel i EU:s regelverk och provisoriskt avslutat förhandlingar om tre av dem. |
| --- | --- |

B.

Montenegro är för närvarande det land som kommit längst i förhandlingsprocessen, då det har öppnat 31 av 35 kapitel i EU:s regelverk och provisoriskt avslutat förhandlingar om tre av dem.

| C. | En konstruktiv dialog mellan de interna politiska krafterna och grannländerna kommer att vara avgörande för att ytterligare framsteg ska kunna göras på vägen mot en EU-anslutning. |
| --- | --- |

C.

En konstruktiv dialog mellan de interna politiska krafterna och grannländerna kommer att vara avgörande för att ytterligare framsteg ska kunna göras på vägen mot en EU-anslutning.

| D. | Montenegro håller fortfarande fast vid sitt åtagande att skapa en fungerande marknadsekonomi och har uppnått fortsatt goda resultat när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

D.

Montenegro håller fortfarande fast vid sitt åtagande att skapa en fungerande marknadsekonomi och har uppnått fortsatt goda resultat när det gäller att genomföra skyldigheterna enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.

| E. | Montenegro får föranslutningsstöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II). |
| --- | --- |

E.

Montenegro får föranslutningsstöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA II).

| F. | Montenegro måste bland annat stärka den parlamentariska kapaciteten samt lagstiftnings- och tillsynskapaciteten, den institutionella öppenheten, respekten för rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende, hanteringen av inhemska krigsförbrytelseärenden, integriteten i valprocessen, mediefriheten liksom kampen mot korruption, organiserad brottslighet och den informella ekonomin. |
| --- | --- |

F.

Montenegro måste bland annat stärka den parlamentariska kapaciteten samt lagstiftnings- och tillsynskapaciteten, den institutionella öppenheten, respekten för rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende, hanteringen av inhemska krigsförbrytelseärenden, integriteten i valprocessen, mediefriheten liksom kampen mot korruption, organiserad brottslighet och den informella ekonomin.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros fortsatta engagemang i EU-integrationsprocessen och dess på det hela taget fortsatta goda framsteg som grundar sig i ett brett stöd för detta strategiska beslut bland allmänheten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att genomförda och tillämpade reformer fortsätter att vara en central indikator för framgångsrik integration. Montenegro uppmanas att förbättra planeringen, samordningen och övervakningen av genomförandet av ny lagstiftning och politik, samt att i tid förverkliga de interimistiska riktmärkena för kapitlen 23 och 24. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens bedömning i dess meddelande av den 6 februari 2018 om strategin för västra Balkan om att Montenegro skulle kunna stå redo för medlemskap senast 2025, om det finns en stark politisk vilja, om det görs verkliga och varaktiga reformer och om tvisterna med grannländerna slutgiltigt biläggs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att se till att den kommande fleråriga budgetramen (FBR) innefattar tillräckliga anslag för Montenegros eventuella anslutning till Europeiska unionen, såsom det beskrivs i strategin för västra Balkan. |
| --- | --- |

4.

Demokratisering

| 5. | Europaparlamentet erinrar alla politiska partier om att konstruktivt politiskt engagemang är beroende av ett fullt fungerande parlament där alla politiker tar sitt ansvar gentemot väljarna genom att fylla sina platser i parlamentet. Parlamentet välkomnar att de flesta oppositionspartierna har återvänt till parlamentet efter en långvarig parlamentarisk bojkott. Parlamentet vädjar till alla övriga politiska partier att också återvända till parlamentet och göra mer samordnade insatser för att inleda en uppriktig politisk dialog för att se till att det helt och fullt ska kunna fungera som lagstiftare och tillsynsorgan, och därigenom återställa en fungerande demokratisk process. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar till genomförande av lagstiftningen om kvinnors och minoriteters, särskilt romers (1), deltagande i det offentliga och politiska livet, bland annat genom att kvinnor från minoriteter får möjlighet att meningsfullt delta i beslutsprocesser och inneha befattningar inom den offentliga förvaltningen och andra offentliga institutioner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de politiska ledarna i Montenegro att fokusera på de utmaningar som kvarstår genom att ta itu med de problem som rör rättsstatsprincipen, mediefrihet, korruption, penningtvätt, organiserad brottslighet och därtill kopplat våld, och att prioritera dessa frågor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att grundläggande friheter respekterades i presidentvalet i april 2018. Parlamentet uppmanar regeringen att arbeta tillsammans med oppositionspartierna och det civila samhället för att på ett övergripande sätt hantera de brister som identifierats av OSSE/ODIHR och att till fullo genomföra de prioriterade rekommendationerna från dess valobservatörsuppdrag genom att anta planerad nationell lagstiftning, och att göra så att valadministrationen blir öppnare och mer professionell så att allmänheten får ett ökat förtroende för valprocessen. Parlamentet begär att lokala val hålls samtidigt i hela landet och att kvaliteten på valen och insynen i dem förbättras. Parlamentet uppmanar med kraft att bestämmelserna om insyn i finansieringen av politiska partier förstärks. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser fullständiga utredningar av alla påstådda oriktigheter i samband med valet. Parlamentet vidhåller än en gång att den så kallade affären med ljudupptagningar från 2012 måste få en vederbörlig uppföljning. Parlamentet uppmanar byrån för bekämpning av korruption att intensifiera övervakningen av eventuellt missbruk av offentliga medel för partipolitiska syften. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker oro över det montenegrinska parlamentets beslut att avskeda Vanja Ćalović Marković från rådet för byrån för bekämpning av korruption, och uppmanar med kraft till fullständig insyn i handläggningen av detta ärende. |
| --- | --- |

10.

Rättsstatsprincipen

| 11. | Europaparlamentet noterar den centrala roll som revisionsmyndigheten, byrån för bekämpning av korruption, kommissionen för kontroll av offentlig upphandling, konkurrensbyrån och myndigheten för statligt stöd spelar i kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Parlamentet välkomnar de fortsatta reformer som syftar till att förbättra dessa institutioners kapacitet och oberoende, men noterar behovet att förbättra effektiviteten, skapa bättre resultat, uppmuntra till korruptionsförebyggande åtgärder, bland annat med hjälp av lämpliga påföljder, och undanröja kvarvarande hinder så att de kan bli fullständigt oberoende. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar vilka framsteg som gjorts med att stärka kapaciteten för byrån för bekämpning av korruption när det gäller undersökningar av hur valkampanjer finansierats. Parlamentet betonar emellertid att förtroendet för byrån och dess rykte måste förbättras, något som skulle kunna ske genom att dess arbete ytterligare fjärmas från allt politiskt inflytande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som gjorts för att förbättra insynen i offentlig förvaltning och informationsutbyte, men uppmuntrar till steg i riktning mot en mer medborgarvänlig, professionell och avpolitiserad offentlig förvaltning. Parlamentet berömmer det mer effektiva arbete som utförs av ombudsmannen. Parlamentet efterlyser bättre konsekvensutredningar, heltäckande granskningsrapporter och inkluderande offentliga samråd om lagförslag. Parlamentet betonar vikten av samarbete med organisationer i det civila samhället och fri tillgång till information för en verkningsfull korruptionsbekämpning, och uppmuntrar till en översyn av lagändringarna från maj 2017. Parlamentet rekommenderar att resurser och humankapital inom den offentliga förvaltningen optimeras. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros betydande framsteg inom e-förvaltning och e-deltagande i och med att landet, enligt FN:s undersökning om e-förvaltning 2016, nu är ett av de 25 länder som visar bästa resultat på dessa områden. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att upprätthålla reformtakten så att den offentliga förvaltningen blir ännu effektivare och tillgängligare. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de måttliga framsteg som gjorts i riktning mot större oberoende, öppenhet, ansvarsskyldighet, professionalism och effektivitet inom rättsliga institutioner. Parlamentet efterlyser garantier mot politisk inblandning och för en enhetlig tillämpning av etiska regler och disciplinära åtgärder. Parlamentet välkomnar att nya domare och åklagare har utsetts för första gången med hjälp av det nya rekryteringssystemet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar behovet att påskynda de rättsliga förfarandena avseende det påstådda kuppförsöket i oktober 2016 genom att säkerställa ett fullt utvecklat rättsligt samarbete med tredjeländer. Parlamentet välkomnar beslutet att genomföra offentliga sändningar av domstolsförhandlingarna för öppenhetens skull. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar ändringarna av lagen om det rättsliga rådet, vilka antogs den 29 juni 2018 och låter rådet fortsätta sitt regelbundna arbete. Parlamentet konstaterar att ändringarna antogs i enlighet med Venedigkommissionens rekommendationer. Parlamentet framhåller att dessa ändringar av valet av lekmannamedlemmar till rådet endast innebär en tillfällig lösning och uppmanar med kraft parlamentets nytillsatta särskilda arbetsgrupp att snabbt lösa denna fråga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är oroat över allt fler fall av våld och mord med kopplingar till organiserad brottslighet, som får negativa effekter för vanliga medborgares vardag. Parlamentet välkomnar att myndigheterna har identifierat detta problem, men efterlyser kraftfullare förebyggande åtgärder, bland annat i form av att tillgångar kan förklaras förverkade också utan föregående fällande dom. Parlamentet uttalar sitt beröm för att fall av korruption på hög nivå utreds, lagförs och resulterar i fällande domar. Parlamentet inser dock att det behövs ännu mer övertygande resultat på detta område, särskilt när det gäller penningtvätt och människohandel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser framsteg i fråga om att förebygga intressekonflikter och offentliga tjänstemäns olagliga tillskansande av rikedom, även på kommunal nivå. Parlamentet uppmanar myndigheterna att intensifiera förverkandet av tillgångar som härrör från brottslig verksamhet, att främja undersökningar av orättmätiga förmögenheter och att vidta andra åtgärder som leder till en upplösning av kriminella gäng, så att kopplingarna mellan den organiserade brottsligheten, näringslivet och politiken bryts. Parlamentet fördömer härvidlag att det utmäts påföljder som understiger i lag föreskrivna minimipåföljder, eftersom detta motverkar syftet med att förebygga korruptionsbrott. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Montenegro måste göra mer för att tillförsäkra ett effektivt skydd av rätten till egendom, såsom det förutsätts i EU:s regelverk och i internationella människorättsnormer. Parlamentet uppmanar med kraft de statliga myndigheterna att sörja för rättvisa förfaranden inom rimliga tidsramar i samband med genomförandet av befintliga nationella rättsliga ramar, bland annat när det gäller rätten till egendom och återställande av egendom. Parlamentet konstaterar att ett gediget, icke-diskriminerande och stabilt system för rätten till egendom är en förutsättning för tillit och förtroende bland medborgare, investerare utifrån och inom näringslivet. |
| --- | --- |

20.

Gränsförvaltning och migration

| 21. | Europaparlamentet noterar att Montenegro hittills har visat sig förmögna att handlägga asylansökningar, men understryker att ytterligare framsteg måste göras. Parlamentet uppmuntrar Montenegro att arbeta närmare tillsammans med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för att förbättra gränsförvaltningen i enlighet med europeiska normer, hantera irreguljär migration och störa nätverken för människosmuggling. Parlamentet efterlyser intensifierade insatser och gränsöverskridande samarbete för att förhindra och lösa upp organiserade kriminella nätverk med anknytning till människohandel samt smuggling av narkotika och tobak. Parlamentet framhåller den ständiga oro som föranleds av den olagliga tobakshandeln i Montenegro, framför allt oron för landets frihandelszoner. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta stödja Montenegros övervakning av sina frihandelszoner, samt dess insatser för att förhindra olaglig handel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg i fråga om att bekämpa människohandeln och begär att särskild uppmärksamhet ägnas åt förebyggande arbete mot organiserad tvångsprostitution och tiggande barn. Parlamentet betonar att det behöver göras mer för att identifiera offer och ge dem tillgång till hjälp, skadestånd och skyddsåtgärder. Parlamentet uppmanar Montenegro att effektivt skydda offer för människohandel och ägna särskild uppmärksamhet åt rehabiliteringen av barn som fallit offer för människohandel samt åt romska kvinnor och flickor, på grund av den utsatta situation som de befinner sig i till följd av fattigdom och marginalisering. |
| --- | --- |

22.

Medier

| 23. | Europaparlamentet är allt mer oroat över situationen för yttrande- och mediefriheten, eftersom tre på varandra följande rapporter från kommissionen har noterat ”inga framsteg” på detta område. Parlamentet påminner om att det relevanta kapitel 23 öppnades i december 2013 och att det är framsteg i detta kapitel och i kapitel 24 som avgör den övergripande takten i förhandlingarna. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag hot, smutskastningskampanjer samt verbala och fysiska angrepp mot journalister. Parlamentet konstaterar att det under 2017 förekom sju rapporterade fall av angrepp mot journalister. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att se till att journalister skyddas i praktiken. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att säkerställa mediernas och journalisternas oberoende och uppmuntrar till en systematisk insamling av uppgifter om hot mot journalister. Parlamentet noterar att EU:s delegation i Montenegro följer händelseutvecklingen noga. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är särskilt oroat över angreppet mot Vijestis journalist Olivera Lakić den 8 maj 2018 och efterlyser en fullständig utredning av fallet. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att det inte skett någonting på senaste tiden i utredningarna av äldre fall av våld mot journalister. Parlamentet uppmanar myndigheterna att resolut fördöma alla angrepp mot journalister och att sporra till åtgärder för att skydda journalister och avskaffa straffrihet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar djupt det ekonomiska och redaktionella tryck som Montenegros public service-företag (RTCG) och byrån för elektroniska medier (AEM) för närvarande utsätts för. Parlamentet begär att garantier införs mot otillbörligt politiskt och kommersiellt inflytande och att full öppenhet säkerställs i fråga om statlig reklam i medierna. Parlamentet upprepar att både RTCG och alla andra medier måste skyddas från otillbörligt politiskt inflytande. Parlamentet uppmanar med kraft de statliga myndigheterna att tillhandahålla både medietillsynsmyndigheterna och Montenegros public service-företag tillräckliga anslag för att säkerställa både RTCG:s och AEM:s ekonomiska självstyre och oberoende, vilket är utslagsgivande för ett gediget medielandskap under valkampanjerna. Parlamentet beklagar den förändrade sammansättningen i RTCG:s styrelse och avskedandet av RTCG:s generaldirektör Andrijana Kadija. Parlamentet anser att avskedanden i förtid endast bör tillåtas under begränsade omständigheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet varnar för att mediernas brist på ekonomiskt oberoende leder till att medierna hamnar i en allt större politisk beroendeställning och polariseras allt mer. Parlamentet anser att statliga reklampengar måste fördelas med insyn och utan diskriminering, och uppmanar myndigheterna att överväga alternativa former av indirekta subventioner som stimulans till mediernas oberoende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker den roll som byrån för elektroniska medier och effektiv självreglering har för att säkerställa högsta möjliga etiska normer i de montenegrinska medierna och för att minska antalet förtalsmål. Parlamentet konstaterar att den otrygga situationen för journalister undergräver kvaliteten på medierna och deras professionalism. |
| --- | --- |

27.

Det civila samhället och mänskliga rättigheter

| 28. | Europaparlamentet understryker den avgörande roll som organisationer i det civila samhället har för att förbättra statliga institutioners funktion och bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet fördömer i skarpa ordalag den senaste tidens hot och oacceptabla smutskastningskampanjer mot organisationer i det civila samhället som kritiserat de generellt långsamma framstegen, eller inga framsteg alls, på några för rättsstaten centrala områden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar till ökad uppmärksamhet vid utarbetande och genomförande av lagstiftning på områden som påverkar det civila samhällets utrymme, för att säkerställa att lagstiftningen inte lägger oproportionerliga bördor på organisationer i det civila samhället, och inte heller har en diskriminerande inverkan på eller minskar utrymmet för det civila samhället. Parlamentet understryker att offentlig finansiering måste finnas tillgänglig för organisationer i det civila samhället som arbetar för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen, däribland övervaknings- och påverkansorganisationer och små gräsrotsorganisationer. Parlamentet anser att organisationer i det civila samhället bör fritt få ta emot medel från andra givare, såsom privata givare och internationella organisationer, organ eller byråer |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att lagen om icke-statliga organisationer utformats för att dessa organisationer bättre ska kunna finansieras med allmänna medel, och rekommenderar ett snabbt antagande av den sekundärlagstiftning som behövs. Parlamentet upprepar sin uppmaning till systematiska, inkluderande och verkliga samråd som hålls i god tid med det civila samhället och den breda allmänheten om viktiga EU-relaterade lagstiftningsreformer, bland annat när det gäller deras genomförande på lokal nivå, för att beslutsfattandet ska bli mer demokratiskt och insynen öka. Parlamentet rekommenderar förbättringar i lagstiftningen om ekonomiskt stöd till organisationer i det civila samhället genom att ställa ytterligare resurser till förfogande och fastställa tydliga regler för statsförvaltningens mekanismer för samråd med organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar den pågående anpassningen av lagstiftningen om grundläggande rättigheter. Parlamentet begär en förstärkning av den institutionella ram som möjliggör ett effektivt skydd av rättigheter, även i fall av misshandel som begåtts av tjänstemän inom brottsbekämpningen, hot och fysiska angrepp. Parlamentet begär att lagen om religionsfrihet uppdateras. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar visserligen det som hittills gjorts för att genomföra Istanbulkonventionen, men begär förbättringar i efterlevnads- och övervakningsmekanismerna för att värna de mänskliga rättigheterna, bland annat genom att bekämpa våld mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar i detta avseende till ett effektivt genomförande av den politik som rör de grundläggande rättigheterna, framför allt inom områdena jämställdhet, social inkludering, rättigheter för personer med funktionsnedsättning, barnets rättigheter och romers rättigheter, med hjälp av tillräckliga budgetanslag och tillräckliga resurser för genomförandet av politiken och uppbyggnaden av de ansvariga institutionernas kapacitet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förhindra tvångsäktenskap för barn. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Montenegro att slå vakt om att lagstiftningen om jämställdhet och mot diskriminering genomförs fullt ut och i tid, och att övervaka hur den påverkar kvinnor från missgynnade och marginaliserade socialgrupper. Parlamentet uppmanar Montenegro att säkerställa oinskränkt tillgång till rättslig prövning för alla kvinnor, och att ge gratis rättshjälp åt kvinnor som fallit offer för könsrelaterat våld, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas romska kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning och kvinnor som bor på landsbygden och i avlägsna områden. Parlamentet efterfrågar också en starkare roll och kapacitet för berörda myndigheter i landet, så att de bättre kan hantera skydd och rehabilitering av offer och arbeta förebyggande för att män inte ska bruka våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar med kraft Montenegro att öka antalet skyddade boenden i statlig regi och tillhandahålla ökad kapacitet för dem. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna att fortsätta att förbättra klimatet för social inkludering och tolerans och att vidta effektiva åtgärder mot hatpropaganda, social utestängning och diskriminering av minoriteter. Parlamentet konstaterar att Montenegro fortfarande inte fullständigt anpassat sig till FN:s konvention om personer med funktionsnedsättning, och uppmuntrar de behöriga myndigheterna att fortsätta stärka insatserna för att skydda hbti-personers rättigheter. Parlamentet är fortfarande oroat över hur svårt det är att acceptera sexuell mångfald inom samhället i Montenegro. Parlamentet uttrycker oro över den diskriminering som romska kvinnor och flickor utsätts för och det faktum att marginaliserade romer i Montenegro har begränsade möjligheter inom allt som rör mänsklig utveckling, vilket framgår av resultaten i en undersökning från 2017 om denna fråga. Parlamentet betonar vikten av att stärka de små och medelstora företagen och att stödja dem genom att förbättra lagstiftningen och genomförandet av industripolitiken. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar de fortsatta framstegen med att förbättra situationen för minoriteter. Parlamentet uppmanar till respekt för den multietniska identiteten i området runt Kotorbukten och ytterligare insatser till skydd för den. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Montenegro att inleda kampanjer för att öka medvetenheten bland allmänheten i syfte att bekämpa diskriminering av och våld mot hbti-personer, samt att slå vakt om att brott som begåtts mot dem utreds och lagförs på rättvisa grunder. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Montenegro att inleda kampanjer för att öka medvetenheten bland allmänheten i syfte att uppmuntra till att fall av våld i hemmet mot kvinnor och flickor anmäls, samt att öka antalet välutbildade och jämställdhetsmedvetna domare, att tillförsäkra att brott i vederbörlig ordning utreds och lagförs och att slå vakt om att offren får hjälp, rådgivning och tjänster för återintegrering. |
| --- | --- |

37.

Ekonomi, socialpolitik, sysselsättning och utbildning

| 38. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Montenegro har gjort för att säkerställa makroekonomisk stabilitet och budgetkonsolidering, och efterlyser budgetinsyn, god sysselsättning och ett gott företagsklimat. Parlamentet understryker att korruption, den informella ekonomin, rättsstatliga brister och tungrodda rättsliga förfaranden fortfarande utgör hinder för tillväxt och investeringar. Parlamentet betonar att den europeiska sociala modellen förutsätter en dialog med alla ekonomiska aktörer, bland dem också fackföreningarna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet kräver att den fulla potentialen hos digitala verktyg för fastighetsregister, fakturering och utfärdande av bygglov ska utnyttjas. Parlamentet noterar behovet att påskynda utbyggnaden av tillgång till bredband för företag och hushåll. Parlamentet betonar att det behövs en driftskompatibel ram som omfattar hela förvaltningen, till stöd för ytterligare digitalisering och förenkling av förfaranden inom förvaltningen och näringslivet. Parlamentet välkomnar den aktuella utvecklingen med att företagsregistreringen ska kunna ske elektroniskt, på internet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar regeländringar på utbildningsområdet och insatserna för att öka deltagandet i förskoleundervisningen, också för barn från missgynnade miljöer, och framhåller hur viktigt det är med en helhetssyn på utvecklingen under den tidiga barndomen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att ta itu med den höga långtidsarbetslösheten bland unga och kvinnor, bland annat med hjälp av jämställdhetskonsekvensbedömningar när så är lämpligt. Parlamentet konstaterar det pågående arbetet med en vitbok för främjande av ungdomssysselsättning, i samarbete med Internationella arbetsorganisationen. Parlamentet betonar att det behöver införas aktiva arbetsmarknadsåtgärder, framför allt för kvinnor som drabbats av att deras sociala förmåner avskaffats. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att effektiva och systematiska samråd bör hållas med arbetsmarknadens parter om sysselsättningsfrågor och sociala frågor. Parlamentet understryker att det sociala rådets kapacitet ytterligare behöver stärkas. Parlamentet välkomnar att det antagits föreskrifter om arbetarskydd men är fortsatt oroat över det procentuellt sett stora antalet arbetsolyckor med dödlig utgång, liksom över att det finns så få yrkesinspektörer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros ökade deltagande i programmet Erasmus+ och uttrycker sitt stöd för kommissionens förslag att fördubbla budgeten för Erasmus+. Parlamentet uppmuntrar till en större samordning av övergripande frågor om ungdomssysselsättning, inkludering, aktivt medborgarskap, frivilligarbete och utbildning. |
| --- | --- |

42.

Miljö, energi och transporter

| 43. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att Montenegro, enligt artikel 1 i sin konstitution, är en miljövänlig stat. Parlamentet välkomnar att kapitel 27 i unionens regelverk möjligtvis kommer att öppnas i förhandlingarna med Montenegro i år. Parlamentet uppmanar myndigheterna att bättre skydda de värdefullaste områdena, särskilt biologisk mångfald, och att ompröva projekt som handlar om hotell- och vattenkraftverksbyggen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att utvecklingen av extra vattenkraft och turismkapacitet, framför allt när den sker i skyddade områden, måste uppfylla EU:s miljönormer. Parlamentet uttrycker oro över att utbyggnaden av vattenkraft är ohållbar, i och med att många av de 80 vattenkraftverksprojekten inte planeras i enlighet med internationella konventioner eller EU-lagstiftning, trots kraven i kapitel 27. Parlamentet uppmanar eftertryckligen till ytterligare utnyttjande av potentiella förnybara energikällor och energieffektivitetsåtgärder samt en förbättring av vattenförvaltning och avfallshantering. Parlamentet välkomnar att Montenegros lag från 2016 om gränsöverskridande handel med el och naturgas med framgång kunnat anpassas till det tredje energipaketet, och berömmer Montenegro för att landet uppnått en bättre anpassning av lagstiftningen om energieffektivitet och förnybar energi, men uppmanar med kraft myndigheterna att fullständigt anpassa den nationella lagstiftningen till direktivet om förnybar energi och direktivet om byggnaders energiprestanda. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska banken för återuppbyggnad (EBRD) och utveckling och Europeiska investeringsbanken (EIB) att ompröva sitt stöd till vattenkraftverksprojekt och dra tillbaka finansiering för alla projekt som genomförs i skyddade områden eller för vilka inga gedigna miljökonsekvensbedömningar gjorts på förhand. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att korrekt information måste göras tillgänglig i god tid för en bred allmänhet om vilka konsekvenser motorvägsbygget har för floden Tara, och att all verksamhet i form av avfallsdeponering och förändringar av flodbädden måste upphöra, i linje med Montenegros åtaganden att bevara områden under särskilt nationellt och internationellt skydd. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uttrycker oro över den särskilda skötselplanen för nationalparken kring Skadarsjön. Parlamentet betonar att de storskaliga vattenkraftsprojekten i floden Morača måste avbrytas, eftersom de har betydande negativa konsekvenser för Skadarsjön och floden Tara, som båda är skyddade områden enligt nationell och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen i fråga om att ytterligare anpassa Montenegros nationella lagstiftning om miljö och klimatförändringar till unionens regelverk. Parlamentet uppmanar med kraft Montenegros regering att skydda salinerna i Ulcinj, både på nationell och internationell nivå, såsom det rekommenderas i den EU-finansierade studien om skyddet av dessa saliner. Parlamentet understryker att de här salinerna absolut måste tas med i nätverket Natura 2000. Parlamentet uppmanar till identifiering och klassificering av marina skyddsområden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar Montenegros proaktiva deltagande och konstruktiva roll i det regionala och internationella samarbetet genom Berlinprocessen och sexpartsinitiativet för västra Balkan. Parlamentet välkomnar resultaten från toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan 2018, som hölls i Sofia, och antagandet av 2018 års IPA-paket, där det ingår finansiering av två viktiga infrastrukturprojekt, nämligen förbifartsleden Budva i korridoren mellan Adriatiska havet och Joniska havet och järnvägssträckan mellan Vrbnica och Bar i korridoren Öst/östra Medelhavet. Parlamentet framhåller vikten av trafikleder som direkt anknyter Balkanländerna med EU:s marknader. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet berömmer dels Montenegros avsikt att införa EU:s utsläppshandelssystem under de tre kommande åren, dels landets antagande av sekundärlagstiftning om bränsleekonomi och utsläpp från nya bilar. Parlamentet konstaterar hur viktigt det är att det i Montenegros nationella lagstiftning tas med aspekter som rör EU:s utsläppshandelssystem, förordningen om ansvarsfördelning och övervaknings- och rapporteringsmekanismen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta arbetet för bättre regionalt samarbete, särskilt avseende miljöskydd, såsom det beskrivs i det adriatiska trilaterala initiativet. |
| --- | --- |

51.

Regionalt samarbete och goda grannskapsförbindelser

| 52. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros fortsatta insatser för konstruktivt regionalt samarbete och goda bilaterala grannförbindelser. Parlamentet stöder förslaget att sänka roamingavgifterna på västra Balkan. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av statsgränsavtalet mellan Montenegro och Kosovo. Parlamentet efterlyser ett snabbt ingående av avtal för att lösa kvarstående gränstvister med andra grannländer. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar Montenegros och Albaniens undertecknande av en gemensam förklaring och tolv avtal om ömsesidigt bistånd inom många olika områden, och ser dem som ett exempel på positivt samarbete i regionen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Montenegro att intensifiera sina ansträngningar för att proaktivt prioritera och bestraffa krigsförbrytelser och klargöra vad som hänt saknade personer. Parlamentet välkomnar insatserna för att återintegrera fördrivna personer inom det regionala bostadsprogrammet. Parlamentet betonar att den statliga åklagarmyndigheten, trots att den antagit fyra dokument om strategin för utredning av krigsförbrytelser, varken inlett några nya undersökningar eller några nya förfaranden, och inte heller framfört nya anklagelser. Parlamentet är bekymrat över att den särskilda åklagarmyndigheten börjat handlägga åtta nya fall redan under 2016 och att sex av dem fortfarande befinner sig i det inledande skedet av utredningsarbetet. Parlamentet uttrycker åter sitt stöd för initiativet om inrättande av den regionala kommissionen för fastställande av fakta om krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i f.d. Jugoslavien (Recom). Parlamentet understryker vikten av denna process och av att alla politiska ledare i regionen aktivt medverkar, samt välkomnar premiärministerns offentliga stöd för Recom. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet lovordar Montenegro för ännu ett år då landet fullständigt anpassat sig till EU:s alla ståndpunkter och förklaringar inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), och välkomnar landets aktiva deltagande i uppdrag inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Parlamentet sätter värde på hur Montenegro fört sin utrikespolitik och uppmanar Montenegro att anpassa sig till EU:s gemensamma ståndpunkt om Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och till dess vägledande principer om bilaterala immunitetsavtal. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar till utökat samarbete mellan Montenegro och EU i kampen mot it-brottslighet och i frågor om it-försvar. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påminner om den strategiska betydelsen av Montenegros anslutning till Nato för att säkerställa stabilitet och fred på västra Balkan. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Montenegros regering och parlament. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Ordet ”romer” används som ett samlingsbegrepp för olika besläktade grupper, vare sig de är bofasta eller inte, men används inte bara för romer, utan även ashkalier, egyptier m.fl., som kan ha olika kultur och livsstil.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/164 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/164

---

P8_TA(2018)0484

Situationen för kvinnor med funktionsnedsättning

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (2018/2685(RSP))

(2020/C 363/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) (1), särskilt artikel 6 om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som trädde i kraft den 21 januari 2011 i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CRPD) (1), särskilt artikel 6 om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw, 1979) och dess fakultativa protokoll (1999), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw, 1979) och dess fakultativa protokoll (1999),

| — | med beaktande av gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapsstadgan om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 10, 19 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 10, 19 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta förslag (4),

| — | med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik Discrimination Generated by the Intersection of Gender and Disability,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) Poverty, gender and intersecting inequalities in the EU, med särskild uppmärksamhet på kapitel 8 om Gender and disability, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE) Poverty, gender and intersecting inequalities in the EU, med särskild uppmärksamhet på kapitel 8 om Gender and disability,

| — | med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIGE:s jämställdhetsindex 2017,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (O-000117/2018 – B8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om situationen för kvinnor med funktionsnedsättning (O-000117/2018 – B8-0418/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Över 80 miljoner människor med funktionsnedsättning bor i EU. En av fyra européer har en familjemedlem med funktionsnedsättning. Det finns cirka 46 miljoner kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i EU, vilket utgör cirka 16 % av den totala kvinnliga befolkningen och representerar 60 % av den totala populationen av personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

A.

Över 80 miljoner människor med funktionsnedsättning bor i EU. En av fyra européer har en familjemedlem med funktionsnedsättning. Det finns cirka 46 miljoner kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i EU, vilket utgör cirka 16 % av den totala kvinnliga befolkningen och representerar 60 % av den totala populationen av personer med funktionsnedsättning.

| B. | Ordet ”funktionsnedsättning” omfattar ett stort antal tillfälliga, kortsiktiga eller långsiktiga personliga situationer som kräver anpassade politiska åtgärder och inkluderar psykiska problem. |
| --- | --- |

B.

Ordet ”funktionsnedsättning” omfattar ett stort antal tillfälliga, kortsiktiga eller långsiktiga personliga situationer som kräver anpassade politiska åtgärder och inkluderar psykiska problem.

| C. | Förändrad demografi och en åldrande befolkning innebär att fler människor får en funktionsnedsättning senare i livet. |
| --- | --- |

C.

Förändrad demografi och en åldrande befolkning innebär att fler människor får en funktionsnedsättning senare i livet.

| D. | Varje dag nekas personer med funktionsnedsättning sina grundläggande rättigheter i och med att man vidmakthåller svårigheterna att få tillgång till avlönat arbete som ger rättigheter, inom både den offentliga och den privata sektorn. Yrkesutbildningen för personer med funktionsnedsättning räcker inte till för det som behövs och skulle kunna uppnås för att göra det möjligt att förvärva kunskap, färdigheter och kompetens som krävs för integration i arbetslivet. |
| --- | --- |

D.

Varje dag nekas personer med funktionsnedsättning sina grundläggande rättigheter i och med att man vidmakthåller svårigheterna att få tillgång till avlönat arbete som ger rättigheter, inom både den offentliga och den privata sektorn. Yrkesutbildningen för personer med funktionsnedsättning räcker inte till för det som behövs och skulle kunna uppnås för att göra det möjligt att förvärva kunskap, färdigheter och kompetens som krävs för integration i arbetslivet.

| E. | Endast 18,8 % av kvinnor med funktionsnedsättning är anställda i EU. 45 % av kvinnor i arbetsför ålder (dvs. i åldrarna 20–64) med funktionsnedsättning är inaktiva, motsvarande siffran för män är 35 %. |
| --- | --- |

E.

Endast 18,8 % av kvinnor med funktionsnedsättning är anställda i EU. 45 % av kvinnor i arbetsför ålder (dvs. i åldrarna 20–64) med funktionsnedsättning är inaktiva, motsvarande siffran för män är 35 %.

| F. | 75 % av personer med svår funktionsnedsättning har ingen möjlighet att fullt ut delta på den europeiska arbetsmarknaden, och kvinnor med funktionsnedsättning löper två till fem gånger större risk att bli offer för våld än kvinnor utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

F.

75 % av personer med svår funktionsnedsättning har ingen möjlighet att fullt ut delta på den europeiska arbetsmarknaden, och kvinnor med funktionsnedsättning löper två till fem gånger större risk att bli offer för våld än kvinnor utan funktionsnedsättning.

| G. | 34 % av kvinnor med hälsoproblem eller funktionsnedsättning har under sitt liv utsatts för fysiskt eller sexuellt våld av en partner. |
| --- | --- |

G.

34 % av kvinnor med hälsoproblem eller funktionsnedsättning har under sitt liv utsatts för fysiskt eller sexuellt våld av en partner.

| H. | Sterilisering av kvinnor med funktionsnedsättning utan deras vetskap eller samtycke är en utbredd form av våld, som särskilt påverkar medlemmar av etniska minoriteter, såsom romska kvinnor. |
| --- | --- |

H.

Sterilisering av kvinnor med funktionsnedsättning utan deras vetskap eller samtycke är en utbredd form av våld, som särskilt påverkar medlemmar av etniska minoriteter, såsom romska kvinnor.

| I. | Det finns en brist på synlighet av personer med funktionsnedsättning i det offentliga livet och i medier. |
| --- | --- |

I.

Det finns en brist på synlighet av personer med funktionsnedsättning i det offentliga livet och i medier.

| J. | Omkring två tredjedelar av vårdarna i EU är kvinnor. 80 % av vård i EU tillhandahålls av obetalda vårdare och 75 % av dessa är kvinnor. Det ekonomiska värdet av den obetalda informella vården och omsorgen i EU, uttryckt i procent av de totala kostnaderna för den formella långvariga vården och omsorgen, beräknas uppgå till mellan 50 och 90 %. |
| --- | --- |

J.

Omkring två tredjedelar av vårdarna i EU är kvinnor. 80 % av vård i EU tillhandahålls av obetalda vårdare och 75 % av dessa är kvinnor. Det ekonomiska värdet av den obetalda informella vården och omsorgen i EU, uttryckt i procent av de totala kostnaderna för den formella långvariga vården och omsorgen, beräknas uppgå till mellan 50 och 90 %.

| K. | Funktionsnedsatta kvinnors sociala och ekonomiska deltagande är avgörande för att EU:s övergripande ekonomiska och sociala strategi ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

K.

Funktionsnedsatta kvinnors sociala och ekonomiska deltagande är avgörande för att EU:s övergripande ekonomiska och sociala strategi ska bli framgångsrik.

| L. | Kvinnor med funktionsnedsättning möter ofta flera former av diskriminering på grund av, bland annat, sin könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär, vilket bidrar till en feminisering av fattigdomen. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor med funktionsnedsättning möter ofta flera former av diskriminering på grund av, bland annat, sin könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär, vilket bidrar till en feminisering av fattigdomen.

| M. | Personer med funktionsnedsättning och i synnerhet kvinnor med funktionsnedsättning har lägre inkomster och löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. Problemen med fattigdom och utestängning vidmakthålls där det sociala skyddet är klart otillräckligt. Situationen för yrkesarbetande kvinnor med funktionsnedsättning har över tiden försämrats jämfört med situationen för män (siffran för kvinnor som riskerade fattigdom som förvärvsarbetande var 10 % 2007 och 12 % 2014). |
| --- | --- |

M.

Personer med funktionsnedsättning och i synnerhet kvinnor med funktionsnedsättning har lägre inkomster och löper större risk att drabbas av fattigdom och social utestängning. Problemen med fattigdom och utestängning vidmakthålls där det sociala skyddet är klart otillräckligt. Situationen för yrkesarbetande kvinnor med funktionsnedsättning har över tiden försämrats jämfört med situationen för män (siffran för kvinnor som riskerade fattigdom som förvärvsarbetande var 10 % 2007 och 12 % 2014).

| N. | Teknisk utveckling är full av både möjligheter och utmaningar, särskilt för kvinnor med funktionsnedsättning, eftersom den globala arbetsstyrkan använder digitala verktyg i allt större utsträckning. |
| --- | --- |

N.

Teknisk utveckling är full av både möjligheter och utmaningar, särskilt för kvinnor med funktionsnedsättning, eftersom den globala arbetsstyrkan använder digitala verktyg i allt större utsträckning.

| O. | Det är fortfarande svårt att få tillgång till hälsovårdscentraler, sjukhusvård, stödprodukter, läkemedel och grundläggande terapier för övervakning och rehabilitering. Det kvarstår allvarliga mobilitetsproblem, antingen på grund av arkitektoniska hinder som stör trafiken på offentliga platser och gator, eller begränsad tillgång till offentliga transporter och kollektivtransport. Det kvarstår hinder för kommunikation (såsom bristen på teckenspråkstolkar i offentliga tjänster och dålig TV-tillgänglighet för döva), som begränsar och förhindrar tillgången till offentliga tjänster och information. Stöd, skydd, kommunikation, hälso- och sjukvårdstjänster, exempelvis de som rör primärvården, våld mot kvinnor, barnomsorg och moderskap, bör finnas fullt tillgängliga på alla språk och i alla former och format för alla kvinnor, och särskilt för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

O.

Det är fortfarande svårt att få tillgång till hälsovårdscentraler, sjukhusvård, stödprodukter, läkemedel och grundläggande terapier för övervakning och rehabilitering. Det kvarstår allvarliga mobilitetsproblem, antingen på grund av arkitektoniska hinder som stör trafiken på offentliga platser och gator, eller begränsad tillgång till offentliga transporter och kollektivtransport. Det kvarstår hinder för kommunikation (såsom bristen på teckenspråkstolkar i offentliga tjänster och dålig TV-tillgänglighet för döva), som begränsar och förhindrar tillgången till offentliga tjänster och information. Stöd, skydd, kommunikation, hälso- och sjukvårdstjänster, exempelvis de som rör primärvården, våld mot kvinnor, barnomsorg och moderskap, bör finnas fullt tillgängliga på alla språk och i alla former och format för alla kvinnor, och särskilt för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning.

| P. | Fullt deltagande av personer med funktionsnedsättning, enligt vad som avses i artikel 29 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i det politiska och offentliga livet där de ofta underrepresenterade, kommer att förbli en from förhoppning, framför allt för kvinnor, om frågan inte tas upp på tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

P.

Fullt deltagande av personer med funktionsnedsättning, enligt vad som avses i artikel 29 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, i det politiska och offentliga livet där de ofta underrepresenterade, kommer att förbli en from förhoppning, framför allt för kvinnor, om frågan inte tas upp på tillfredsställande sätt.

| Q. | Trots de många internationella konventionerna och bestämmelserna i EU-lagstiftningen, samt EU:s nuvarande handikappstrategi, utövar personer med funktionsnedsättning fortfarande inte sina medborgerliga och sociala rättigheter fullt ut. Lika tillgång till kultur, idrott och fritid samt lika deltagande i det sociala och politiska livet garanteras inte. Yrkesverksamma inom dessa områden är undervärderade. Alla ovanstående konventioner och bestämmelser ignoreras systematiskt, medan grundläggande rättigheter fortsättningsvis nekas arbetstagare och personer med funktionsnedsättning. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning fortsätter att vara marginaliserade vad gäller beslutsfattande och framsteg inom jämställdheten. |
| --- | --- |

Q.

Trots de många internationella konventionerna och bestämmelserna i EU-lagstiftningen, samt EU:s nuvarande handikappstrategi, utövar personer med funktionsnedsättning fortfarande inte sina medborgerliga och sociala rättigheter fullt ut. Lika tillgång till kultur, idrott och fritid samt lika deltagande i det sociala och politiska livet garanteras inte. Yrkesverksamma inom dessa områden är undervärderade. Alla ovanstående konventioner och bestämmelser ignoreras systematiskt, medan grundläggande rättigheter fortsättningsvis nekas arbetstagare och personer med funktionsnedsättning. Kvinnor och flickor med funktionsnedsättning fortsätter att vara marginaliserade vad gäller beslutsfattande och framsteg inom jämställdheten.

| R. | Jämställdhet blev inte horisontellt integrerad i EU:s handikappstrategi 2010–2020. |
| --- | --- |

R.

Jämställdhet blev inte horisontellt integrerad i EU:s handikappstrategi 2010–2020.

| S. | Artiklarna 21 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuder uttryckligen all diskriminering på grund av funktionsnedsättning, och föreskriver att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhället på lika villkor. Likabehandling kan säkerställas med hjälp av att genomdriva positiva åtgärder och strategier för kvinnor med funktionsnedsättning och mödrar till barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

S.

Artiklarna 21 och 26 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förbjuder uttryckligen all diskriminering på grund av funktionsnedsättning, och föreskriver att personer med funktionsnedsättning ska kunna delta i samhället på lika villkor. Likabehandling kan säkerställas med hjälp av att genomdriva positiva åtgärder och strategier för kvinnor med funktionsnedsättning och mödrar till barn med funktionsnedsättning.

| T. | Genom att integrera en jämställdhetsdimension i EU:s handikappstrategi efter 2020 kommer man att bidra till en integrerad strategi för att avskaffa diskriminering av kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

T.

Genom att integrera en jämställdhetsdimension i EU:s handikappstrategi efter 2020 kommer man att bidra till en integrerad strategi för att avskaffa diskriminering av kvinnor och flickor med funktionsnedsättning.

| U. | Månadslönen för män med funktionsnedsättning är högre än för kvinnor med funktionsnedsättning, samtidigt som båda lönerna i allmänhet är lägre än för andra arbetstagare, i en diskriminerande verklighet som består. |
| --- | --- |

U.

Månadslönen för män med funktionsnedsättning är högre än för kvinnor med funktionsnedsättning, samtidigt som båda lönerna i allmänhet är lägre än för andra arbetstagare, i en diskriminerande verklighet som består.

| V. | Den nuvarande arbetsmarknaden är instabil och osäker, och ökningen av arbetslösheten innebär en minskning av möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att få arbete. |
| --- | --- |

V.

Den nuvarande arbetsmarknaden är instabil och osäker, och ökningen av arbetslösheten innebär en minskning av möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att få arbete.

| W. | Det råder brist på mänskliga, materiella och pedagogiska resurser inom det statliga skolväsendet för att barn och ungdomar med särskilda utbildningsbehov ska få vederbörlig assistens och integreras på ett ändamålsenligt sätt. Full integration i samhället uppnås främst genom högkvalitativ sysselsättning och tillgänglig undervisning. Sysselsättning betraktas därför inte enbart som en inkomstkälla utan har också har blivit en mekanism för social integration då den skapar en länk med samhället, relationer mellan människor och en känsla av deltagande i det sociala, kulturella och ekonomiska livet. |
| --- | --- |

W.

Det råder brist på mänskliga, materiella och pedagogiska resurser inom det statliga skolväsendet för att barn och ungdomar med särskilda utbildningsbehov ska få vederbörlig assistens och integreras på ett ändamålsenligt sätt. Full integration i samhället uppnås främst genom högkvalitativ sysselsättning och tillgänglig undervisning. Sysselsättning betraktas därför inte enbart som en inkomstkälla utan har också har blivit en mekanism för social integration då den skapar en länk med samhället, relationer mellan människor och en känsla av deltagande i det sociala, kulturella och ekonomiska livet.

| X. | Kvinnor med funktionsnedsättning kan drabbas av unika former av övergrepp som är svåra att känna igen, såsom att en persons förflyttningshjälpmedel tas bort eller förstörs eller nekad tillgång till funktionsnedsättningsrelaterade resurser i samhället och/eller till behandlings- och vårdinrättningar. |
| --- | --- |

X.

Kvinnor med funktionsnedsättning kan drabbas av unika former av övergrepp som är svåra att känna igen, såsom att en persons förflyttningshjälpmedel tas bort eller förstörs eller nekad tillgång till funktionsnedsättningsrelaterade resurser i samhället och/eller till behandlings- och vårdinrättningar.

| Y. | Antal bröstcancerfall hos kvinnor med funktionsnedsättning är mycket högre än hos den allmänna kvinnliga befolkningen, på grund av att det saknas anpassad screening- och diagnosutrustning. |
| --- | --- |

Y.

Antal bröstcancerfall hos kvinnor med funktionsnedsättning är mycket högre än hos den allmänna kvinnliga befolkningen, på grund av att det saknas anpassad screening- och diagnosutrustning.

| Z. | EIGE:s jämställdhetsindex 2017 visar att i genomsnitt 13 % av kvinnor med funktionsnedsättning upplever att deras medicinska behov inte tillgodoses och 12 % att deras tandvårdsbehov inte tillgodoses, samtidigt som 5 % av kvinnor utan funktionsnedsättning upplever att deras medicinska behov inte tillgodoses. |
| --- | --- |

Z.

EIGE:s jämställdhetsindex 2017 visar att i genomsnitt 13 % av kvinnor med funktionsnedsättning upplever att deras medicinska behov inte tillgodoses och 12 % att deras tandvårdsbehov inte tillgodoses, samtidigt som 5 % av kvinnor utan funktionsnedsättning upplever att deras medicinska behov inte tillgodoses.

Allmänna rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet upprepar att alla personer med funktionsnedsättning bör kunna åtnjuta sina rättigheter fullt ut med utgångspunkt i inkludering och fullt deltagande i samhället. Parlamentet betonar att detta endast är möjligt genom att genomdriva aktiv och offentlig politik och undanröja alla hinder för deltagande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra åtgärder för förebyggande, behandling, rehabilitering och integrering när det gäller personer med funktionsnedsättning och stöd till deras familjer, och att ta ansvar för en effektiv förverkligande av deras rättigheter, utan att det påverkar föräldrars eller vårdnadshavares rättigheter och skyldigheter. Parlamentet uppmanar också till utvecklingen av en pedagogik som ökar kunskapen i samhället om skyldigheten att visa människor med funktionsnedsättning respekt och vara solidariska med dem, för att motverka den sociala diskriminering som de utsätts för. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden när det gäller ratificeringen av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och att vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera de rättigheter och friheter samt det ansvar som fastställs i den, särskilt inom områden såsom sysselsättning, utbildning, hälsa, socialt skydd, bostäder, rörlighet, tillgång till rättvisa, kultur, sport, fritid och deltagande i sociala och politiska livet, samt det särskilda ansvar för rättigheterna för kvinnor och barn med funktionsnedsättning, som fastställs i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning drabbas av dubbel diskriminering på grund av intersektionaliteten mellan kön och funktionsnedsättning, och kan ofta även utsättas för flerfaldig diskriminering som följer av intersektionaliteten mellan kön och funktionsnedsättning samt sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, könskaraktär, ursprungsland, klass, migrationsstatus, ålder, religion eller etnicitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att integrera funktionsnedsatta kvinnors och flickors perspektiv i sin jämställdhetsstrategi, sin politik och sina program, ett jämställdhetsperspektiv i sina handikappstrategier, och både ett jämställdhets- och ett funktionsnedsättningsperspektiv i alla andra politikområden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning och innovation kring att utveckla produkter och tjänster för att stödja personer med funktionsnedsättning i deras vardagliga aktiviteter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att antalet äldre ökar och att det enligt Världshälsoorganisationen är vanligare med funktionsnedsättning bland kvinnor som är särskilt berörda av detta fenomen med tanke på att de har en längre förväntad livslängd. Parlamentet betonar att det därför kommer att ske en proportionell ökning av antalet kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att könsuppdelade uppgifter måste samlas in för att identifiera de former av intersektionell diskriminering som kvinnor och flickor med funktionsnedsättning utsätts för inom alla de områden som omfattas av Istanbulkonventionen, samt i alla relevanta fall. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EIGE att fortsätta att tillhandahålla analyser och bidrag på EU- och medlemsstatsnivå av den speciella situationen för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, med särskilt fokus på intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att kvinnor med funktionsnedsättning ofta ställs inför ännu större utmaningar och risker i de länder som är indragna i konflikter och i konfliktområden. Parlamentet betonar därför behovet av att i EU:s externa politik skydda kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

10.

Rättigheter för kvinnor med funktionsnedsättning

| 11. | Europaparlamentet understryker att kvinnor med funktionsnedsättning måste säkerställas fullt åtnjutande av sina rättigheter när det gäller tillgång till högkvalitativ, lättillgänglig och ekonomiskt överkomlig utbildning, hälsovård, inklusive transspecifik sjukvård samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, sysselsättning, rörlighet, familjeliv, kroppsligt självbestämmande, sexualitet och äktenskap, samt de skyddsåtgärder som garanterar dessa rättigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att myndigheter på alla nivåer och berörda parter måste respektera och försvara rätten till ett självständigt liv och därför tillhandahålla de nödvändiga instrumenten och det nödvändiga stödet för att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning, särskilt kvinnor, att ha valfrihet och kontroll över sitt eget liv och livsstil. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning måste informeras om sina rättigheter och om de tjänster för medborgare, som är tillgängliga för dem. Parlamentet understryker att denna information måste tillhandahållas på ett enkelt och säkert sätt, med beaktande av de olika kommunikationsmetoder, medier och format som valts av dem och anpassats till dem. Parlamentet betonar att rätten till information inte får förväxlas med konceptualiseringen av behovet av att aktivt söka tillgång till rättigheter (flytta över ansvaret för att rättigheter förverkligas till de behövande), eftersom medlemsstaterna måste ta sitt ansvar för att nå alla personer med funktionsnedsättning och säkerställa och garantera dem de rättigheter som föreskrivs i lag eller internationell konvention. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser integreringen av personer med funktionsnedsättning i samhällets reguljära strukturer på alla nivåer, inklusive hälsa, utbildning och sysselsättning, med beaktande av att den ihållande och allmänt utbredda användningen av speciella strukturer eller tjänster leder till segregation och minskar lika möjligheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erkänner behovet hos personer med funktionsnedsättning av att kunna få tillgång till säkra platser, t. ex. i form av klubbar och föreningar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta bort hinder för rätten att rösta för personer med funktionsnedsättning, särskilt i valet till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att tillämpa principen om lika lön för lika arbete, motverka lönediskriminering och säkerställa jämställdhet, även för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

17.

Åtkomst

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomdriva politiska beslut som främjar tillgänglighet som ett avgörande steg mot integration och en nödvändig förutsättning för integreringen och deltagandet av personer med funktionsnedsättning. Parlamentet betonar också vikten av respekt för principerna om likabehandling och lika möjligheter när det gäller tillgänglighet och rörlighet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att medlemsstaterna vidtar åtgärder, särskilt när det gäller hälsa, utbildning, transport, stadsplanering och bostäder. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är djupt oroat över att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning alltför ofta nekas tillgång till faciliteter på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet anser att det är oroväckande att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning nekas informerat samtycke beträffande användning av preventivmedel och att de även riskerar tvångssterilisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lagstiftningsåtgärder för att skydda fysisk integritet, valfrihet och sexuell och reproduktiv självbestämmande när det gäller flickor och kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över att få länder har bestämmelser som säkrar rätten för personer med funktionsnedsättning att få tillgång till rättsligt erkännande av könstillhörighet. Parlamentet konstaterar att rättsligt erkännande av könstillhörighet, även om tillåtet, kan vara otillgängligt för kvinnor och flickor ställda under förvaltarskap. Parlamentet noterar att obligatorisk psykiatrisk bedömning för att få tillgång till rättsligt erkännande av könstillhörighet hindrar tillgång för kvinnor och flickor med psykiska problem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning om rättsligt erkännande av könstillhörighet, som baseras på självbestämmande och med beaktande av tillgänglighetsrelaterade behov hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet identifierar behovet, när det gäller transport, av att medlemsstaterna utvecklar kollektivtrafikpolitik som underlättar rörlighet för personer med funktionsnedsättning, tillsammans med avlägsnandet av arkitektoniska hinder. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att anslå de EU-medel som behövs för att stödja utvecklingen av en sådan politik. |
| --- | --- |

22.

Arbets- och arbetsplatsrelationer som syftar till sysselsättning av hög kvalitet och en jämn balans mellan familje- och yrkesliv

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla politik som främjar integrationen av personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Parlamentet anser att en sådan politik bör främja tillgång till anställning som en förutsättning för social integration, som främjar lika möjligheter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera speciella former av arbetslagstiftning som hanterar och integrerar de särskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, särskilt när det gäller regleringen av arbetstiden. Parlamentet betonar behovet av att definiera speciell arbetslagstiftning som beaktar behoven hos kvinnor med funktionsnedsättning när det gäller graviditet och moderskap, som slår vakt om att de får stanna kvar på arbetsmarknaden och som säkerställer arbetstagarskydd. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma behovet av arrangemang för att säkerställa att tillämpningen av moderskaps-, faderskaps- och föräldraledighet och flexibel arbetstid är anpassad till de olika behoven i samband med flerbarnsfödslar, för tidiga födslar, adoptivföräldrar, medföräldrar, föräldrar med funktionsnedsättning, föräldrar med psykiska hälsoproblem, och föräldrar till barn med funktionsnedsättning, en kronisk sjukdom eller psykiska hälsoproblem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet begär att man främjar rätten till hälsa och rehabilitering och en politik som syftar till att förebygga och avhjälpa olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar hos personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse medlemsstaterna med sakkunskap om hur man kan komma vidare för att ta itu med intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja och uppmuntra medlemsstaterna till att ta itu med diskriminering som orsakas av intersektionaliteten av könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, könskaraktär och funktionsnedsättning, genom mångfaldsutbildning och arbete med arbetsgivare när det gäller arbetsplatsåtgärder, t.ex. främjande av anonyma rekryteringsförfaranden. |
| --- | --- |

28.

Utbildning

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att man vid tillhandahållande av barnomsorg för barn i förskoleålder, inte enbart betonar tillgänglighet, utan också kvaliteten och överkomligheten av denna omsorg, särskilt för barn med funktionsnedsättning, samtidigt som hänsyn tas till behoven hos föräldrar med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att förbättra de offentliga investeringarna i skola och barnomsorg för yngre barn för dessa grupper av människor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor med funktionsnedsättning integreras i det allmänna utbildningssystemet och arbetslivet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att högre utbildningsstandard och utbildningskvalitet kommer att leda till större självbestämmande för kvinnor med funktionsnedsättning, eftersom utbildning är ett av de verktyg som mest påverkar samhällets framsteg, och ger de kunskaper och värden som krävs för att uppnå högre nivåer av välbefinnande och ekonomisk och personlig utveckling. Parlamentet understryker den särskilda betydelsen av högkvalitativ utbildning för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa faktiska lika möjligheter i fråga om tillträde till utbildning genom att garantera en effektiv integrering av barn och ungdomar med funktionsnedsättning i sina utbildningssystem på alla nivåer. Parlamentet efterlyser stöd för särskilda utbildningsbehov och undervisningsmaterial, som backas upp av inkluderande skolor i syfte att säkerställa lika tillträde till, men också framgång i utbildningssystemet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i högkvalitativ utbildning för barn och vuxna med funktionsnedsättning, som en del av den allmänna undervisningen och därmed underlätta tillträdet, särskilt bland de mest missgynnade befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser utbildningspolitik som syftar till att avlägsna de många hinder som kvarstår för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inom sina traditionella utbildningsanstalter uppnå fysiska och/eller pedagogiska förhållanden som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att gå i dem. Parlamentet understryker därför behovet av att öka antalet lärare som åtföljer barn med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla strategier för att bekämpa mobbning och trakasserier, inklusive i utbildningssammanhang och på nätet, mot barn och ungdomar på grund av funktionsnedsättning, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, migrationsstatus, klass, ålder, religion eller etnicitet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erinrar om vikten av att ta hänsyn till behoven hos kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i utformningen och genomförandet av EU-program och initiativ, särskilt när det gäller utbildning, rörlighet och ungdomsåtgärder, samt att genomföra alla relevanta åtgärder för att säkerställa att de fortsätter att delta i sådana tillfällen. |
| --- | --- |

36.

Hälso- och sjukvård

| 37. | Europaparlamentet anser att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning ska ha tillgång till sjukvård och tandvård som uppfyller deras särskilda behov, inom områden som gynekologisk konsultation, läkarundersökningar, sexuell och reproduktiv hälsa, familjeplanering och anpassat stöd under graviditet, och transspecifik sjukvård. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa offentliga investeringar inom detta område och att deras nationella offentliga hälso- och sjukvård inkluderar faktisk tillgång till dessa tjänster. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning måste få all relevant information för att göra det möjligt för dem att fritt fatta beslut om sin hälsa. Parlamentet understryker vikten av att medlemsstaterna vidtar alla nödvändiga åtgärder för att bekämpa tvångssterilisering. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa mål för omsorgstjänster för personer med funktionsnedsättning, som liknar Barcelonamålen, med övervakningsverktyg som mäter dessa tjänsters kvalitet och tillgänglighet samt rimliga prisnivå. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder för att säkerställa att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning har lika tillgång till både handikappspecifik hälso- och sjukvård och till reguljära tjänster. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förse medlemsstaterna med sakkunskap om hur man kan komma vidare för att ta itu med intersektionell diskriminering. |
| --- | --- |

41.

Könsrelaterat våld

| 42. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att EU ska ansluta sig till Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) som ett viktigt steg i arbetet med att bekämpa våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar EU att snabbt ratificera Istanbulkonventionen och uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat den att göra det. Parlamentet uppmanar rådet att slutföra EU:s anslutning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper större risk att bli offer för könsrelaterat våld, särskilt våld i hemmet och sexuellt utnyttjande. Parlamentet påpekar att detta även gäller tvångssterilisering och påtvingad abort. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder och tillhandahålla högkvalitativa, lättillgängliga och skräddarsydda tjänster för att stoppa våldet mot kvinnor och barn och stödja våldsoffer, och tillhandahålla personal som är utbildad för att ge specialiserad rådgivning samt lämpligt rättsligt skydd och hjälp. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge alla yrkesverksamma på vård- och utbildningsområdet lämplig utbildning för att förebygga diskriminering och våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en omfattande europeisk strategi för att bekämpa våld mot kvinnor, som innehåller ett förslag till rättsakt för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld, med särskild hänsyn till kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Parlamentet efterlyser också inrättandet av ett EU-observatorium för könsbaserat våld. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser särskilda politiska åtgärder för att hantera det våld och de övergrepp som berör personer med funktionsnedsättning eller inlärningssvårigheter, särskilt kvinnor och flickor, inklusive hot, mobbning och trakasserier online samt våld i samband med formell och informell vård och omsorg. |
| --- | --- |

46.

Digital och mediaintegration

| 47. | Europaparlamentet betonar att mer måste göras för att få bukt med stereotyper och fördomar om funktionsnedsättning, och att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning måste bli mer synliga i medier för att förändra de samhällsnormer som stänger ute dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja jämställdhet i medieorganisationer, representativa organ och utbildningsinstitutioner, särskilt i deras styrelser, och att investera i initiativ för att öka allmänhetens medvetenhet, samt att noga övervaka och följa upp de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla program och tjänster för kvinnor med funktionsnedsättning, som fokuserar på deras digitala integration och betonar digitaliseringens enorma potential för kvinnor med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka tillgängligheten till medietjänster, med fullt åtkomliga internettjänster av högsta möjliga kvalitet, som anpassats till personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra programföretagen att fullt ut involvera kvinnor med funktionsnedsättning som deltagare och programledare i radio- och TV-företag av alla slag. |
| --- | --- |

50.

Lagstiftning och genomförande

| 51. | Europaparlamentet beklagar att EU:s handikappstrategi 2010–2020, som för närvarande är i kraft, inte har lyckats med att främja antagandet av effektiva rättsakter, åtgärder eller strategier för att hantera segregeringen och avvisandet av kvinnor med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden och i det politiska livet, och i skolor och inlärningsmiljöer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa åtgärder för att möjliggöra och uppmuntra deltagande av kvinnor och flickor med funktionsnedsättning i det offentliga, sociala, kulturella, ekonomiska och politiska livet, särskilt genom att minska hindren för rörlighet och uppmuntra kvinnor med funktionsnedsättning att bilda och ansluta sig till organisationer och nätverk, samt genom utbildning och mentorprogram. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utveckla positiva åtgärder riktade till kvinnor med funktionsnedsättning i syfte att främja utbildning, placering av arbetstagare, tillgång till anställning, bevarande av arbetstillfällen, lika karriärvägar, anpassning på arbetsplatsen och balans mellan arbetsliv och privatliv. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla positiva åtgärder för att förstärka funktionsnedsatta kvinnors och flickors rättigheter, att inrätta en mekanism för att övervaka framstegen och att finansiera datainsamling och forskning om kvinnor och flickor med funktionsnedsättning, i enlighet med principerna i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till EU:s handikappstrategi 2020–2030 som fullt ut integrerar bestämmelserna i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i EU:s framtida lagstiftning, politik och olika program och i överensstämmelse med FN:s konvention om barnets rättigheter och det strategiska engagemanget för jämställdhet 2016–2019, så att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning ska kunna utnyttja sina rättigheter fullt ut som alla andra. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förankra normerna i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i sina rättsliga och politiska ramar i syfte att säkerställa att den människorättsbaserade inställningen till funktionsnedsättning fullt ut återspeglas i lag och politikutformning. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet understryker att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning bör, genom sina representativa organisationer, noga rådfrågas och aktivt engageras i utvecklingen och genomförandet av lagstiftning och politik för att säkerställa icke-diskriminering och lika möjligheter, samt i övervakningen av deras effektivitet. Parlamentet efterlyser en verkligt strukturerad dialog mellan EU och organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning vid utarbetandet av EU:s handikappstrategi 2020–2030. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet betonar att organisationer för personer med funktionsnedsättning måste engageras i förberedelserna, genomförandet och efterhandsutvärderingen av projekt som genomförs inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. |
| --- | --- |

58.

Finansiering

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att optimera EU:s strukturfonder, inbegripet Europeiska socialfonden, i syfte att främja tillgänglighet och icke-diskriminering för kvinnor med funktionsnedsättning, och att göra finansieringsmöjligheter mer synliga, t.ex. för nystartade företag och stödja företagande i allmänhet. |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 29 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/173 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/173

---

P8_TA(2018)0483

Försvar av akademisk frihet inom EU:s yttre åtgärder

Europaparlamentets rekommendation av den 29 november 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende försvar av akademisk frihet inom EU:s yttre åtgärder (2018/2117(INI))

(2020/C 363/24)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 13,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för och EU:s handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för och EU:s handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012), som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och av Europeiska unionens politik på området,

| — | med beaktande av rekommendationen om villkoren för lärare inom högre utbildning, som antogs av generalkonferensen för FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) vid dess tjugonionde sammanträde den 21 oktober–12 november 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen om villkoren för lärare inom högre utbildning, som antogs av generalkonferensen för FN:s organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) vid dess tjugonionde sammanträde den 21 oktober–12 november 1997,

| — | med beaktande av Limadeklarationen om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning, som antogs i september 1988 av World University Service, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Limadeklarationen om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning, som antogs i september 1988 av World University Service,

| — | med beaktande av resolution 29/7 om rätten till utbildning, som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter vid dess 42:a sammanträde den 2 juli 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 29/7 om rätten till utbildning, som antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter vid dess 42:a sammanträde den 2 juli 2015,

| — | med beaktande av allmän kommentar nr 13 från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs den 8 december 1999 vid dess tjugoförsta sammanträde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmän kommentar nr 13 från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, som antogs den 8 december 1999 vid dess tjugoförsta sammanträde,

| — | med beaktande av yttrande 891/2017 från Venedigkommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrande 891/2017 från Venedigkommissionen,

| — | med beaktande av rapporterna från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer, särskilt Principles of State Responsibility to Protect Higher Education from Attack, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från nationella, europeiska och internationella icke-statliga organisationer, särskilt Principles of State Responsibility to Protect Higher Education from Attack,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0403/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0403/2018), och av följande skäl:

| A. | Unesco definierar akademisk frihet som rätten, utan inskränkning genom föreskriven doktrin, till frihet i undervisning och debatt, frihet att bedriva forskning och sprida och offentliggöra resultaten av denna, till att fritt uttrycka sin åsikt om den institution eller det system som man arbetar inom, frihet från institutionell censur och frihet att delta i professionella eller representativa akademiska organ. |
| --- | --- |

A.

Unesco definierar akademisk frihet som rätten, utan inskränkning genom föreskriven doktrin, till frihet i undervisning och debatt, frihet att bedriva forskning och sprida och offentliggöra resultaten av denna, till att fritt uttrycka sin åsikt om den institution eller det system som man arbetar inom, frihet från institutionell censur och frihet att delta i professionella eller representativa akademiska organ.

| B. | Rätten till utbildning är av grundläggande vikt för åtnjutandet av alla andra mänskliga rättigheter och för uppnåendet av hållbar utveckling. Denna rätt kan åtnjutas endast i ett klimat av akademisk frihet och med självständighet för institutioner för högre utbildning. |
| --- | --- |

B.

Rätten till utbildning är av grundläggande vikt för åtnjutandet av alla andra mänskliga rättigheter och för uppnåendet av hållbar utveckling. Denna rätt kan åtnjutas endast i ett klimat av akademisk frihet och med självständighet för institutioner för högre utbildning.

| C. | I Limadeklarationen om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning definieras akademisk frihet som friheten för medlemmar av den akademiska världen, vilket omfattar alla personer som – enskilt eller kollektivt – undervisar, studerar, forskar eller arbetar vid en institution för högre utbildning, för att söka, utveckla och överföra kunskap genom forskning, studier, diskussioner, dokumentation, produktion, skapande, undervisning, föreläsningar och skrivande. |
| --- | --- |

C.

I Limadeklarationen om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning definieras akademisk frihet som friheten för medlemmar av den akademiska världen, vilket omfattar alla personer som – enskilt eller kollektivt – undervisar, studerar, forskar eller arbetar vid en institution för högre utbildning, för att söka, utveckla och överföra kunskap genom forskning, studier, diskussioner, dokumentation, produktion, skapande, undervisning, föreläsningar och skrivande.

| D. | Denna definition måste vara förankrad i grundläggande demokratiska värderingar, däribland principer om lika tillträde och icke-diskriminering, ansvarsskyldighet, kritiskt och oberoende tänkande, institutionell självständighet och socialt ansvar. Demokratin är inte möjlig utan den akademiska friheten, som möjliggör en informerad debatt. |
| --- | --- |

D.

Denna definition måste vara förankrad i grundläggande demokratiska värderingar, däribland principer om lika tillträde och icke-diskriminering, ansvarsskyldighet, kritiskt och oberoende tänkande, institutionell självständighet och socialt ansvar. Demokratin är inte möjlig utan den akademiska friheten, som möjliggör en informerad debatt.

| E. | Akademisk frihet är en nyckel till hållbar utveckling, särskilt för att uppnå målen för hållbar utveckling i Agenda 2030, där utbildning av hög kvalitet, vetenskaplig forskning och innovation har en central plats. |
| --- | --- |

E.

Akademisk frihet är en nyckel till hållbar utveckling, särskilt för att uppnå målen för hållbar utveckling i Agenda 2030, där utbildning av hög kvalitet, vetenskaplig forskning och innovation har en central plats.

| F. | Självständighet är en nödvändig förutsättning för att utbildningsinstitutioner ska kunna fullgöra sina uppgifter. Akademisk frihet kräver konstant och vaksamt skydd mot otillbörliga påtryckningar från staten eller kommersiella intressen. |
| --- | --- |

F.

Självständighet är en nödvändig förutsättning för att utbildningsinstitutioner ska kunna fullgöra sina uppgifter. Akademisk frihet kräver konstant och vaksamt skydd mot otillbörliga påtryckningar från staten eller kommersiella intressen.

| G. | Akademisk frihet – med sina beståndsdelar tankefrihet, åsiktsfrihet, yttrandefrihet, föreningsfrihet, frihet att resa och undervisningsfrihet – bidrar till att skapa det utrymme där ett öppet och stabilt samhälle som präglas av mångfald har frihet att tänka, ifrågasätta och utbyta idéer och att skapa, ta del av och sprida kunskap. |
| --- | --- |

G.

Akademisk frihet – med sina beståndsdelar tankefrihet, åsiktsfrihet, yttrandefrihet, föreningsfrihet, frihet att resa och undervisningsfrihet – bidrar till att skapa det utrymme där ett öppet och stabilt samhälle som präglas av mångfald har frihet att tänka, ifrågasätta och utbyta idéer och att skapa, ta del av och sprida kunskap.

| H. | Angrepp på den akademiska friheten undergräver forskning, studier, undervisning, det offentliga samtalet och rätten till utbildning, vilket urholkar den akademiska kvaliteten och den sociala, politiska, ekonomiska och kulturella utvecklingen. Det är genom att resonera, lägga fram bevis och övertyga som man kommer fram till svaren på samhällsfrågorna. |
| --- | --- |

H.

Angrepp på den akademiska friheten undergräver forskning, studier, undervisning, det offentliga samtalet och rätten till utbildning, vilket urholkar den akademiska kvaliteten och den sociala, politiska, ekonomiska och kulturella utvecklingen. Det är genom att resonera, lägga fram bevis och övertyga som man kommer fram till svaren på samhällsfrågorna.

| I. | Rätten till utbildning, undervisning och forskning kan åtnjutas till fullo endast i ett klimat av akademisk frihet. |
| --- | --- |

I.

Rätten till utbildning, undervisning och forskning kan åtnjutas till fullo endast i ett klimat av akademisk frihet.

| J. | Det är mycket viktigt att man på ett adekvat sätt tar itu med frågan om akademisk frihet under processen för EU-anslutning för att förhindra angrepp i EU:s medlemsstater, såsom försöken att stänga Centraleuropeiska universitetet (CEU) i Budapest, vilka är avsedda att leda till en omplacering av studenter till Wien från och med 2019, samt blockeringen av genusstudier i Ungern. Kandidatländerna bör göra åtaganden om centrala värden för den högre utbildningen, däribland akademisk frihet och institutionellt oberoende. |
| --- | --- |

J.

Det är mycket viktigt att man på ett adekvat sätt tar itu med frågan om akademisk frihet under processen för EU-anslutning för att förhindra angrepp i EU:s medlemsstater, såsom försöken att stänga Centraleuropeiska universitetet (CEU) i Budapest, vilka är avsedda att leda till en omplacering av studenter till Wien från och med 2019, samt blockeringen av genusstudier i Ungern. Kandidatländerna bör göra åtaganden om centrala värden för den högre utbildningen, däribland akademisk frihet och institutionellt oberoende.

| K. | Den akademiska världen och utbildningsinstitutionerna blir allt sårbarare för inblandning, påtryckningar och repressalier från stater, näringslivet eller andra icke-statliga aktörer. Varje år rapporteras om hundratals angrepp mot universitet, institutioner för högre utbildning och deras medlemmar runt om i världen, bland annat mord, våld och försvinnanden, felaktigt fängslande/frihetsberövande, felaktigt åtal, förlust av ställning och uppsägningar/avstängningar från studier på felaktig grund, reserestriktioner eller begränsningar av rörelsefriheten och andra extrema eller systembetingade hot. Kränkningar av den akademiska friheten sker också inom medlemsstater i EU och unionens närmaste partner. |
| --- | --- |

K.

Den akademiska världen och utbildningsinstitutionerna blir allt sårbarare för inblandning, påtryckningar och repressalier från stater, näringslivet eller andra icke-statliga aktörer. Varje år rapporteras om hundratals angrepp mot universitet, institutioner för högre utbildning och deras medlemmar runt om i världen, bland annat mord, våld och försvinnanden, felaktigt fängslande/frihetsberövande, felaktigt åtal, förlust av ställning och uppsägningar/avstängningar från studier på felaktig grund, reserestriktioner eller begränsningar av rörelsefriheten och andra extrema eller systembetingade hot. Kränkningar av den akademiska friheten sker också inom medlemsstater i EU och unionens närmaste partner.

| L. | Nedskärningar i offentlig finansiering av utbildning, inklusive högre utbildning, och det efterföljande behovet av alternativa inkomstkällor äventyrar den akademiska friheten, särskilt om sådan extern finansiering kommer från utländska auktoritära regimer eller multinationella företag. |
| --- | --- |

L.

Nedskärningar i offentlig finansiering av utbildning, inklusive högre utbildning, och det efterföljande behovet av alternativa inkomstkällor äventyrar den akademiska friheten, särskilt om sådan extern finansiering kommer från utländska auktoritära regimer eller multinationella företag.

| M. | Utländska utbildningsinstitutioner inom EU utsätts för angrepp från nationella regeringar och kränkningar av sin akademiska frihet. |
| --- | --- |

M.

Utländska utbildningsinstitutioner inom EU utsätts för angrepp från nationella regeringar och kränkningar av sin akademiska frihet.

| N. | Försöken att kontrollera eller tysta institutioner för högre utbildning eller deras forskare, studerande och personal sträcker sig långt utöver de enskilda individer och institutioner som är de direkta måltavlorna och påverkar samhället i stort, genom att utrymmet för ett inkluderande demokratiskt deltagande, yttrandefrihet och egenmakt åt alla medborgare krymper och framtida generationer berövas skickliga akademiker och forskare. |
| --- | --- |

N.

Försöken att kontrollera eller tysta institutioner för högre utbildning eller deras forskare, studerande och personal sträcker sig långt utöver de enskilda individer och institutioner som är de direkta måltavlorna och påverkar samhället i stort, genom att utrymmet för ett inkluderande demokratiskt deltagande, yttrandefrihet och egenmakt åt alla medborgare krymper och framtida generationer berövas skickliga akademiker och forskare.

| O. | För att rätten till utbildning ska kunna förverkligas i praktiken och den akademiska friheten garanteras måste staterna säkerställa en tillräcklig och pålitlig finansieringsnivå för utbildning. Politik för finansiell och ekonomisk åtstramning har allvarligt undergrävt den akademiska friheten och fortsätter att göra det runt om i världen, även inom EU. |
| --- | --- |

O.

För att rätten till utbildning ska kunna förverkligas i praktiken och den akademiska friheten garanteras måste staterna säkerställa en tillräcklig och pålitlig finansieringsnivå för utbildning. Politik för finansiell och ekonomisk åtstramning har allvarligt undergrävt den akademiska friheten och fortsätter att göra det runt om i världen, även inom EU.

| P. | Kränkningar av den akademiska friheten tas sällan upp inom ramen för de mänskliga rättigheterna, vilket delvis återspeglar bristande kännedom om den akademiska friheten bland människorättsförsvarare, delvis beror på att klagomål ofta handlar om andra rättigheter som kränkts, såsom yttrandefriheten eller åsiktsfriheten. Till följd av detta är normerna på området underutvecklade och kränkningar av den akademiska friheten underrapporterade. |
| --- | --- |

P.

Kränkningar av den akademiska friheten tas sällan upp inom ramen för de mänskliga rättigheterna, vilket delvis återspeglar bristande kännedom om den akademiska friheten bland människorättsförsvarare, delvis beror på att klagomål ofta handlar om andra rättigheter som kränkts, såsom yttrandefriheten eller åsiktsfriheten. Till följd av detta är normerna på området underutvecklade och kränkningar av den akademiska friheten underrapporterade.

| Q. | Det finns ett allmänt behov av både att öka medvetenheten om betydelsen av akademisk frihet som ett verktyg för att främja demokrati, respekt för rättsstaten och ansvarsskyldighet och att skapa möjligheter att förbättra förmågan att förespråka och försvara den. |
| --- | --- |

Q.

Det finns ett allmänt behov av både att öka medvetenheten om betydelsen av akademisk frihet som ett verktyg för att främja demokrati, respekt för rättsstaten och ansvarsskyldighet och att skapa möjligheter att förbättra förmågan att förespråka och försvara den.

| R. | Det är viktigt att identifiera angrepp på den akademiska friheten som en del av en global företeelse och att uppmuntra till att erkänna drabbade akademiker och studerande inte bara som individer vars rättigheter kränks, utan även som människorättsförsvarare som angrips. Det behövs en kraftfull reaktion på internationell och nationell nivå, både från den högre utbildningen själv och från det civila samhället och den breda allmänheten. |
| --- | --- |

R.

Det är viktigt att identifiera angrepp på den akademiska friheten som en del av en global företeelse och att uppmuntra till att erkänna drabbade akademiker och studerande inte bara som individer vars rättigheter kränks, utan även som människorättsförsvarare som angrips. Det behövs en kraftfull reaktion på internationell och nationell nivå, både från den högre utbildningen själv och från det civila samhället och den breda allmänheten.

| S. | Många akademiker och studerande i riskzonen kan inte få tillgång till de möjligheter som EU-program för akademisk rörlighet och människorättsförsvarare erbjuder eftersom de inte uppfyller ansökningskriterierna eller har stora svårigheter att följa de allmänna förfarandena, kraven och tidsplanerna för ansökan. |
| --- | --- |

S.

Många akademiker och studerande i riskzonen kan inte få tillgång till de möjligheter som EU-program för akademisk rörlighet och människorättsförsvarare erbjuder eftersom de inte uppfyller ansökningskriterierna eller har stora svårigheter att följa de allmänna förfarandena, kraven och tidsplanerna för ansökan.

| T. | Finansieringsbegränsningar i EU:s program begränsar verksamheten för organisationer och universitet i EU som redan stöder studerande och forskare som är i riskzonen eller flyr sina länder till följd av hotet om förföljelse på grund av deras akademiska engagemang. Dessa organisationer och universitet behöver mer stöd till sin verksamhet och sina initiativ. |
| --- | --- |

T.

Finansieringsbegränsningar i EU:s program begränsar verksamheten för organisationer och universitet i EU som redan stöder studerande och forskare som är i riskzonen eller flyr sina länder till följd av hotet om förföljelse på grund av deras akademiska engagemang. Dessa organisationer och universitet behöver mer stöd till sin verksamhet och sina initiativ.

| U. | EU har åtagit sig att främja och skydda mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstatliga principer i hela världen. I EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati efterlyses en verkningsfullare EU-politik för stöd till mänskliga rättigheter och demokrati, vilket inbegriper att öka effektiviteten i dialoger om mänskliga rättigheter, förbättra synligheten och inverkan av landsstrategierna för mänskliga rättigheter, fokusera på ett verkningsfullt genomförande av EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter samt förbättra offentlig diplomati och kommunikation om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

U.

EU har åtagit sig att främja och skydda mänskliga rättigheter, demokratiska institutioner och rättsstatliga principer i hela världen. I EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati efterlyses en verkningsfullare EU-politik för stöd till mänskliga rättigheter och demokrati, vilket inbegriper att öka effektiviteten i dialoger om mänskliga rättigheter, förbättra synligheten och inverkan av landsstrategierna för mänskliga rättigheter, fokusera på ett verkningsfullt genomförande av EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter samt förbättra offentlig diplomati och kommunikation om mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att






  a) | uttryckligen erkänna vikten av akademisk frihet i offentliga uttalanden, politik och åtgärder som rör EU:s yttre åtgärder, däribland ett erkännande av principerna om att tankar inte är brott och att kritik inte är illojalitet utan väsentliga delar av ett demokratiskt samhälle och dess utveckling, att utbildningsinstitutionernas självständighet alltid bör skyddas och att den akademiska friheten spelar en viktig roll i utbildningens framåtskridande och mänsklighetens och det moderna samhällets utveckling, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

uttryckligen erkänna vikten av akademisk frihet i offentliga uttalanden, politik och åtgärder som rör EU:s yttre åtgärder, däribland ett erkännande av principerna om att tankar inte är brott och att kritik inte är illojalitet utan väsentliga delar av ett demokratiskt samhälle och dess utveckling, att utbildningsinstitutionernas självständighet alltid bör skyddas och att den akademiska friheten spelar en viktig roll i utbildningens framåtskridande och mänsklighetens och det moderna samhällets utveckling,

| b) | erkänna att anspråk på akademisk frihet omfattas av befintlig människorättslagstiftning och härleds från rätten till utbildning och rätten till yttrande- och åsiktsfrihet, påminna om att den akademiska friheten omfattar friheten för akademiker att sprida information, bedriva forskning och förmedla kunskap och fakta utan inskränkningar, friheten att uttrycka sina synpunkter och åsikter — även om de är kontroversiella eller impopulära – på områdena för sin forskning och professionella sakkunskap, vilket kan inbegripa en granskning av hur offentliga institutioner fungerar i ett visst politiskt system och kritik av detta, |
| --- | --- |

b)

erkänna att anspråk på akademisk frihet omfattas av befintlig människorättslagstiftning och härleds från rätten till utbildning och rätten till yttrande- och åsiktsfrihet, påminna om att den akademiska friheten omfattar friheten för akademiker att sprida information, bedriva forskning och förmedla kunskap och fakta utan inskränkningar, friheten att uttrycka sina synpunkter och åsikter — även om de är kontroversiella eller impopulära – på områdena för sin forskning och professionella sakkunskap, vilket kan inbegripa en granskning av hur offentliga institutioner fungerar i ett visst politiskt system och kritik av detta,

| c) | offentligt kasta ljus på problemen med angrepp på den akademiska friheten, inklusive deras negativa konsekvenser, uttrycka oro över den akademiska världens sårbarhet för otillbörlig inblandning av nationella myndigheter, privata aktörer eller företagsintressen, påminna om staternas ansvar att garantera akademisk frihet, agera i enlighet med detta och på ett proaktivt sätt skydda institutioner för högre utbildning, akademiker och studerande från angrepp, oavsett dessas ursprung och karaktär, |
| --- | --- |

c)

offentligt kasta ljus på problemen med angrepp på den akademiska friheten, inklusive deras negativa konsekvenser, uttrycka oro över den akademiska världens sårbarhet för otillbörlig inblandning av nationella myndigheter, privata aktörer eller företagsintressen, påminna om staternas ansvar att garantera akademisk frihet, agera i enlighet med detta och på ett proaktivt sätt skydda institutioner för högre utbildning, akademiker och studerande från angrepp, oavsett dessas ursprung och karaktär,

| d) | se till att EU-institutioner och företrädare för medlemsstaterna som besöker tredjeländer informeras om situationen för den akademiska friheten, |
| --- | --- |

d)

se till att EU-institutioner och företrädare för medlemsstaterna som besöker tredjeländer informeras om situationen för den akademiska friheten,

| e) | visa stöd för institutioner, personal och studerande som riskerar eller har fallit offer för tvång eller våldsamma angrepp och offentligt fördöma sådana angrepp genom att ta upp frågan på alla nivåer, bland annat genom uttalanden, besök, inbjudningar till offentliga framträdanden och övervakning av rättegångar och fängelser samt specifika hänvisningar till enskilda fall av personer inom högre utbildning som befinner sig i riskzonen, |
| --- | --- |

e)

visa stöd för institutioner, personal och studerande som riskerar eller har fallit offer för tvång eller våldsamma angrepp och offentligt fördöma sådana angrepp genom att ta upp frågan på alla nivåer, bland annat genom uttalanden, besök, inbjudningar till offentliga framträdanden och övervakning av rättegångar och fängelser samt specifika hänvisningar till enskilda fall av personer inom högre utbildning som befinner sig i riskzonen,

| f) | stödja lika tillgång till den akademiska världen, oberoende av etnisk tillhörighet, kast, funktionsnedsättning, nationalitet, religiös övertygelse, könsidentitet, sexuell läggning eller annan status, i sina kontakter med tredjeländer ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja undanröjandet av könsdiskriminering och alla former av våld och att bidra till att uppnå jämställdhet mellan könen och rätt till utbildning för alla, |
| --- | --- |

f)

stödja lika tillgång till den akademiska världen, oberoende av etnisk tillhörighet, kast, funktionsnedsättning, nationalitet, religiös övertygelse, könsidentitet, sexuell läggning eller annan status, i sina kontakter med tredjeländer ägna särskild uppmärksamhet åt att stödja undanröjandet av könsdiskriminering och alla former av våld och att bidra till att uppnå jämställdhet mellan könen och rätt till utbildning för alla,

| g) | betona att angrepp mot den akademiska friheten även kan ta formen av it-angrepp, eftersom akademiker i dag allt oftare använder internet och sociala medier för att uttrycka sina idéer och åsikter, |
| --- | --- |

g)

betona att angrepp mot den akademiska friheten även kan ta formen av it-angrepp, eftersom akademiker i dag allt oftare använder internet och sociala medier för att uttrycka sina idéer och åsikter,

| h) | ta upp den akademiska friheten på olika nivåer i den politiska dialogen, bland annat i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med partnerländer, intensifiera de diplomatiska ansträngningarna med partnerländer genom bilateralt och multilateralt engagemang i samband med oroväckande incidenter som rör hot eller angrepp mot den akademiska friheten, särskilt våldsamma angrepp på institutioner och personer inom högre utbildning, liksom diskriminerande politik eller praxis, otillbörliga inskränkningar av forskning eller yttranden, felaktigt åtal eller frihetsberövande samt restriktioner för rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar, uppmuntra partnerländer att inrätta ramar för akademisk frihet och institutionellt oberoende och att övervaka genomförandet av dessa grundläggande rättigheter, se till att alla internationella samarbetsavtal med partnerländer respekterar dessa principer, |
| --- | --- |

h)

ta upp den akademiska friheten på olika nivåer i den politiska dialogen, bland annat i dialoger och samråd om mänskliga rättigheter med partnerländer, intensifiera de diplomatiska ansträngningarna med partnerländer genom bilateralt och multilateralt engagemang i samband med oroväckande incidenter som rör hot eller angrepp mot den akademiska friheten, särskilt våldsamma angrepp på institutioner och personer inom högre utbildning, liksom diskriminerande politik eller praxis, otillbörliga inskränkningar av forskning eller yttranden, felaktigt åtal eller frihetsberövande samt restriktioner för rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar, uppmuntra partnerländer att inrätta ramar för akademisk frihet och institutionellt oberoende och att övervaka genomförandet av dessa grundläggande rättigheter, se till att alla internationella samarbetsavtal med partnerländer respekterar dessa principer,

| i) | inkludera försvar och skydd av den akademiska friheten och det institutionella oberoendet bland Köpenhamnskriterierna inom ramen för processen för EU-anslutning i syfte att förhindra angrepp mot den akademiska friheten i medlemsstaterna, såsom i fallet med Centraleuropeiska universitetet i Ungern, |
| --- | --- |

i)

inkludera försvar och skydd av den akademiska friheten och det institutionella oberoendet bland Köpenhamnskriterierna inom ramen för processen för EU-anslutning i syfte att förhindra angrepp mot den akademiska friheten i medlemsstaterna, såsom i fallet med Centraleuropeiska universitetet i Ungern,

| j) | uppmuntra alla stater att göra så som de flesta av EU:s medlemsstater redan har gjort och ställa sig bakom och genomföra förklaringen om säkra skolor och dess åtföljande riktlinjer för att skydda skolor och universitet mot militär användning i väpnade konflikter, som fungerar som vägledning för ansvaret att skydda grundläggande värden, särskilt akademisk frihet och institutionellt oberoende, i samband med våldsamma angrepp och påtryckningar på högre utbildning, |
| --- | --- |

j)

uppmuntra alla stater att göra så som de flesta av EU:s medlemsstater redan har gjort och ställa sig bakom och genomföra förklaringen om säkra skolor och dess åtföljande riktlinjer för att skydda skolor och universitet mot militär användning i väpnade konflikter, som fungerar som vägledning för ansvaret att skydda grundläggande värden, särskilt akademisk frihet och institutionellt oberoende, i samband med våldsamma angrepp och påtryckningar på högre utbildning,

| k) | arbeta med FN, Europarådet, internationella organ, det civila samhället och universitet och högskolor för att skapa mekanismer för övervakning och rapportering av angrepp på, hot mot och otillbörliga restriktioner för högre utbildning och enskilda akademiker och att stärka och främja övervakning i syfte att öka medvetenheten, ställa förövare till svars och förbättra insatserna för att förebygga och reagera på angrepp mot den akademiska friheten, |
| --- | --- |

k)

arbeta med FN, Europarådet, internationella organ, det civila samhället och universitet och högskolor för att skapa mekanismer för övervakning och rapportering av angrepp på, hot mot och otillbörliga restriktioner för högre utbildning och enskilda akademiker och att stärka och främja övervakning i syfte att öka medvetenheten, ställa förövare till svars och förbättra insatserna för att förebygga och reagera på angrepp mot den akademiska friheten,

| l) | engagera sig i och uppmuntra till regelbunden dialog med universitetssamfund och organisationer som har i uppdrag att värna den högre utbildningen och främja den akademiska friheten, i syfte att utveckla de bästa politiska ramarna, initiativen och strategierna för opinionsbildning för akademisk frihet, |
| --- | --- |

l)

engagera sig i och uppmuntra till regelbunden dialog med universitetssamfund och organisationer som har i uppdrag att värna den högre utbildningen och främja den akademiska friheten, i syfte att utveckla de bästa politiska ramarna, initiativen och strategierna för opinionsbildning för akademisk frihet,

| m) | bidra till utvecklingen av kapacitet för snabba, grundliga och transparenta utredningar av kränkningar av den akademiska friheten, särskilt i situationer som inbegriper våldsamma angrepp, stärka ansträngningarna för att förebygga och reagera på angrepp mot den akademiska friheten och vidta alla rimliga åtgärder för att ställa förövarna till svars, |
| --- | --- |

m)

bidra till utvecklingen av kapacitet för snabba, grundliga och transparenta utredningar av kränkningar av den akademiska friheten, särskilt i situationer som inbegriper våldsamma angrepp, stärka ansträngningarna för att förebygga och reagera på angrepp mot den akademiska friheten och vidta alla rimliga åtgärder för att ställa förövarna till svars,

| n) | främja arbetet med forskning och opinionsbildning som syftar till reform av lagar och andra författningar som på ett otillbörligt sätt begränsar den akademiska friheten eller det akademiska oberoendet för institutioner för högre utbildning och främja institutionellt oberoende som ett sätt att skydda systemen för högre utbildning mot inblandning eller angrepp av stater, företag eller andra icke-statliga aktörer och bevara den högre utbildningen från politisering och ideologisk manipulering, |
| --- | --- |

n)

främja arbetet med forskning och opinionsbildning som syftar till reform av lagar och andra författningar som på ett otillbörligt sätt begränsar den akademiska friheten eller det akademiska oberoendet för institutioner för högre utbildning och främja institutionellt oberoende som ett sätt att skydda systemen för högre utbildning mot inblandning eller angrepp av stater, företag eller andra icke-statliga aktörer och bevara den högre utbildningen från politisering och ideologisk manipulering,

| o) | intensifiera de diplomatiska ansträngningarna med partnerländer genom bilateralt och multilateralt engagemang i samband med oroväckande incidenter som rör hot eller angrepp mot den akademiska friheten, särskilt våldsamma angrepp på institutioner och personer inom högre utbildning, liksom diskriminerande politik eller praxis, otillbörliga inskränkningar av forskning eller yttranden och felaktigt åtal eller frihetsberövande, |
| --- | --- |

o)

intensifiera de diplomatiska ansträngningarna med partnerländer genom bilateralt och multilateralt engagemang i samband med oroväckande incidenter som rör hot eller angrepp mot den akademiska friheten, särskilt våldsamma angrepp på institutioner och personer inom högre utbildning, liksom diskriminerande politik eller praxis, otillbörliga inskränkningar av forskning eller yttranden och felaktigt åtal eller frihetsberövande,

| p) | se över befintliga stöd- och skyddsmekanismer för människorättsförsvarare för att utveckla förmågan att identifiera och tillhandahålla stöd, inklusive skydd och stöd i nödsituationer, i fall som inbegriper angrepp på den akademiska friheten, även genom fysiskt skydd, rättsligt stöd och hjälp med visum, sjukvårdsstöd, övervakning av rättegångar och fängelser, opinionsbildning och lobbyverksamhet samt långsiktigt stöd under exil, uppmana i synnerhet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter att bland sina prioriteringar inkludera främjandet av akademisk frihet och stöd till akademiker i riskzonen, |
| --- | --- |

p)

se över befintliga stöd- och skyddsmekanismer för människorättsförsvarare för att utveckla förmågan att identifiera och tillhandahålla stöd, inklusive skydd och stöd i nödsituationer, i fall som inbegriper angrepp på den akademiska friheten, även genom fysiskt skydd, rättsligt stöd och hjälp med visum, sjukvårdsstöd, övervakning av rättegångar och fängelser, opinionsbildning och lobbyverksamhet samt långsiktigt stöd under exil, uppmana i synnerhet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter att bland sina prioriteringar inkludera främjandet av akademisk frihet och stöd till akademiker i riskzonen,

| q) | se över befintliga program och resurser för akademisk rörlighet och andra former av utbildnings- och forskningssamarbete, inbegripet deras kriterier, ansökningsförfaranden, krav, tidsramar och tidsplaner, i syfte att undanröja hinder som riskerar att utesluta annars kvalificerade akademiker eller studerande från tillgång till programerbjudanden, placeringar eller andra resurser, främja de befintliga projekt som finansieras av EU, såsom ”Academian Refuge”, som strävar efter att öka medvetenheten om vikten av den akademiska friheten inom den högre utbildningen och konsekvenserna för samhället som helhet om denna frihet förtrycks, |
| --- | --- |

q)

se över befintliga program och resurser för akademisk rörlighet och andra former av utbildnings- och forskningssamarbete, inbegripet deras kriterier, ansökningsförfaranden, krav, tidsramar och tidsplaner, i syfte att undanröja hinder som riskerar att utesluta annars kvalificerade akademiker eller studerande från tillgång till programerbjudanden, placeringar eller andra resurser, främja de befintliga projekt som finansieras av EU, såsom ”Academian Refuge”, som strävar efter att öka medvetenheten om vikten av den akademiska friheten inom den högre utbildningen och konsekvenserna för samhället som helhet om denna frihet förtrycks,

| r) | se till att EU:s makroekonomiska stödprogram för tredjeländer och de europeiska finansinstitutens politik inte undergräver den akademiska friheten genom att stödja politik som minskar de nationella anslagen till utbildningssektorn, |
| --- | --- |

r)

se till att EU:s makroekonomiska stödprogram för tredjeländer och de europeiska finansinstitutens politik inte undergräver den akademiska friheten genom att stödja politik som minskar de nationella anslagen till utbildningssektorn,

| s) | skapa nya initiativ inom befintliga och framtida program – eventuellt som synergier som utvecklas och finansieras av unionen genom dess budgetar för andra ändamål än utbildning och forskning – såsom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III), Horisont 2020, Erasmus+ och Marie Skłodowska–Curie-åtgärderna, till nya EU-finansierade programåtgärder till stöd för att ge akademiker, forskarstuderande och doktorander i riskzonen med status som internationellt skyddsbehövande platser på europeiska institutioner för högre utbildning och forskning, |
| --- | --- |

s)

skapa nya initiativ inom befintliga och framtida program – eventuellt som synergier som utvecklas och finansieras av unionen genom dess budgetar för andra ändamål än utbildning och forskning – såsom instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III), Horisont 2020, Erasmus+ och Marie Skłodowska–Curie-åtgärderna, till nya EU-finansierade programåtgärder till stöd för att ge akademiker, forskarstuderande och doktorander i riskzonen med status som internationellt skyddsbehövande platser på europeiska institutioner för högre utbildning och forskning,

| t) | stödja det pågående normativa arbetet på regional och internationell nivå, bland annat genom att anta en internationell förklaring om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning, uppmuntra EU och dess medlemsstater att ta initiativ beträffande akademisk frihet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

t)

stödja det pågående normativa arbetet på regional och internationell nivå, bland annat genom att anta en internationell förklaring om akademisk frihet och självständighet för institutioner för högre utbildning, uppmuntra EU och dess medlemsstater att ta initiativ beträffande akademisk frihet i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| u) | säkerställa kontinuerligt stöd på hög nivå till Europeiska centrumet för universitetssamarbete och dess globala campus för mänskliga rättigheter och demokrati, som ett flaggskepp för EU:s stöd till utbildning om mänskliga rättigheter i hela världen. |
| --- | --- |

u)

säkerställa kontinuerligt stöd på hög nivå till Europeiska centrumet för universitetssamarbete och dess globala campus för mänskliga rättigheter och demokrati, som ett flaggskepp för EU:s stöd till utbildning om mänskliga rättigheter i hela världen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

2.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 14 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/179 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/179

---

P8_TA(2018)0449

Interimsbetänkande om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 – parlamentets ståndpunkt i syfte att nå en överenskommelse (COM(2018)0322 – C8-0000/2018 – 2018/0166R(APP))

(2020/C 363/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 311, 312 och 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2018En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027 (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 maj 2018En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027 (COM(2018)0321),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322), och kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 och COM(2018)0328), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (COM(2018)0322), och kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0325, COM(2018)0326, COM(2018)0327 och COM(2018)0328),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2018)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (COM(2018)0323),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 maj 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd av unionens budget vid generella brister när det gäller rättsstatens principer i medlemsstaterna (COM(2018)0324),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2018 om nästa fleråriga budgetram: förberedelse av parlamentets ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2020 och om reformen av systemet för Europeiska unionens egna medel (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ratificering av Parisavtalet den 4 oktober 2016 (3) och rådets ratificering den 5 oktober 2016 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ratificering av Parisavtalet den 4 oktober 2016 (3) och rådets ratificering den 5 oktober 2016 (4),

| — | med beaktande av FN: s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som trädde i kraft den 1 januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN: s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som trädde i kraft den 1 januari 2016,

| — | med beaktande av EU:s kollektiva åtagande att uppnå målet att det offentliga utvecklingsbiståndet ska utgöra 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) inom tidsramen för agendan för tiden efter 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s kollektiva åtagande att uppnå målet att det offentliga utvecklingsbiståndet ska utgöra 0,7 % av bruttonationalinkomsten (BNI) inom tidsramen för agendan för tiden efter 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (5),

| — | med beaktande av artikel 99.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0358/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor samt ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0358/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 311 i EUF-fördraget ska unionen se till att den har nödvändiga medel för att nå sina mål och genomföra sin politik.

| B. | Den nuvarande fleråriga budgetramen för 2014–2020 fastställdes för första gången på en lägre nivå än den föregående när det gäller både åtagande- och betalningsbemyndiganden. Det sena antagandet av den fleråriga budgetramen och de sektorsspecifika rättsakterna har haft en mycket negativ inverkan på genomförandet av de nya programmen. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande fleråriga budgetramen för 2014–2020 fastställdes för första gången på en lägre nivå än den föregående när det gäller både åtagande- och betalningsbemyndiganden. Det sena antagandet av den fleråriga budgetramen och de sektorsspecifika rättsakterna har haft en mycket negativ inverkan på genomförandet av de nya programmen.

| C. | Den fleråriga budgetramen visade sig snabbt vara otillräcklig när det gällde att reagera på en rad kriser, nya internationella åtaganden och nya politiska utmaningar som inte integrerades och/eller förutsågs när den antogs. I syfte att säkerställa den nödvändiga finansieringen har den fleråriga budgetramen utnyttjats till bristningsgränsen, bland annat har flexibilitetsbestämmelserna och de särskilda instrumenten tagits i anspråk i en aldrig tidigare skådad omfattning, efter att de tillgängliga marginalerna förbrukats. Nedskärningar har till och med gjorts i högprioriterade EU-program för forskning och infrastruktur bara två år efter det att de antagits. |
| --- | --- |

C.

Den fleråriga budgetramen visade sig snabbt vara otillräcklig när det gällde att reagera på en rad kriser, nya internationella åtaganden och nya politiska utmaningar som inte integrerades och/eller förutsågs när den antogs. I syfte att säkerställa den nödvändiga finansieringen har den fleråriga budgetramen utnyttjats till bristningsgränsen, bland annat har flexibilitetsbestämmelserna och de särskilda instrumenten tagits i anspråk i en aldrig tidigare skådad omfattning, efter att de tillgängliga marginalerna förbrukats. Nedskärningar har till och med gjorts i högprioriterade EU-program för forskning och infrastruktur bara två år efter det att de antagits.

| D. | Den revidering efter halva tiden av den fleråriga budgetramen som inleddes i slutet av 2016 har visat sig vara nödvändig för att bredda den potential som finns i befintliga flexibilitetsbestämmelser, men någon revidering av taken i den fleråriga budgetramen gjordes inte. Denna revidering bedömdes som positiv av både parlamentet och rådet. |
| --- | --- |

D.

Den revidering efter halva tiden av den fleråriga budgetramen som inleddes i slutet av 2016 har visat sig vara nödvändig för att bredda den potential som finns i befintliga flexibilitetsbestämmelser, men någon revidering av taken i den fleråriga budgetramen gjordes inte. Denna revidering bedömdes som positiv av både parlamentet och rådet.

| E. | Fastställandet av den nya fleråriga budgetramen kommer att vara ett avgörande ögonblick för EU-27, eftersom den kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att ansluta sig till en gemensam, långsiktig vision och fatta beslut om framtida politiska prioriteringar och unionens förmåga att genomföra dem. Den fleråriga budgetramen för 2021–2027 bör ge unionen de resurser som krävs för att främja hållbar ekonomisk tillväxt, forskning och innovation, ge ungdomar egenmakt, effektivt hantera migrationens utmaningar, bekämpa arbetslöshet, ihållande fattigdom och social utestängning, ytterligare stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, ta itu med hållbarhet, förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, stärka EU:s säkerhet och försvar, skydda unionens yttre gränser och stödja grannländerna. |
| --- | --- |

E.

Fastställandet av den nya fleråriga budgetramen kommer att vara ett avgörande ögonblick för EU-27, eftersom den kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att ansluta sig till en gemensam, långsiktig vision och fatta beslut om framtida politiska prioriteringar och unionens förmåga att genomföra dem. Den fleråriga budgetramen för 2021–2027 bör ge unionen de resurser som krävs för att främja hållbar ekonomisk tillväxt, forskning och innovation, ge ungdomar egenmakt, effektivt hantera migrationens utmaningar, bekämpa arbetslöshet, ihållande fattigdom och social utestängning, ytterligare stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, ta itu med hållbarhet, förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, stärka EU:s säkerhet och försvar, skydda unionens yttre gränser och stödja grannländerna.

| F. | Mot bakgrund av de globala utmaningar som medlemsstaterna inte kan hantera på egen hand bör det vara möjligt att erkänna europeiska kollektiva nyttigheter och att bedöma områden där europeiska utgifter skulle vara mer effektiva än nationella utgifter för att överföra motsvarande finansiella resurser till unionsnivå, och därmed stärka unionens strategiska betydelse utan att nödvändigtvis öka de totala offentliga utgifterna. |
| --- | --- |

F.

Mot bakgrund av de globala utmaningar som medlemsstaterna inte kan hantera på egen hand bör det vara möjligt att erkänna europeiska kollektiva nyttigheter och att bedöma områden där europeiska utgifter skulle vara mer effektiva än nationella utgifter för att överföra motsvarande finansiella resurser till unionsnivå, och därmed stärka unionens strategiska betydelse utan att nödvändigtvis öka de totala offentliga utgifterna.

| G. | Den 2 maj 2018 lade kommissionen fram ett antal lagstiftningsförslag om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och EU:s egna medel som följdes av lagstiftningsförslag om att inrätta nya EU-program och EU-instrument. |
| --- | --- |

G.

Den 2 maj 2018 lade kommissionen fram ett antal lagstiftningsförslag om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och EU:s egna medel som följdes av lagstiftningsförslag om att inrätta nya EU-program och EU-instrument.

| 1. | Europaparlamentet betonar att den fleråriga budgetramen för 2021–2027 måste garantera unionens ansvar för och förmåga att möta framväxande behov, ytterligare utmaningar och nya internationella åtaganden och att uppnå sina politiska prioriteringar och mål. Parlamentet betonar de allvarliga problem som är kopplade till underfinansieringen av den fleråriga budgetramen för 2014–2020, och upprepar att det är nödvändigt att undvika en upprepning av tidigare misstag genom att från början säkerställa en kraftfull och trovärdig EU-budget till gagn för medborgarna under den kommande sjuårsperioden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och unionens system för egna medel utgör utgångspunkten för de kommande förhandlingarna. Parlamentet uttrycker sin ståndpunkt beträffande dessa förslag, i avvaktan på rådets förhandlingsmandat som ännu inte är tillgängligt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att kommissionens förslag om den totala nivån för nästa fleråriga budgetram på 1,08 % av BNI för EU-27 (1,11 % efter integreringen av Europeiska utvecklingsfonden) uttryckt i procent av BNI är en real minskning i förhållande till den nuvarande fleråriga budgetramen. Parlamentet anser att den föreslagna nivån för den fleråriga budgetramen inte kommer att göra det möjligt för unionen att infria sina politiska åtaganden eller hantera viktiga kommande utmaningar. Parlamentet har därför för avsikt att förhandla fram den höjning som krävs. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet motsätter sig dessutom varje minskning av EU:s långvariga politikområden som är förankrade i fördragen, såsom sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken och fiskeripolitiken. Parlamentet motsätter sig särskilt radikala nedskärningar som kommer att inverka negativt på själva arten och målen för dessa politikområden, t.ex. de föreslagna nedskärningarna i anslagen till Sammanhållningsfonden eller till Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Parlamentet motsätter sig i detta sammanhang den föreslagna minskningen av Europeiska socialfonden plus (ESF+), trots dess utvidgade tillämpningsområde, och integreringen av fyra befintliga program, särskilt sysselsättningsinitiativet för unga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar också vikten av de övergripande principer som bör ligga till grund för den fleråriga budgetramen och alla därtill relaterade politikområden. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang sin ståndpunkt att EU måste infria sitt löfte om att vara en föregångare i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, och beklagar avsaknaden av ett tydligt och synligt åtagande i denna riktning i de förslag som rör den fleråriga budgetramen. Parlamentet efterlyser därför en integrering av målen för hållbar utveckling i EU:s alla politikområden och initiativ i nästa fleråriga budgetram. Parlamentet betonar vidare att alla program under nästa fleråriga budgetram bör vara i linje med stadgan om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet framhåller vikten av att åstadkomma resultat när det gäller den europeiska pelaren för sociala rättigheter, undanröjandet av diskriminering, bland annat mot hbti-personer, och inrättandet av en portfölj för minoriteter, bland annat romer, som alla är avgörande för att EU ska kunna fullgöra sina åtaganden i riktning mot ett Europa för alla. Parlamentet understryker att för att uppfylla sina skyldigheter enligt Parisavtalet bör EU:s bidrag till klimatmålen nå minst 25 % av utgifterna under den fleråriga budgetramen 2021–2027 och 30 % så snart som möjligt, senast 2027. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att inga betydande framsteg har gjorts på detta område trots det gemensamma uttalandet om jämställdhetsintegrering som bifogats förordningen om den fleråriga budgetramen för 2014–2020, och att kommissionen inte tog hänsyn till dess genomförande i halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar djupt att jämställdhetsintegrering har förbisetts fullständigt i förslaget till flerårig budgetram, och beklagar bristen på tydliga jämställdhetsmål, jämställdhetskrav och jämställdhetsindikatorer i förslagen om relevant EU-politik. Parlamentet begär att man i de årliga budgetförfarandena ska utvärdera och integrera hela effekten av EU:s politik för jämställdhet (jämställdhetsbudgetering). Parlamentet förväntar sig ett förnyat åtagande från parlamentet, rådet och kommissionen om integrering av ett jämställdhetsperspektivet i nästa fleråriga budgetram och en effektiv övervakning av detta, även under halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker att ökad ansvarsskyldighet, förenkling, synlighet, transparens och resultatbaserad budgetering måste ligga till grund för nästa fleråriga budgetram. Parlamentet påminner i detta sammanhang om behovet av att stärka inriktningen för framtida utgifter på prestationer och resultat, med utgångspunkt i ambitiösa och relevanta prestationsmål och en omfattande och gemensam definition av europeiskt mervärde. Parlamentet uppmanar kommissionen att med beaktande av ovannämnda övergripande principer, effektivisera prestationsrapporteringen, utvidga den till en kvalitativ metod som omfattar miljömässiga och sociala indikatorer, och att tydligt presentera information om de viktigaste EU-utmaningar som ännu inte har åtgärdats. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är medvetet om de allvarliga utmaningar som unionen står inför och tar sitt fulla ansvar för att i tid säkra en budget som står i proportion till EU-medborgarnas behov, förväntningar och angelägenheter. Parlamentet är berett att omedelbart inleda förhandlingar med rådet för att förbättra kommissionens förslag och utforma en realistisk flerårig budgetram. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att parlamentets ståndpunkt redan tydligt anges i dess resolutioner av den 14 mars och den 30 maj 2018, vilka utgör dess politiska ståndpunkt inför den fleråriga budgetramen för 2021–2027 och de egna medlen. Parlamentet påminner om att dessa resolutioner antogs med mycket stora majoriteter, vilket visar att parlamentet är enat och redo för de kommande förhandlingarna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig därför att den fleråriga budgetramen ska placeras högst upp på rådets politiska dagordning och beklagar att inga betydande framsteg har kunnat konstateras hittills. Parlamentet anser att de regelbundna mötena mellan de olika ordförandeskapen i rådet och parlamentets förhandlingsgrupp bör ökas och bana väg för officiella förhandlingar. Parlamentet förväntar sig att en bra överenskommelse kommer att nås före valet till Europaparlamentet 2019 för att undvika att det uppstår allvarliga bakslag för lanseringen av de nya programmen på grund av det sena antagandet av budgetramen, vilket har varit fallet tidigare. Parlamentet understryker att denna tidsplan kommer att göra det möjligt för det nyvalda Europaparlamentet att justera den fleråriga budgetramen för 2021–2027 under den obligatoriska halvtidsrevideringen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att inkomster och utgifter bör behandlas som ett enda paket i de kommande förhandlingarna. Parlamentet betonar därför att ingen överenskommelse kan nås om den framtida fleråriga budgetramen utan att motsvarande framsteg gjorts i fråga om unionens nya egna medel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att alla delar av paketet om den fleråriga budgetramen och egna medel, inklusive beloppen i den fleråriga budgetramen, bör omfattas av förhandlingar tills en slutlig överenskommelse har nåtts. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sin kritiska inställning till det förfarande som användes vid antagandet av den nuvarande förordningen om den fleråriga budgetramen, och den dominerande roll som Europeiska rådet tog på sig i denna process genom att slutgiltigt besluta om ett antal frågor, inklusive den fleråriga budgetramens tak och flera sektorspolitiska bestämmelser, vilket strider mot både fördragens anda och ordalydelse. Parlamentet är särskilt oroat över att de första delarna av den fleråriga budgetramens förhandlingspaket som utarbetats av rådets ordförandeskap följer samma logik och innehåller frågor som rådet och parlamentet ska besluta om gemensamt i samband med antagandet av lagstiftning om inrättande av nya EU-program. Parlamentet avser därför att anpassa sin egen strategi i enlighet med detta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att kravet på enhällighet för antagandet och revideringen av förordningen om den fleråriga budgetramen är ett verkligt hinder för processen. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att aktivera övergångsklausulen i artikel 312.2 i EUF-fördraget så att rådet kan anta förordningen om den fleråriga budgetramen med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet antar denna resolution i syfte att redogöra för sitt förhandlingsmandat vad gäller alla aspekter av kommissionens förslag, inklusive konkreta ändringar av både den föreslagna förordningen om den fleråriga budgetramen och det interinstitutionella avtalet. Parlamentet lägger också fram en tabell med siffror för all EU-politik och alla EU-program med utgångspunkt i parlamentets ståndpunkter som redan antagits i tidigare resolutioner om den fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar att dessa siffror också kommer att ingå i parlamentets mandat inför de kommande lagstiftningsförhandlingar som leder till antagandet av EU:s program för perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

14.

A.   BEGÄRANDEN I SAMBAND MED DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN

| 15. | Europaparlamentet begär därför att rådet ska ta vederbörlig hänsyn till parlamentets följande ståndpunkter i syfte att uppnå ett positivt resultat av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och inhämta parlamentets godkännande i enlighet med artikel 312 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

15.

Siffror

| 16. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sin formella ståndpunkt att nivån på den fleråriga budgetramen för 2021–2027 bör fastställas till 1 324,1 miljarder EUR i 2018 års priser, vilket motsvarar 1,3 % av BNI för EU-27, för att säkerställa den finansieringsnivå som behövs för viktig EU-politik för att uppdragen och målen för dessa politikområden ska kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Parlamentet begär i detta sammanhang att följande finansieringsnivå ska säkerställas för EU:s program och politik, som presenteras i en ordning som återspeglar den fleråriga budgetramens struktur, i enlighet med kommissionens förslag, och som återges i den detaljerade tabellen (bilagorna III och IV till denna resolution). Parlamentet begär att relevanta åtagande- och betalningstak anpassas i enlighet därmed, i enlighet med bilagorna I och II till denna resolution:






  i. | Ökning av budgeten för Horisont Europa till 120 miljarder EUR i 2018 års priser. |
| --- | --- | --- |

17.

i.

Ökning av budgeten för Horisont Europa till 120 miljarder EUR i 2018 års priser.

| ii. | Ökning av anslaget till InvestEU-fonden så att det bättre motsvarar nivån 2014–2020 för de finansieringsinstrument som är integrerade i det nya programmet. |
| --- | --- |

ii.

Ökning av anslaget till InvestEU-fonden så att det bättre motsvarar nivån 2014–2020 för de finansieringsinstrument som är integrerade i det nya programmet.

| iii. | Ökning av finansieringsnivån för transportinfrastruktur genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE-Transporter). |
| --- | --- |

iii.

Ökning av finansieringsnivån för transportinfrastruktur genom Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE-Transporter).

| iv. | Fördubbling av den särskilda finansieringen för små och medelstora företag (i jämförelse med Cosme) inom ramen för programmet för den inre marknaden, i syfte att förbättra deras marknadstillträde, förbättra företagens villkor och konkurrenskraft samt främja entreprenörskap. |
| --- | --- |

iv.

Fördubbling av den särskilda finansieringen för små och medelstora företag (i jämförelse med Cosme) inom ramen för programmet för den inre marknaden, i syfte att förbättra deras marknadstillträde, förbättra företagens villkor och konkurrenskraft samt främja entreprenörskap.

| v. | Ytterligare förstärkning av programmet för den inre marknaden för att finansiera ett nytt mål för marknadsövervakning. |
| --- | --- |

v.

Ytterligare förstärkning av programmet för den inre marknaden för att finansiera ett nytt mål för marknadsövervakning.

| vi. | Fördubbling av den föreslagna finansieringsnivån för EU:s program för bedrägeribekämpning och ökning av finansieringsnivån för Fiscalis-programmet. |
| --- | --- |

vi.

Fördubbling av den föreslagna finansieringsnivån för EU:s program för bedrägeribekämpning och ökning av finansieringsnivån för Fiscalis-programmet.

| vii. | Inrättande av ett särskilt anslag för hållbar turism. |
| --- | --- |

vii.

Inrättande av ett särskilt anslag för hållbar turism.

| viii. | Ytterligare förstärkning av det europeiska rymdprogrammet, särskilt för att förstärka SSA/Govsatcom samt Copernicus. |
| --- | --- |

viii.

Ytterligare förstärkning av det europeiska rymdprogrammet, särskilt för att förstärka SSA/Govsatcom samt Copernicus.

| ix. | Bibehållen finansiering av sammanhållningspolitiken för EU-27 på samma nivå som i budgeten för 2014–2020 i reala termer. |
| --- | --- |

ix.

Bibehållen finansiering av sammanhållningspolitiken för EU-27 på samma nivå som i budgeten för 2014–2020 i reala termer.

| x. | Fördubblade resurser för att hantera ungdomsarbetslösheten i ESF+ (jämfört med det nuvarande ungdomssysselsättningsinitiativet), samtidigt som systemets effektivitet och mervärde säkerställs. |
| --- | --- |

x.

Fördubblade resurser för att hantera ungdomsarbetslösheten i ESF+ (jämfört med det nuvarande ungdomssysselsättningsinitiativet), samtidigt som systemets effektivitet och mervärde säkerställs.

| xi. | Införande av en särskild tilldelning (5,9 miljarder EUR) till barngarantin för att bekämpa barnfattigdom både inom EU och genom externa åtgärder. |
| --- | --- |

xi.

Införande av en särskild tilldelning (5,9 miljarder EUR) till barngarantin för att bekämpa barnfattigdom både inom EU och genom externa åtgärder.

| xii. | Tredubbling av den nuvarande budgeten för programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

xii.

Tredubbling av den nuvarande budgeten för programmet Erasmus+.

| xiii. | Säkrande av en tillräcklig finansieringsnivå för programmet DiscoverEU (Interrail). |
| --- | --- |

xiii.

Säkrande av en tillräcklig finansieringsnivå för programmet DiscoverEU (Interrail).

| xiv. | Ökning av de nuvarande anslagen för programmet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

xiv.

Ökning av de nuvarande anslagen för programmet Kreativa Europa.

| xv. | Ökning av den nuvarande finansieringen för programmet för Rättigheter och värden och införandet av en särskild tilldelning till det nya åtgärdsområdet för unionens värden (minst 500 miljoner EUR), i syfte att stödja organisationer i det civila samhället som främjar grundläggande värden och demokrati inom EU på lokal och nationell nivå. |
| --- | --- |

xv.

Ökning av den nuvarande finansieringen för programmet för Rättigheter och värden och införandet av en särskild tilldelning till det nya åtgärdsområdet för unionens värden (minst 500 miljoner EUR), i syfte att stödja organisationer i det civila samhället som främjar grundläggande värden och demokrati inom EU på lokal och nationell nivå.

| xvi. | Bibehållande av finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för EU-27 på samma nivå som i 2014–2020 års budget i reala termer, samtidigt som man budgeterar det ursprungliga beloppet för jordbruksreserven. |
| --- | --- |

xvi.

Bibehållande av finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) för EU-27 på samma nivå som i 2014–2020 års budget i reala termer, samtidigt som man budgeterar det ursprungliga beloppet för jordbruksreserven.

| xvii. | Förstärkning av Europeiska havs- och fiskerifonden med 10 % i enlighet med fondens nya uppdrag för den blåa ekonomin. |
| --- | --- |

xvii.

Förstärkning av Europeiska havs- och fiskerifonden med 10 % i enlighet med fondens nya uppdrag för den blåa ekonomin.

| xviii. | Fördubbling av det nuvarande anslaget till Life+-programmet, inklusive särskilda anslag för biologisk mångfald och förvaltningen av Natura 2000-nätverket. |
| --- | --- |

xviii.

Fördubbling av det nuvarande anslaget till Life+-programmet, inklusive särskilda anslag för biologisk mångfald och förvaltningen av Natura 2000-nätverket.

| xix. | Införande av en särskild tilldelning (4,8 miljarder EUR) till en ny fond för en rättvis energiomställning för att ta itu med sociala, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenser för arbetstagare och samhällen som påverkas negativt av omställningen från kol- och koldioxidberoende. |
| --- | --- |

xix.

Införande av en särskild tilldelning (4,8 miljarder EUR) till en ny fond för en rättvis energiomställning för att ta itu med sociala, socioekonomiska och miljömässiga konsekvenser för arbetstagare och samhällen som påverkas negativt av omställningen från kol- och koldioxidberoende.

| xx. | Förstärkning av instrumentet eller instrumenten till stöd för grannskaps- och utvecklingspolitik (3,5 miljarder EUR) för att ytterligare bidra till finansieringen av en investeringsplan för Afrika. |
| --- | --- |

xx.

Förstärkning av instrumentet eller instrumenten till stöd för grannskaps- och utvecklingspolitik (3,5 miljarder EUR) för att ytterligare bidra till finansieringen av en investeringsplan för Afrika.

| xxi. | Återinförande av minst 2020 års nivå för alla byråer, samtidigt som parlamentet försvarar den högre nivå som föreslås av kommissionen, inbegripet för de byråer som har beviljats nya befogenheter och ansvarsområden, samt efterlyser en övergripande strategi för avgiftsfinansiering. |
| --- | --- |

xxi.

Återinförande av minst 2020 års nivå för alla byråer, samtidigt som parlamentet försvarar den högre nivå som föreslås av kommissionen, inbegripet för de byråer som har beviljats nya befogenheter och ansvarsområden, samt efterlyser en övergripande strategi för avgiftsfinansiering.

| xxii. | Upprätthållande av finansieringsnivån 2014–2020 för flera EU-program (t.ex. avveckling av kärnkraftverk, samarbete med utomeuropeiska länder och territorier, bland annat de program för vilka det föreslås att de ska slås samman till större program (t.ex. stöd till dem som har det sämst ställt, hälsa och konsumenträttigheter), och för vilka kommissionens förslag således innebär en minskning i reala termer. |
| --- | --- |

xxii.

Upprätthållande av finansieringsnivån 2014–2020 för flera EU-program (t.ex. avveckling av kärnkraftverk, samarbete med utomeuropeiska länder och territorier, bland annat de program för vilka det föreslås att de ska slås samman till större program (t.ex. stöd till dem som har det sämst ställt, hälsa och konsumenträttigheter), och för vilka kommissionens förslag således innebär en minskning i reala termer.

| xxiii. | Fastställande av anslagen för alla andra program på den nivå som kommissionen föreslagit, med förbehåll för ovannämnda ändringar, inbegripet FSE:s energidel, FSE:s digitala del, programmet för ett digitalt Europa, Europeiska försvarsfonden och humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

xxiii.

Fastställande av anslagen för alla andra program på den nivå som kommissionen föreslagit, med förbehåll för ovannämnda ändringar, inbegripet FSE:s energidel, FSE:s digitala del, programmet för ett digitalt Europa, Europeiska försvarsfonden och humanitärt bistånd.

| 18. | Europaparlamentet har för avsikt att säkerställa en tillräcklig finansieringsnivå på grundval av kommissionens förslag för rubrikerna Migration och gränsförvaltning (rubrik 4) och Säkerhet och försvar, inklusive krisreaktioner (rubrik 5). Parlamentet bekräftar sin långvariga ståndpunkt att ytterligare politiska prioriteringar måste kompletteras med ytterligare ekonomiska medel för att inte undergräva befintlig politik och befintliga program och finansieringen av dessa inom ramen för den nya fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet har för avsikt att försvara kommissionens förslag om att säkerställa en tillräcklig finansieringsnivå för en stark, effektiv och högkvalitativ europeisk offentlig förvaltning för alla européer. Parlamentet påminner om att EU:s institutioner, organ och decentraliserade byråer under den nuvarande fleråriga budgetramen har minskat sin personal med 5 % och anser att personalen inte bör omfattas av några ytterligare minskningar som direkt skulle äventyra genomförandet av unionens politik. Parlamentet upprepar åter sitt starka motstånd mot en upprepning av den så kallade omplaceringspoolen för byråerna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är fast beslutet att förhindra ytterligare en betalningskris under de första åren av den fleråriga budgetramen 2021–2027, såsom var fallet under den nuvarande perioden. Parlamentet anser att det övergripande betalningstaket måste ta hänsyn till den aldrig tidigare skådade volymen utestående åtaganden i slutet av 2020, vars beräknade storlek konstant ökar på grund av stora förseningar i genomförandet och som kommer att behöva åtgärdas under nästa fleråriga budgetram. Parlamentet begär därför att den globala nivån på betalningarna och de årliga betalningstaken, särskilt i början av perioden, fastställs på en lämplig nivå som även tar vederbörlig hänsyn till denna situation. Parlamentet har för avsikt att endast godta en begränsad och väl motiverad klyfta mellan åtaganden och betalningar för nästa fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

20.

| 21. | På grundval av detta lägger Europaparlamentet fram en tabell i bilagorna III och IV till denna resolution med de exakta siffror som föreslås för varje EU-politik och EU-program. Parlamentet påpekar att för jämförelsens skull har strukturen behållits för de enskilda EU-programmen enligt kommissionens förslag, med förbehåll för eventuella ändringar som kan komma att begäras under det lagstiftningsförfarande som leder fram till antagandet av dessa program. |
| --- | --- |

21.

Halvtidsrevidering

| 22. | Europaparlamentet understryker behovet av att bibehålla en revidering efter halva tiden av den fleråriga budgetramen, med utgångspunkt i det positiva prejudikat som skapats i den nuvarande budgetramen, och vill se följande:






  i. | En obligatorisk och rättsligt bindande halvtidsrevidering, efter en översyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar och med beaktande av en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om att uppnå klimatmålet, integreringen av målen för hållbar utveckling och jämställdhet samt effekten av förenklingsåtgärder för stödmottagarna. |
| --- | --- | --- |

22.

i.

En obligatorisk och rättsligt bindande halvtidsrevidering, efter en översyn av hur den fleråriga budgetramen fungerar och med beaktande av en bedömning av de framsteg som gjorts i fråga om att uppnå klimatmålet, integreringen av målen för hållbar utveckling och jämställdhet samt effekten av förenklingsåtgärder för stödmottagarna.

| ii. | Att kommissions relevanta förslag läggs fram i tid så att nästa parlament och kommission på ett ändamålsenligt sätt kan justera budgetramen 2021–2027, dock senast den 1 juli 2023. |
| --- | --- |

ii.

Att kommissions relevanta förslag läggs fram i tid så att nästa parlament och kommission på ett ändamålsenligt sätt kan justera budgetramen 2021–2027, dock senast den 1 juli 2023.

| iii. | Att nationella anslag som redan har tilldelats inte ska minskas genom denna revidering. |
| --- | --- |

iii.

Att nationella anslag som redan har tilldelats inte ska minskas genom denna revidering.

Flexibilitet

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om flexibilitet som utgör en bra grund för förhandlingarna. Parlamentet håller med om den övergripande strukturen i flexibilitetsmekanismerna i den fleråriga budgetramen för 2021–2027. Parlamentet betonar att de särskilda instrumenten har olika uppgifter och tillmötesgår olika behov, och motsätter sig alla försök att slå samman dem. Parlamentet stöder bestämt den tydliga bestämmelsen att både åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden som härrör från användningen av särskilda instrument bör föras in i budgeten utanför de relevanta taken i den fleråriga budgetramen, liksom avskaffandet av eventuella begränsningar av de justeringar som följer av den samlade marginalen för betalningar. Parlamentet begär ett antal ytterligare förbättringar, bland annat följande:






  i. | Påfyllning av unionens reserv med ett belopp som motsvarar de inkomster som frigörs genom böter och andra påföljder. |
| --- | --- | --- |

23.

i.

Påfyllning av unionens reserv med ett belopp som motsvarar de inkomster som frigörs genom böter och andra påföljder.

| ii. | Omedelbar återanvändning av belopp som dragits tillbaka under år n-2, inklusive de åtaganden som gjorts till följd av åtaganden i den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

ii.

Omedelbar återanvändning av belopp som dragits tillbaka under år n-2, inklusive de åtaganden som gjorts till följd av åtaganden i den nuvarande fleråriga budgetramen.

| iii. | De förfallna beloppen för särskilda instrument ska göras tillgängliga för alla särskilda instrument och inte bara flexibilitetsmekanismen. |
| --- | --- |

iii.

De förfallna beloppen för särskilda instrument ska göras tillgängliga för alla särskilda instrument och inte bara flexibilitetsmekanismen.

| iv. | En större tilldelning av medel till flexibilitetsmekanismen, reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionen solidaritetsfond och marginalen för oförutsedda utgifter, den sistnämnda utan någon obligatorisk avräkning. |
| --- | --- |

iv.

En större tilldelning av medel till flexibilitetsmekanismen, reserven för katastrofbistånd, Europeiska unionen solidaritetsfond och marginalen för oförutsedda utgifter, den sistnämnda utan någon obligatorisk avräkning.

Varaktighet

| 24. | Europaparlamentet understryker att den fleråriga budgetramens längd gradvis måste övergå till en period på 5 + 5 år med en obligatorisk halvtidsrevidering. Parlamentet godtar därför att nästa fleråriga budgetram bör fastställas för en sjuårsperiod som en tillfällig lösning som ska tillämpas en sista gång. Parlamentet förväntar sig att de närmare villkoren i samband med genomförandet av en budgetram för 5+5 år godkänns vid halvtidsrevideringen av den fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

24.

Struktur

| 25. | Europaparlamentet godtar den övergripande strukturen med sju rubriker i den fleråriga budgetramen enligt kommissionens förslag, som i stort sett överensstämmer med parlamentets eget förslag. Parlamentet anser att denna struktur möjliggör större transparens och ökar synligheten för EU:s utgifter, samtidigt som den flexibilitet som krävs bibehålls. Parlamentet ställer sig dessutom bakom inrättandet av ”programkluster” som förväntas leda till en betydande förenkling och rationalisering av EU:s budgetstruktur och en tydlig anpassning till rubrikerna i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att kommissionen föreslår att antalet EU-program ska minskas med mer än en tredjedel. Parlamentet betonar att dess ståndpunkt när det gäller strukturen och sammansättningen av de 37 nya programmen kommer att fastställas i samband med antagandet av de relevanta sektorsspecifika rättsakterna. Parlamentet förväntar sig under alla omständigheter att den föreslagna kontoplanen kommer att avspegla alla delar av varje program på ett sätt som garanterar transparens och ger den information som krävs för att budgetmyndigheten ska kunna fastställa den årliga budgeten och övervaka dess genomförande. |
| --- | --- |

26.

Budgetens enhet

| 27. | Europaparlamentet välkomnar den föreslagna integreringen av Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget, vilket tillgodoser ett gammalt krav från parlamentet när det gäller alla instrument utanför budgeten. Parlamentet påminner om att enhetsprincipen, det vill säga att unionens samtliga inkomster och utgifter ska tas upp i budgeten, både är ett krav i fördraget och ett grundläggande demokratiskt villkor. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet ifrågasätter därför huruvida inrättandet av instrument utanför budgeten är logiskt och berättigat, eftersom det förhindrar den parlamentariska kontrollen av de offentliga finanserna och undergräver transparensen i samband med beslutsfattandet. Parlamentet anser att beslut om att inrätta sådana instrument kringgår parlamentets tredubbla ansvar som lagstiftare, budgetmyndighet och kontrollmyndighet. Parlamentet anser att när det bedöms att undantag är nödvändiga för att uppnå vissa specifika mål, till exempel genom utnyttjande av finansieringsinstrument eller förvaltningsfonder, bör dessa vara helt transparenta, vederbörligen motiverade genom bevisad additionalitet och mervärde samt backas upp av strikta förfaranden för beslutsfattande och bestämmelser om redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar dock att integreringen av dessa instrument i EU:s budget inte bör leda till en minskning av finansieringen av annan EU-politik och andra EU-program. Parlamentet understryker därför behovet av att besluta på global nivå om nästa fleråriga budgetram utan att beräkna anslaget på 0,03 % av EU:s BNI som motsvarar Europeiska utvecklingsfonden, vilken bör läggas till utöver de överenskomna taken. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att taken i den fleråriga budgetramen inte bör hindra finansieringen av unionens politiska mål genom unionens budget. Parlamentet förväntar sig därför att taken i den fleråriga budgetramen justeras uppåt när detta är nödvändigt för att finansiera nya politiska mål, utan att man behöver tillämpa mellanstatliga finansieringsmetoder. |
| --- | --- |

30.

B.   LAGSTIFTNINGSFRÅGOR

Rättsstatsprincipen

| 31. | Europaparlamentet betonar betydelsen av den nya mekanism som ska säkerställa att de värden som fastställs i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) respekteras, och som innebär att medlemsstater som inte respekterar dessa kan bli föremål för ekonomiska konsekvenser. Parlamentet varnar dock för att de slutliga mottagarna av medel från unionens budget inte på något sätt får påverkas av att deras regeringar inte tar hänsyn till de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker därför att sådana åtgärder inte får påverka statliga organs eller medlemsstaternas skyldigheter att göra utbetalningar till slutliga mottagare eller stödmottagare. |
| --- | --- |

31.

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet och delegerade akter

| 32. | Europaparlamentet betonar att programmets mål och utgiftsprioriteringar, finansiella anslag, kriterier för stödberättigande, urvals- och tilldelningskriterier, villkor, definitioner och beräkningsmetoder bör fastställas i relevant lagstiftning, med fullt iakttagande av parlamentets rättigheter som medlagstiftare. Parlamentet understryker att när sådana åtgärder, som kan medföra viktiga politiska val, inte ingår i den grundläggande akten bör de antas genom delegerade akter. Parlamentet anser i detta sammanhang att fleråriga och/eller årliga arbetsprogram i allmänhet bör antas genom delegerade akter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet har för avsikt att vid behov förbättra bestämmelserna om styrning, ansvarsskyldighet, transparens och parlamentarisk kontroll, om de lokala och regionala myndigheternas och deras partners inflytande samt om engagemanget från icke-statliga organisationer och det civila samhället i nästa generations program. Parlamentet har också för avsikt att förbättra och vid behov klargöra samstämmigheten och synergierna mellan och inom de olika fonderna och politikområdena. Parlamentet erkänner behovet av ökad flexibilitet vid tilldelningen av resurser inom vissa program, men betonar att detta inte får ske på bekostnad av deras ursprungliga och långsiktiga politiska mål, förutsägbarheten och parlamentets rättigheter. |
| --- | --- |

33.

Översynsklausuler

| 34. | Europaparlamentet påpekar att detaljerade och effektiva översynsklausuler bör ingå i de enskilda programmen och instrumenten inom den fleråriga budgetramen för att säkerställa att bedömningar av dem genomförs på ett meningsfullt sätt och att parlamentet senare deltar i alla beslut om nödvändiga anpassningar. |
| --- | --- |

34.

Lagstiftningsförslag

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram relevanta lagstiftningsförslag utöver de som redan har lagts fram, och särskilt ett förslag till förordning om inrättande av en fond för en rättvis energiomställning samt ett särskilt program för hållbar turism. Parlamentet stöder vidare införandet av en europeisk barngaranti inom ESF+, integreringen av ett särskilt segment för Unionens värden inom programmet Rättigheter och värden, samt en revidering av förordningen om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond. Parlamentet beklagar att kommissionens relevanta förslag inte innehåller åtgärder som motsvarar kraven i artikel 174 i EUF-fördraget när det gäller de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet samt öregioner, gränsregioner och bergsregioner. Parlamentet anser att en revidering av budgetförordningen också bör föreslås när behov uppstår till följd av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

35.

| C. | EGNA MEDEL |
| --- | --- |

C.

| 36. | Europaparlamentet betonar att det befintliga systemet för egna medel är mycket komplicerat, orättvist, icke-transparent och totalt obegripligt för EU-medborgarna. Parlamentet efterlyser återigen ett förenklat system som är mer begripligt för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang, som ett viktigt steg mot en mer ambitiös reform, kommissionens förslag som antogs den 2 maj 2018 om ett nytt system för egna medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till Europeiska revisionsrättens yttrande nr 5/2018 över kommissionens förslag till det nya systemet för Europeiska unionens egna medel, där det understryks att det behövs en bättre beräkning och ytterligare förenkling av systemet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att införandet av nya egna medel bör ha ett dubbelt syfte: För det första att åstadkomma en betydande minskning av andelen BNI-baserade bidrag och för det andra att garantera en lämplig finansiering av EU:s utgifter inom ramen för den fleråriga budgetramen efter 2020. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet stöder den föreslagna moderniseringen av de befintliga egna medlen, som innebär






  — | ett bibehållande av tullarna som traditionella egna medel för EU, men med en minskning av den procentandel som medlemsstaternas behåller för uppbördskostnaderna och en återgång till den ursprungliga satsen på 10 %, |
| --- | --- | --- |

39.

—

ett bibehållande av tullarna som traditionella egna medel för EU, men med en minskning av den procentandel som medlemsstaternas behåller för uppbördskostnaderna och en återgång till den ursprungliga satsen på 10 %,

| — | en förenkling av de momsbaserade egna medlen, dvs. införandet av en enhetlig uttagssats utan undantag, |
| --- | --- |

—

en förenkling av de momsbaserade egna medlen, dvs. införandet av en enhetlig uttagssats utan undantag,

| — | ett bibehållande av de BNI-baserade egna medlen i syfte att minska deras andel av finansieringen av EU:s budget till 40 %, samtidigt som dess utjämnande funktion bevaras. |
| --- | --- |

—

ett bibehållande av de BNI-baserade egna medlen i syfte att minska deras andel av finansieringen av EU:s budget till 40 %, samtidigt som dess utjämnande funktion bevaras.

| 40. | Europaparlamentet begär, i enlighet med kommissionens förslag, ett planerat införande av en korg med nya egna medel som, utan att öka skattebördan för medborgarna, skulle motsvara två viktiga strategiska EU-mål, vars europeiska mervärde är uppenbart och oersättligt, dvs.






  — | den inre marknadens goda funktion, konsolidering och förstärkning, särskilt genom genomförandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som grund för nya egna medel genom att en enhetlig skattesats införs för intäkter från den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och beskattning av stora företag inom den digitala sektorn som drar nytta av den inre marknaden, |
| --- | --- | --- |

40.

—

den inre marknadens goda funktion, konsolidering och förstärkning, särskilt genom genomförandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som grund för nya egna medel genom att en enhetlig skattesats införs för intäkter från den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och beskattning av stora företag inom den digitala sektorn som drar nytta av den inre marknaden,

| — | bekämpning av klimatförändringar och påskyndande av energiomställningen genom åtgärder såsom en andel av inkomsterna från systemet för handel med utsläppsrätter, |
| --- | --- |

—

bekämpning av klimatförändringar och påskyndande av energiomställningen genom åtgärder såsom en andel av inkomsterna från systemet för handel med utsläppsrätter,

| — | kampen för att skydda miljön genom ett bidrag baserat på mängden icke återvunnet plastförpackningsavfall. |
| --- | --- |

—

kampen för att skydda miljön genom ett bidrag baserat på mängden icke återvunnet plastförpackningsavfall.

| 41. | Europaparlamentet begär en utvidgning av förteckningen över potentiella nya egna medel, vilken bör inbegripa






  — | egna medel grundade på en skatt på finansiella transaktioner, samtidigt som alla medlemsstater uppmanas att nå en överenskommelse om ett effektivt system, |
| --- | --- | --- |

41.

—

egna medel grundade på en skatt på finansiella transaktioner, samtidigt som alla medlemsstater uppmanas att nå en överenskommelse om ett effektivt system,

| — | införandet av en koldioxidjusteringsmekanism, som en ny källa till egna medel för EU-budgeten, som bör säkerställa lika villkor i den internationella handeln och minska utlokaliseringen av produktion och samtidigt internalisera kostnaderna för klimatförändringarna i priserna på importerade varor. |
| --- | --- |

—

införandet av en koldioxidjusteringsmekanism, som en ny källa till egna medel för EU-budgeten, som bör säkerställa lika villkor i den internationella handeln och minska utlokaliseringen av produktion och samtidigt internalisera kostnaderna för klimatförändringarna i priserna på importerade varor.

| 42. | Europaparlamentet godkänner med eftertryck ett avskaffande av alla rabatter och andra korrigeringsmekanismer, vid behov med en begränsad utfasningsperiod. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet insisterar på införandet av andra inkomster, som bör utgöra extra inkomster för EU-budgeten, utan att det medför en motsvarande minskning av BNI-bidragen:






  — | böter som betalas av företag för överträdelser av unionens regler eller böter vid försenade inbetalningar av bidrag, |
| --- | --- | --- |

43.

—

böter som betalas av företag för överträdelser av unionens regler eller böter vid försenade inbetalningar av bidrag,

| — | inkomster från böter som härrör från domar i Europeiska unionens domstol, inklusive standardbelopp eller vite som ålagts medlemsstaterna och som härrör från överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

—

inkomster från böter som härrör från domar i Europeiska unionens domstol, inklusive standardbelopp eller vite som ålagts medlemsstaterna och som härrör från överträdelseförfaranden.

| 44. | Europaparlamentet understryker dessutom införandet av andra former av inkomster, i enlighet med kommissionens förslag, när det gäller






  — | avgifter som är kopplade till genomförandet av mekanismer som har direkt samband med EU, såsom EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias), |
| --- | --- | --- |

44.

—

avgifter som är kopplade till genomförandet av mekanismer som har direkt samband med EU, såsom EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias),

| — | seignorage, i form av inkomster avsatta för särskilda ändamål, i syfte att finansiera en ny investeringsstabiliseringsfunktion. |
| --- | --- |

—

seignorage, i form av inkomster avsatta för särskilda ändamål, i syfte att finansiera en ny investeringsstabiliseringsfunktion.

| 45. | Europaparlamentet påpekar behovet av att upprätthålla EU-budgetens trovärdighet gentemot finansmarknaderna, vilket innebär en ökning av taken för egna medel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag för att hantera den paradoxala situation där bidrag från Förenade kungariket till utestående åtaganden före 2021 kommer att föras in i budgeten som allmänna inkomster, och därmed räknas med i taket för egna medel, samtidigt som detta tak kommer att beräknas på grundval av BNI för EU-27, alltså utan Förenade kungariket, när landet väl har lämnat EU. Parlamentet anser att de brittiska bidragen tvärtom bör beräknas utöver taket för egna medel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att tullunionen är en viktig källa till unionens finansiella kapacitet. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att harmonisera tullkontrollen och förvaltningen i hela unionen för att förebygga och bekämpa bedrägerier och oriktigheter som skadar unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck till en verklig bekämpning av skatteundandragande och skatteflykt, med införandet av avskräckande sanktioner, för offshoreterritorier och för dem som möjliggör eller främjar sådan verksamhet, särskilt, och som ett första steg, för dem som är verksamma på det europeiska fastlandet. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör samarbeta genom att inrätta ett samordnat system för övervakning av kapitalrörelser i syfte att bekämpa skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att med en effektiv bekämpning av den korruption och de skattebedrägerier som de multinationella företagen och de rikaste gör sig skyldiga till skulle man kunna återföra en summa som kommissionen uppskattar till en biljon euro om året till medlemsstaternas nationella budgetar, och att Europeiska unionen visar undermålig handlingskraft på detta område. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet stöder bestämt kommissionens framläggande för rådet av ett förslag till rådets förordning om genomförandebestämmelser till systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0327). Parlamentet påminner om att det måste ge sitt godkännande till denna förordning. Parlamentet påminner om att denna förordning är en del av paketet med egna medel som har lagts fram av kommissionen och förväntar sig att rådet ska hantera de fyra tillhörande texterna om egna medel som ett enda paket tillsammans med den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

50.

D.   MODIFERING AV FÖRSLAGET TILL FÖRORDNING OM DEN FLERÅRIGA BUDGETRAMEN 2021–2027

| 51. | Europaparlamentet anser att förslaget till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027 ska modifieras enligt följande: |
| --- | --- |

51.

Modifieringsförslag 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslagsförslag |
| --- | --- |
| (1) | För att den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) ska vara tillräckligt förutsägbar för att göra det möjligt att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den löpa över sju år från och med den 1 januari 2021. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslagsförslag

(1)

För att den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) ska vara tillräckligt förutsägbar för att göra det möjligt att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt bör den löpa över sju år från och med den 1 januari 2021.

| (1) | För att den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) ska vara tillräckligt förutsägbar för att göra det möjligt att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt
  , samt för att säkra demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet,
  bör den löpa över sju år från och med den 1 januari 2021
  , så att det blir möjligt att därefter gå över till en period på fem plus fem år som skulle vara anpassad till Europaparlamentets och kommissionens politiska cykel
  . |
| --- | --- |

(1)

För att den fleråriga budgetramen (nedan kallad budgetramen) ska vara tillräckligt förutsägbar för att göra det möjligt att förbereda och genomföra investeringar på medellång sikt
  , samt för att säkra demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet,
  bör den löpa över sju år från och med den 1 januari 2021
  , så att det blir möjligt att därefter gå över till en period på fem plus fem år som skulle vara anpassad till Europaparlamentets och kommissionens politiska cykel
  .

Modifieringsförslag 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslagsförslag |
| --- | --- |
| (2) | De
  årliga tak för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och för betalningsbemyndiganden
  som fastställs genom budgetramen måste respektera de tillämpliga tak för åtaganden
  och egna medel som
  fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet
  för
  Europeiska unionens egna medel, som antagits
  i 
  enlighet
  med artikel 311
  tredje
  stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslagsförslag

(2)

De
  årliga tak för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och för betalningsbemyndiganden
  som fastställs genom budgetramen måste respektera de tillämpliga tak för åtaganden
  och egna medel som
  fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet
  för
  Europeiska unionens egna medel, som antagits
  i 
  enlighet
  med artikel 311
  tredje
  stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (2) | Den fleråriga budgetramen bör fastställa
  årliga tak för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och för betalningsbemyndiganden
  för att säkerställa att unionens utgifter utvecklas på ett ordnat sätt
  och
  inom taken för dess
  egna medel
  , samtidigt
  som
  det också säkerställs att unionen förfogar över tillräckliga medel
  för
  att nå sina mål och genomföra sin politik
  i 
  överensstämmelse
  med artikel 311
  första
  stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  (EUF-fördraget), och kan fullgöra sina skyldigheter gentemot tredje parter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget
  . |
| --- | --- |

(2)

Den fleråriga budgetramen bör fastställa
  årliga tak för åtagandebemyndiganden per utgiftskategori och för betalningsbemyndiganden
  för att säkerställa att unionens utgifter utvecklas på ett ordnat sätt
  och
  inom taken för dess
  egna medel
  , samtidigt
  som
  det också säkerställs att unionen förfogar över tillräckliga medel
  för
  att nå sina mål och genomföra sin politik
  i 
  överensstämmelse
  med artikel 311
  första
  stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  (EUF-fördraget), och kan fullgöra sina skyldigheter gentemot tredje parter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget
  .

Modifieringsförslag 3

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | (2a) | Nivån på taken bör fastställas på grundval av de belopp som är nödvändiga för att finansiera och genomföra unionens program och politik, samt de marginaler som ska finnas tillgängliga för justeringar av framtida behov. Dessutom bör taken för betalningar ta hänsyn till de stora utestående åtaganden som förväntas vid utgången av 2020. De belopp som fastställs i denna förordning och i de grundläggande rättsakterna för 2021–2027 års program bör fastställas i 2018 års priser och, i syfte att förenkla och öka förutsägbarheten, justeras på grundval av en fast årlig deflator på 2 %. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(2a)

Nivån på taken bör fastställas på grundval av de belopp som är nödvändiga för att finansiera och genomföra unionens program och politik, samt de marginaler som ska finnas tillgängliga för justeringar av framtida behov. Dessutom bör taken för betalningar ta hänsyn till de stora utestående åtaganden som förväntas vid utgången av 2020. De belopp som fastställs i denna förordning och i de grundläggande rättsakterna för 2021–2027 års program bör fastställas i 2018 års priser och, i syfte att förenkla och öka förutsägbarheten, justeras på grundval av en fast årlig deflator på 2 %.

Modifieringsförslag 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (3) | Om de garantier som avsätts i unionens allmänna budget måste utnyttjas för ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [xxxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) bör det belopp som behövs mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen
  men får inte överskrida taket
  för egna medel. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(3)

Om de garantier som avsätts i unionens allmänna budget måste utnyttjas för ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [xxxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) bör det belopp som behövs mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen
  men får inte överskrida taket
  för egna medel.

| (3) | Om de garantier som avsätts i unionens allmänna budget måste utnyttjas för ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [xxxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) bör det belopp som behövs mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen
  och bör därför beaktas vid fastställandet av varje tak
  för egna medel. |
| --- | --- |

(3)

Om de garantier som avsätts i unionens allmänna budget måste utnyttjas för ekonomiskt bistånd till medlemsstaterna som beviljas i enlighet med artikel 208.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [xxxx/201x] (nedan kallad budgetförordningen) bör det belopp som behövs mobiliseras utöver taken för åtagande- och betalningsbemyndiganden i budgetramen
  och bör därför beaktas vid fastställandet av varje tak
  för egna medel.

Modifieringsförslag 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (4) | Budgetramen
  bör inte
  ta hänsyn
  till
  budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts
  för
  särskilda ändamål enligt budgetförordningen
  . |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(4)

Budgetramen
  bör inte
  ta hänsyn
  till
  budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts
  för
  särskilda ändamål enligt budgetförordningen
  .

| (4) | Intäkter avsedda för särskilda ändamål som finansierar budgetposter enligt budgetförordningen
  bör inte
  beräknas i förhållande
  till
  taken i den fleråriga budgetramen, men all tillgänglig information bör vara fullkomligt transparent under förfarandet
  för
  antagandet av den årliga budgeten och under genomförandet
  . |
| --- | --- |

(4)

Intäkter avsedda för särskilda ändamål som finansierar budgetposter enligt budgetförordningen
  bör inte
  beräknas i förhållande
  till
  taken i den fleråriga budgetramen, men all tillgänglig information bör vara fullkomligt transparent under förfarandet
  för
  antagandet av den årliga budgeten och under genomförandet
  .

Modifieringsförslag 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Särskild och största
  möjliga flexibilitet bör
  tillämpas
  för att unionen
  ska kunna
  fullgöra sina skyldigheter i enlighet med
  artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  EUF-fördraget). |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(6)

Särskild och största
  möjliga flexibilitet bör
  tillämpas
  för att unionen
  ska kunna
  fullgöra sina skyldigheter i enlighet med
  artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (
  EUF-fördraget).

| (6) | Största
  möjliga flexibilitet bör
  säkerställas inom den fleråriga budgetramen, särskilt
  för
  att garantera
  att unionen
  kan
  fullgöra sina skyldigheter i enlighet med
  artiklarna 311 och 323 i
  EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(6)

Största
  möjliga flexibilitet bör
  säkerställas inom den fleråriga budgetramen, särskilt
  för
  att garantera
  att unionen
  kan
  fullgöra sina skyldigheter i enlighet med
  artiklarna 311 och 323 i
  EUF-fördraget.

Modifieringsförslag 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | För att unionen ska kunna reagera på specifika oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera rubriker i budgetramen behövs följande särskilda instrument
  i syfte
  att
  skapa en smidig budgetprocess
  : Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven), flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda utgifter
  . Reserven för katastrofbistånd är inte avsedd att användas för att hantera följder av marknadsrelaterade kriser som drabbar produktion eller distribution inom jordbruket.
  Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att utöver budgetramens tak föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten när det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(7)

För att unionen ska kunna reagera på specifika oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera rubriker i budgetramen behövs följande särskilda instrument
  i syfte
  att
  skapa en smidig budgetprocess
  : Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven), flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda utgifter
  . Reserven för katastrofbistånd är inte avsedd att användas för att hantera följder av marknadsrelaterade kriser som drabbar produktion eller distribution inom jordbruket.
  Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att utöver budgetramens tak föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten när det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument.

| (7) | För att unionen ska kunna reagera på specifika oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera rubriker i budgetramen behövs följande särskilda instrument
  för
  att
  det årliga budgetförfarandet ska löpa smidigt
  : Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ), flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda utgifter. Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att utöver budgetramens tak föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten när det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument. |
| --- | --- |

(7)

För att unionen ska kunna reagera på specifika oförutsedda omständigheter eller finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera rubriker i budgetramen behövs följande särskilda instrument
  för
  att
  det årliga budgetförfarandet ska löpa smidigt
  : Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond, reserven för katastrofbistånd, den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ), flexibilitetsmekanismen och marginalen för oförutsedda utgifter. Särskilda bestämmelser bör därför införas för att göra det möjligt att utöver budgetramens tak föra upp åtagandebemyndiganden och motsvarande betalningsbemyndiganden i budgeten när det är nödvändigt att utnyttja särskilda instrument.

Modifieringsförslag 8

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | (7a) | Samtidigt som unionen och dess medlemsstater bör göra sitt yttersta för att se till att de åtaganden som godkänts av budgetmyndigheten genomförs effektivt i det syfte som ursprungligen avsågs, bör det särskilt vara möjligt att mobilisera åtagandebemyndiganden som inte genomförts eller som dragits tillbaka genom EU-reserven för åtaganden, förutsatt att detta inte är ett sätt för stödmottagarna att kringgå de relevanta bestämmelserna om tillbakadragande av anslag. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(7a)

Samtidigt som unionen och dess medlemsstater bör göra sitt yttersta för att se till att de åtaganden som godkänts av budgetmyndigheten genomförs effektivt i det syfte som ursprungligen avsågs, bör det särskilt vara möjligt att mobilisera åtagandebemyndiganden som inte genomförts eller som dragits tillbaka genom EU-reserven för åtaganden, förutsatt att detta inte är ett sätt för stödmottagarna att kringgå de relevanta bestämmelserna om tillbakadragande av anslag.

Modifieringsförslag 9

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (9) | Det bör även fastställas regler för andra situationer där budgetramen kan behöva justeras. Det kan handla om justeringar till följd av ett försenat antagande av nya regler eller program under delad förvaltning eller
  av åtgärder för
  en
  sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad
  av
  rättsstatsprincipen som antas
  i enlighet med grundläggande rättsakter. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(9)

Det bör även fastställas regler för andra situationer där budgetramen kan behöva justeras. Det kan handla om justeringar till följd av ett försenat antagande av nya regler eller program under delad förvaltning eller
  av åtgärder för
  en
  sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad
  av
  rättsstatsprincipen som antas
  i enlighet med grundläggande rättsakter.

| (9) | Det bör även fastställas regler för andra situationer där budgetramen kan behöva justeras. Det kan handla om justeringar till följd av ett försenat antagande av nya regler eller program under delad förvaltning eller en
  tillfällig indragning
  av
  budgetåtaganden
  i enlighet med grundläggande rättsakter. |
| --- | --- |

(9)

Det bör även fastställas regler för andra situationer där budgetramen kan behöva justeras. Det kan handla om justeringar till följd av ett försenat antagande av nya regler eller program under delad förvaltning eller en
  tillfällig indragning
  av
  budgetåtaganden
  i enlighet med grundläggande rättsakter.

Modifieringsförslag 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (10) | Det är nödvändigt att göra
  en
  halvtidsöversyn
  av budgetramens funktion.
  Resultatet av översynen bör beaktas vid eventuella revideringar av denna förordning under budgetramens resterande löptid. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(10)

Det är nödvändigt att göra
  en
  halvtidsöversyn
  av budgetramens funktion.
  Resultatet av översynen bör beaktas vid eventuella revideringar av denna förordning under budgetramens resterande löptid.

| (10) | För att ta hänsyn till ny politik och nya prioriteringar bör den fleråriga budgetramen revideras efter halva tiden på grundval av
  en
  översyn
  av budgetramens funktion
  och genomförande
  .
  Denna översyn
  bör
  också innehålla en rapport om metoderna för det praktiska genomförandet
  av
  en budgetram för en period på fem plus fem år
  . |
| --- | --- |

(10)

För att ta hänsyn till ny politik och nya prioriteringar bör den fleråriga budgetramen revideras efter halva tiden på grundval av
  en
  översyn
  av budgetramens funktion
  och genomförande
  .
  Denna översyn
  bör
  också innehålla en rapport om metoderna för det praktiska genomförandet
  av
  en budgetram för en period på fem plus fem år
  .

Modifieringsförslag 11

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | (10a) | För att fullgöra unionens åtagande att vara en föregångare i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män, ska revideringen av den fleråriga budgetramen utarbetas med hänsyn till de framsteg som gjorts vid genomförandet av dessa mål i all EU-politik och alla EU-initiativ i den fleråriga budgetramen 2021–2027, mätt på grundval av resultatindikatorer som utarbetats av kommissionen, liksom framsteg i fråga om jämställdhetsintegreringen i all EU-verksamhet. Revideringen av den fleråriga budgetramen ska också utarbetas med hänsyn till de framsteg som gjorts för att uppnå det övergripande målet att anslå 25 % av EU:s utgifter till klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och uppnåendet av ett årligt utgiftsmål på 30 % så snart som möjligt och senast 2027, mätt på grundval av prestationsindikatorer där åtskillnad görs mellan begränsning av klimatförändringar och anpassning till dem. Vid revideringen bör det även, i samråd med nationella och lokala aktörer, bedömas huruvida de antagna förenklingsåtgärderna faktiskt har lett till minskad byråkrati för stödmottagarna vid genomförandet av programmen. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(10a)

För att fullgöra unionens åtagande att vara en föregångare i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor och män, ska revideringen av den fleråriga budgetramen utarbetas med hänsyn till de framsteg som gjorts vid genomförandet av dessa mål i all EU-politik och alla EU-initiativ i den fleråriga budgetramen 2021–2027, mätt på grundval av resultatindikatorer som utarbetats av kommissionen, liksom framsteg i fråga om jämställdhetsintegreringen i all EU-verksamhet. Revideringen av den fleråriga budgetramen ska också utarbetas med hänsyn till de framsteg som gjorts för att uppnå det övergripande målet att anslå 25 % av EU:s utgifter till klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och uppnåendet av ett årligt utgiftsmål på 30 % så snart som möjligt och senast 2027, mätt på grundval av prestationsindikatorer där åtskillnad görs mellan begränsning av klimatförändringar och anpassning till dem. Vid revideringen bör det även, i samråd med nationella och lokala aktörer, bedömas huruvida de antagna förenklingsåtgärderna faktiskt har lett till minskad byråkrati för stödmottagarna vid genomförandet av programmen.

Modifieringsförslag 12

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | (12a) | Alla utgifter på unionsnivå som är avsedda för genomförandet av unionens politik på grundval av fördragen är utgifter för unionen i den mening som avses i artikel 310.1 i EUF-fördraget och bör därför föras in i unionens budget i enlighet med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget, vilket därmed garanterar respekt för de grundläggande principerna om medborgarnas demokratiska representation i beslutsfattandet, parlamentarisk kontroll av de offentliga finanserna och insyn i beslutsfattandet. Taken i den fleråriga budgetramen får inte hindra finansieringen genom unionens budget av unionens politiska mål. Det är därför nödvändigt att möjliggöra en höjning av budgetramen när detta behövs för att underlätta finansieringen av unionens politik, särskilt nya politiska mål, utan att använda mellanstatliga eller kvasimellanstatliga finansieringsmetoder. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(12a)

Alla utgifter på unionsnivå som är avsedda för genomförandet av unionens politik på grundval av fördragen är utgifter för unionen i den mening som avses i artikel 310.1 i EUF-fördraget och bör därför föras in i unionens budget i enlighet med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget, vilket därmed garanterar respekt för de grundläggande principerna om medborgarnas demokratiska representation i beslutsfattandet, parlamentarisk kontroll av de offentliga finanserna och insyn i beslutsfattandet. Taken i den fleråriga budgetramen får inte hindra finansieringen genom unionens budget av unionens politiska mål. Det är därför nödvändigt att möjliggöra en höjning av budgetramen när detta behövs för att underlätta finansieringen av unionens politik, särskilt nya politiska mål, utan att använda mellanstatliga eller kvasimellanstatliga finansieringsmetoder.

Modifieringsförslag 13

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (13) | Särskilda regler behövs även för storskaliga infrastrukturprojekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid. Det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att säkerställa att
  de
  inte påverkar andra projekt som finansieras genom denna budget. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(13)

Särskilda regler behövs även för storskaliga infrastrukturprojekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid. Det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att säkerställa att
  de
  inte påverkar andra projekt som finansieras genom denna budget.

| (13) | Särskilda regler behövs även för storskaliga infrastrukturprojekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid.
  Finansieringen av dessa storskaliga projekt, som är av strategisk betydelse för unionen, måste säkerställas i unionens allmänna budget, men
  det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att säkerställa att
  eventuella kostnadsöverskridanden
  inte påverkar andra projekt som finansieras genom denna budget. |
| --- | --- |

(13)

Särskilda regler behövs även för storskaliga infrastrukturprojekt vars livslängd sträcker sig betydligt längre än budgetramens löptid.
  Finansieringen av dessa storskaliga projekt, som är av strategisk betydelse för unionen, måste säkerställas i unionens allmänna budget, men
  det är nödvändigt att fastställa maximibelopp för bidrag till sådana projekt från unionens allmänna budget för att säkerställa att
  eventuella kostnadsöverskridanden
  inte påverkar andra projekt som finansieras genom denna budget.

Modifieringsförslag 14

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (14) | Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler för interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(14)

Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler för interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet.

| (14) | Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler för
  transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet
  , med respekt för institutionernas budgetbefogenheter i enlighet med fördragen, för att säkerställa att besluten om budgeten fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt, i enlighet med kraven i artikel 10.3 i EU-fördraget, och att budgetförfarandet löper smidigt i enlighet med artikel 312.3 andra stycket i EUF-fördraget
  . |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att fastställa allmänna regler för
  transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet
  , med respekt för institutionernas budgetbefogenheter i enlighet med fördragen, för att säkerställa att besluten om budgeten fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt, i enlighet med kraven i artikel 10.3 i EU-fördraget, och att budgetförfarandet löper smidigt i enlighet med artikel 312.3 andra stycket i EUF-fördraget
  .

Modifieringsförslag 15

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| (15) | Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram för att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att gälla om en ny budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut. |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

(15)

Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram för att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att gälla om en ny budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut.

| (15) | Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram
  . Denna tidsram kommer att ge den nyutnämnda kommissionen den tid som krävs för att utarbeta sina förslag och göra det möjligt för Europaparlamentet att efter valet 2024 lägga fram sin egen ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2027. Den kommer också
  att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att gälla om en ny budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen bör före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram
  . Denna tidsram kommer att ge den nyutnämnda kommissionen den tid som krävs för att utarbeta sina förslag och göra det möjligt för Europaparlamentet att efter valet 2024 lägga fram sin egen ståndpunkt om den fleråriga budgetramen efter 2027. Den kommer också
  att göra det möjligt för institutionerna att anta den i tillräckligt god tid innan den efterföljande fleråriga budgetramen börjar gälla. De tak för det sista året som fastställs i denna förordning ska i enlighet med artikel 312.4 i EUF-fördraget fortsätta att gälla om en ny budgetram inte antas innan den budgetram som fastställs i denna förordning har löpt ut.

Modifieringsförslag 16

Förslag till förordning

Kapitel 1 – artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Respekt för taket för
  egna medel | Förhållande till
  egna medel |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Respekt för taket för
  egna medel

Förhållande till
  egna medel

Modifieringsförslag 17

Förslag till förordning

Kapitel 1 – artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 4.   För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som behövs, efter årlig justering och med hänsyn till andra eventuella justeringar och revideringar samt tillämpning av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider
  det tak
  för egna medel
  som fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet
  för
  Europeiska unionens egna medel, vilket antagits
  i enlighet med artikel 311
  tredje
  stycket i EUF-fördraget
  (nedan kallat beslutet om egna
  medel). | 4.   För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som behövs, efter årlig justering och med hänsyn till andra eventuella justeringar och revideringar samt tillämpning av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider
  gränserna
  för
  unionens
  egna medel
  , utan att det påverkar unionens skyldighet att se till att den har nödvändiga medel
  för
  att nå sina mål och genomföra sin politik
  i enlighet med artikel 311
  första
  stycket i EUF-fördraget
  , och institutionernas skyldighet att se till att det finns finansiella
  medel
  tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje parter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget
  . |

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

4.   För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som behövs, efter årlig justering och med hänsyn till andra eventuella justeringar och revideringar samt tillämpning av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider
  det tak
  för egna medel
  som fastställs i enlighet med rådets beslut om systemet
  för
  Europeiska unionens egna medel, vilket antagits
  i enlighet med artikel 311
  tredje
  stycket i EUF-fördraget
  (nedan kallat beslutet om egna
  medel).

4.   För vart och ett av de år som omfattas av budgetramen får de totala betalningsbemyndiganden som behövs, efter årlig justering och med hänsyn till andra eventuella justeringar och revideringar samt tillämpning av artikel 2.2 och 2.3, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider
  gränserna
  för
  unionens
  egna medel
  , utan att det påverkar unionens skyldighet att se till att den har nödvändiga medel
  för
  att nå sina mål och genomföra sin politik
  i enlighet med artikel 311
  första
  stycket i EUF-fördraget
  , och institutionernas skyldighet att se till att det finns finansiella
  medel
  tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje parter i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget
  .

Modifieringsförslag 18

Modifieringsförslag 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 1 – artikel 3 – punkt 5

Kapitel 1 – artikel 3 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 5.
     
  De tak som fastställs i budgetramen ska om nödvändigt sänkas för att säkerställa att det tak för egna medel som fastställts i enlighet med rådets gällande beslut om egna medel respekteras. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

5.
     
  De tak som fastställs i budgetramen ska om nödvändigt sänkas för att säkerställa att det tak för egna medel som fastställts i enlighet med rådets gällande beslut om egna medel respekteras.

utgår

utgår

Modifieringsförslag 19

Modifieringsförslag 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 2 – artikel 5 – punkt 4

Kapitel 2 – artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 6, 7 och 8 får inga andra tekniska justeringar göras för det berörda budgetåret, varken under detta år eller i form av korrigeringar i efterhand under efterföljande år. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

4.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 6, 7 och 8 får inga andra tekniska justeringar göras för det berörda budgetåret, varken under detta år eller i form av korrigeringar i efterhand under efterföljande år.

utgår

utgår

Modifieringsförslag 20

Modifieringsförslag 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 2 – artikel 7 – rubriken

Kapitel 2 – artikel 7 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Justeringar till följd av

  åtgärder för

  en

  sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad

  av

  rättsstatsprincipen | Justeringar till följd av en

  tillfällig indragning

  av

  budgetåtaganden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Justeringar till följd av

  åtgärder för

  en

  sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad

  av

  rättsstatsprincipen

Justeringar till följd av

åtgärder för

en

sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad

av

rättsstatsprincipen

Justeringar till följd av en

  tillfällig indragning

  av

  budgetåtaganden

Justeringar till följd av en

tillfällig indragning

av

budgetåtaganden

Modifieringsförslag 21

Modifieringsförslag 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 2 – artikel 7

Kapitel 2 – artikel 7

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Vid upphävande i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter av en tillfällig indragning av budgetåtaganden
  som rör unionens fonder i samband med åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen
  , ska
  de tillfälligt indragna åtagandena
  överföras till efterföljande år och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte föras upp i budgeten efter år n+2. | Vid upphävande i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter av en tillfällig indragning av budgetåtaganden, ska
  motsvarande belopp
  överföras till efterföljande år och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte föras upp i budgeten efter år n+2.
  Från och med år n+3 ska ett belopp som motsvarar de förfallna åtagandena föras in i den EU-reserv för åtaganden som föreskrivs i artikel 12. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Vid upphävande i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter av en tillfällig indragning av budgetåtaganden
  som rör unionens fonder i samband med åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen
  , ska
  de tillfälligt indragna åtagandena
  överföras till efterföljande år och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte föras upp i budgeten efter år n+2.

som rör unionens fonder i samband med åtgärder för en sund ekonomisk styrning eller för att skydda unionens budget när det föreligger allmänna brister i medlemsstaternas efterlevnad av rättsstatsprincipen

de tillfälligt indragna åtagandena

Vid upphävande i enlighet med relevanta grundläggande rättsakter av en tillfällig indragning av budgetåtaganden, ska
  motsvarande belopp
  överföras till efterföljande år och de berörda taken i budgetramen justeras i enlighet med detta. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte föras upp i budgeten efter år n+2.
  Från och med år n+3 ska ett belopp som motsvarar de förfallna åtagandena föras in i den EU-reserv för åtaganden som föreskrivs i artikel 12.

motsvarande belopp

Från och med år n+3 ska ett belopp som motsvarar de förfallna åtagandena föras in i den EU-reserv för åtaganden som föreskrivs i artikel 12.

Modifieringsförslag 22

Modifieringsförslag 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 10 – punkt 1

Kapitel 3 – artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Europeiska
  unionens solidaritetsfond
  , vars mål och tillämpningsområde anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2012/2002
  , får inte överstiga ett högsta årligt belopp på
  600
   miljoner EUR (i 2018 års priser). Minst en fjärdedel av detta årliga belopp ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. | 1.   
  Syftet med Europeiska
  unionens solidaritetsfond
  är att ekonomiskt stöd ska kunna ges om en större katastrof inträffar på en medlemsstats eller ett kandidatlands territorium, enligt vad som anges i den relevanta grundläggande akten
  ,
  och
  får inte överstiga ett högsta årligt belopp på
  1 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser). Minst en fjärdedel av detta årliga belopp ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1.   
  Europeiska
  unionens solidaritetsfond
  , vars mål och tillämpningsområde anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2012/2002
  , får inte överstiga ett högsta årligt belopp på
  600
   miljoner EUR (i 2018 års priser). Minst en fjärdedel av detta årliga belopp ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla.

1.   
  Syftet med Europeiska
  unionens solidaritetsfond
  är att ekonomiskt stöd ska kunna ges om en större katastrof inträffar på en medlemsstats eller ett kandidatlands territorium, enligt vad som anges i den relevanta grundläggande akten
  ,
  och
  får inte överstiga ett högsta årligt belopp på
  1 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser). Minst en fjärdedel av detta årliga belopp ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga beloppet som inte används under år n får användas fram till år n+1. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla.

Modifieringsförslag 23

Modifieringsförslag 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 10 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – led 10 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Anslagen för Europeiska unionens solidaritetsfond ska föras in i unionens allmänna budget som en avsättning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1a.
     
  Anslagen för Europeiska unionens solidaritetsfond ska föras in i unionens allmänna budget som en avsättning.

Modifieringsförslag 24

Modifieringsförslag 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 11 – punkt 2

Kapitel 3 – artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Det årliga beloppet för reserven fastställs till
  600
   miljoner EUR (i 2018 års priser) och får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. Minst
  en fjärdedel
  av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Högst hälften av det belopp som är tillgängligt fram till den 30 september varje år får utnyttjas för interna respektive externa insatser. Från och med den 1 oktober får resterande del av det tillgängliga beloppet utnyttjas för antingen interna eller externa insatser för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. | 2.   Det årliga beloppet för reserven
  för katastrofbistånd
  fastställs till
  1 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser) och får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. Minst
  150 miljoner EUR (i 2018 års priser)
  av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Högst hälften av det belopp som är tillgängligt fram till den 30 september varje år får utnyttjas för interna respektive externa insatser. Från och med den 1 oktober får resterande del av det tillgängliga beloppet utnyttjas för antingen interna eller externa insatser för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

2.   Det årliga beloppet för reserven fastställs till
  600
   miljoner EUR (i 2018 års priser) och får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. Minst
  en fjärdedel
  av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Högst hälften av det belopp som är tillgängligt fram till den 30 september varje år får utnyttjas för interna respektive externa insatser. Från och med den 1 oktober får resterande del av det tillgängliga beloppet utnyttjas för antingen interna eller externa insatser för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut.

2.   Det årliga beloppet för reserven
  för katastrofbistånd
  fastställs till
  1 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser) och får användas fram till år n+1 i enlighet med budgetförordningen. Reserven ska föras upp i unionens allmänna budget som en avsättning. Den del av det årliga beloppet som härrör från året innan ska utnyttjas först. Den del av det årliga beloppet från år n som inte används år n+1 ska förfalla. Minst
  150 miljoner EUR (i 2018 års priser)
  av det årliga beloppet ska fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Högst hälften av det belopp som är tillgängligt fram till den 30 september varje år får utnyttjas för interna respektive externa insatser. Från och med den 1 oktober får resterande del av det tillgängliga beloppet utnyttjas för antingen interna eller externa insatser för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut.

Modifieringsförslag 25

Modifieringsförslag 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 12 – rubriken

Kapitel 3 – artikel 12 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Samlad marginal för åtaganden (EU-reserven) | Samlad marginal för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Samlad marginal för åtaganden (EU-reserven)

Samlad marginal för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  )

för åtaganden

Modifieringsförslag 26

Modifieringsförslag 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 1

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) som ska vara tillgänglig utöver budgetramens tak för perioden
  2022
  –2027 ska omfatta följande:






  (a) | Marginaler som fortfarande är tillgängliga under budgetramens tak för åtaganden år n-1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1.   Den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) som ska vara tillgänglig utöver budgetramens tak för perioden
  2022
  –2027 ska omfatta följande:

(a)

Marginaler som fortfarande är tillgängliga under budgetramens tak för åtaganden år n-1.

| (b) | Från och med 2023 och utöver de marginaler som avses i a,
  ett belopp som motsvarar de anslag som dragits tillbaka år n-2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel [15] i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(b)

Från och med 2023 och utöver de marginaler som avses i a,
  ett belopp som motsvarar de anslag som dragits tillbaka år n-2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel [15] i budgetförordningen.

1.   Den samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ) som ska vara tillgänglig utöver budgetramens tak för perioden
  2021
  –2027 ska omfatta följande:

| (a) | Marginaler som fortfarande är tillgängliga under budgetramens tak för åtaganden år n-1. |
| --- | --- |

(a)

Marginaler som fortfarande är tillgängliga under budgetramens tak för åtaganden år n-1.

| (aa) | Outnyttjade åtagandebemyndiganden för år n-1. |
| --- | --- |

(aa)

Outnyttjade åtagandebemyndiganden för år n-1.

| (b
  ) | Ett belopp som motsvarar de anslag som dragits tillbaka år n-2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel [15] i budgetförordningen. |
| --- | --- |

(b
  )

Ett belopp som motsvarar de anslag som dragits tillbaka år n-2, utan att det påverkar tillämpningen av artikel [15] i budgetförordningen.

| (ba) | Ett belopp som motsvarar det belopp för tillfälligt indragna åtaganden år n-3 som inte längre får tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

(ba)

Ett belopp som motsvarar det belopp för tillfälligt indragna åtaganden år n-3 som inte längre får tas upp i budgeten i enlighet med artikel 7.

| (bb) | Ett belopp som motsvarar de inkomster som härrör från böter och påföljder. |
| --- | --- |

(bb)

Ett belopp som motsvarar de inkomster som härrör från böter och påföljder.

Modifieringsförslag 27

Modifieringsförslag 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 2

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   
  Den
  samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) eller en del av den får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget. | 2.   
  Den
  samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ) eller en del av den får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget.
  Marginaler för år n får användas för år n och n+1 genom EU-reserven för åtaganden förutsatt att detta inte strider mot pågående eller planerade ändringsbudgetar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

2.   
  Den
  samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven) eller en del av den får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget.

2.   
  Den
  samlade marginalen för åtaganden (EU-reserven
  för åtaganden
  ) eller en del av den får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet inom ramen för det budgetförfarande som föreskrivs i artikel 314 i EUF-fördraget.
  Marginaler för år n får användas för år n och n+1 genom EU-reserven för åtaganden förutsatt att detta inte strider mot pågående eller planerade ändringsbudgetar.

Modifieringsförslag 28

Modifieringsförslag 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 3a (ny)

Kapitel 3 – artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vid utgången av 2027 ska de belopp som fortfarande finns tillgängliga inom EU-reserven för åtaganden överföras till nästa fleråriga budgetram fram till 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

3a.
     
  Vid utgången av 2027 ska de belopp som fortfarande finns tillgängliga inom EU-reserven för åtaganden överföras till nästa fleråriga budgetram fram till 2030.

Modifieringsförslag 29

Modifieringsförslag 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 13 – stycke 1

Kapitel 3 – artikel 13 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Flexibilitetsmekanismen får användas för att för ett visst budgetår finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. Om inte annat följer av andra stycket ska det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ha ett tak på 1 000  miljoner EUR (i 2018 års priser). | Flexibilitetsmekanismen får användas för att för ett visst budgetår finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker
  eller inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och reserven för katastrofbistånd
  . Om inte annat följer av andra stycket ska det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ha ett tak på
  2 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Flexibilitetsmekanismen får användas för att för ett visst budgetår finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker. Om inte annat följer av andra stycket ska det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ha ett tak på 1 000  miljoner EUR (i 2018 års priser).

Flexibilitetsmekanismen får användas för att för ett visst budgetår finansiera klart angivna utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera andra rubriker
  eller inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och reserven för katastrofbistånd
  . Om inte annat följer av andra stycket ska det årliga belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen ha ett tak på
  2 000
   miljoner EUR (i 2018 års priser).

eller inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, Europeiska unionens solidaritetsfond och reserven för katastrofbistånd

2 000

Modifieringsförslag 30

Modifieringsförslag 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 1

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   En marginal för oförutsedda utgifter motsvarande högst
  0,03  %
  av unionens bruttonationalinkomst ska inrättas utanför budgetramens tak som ett instrument som får användas i sista hand för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den får bara utnyttjas i anslutning till en ändringsbudget eller årlig budget. | 1.   En marginal för oförutsedda utgifter motsvarande högst
  0,05  %
  av unionens bruttonationalinkomst ska inrättas utanför budgetramens tak som ett instrument som får användas i sista hand för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den får bara utnyttjas i anslutning till en ändringsbudget eller årlig budget.
  Den får utnyttjas för både åtagande- och betalningsbemyndiganden, eller endast för betalningsbemyndiganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1.   En marginal för oförutsedda utgifter motsvarande högst
  0,03  %
  av unionens bruttonationalinkomst ska inrättas utanför budgetramens tak som ett instrument som får användas i sista hand för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den får bara utnyttjas i anslutning till en ändringsbudget eller årlig budget.

1.   En marginal för oförutsedda utgifter motsvarande högst
  0,05  %
  av unionens bruttonationalinkomst ska inrättas utanför budgetramens tak som ett instrument som får användas i sista hand för att reagera på oförutsedda omständigheter. Den får bara utnyttjas i anslutning till en ändringsbudget eller årlig budget.
  Den får utnyttjas för både åtagande- och betalningsbemyndiganden, eller endast för betalningsbemyndiganden.

Modifieringsförslag 31

Modifieringsförslag 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 2

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter får under ett enskilt år inte överstiga det högsta belopp som fastställs i den årliga tekniska justeringen av budgetramen
  och måste respektera taket för egna medel
  . | 2.   Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter får under ett enskilt år inte överstiga det högsta belopp som fastställs i den årliga tekniska justeringen av budgetramen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

2.   Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter får under ett enskilt år inte överstiga det högsta belopp som fastställs i den årliga tekniska justeringen av budgetramen
  och måste respektera taket för egna medel
  .

2.   Utnyttjandet av marginalen för oförutsedda utgifter får under ett enskilt år inte överstiga det högsta belopp som fastställs i den årliga tekniska justeringen av budgetramen.

Modifieringsförslag 32

Modifieringsförslag 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 3

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  De belopp som blir tillgängliga genom utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter ska helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen för innevarande eller kommande räkenskapsår. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

3.
     
  De belopp som blir tillgängliga genom utnyttjande av marginalen för oförutsedda utgifter ska helt och hållet räknas av mot marginalerna under en eller flera rubriker i budgetramen för innevarande eller kommande räkenskapsår.

utgår

utgår

Modifieringsförslag 33

Modifieringsförslag 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 4

Kapitel 3 – artikel 14 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 4.
     
  De belopp som räknas av i enlighet med punkt 3 ska inte utnyttjas vidare i samband med budgetramen. Att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas får inte leda till att de totala taken för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i budgetramen överskrids under innevarande och kommande räkenskapsår. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

4.
     
  De belopp som räknas av i enlighet med punkt 3 ska inte utnyttjas vidare i samband med budgetramen. Att marginalen för oförutsedda utgifter utnyttjas får inte leda till att de totala taken för åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden i budgetramen överskrids under innevarande och kommande räkenskapsår.

utgår

utgår

Modifieringsförslag 34

Modifieringsförslag 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – rubriken

Kapitel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Översyn och revidering av budgetramen | Revideringar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Översyn och revidering av budgetramen

Översyn och revidering av budgetramen

Revideringar

Revideringar

Modifieringsförslag 35

Modifieringsförslag 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – artikel 15 – punkt 1

Kapitel 4 – artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.2, 16–20 och 24
  får
  budgetramen,
  vid oförutsedda omständigheter, revideras
  ,
  förutsatt att
  det
  tak för egna medel
  som
  fastställts i enlighet med gällande beslut om egna medel respekteras
  . | 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.2, 16–20 och 24
  ska de relevanta taken i den fleråriga
  budgetramen
  revideras uppåt om detta är nödvändigt för att underlätta finansieringen av unionens politik
  ,
  i synnerhet nya politiska mål
  ,
  under omständigheter där
  det
  annars skulle bli nödvändigt att införa ytterligare mellanstatliga eller kvasimellanstatliga finansieringsmetoder,
  som
  skulle kringgå det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.2, 16–20 och 24
  får
  budgetramen,
  vid oförutsedda omständigheter, revideras
  ,
  förutsatt att
  det
  tak för egna medel
  som
  fastställts i enlighet med gällande beslut om egna medel respekteras
  .

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 3.2, 16–20 och 24
  ska de relevanta taken i den fleråriga
  budgetramen
  revideras uppåt om detta är nödvändigt för att underlätta finansieringen av unionens politik
  ,
  i synnerhet nya politiska mål
  ,
  under omständigheter där
  det
  annars skulle bli nödvändigt att införa ytterligare mellanstatliga eller kvasimellanstatliga finansieringsmetoder,
  som
  skulle kringgå det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget
  .

Modifieringsförslag 36

Modifieringsförslag 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – artikel 15 – punkt 3

Kapitel 4 – artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 3.
     
  I varje förslag till revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska det undersökas om det är möjligt att omfördela utgifterna mellan programmen under den rubrik som berörs av revideringen, i synnerhet om det är sannolikt att anslagen kommer att underutnyttjas. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

3.
     
  I varje förslag till revidering av budgetramen i enlighet med punkt 1 ska det undersökas om det är möjligt att omfördela utgifterna mellan programmen under den rubrik som berörs av revideringen, i synnerhet om det är sannolikt att anslagen kommer att underutnyttjas.

utgår

utgår

Modifieringsförslag 37

Modifieringsförslag 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – artikel 16 – rubriken

Kapitel 4 – artikel 16 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Halvtidsöversyn
  av budgetramen | Halvtidsrevidering
  av budgetramen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Halvtidsöversyn
  av budgetramen

Halvtidsöversyn

Halvtidsrevidering
  av budgetramen

Halvtidsrevidering

Modifieringsförslag 38

Modifieringsförslag 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – artikel 16

Kapitel 4 – artikel 16

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska före den 1
  januari 2024
  lägga fram en översyn av hur budgetramen fungerar.
  Översynen ska i lämpliga fall åtföljas av relevanta förslag. | Kommissionen ska före den 1
  juli 2023
  lägga fram
  ett lagstiftningsförslag om revidering av denna förordning i enlighet med det förfarande som fastställs i EUF-fördraget på grundval av
  en översyn av hur budgetramen fungerar.
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 6 i denna förordning ska nationella anslag som redan tilldelats inte minskas genom en sådan revidering.




  Förslaget ska utarbetas med beaktande av en bedömning av








  — | framstegen mot det övergripande målet att 25 % av EU:s utgifter ska bidra till klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och mot ett årligt utgiftsmål på 30 % så snart som möjligt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Kommissionen ska före den 1
  januari 2024
  lägga fram en översyn av hur budgetramen fungerar.
  Översynen ska i lämpliga fall åtföljas av relevanta förslag.

januari 2024

Översynen ska i lämpliga fall åtföljas av relevanta förslag.

Kommissionen ska före den 1
  juli 2023
  lägga fram
  ett lagstiftningsförslag om revidering av denna förordning i enlighet med det förfarande som fastställs i EUF-fördraget på grundval av
  en översyn av hur budgetramen fungerar.
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 6 i denna förordning ska nationella anslag som redan tilldelats inte minskas genom en sådan revidering.

juli 2023

ett lagstiftningsförslag om revidering av denna förordning i enlighet med det förfarande som fastställs i EUF-fördraget på grundval av

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 6 i denna förordning ska nationella anslag som redan tilldelats inte minskas genom en sådan revidering.

Förslaget ska utarbetas med beaktande av en bedömning av

Förslaget ska utarbetas med beaktande av en bedömning av

—

framstegen mot det övergripande målet att 25 % av EU:s utgifter ska bidra till klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och mot ett årligt utgiftsmål på 30 % så snart som möjligt,

framstegen mot det övergripande målet att 25 % av EU:s utgifter ska bidra till klimatmålen under perioden för den fleråriga budgetramen 2021–2027, och mot ett årligt utgiftsmål på 30 % så snart som möjligt,

| — | integreringen av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

integreringen av FN:s mål för hållbar utveckling,

integreringen av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i unionens budget (jämställdhetsbudgetering), |
| --- | --- |

—

integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i unionens budget (jämställdhetsbudgetering),

integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i unionens budget (jämställdhetsbudgetering),

| — | förenklingsåtgärdernas effekter när det gäller att minska byråkratin för stödmottagarna i samband med genomförandet av de finansiella programmen, vilket är en bedömning som ska genomföras i samråd med berörda parter. |
| --- | --- |

—

förenklingsåtgärdernas effekter när det gäller att minska byråkratin för stödmottagarna i samband med genomförandet av de finansiella programmen, vilket är en bedömning som ska genomföras i samråd med berörda parter.

förenklingsåtgärdernas effekter när det gäller att minska byråkratin för stödmottagarna i samband med genomförandet av de finansiella programmen, vilket är en bedömning som ska genomföras i samråd med berörda parter.

Modifieringsförslag 39

Modifieringsförslag 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 4 – artikel 17

Kapitel 4 – artikel 17

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen ska den överlämna eventuella förslag till revidering av totala betalningsbemyndiganden som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av genomförandet för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt deras ordnade utveckling i takt med åtagandebemyndigandena. | När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen
  , eller när taken för betalningarna kan hindra unionen från att uppfylla sina rättsliga åtaganden,
  ska den överlämna eventuella förslag till revidering av totala betalningsbemyndiganden som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av genomförandet för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt deras ordnade utveckling i takt med åtagandebemyndigandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen ska den överlämna eventuella förslag till revidering av totala betalningsbemyndiganden som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av genomförandet för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt deras ordnade utveckling i takt med åtagandebemyndigandena.

När kommissionen underrättar Europaparlamentet och rådet om resultaten av de tekniska justeringarna av budgetramen
  , eller när taken för betalningarna kan hindra unionen från att uppfylla sina rättsliga åtaganden,
  ska den överlämna eventuella förslag till revidering av totala betalningsbemyndiganden som den anser vara nödvändiga mot bakgrund av genomförandet för att säkerställa en sund förvaltning av de årliga betalningstaken och framför allt deras ordnade utveckling i takt med åtagandebemyndigandena.

, eller när taken för betalningarna kan hindra unionen från att uppfylla sina rättsliga åtaganden,

Modifieringsförslag 40

Modifieringsförslag 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 5 – artikel 21 – punkt 1

Kapitel 5 – artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   
  Högst 14 196  miljoner EUR (i 2018 års priser)
  ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för
  storskaliga projekt som genomförs enligt
  [
  Europaparlamentets
  och
  rådets förordning
  (
  EU
  )
  nr
  XXXX/XX – Rymdprogrammet]. | 1.   
  Ett högsta gemensamt belopp
  ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för
  de europeiska systemen för satellitnavigering (Egnos
  och
  Galileo) och för Copernicus
  (
  det europeiska jordövervakningsprogrammet
  )
  . Detta högsta belopp ska fastställas till 15 % över de vägledande belopp som fastställts för de båda storskaliga projekten enligt [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
  XXXX/XX – Rymdprogrammet].
  Eventuella förstärkningar av detta högsta belopp ska finansieras genom marginalerna eller de särskilda instrumenten och får inte leda till nedskärningar i andra program och projekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1.   
  Högst 14 196  miljoner EUR (i 2018 års priser)
  ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för
  storskaliga projekt som genomförs enligt
  [
  Europaparlamentets
  och
  rådets förordning
  (
  EU
  )
  nr
  XXXX/XX – Rymdprogrammet].

1.   
  Ett högsta gemensamt belopp
  ska kunna tas från unionens allmänna budget under perioden 2021–2027 för
  de europeiska systemen för satellitnavigering (Egnos
  och
  Galileo) och för Copernicus
  (
  det europeiska jordövervakningsprogrammet
  )
  . Detta högsta belopp ska fastställas till 15 % över de vägledande belopp som fastställts för de båda storskaliga projekten enligt [Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
  XXXX/XX – Rymdprogrammet].
  Eventuella förstärkningar av detta högsta belopp ska finansieras genom marginalerna eller de särskilda instrumenten och får inte leda till nedskärningar i andra program och projekt.

Modifieringsförslag 41

Modifieringsförslag 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 5 – artikel 21 – punkt 2a (ny)

Kapitel 5 – artikel 21 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om det skulle uppstå ytterligare behov av finansiering från unionens budget för de ovannämnda storskaliga projekten ska kommissionen föreslå en revidering av taken i den fleråriga budgetramen i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

2a.
     
  Om det skulle uppstå ytterligare behov av finansiering från unionens budget för de ovannämnda storskaliga projekten ska kommissionen föreslå en revidering av taken i den fleråriga budgetramen i enlighet med detta.

Modifieringsförslag 42

Modifieringsförslag 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 6 – rubriken

Kapitel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet | Transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet

Transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet

Transparens och

Modifieringsförslag 43

Modifieringsförslag 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 6 – artikel 22

Kapitel 6 – artikel 22

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet | Transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet

Transparens och
  interinstitutionellt samarbete under budgetförfarandet

Transparens och

Modifieringsförslag 44

Modifieringsförslag 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 6 – artikel 22 – stycke 4a (nytt)

Kapitel 6 – artikel 22 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | Både Europaparlamentet och rådet ska företrädas av ledamöter från respektive institution när möten hålls på politisk nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Både Europaparlamentet och rådet ska företrädas av ledamöter från respektive institution när möten hålls på politisk nivå.

Både Europaparlamentet och rådet ska företrädas av ledamöter från respektive institution när möten hålls på politisk nivå.

Modifieringsförslag 45

Modifieringsförslag 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 6 – artikel 22 – stycke 4b (nytt)

Kapitel 6 – artikel 22 – stycke 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | Europaparlamentets och rådets möten ska vara offentliga när de antar sina respektive ståndpunkter om budgetförslaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Europaparlamentets och rådets möten ska vara offentliga när de antar sina respektive ståndpunkter om budgetförslaget.

Europaparlamentets och rådets möten ska vara offentliga när de antar sina respektive ståndpunkter om budgetförslaget.

Modifieringsförslag 46

Modifieringsförslag 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 6 – artikel 23

Kapitel 6 – artikel 23

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Alla unionens och Euratoms utgifter och inkomster ska ingå i unionens allmänna budget i enlighet med artikel
  [7]
  i 
  budgetförordningen
  , inbegripet utgifter som är en följd av relevanta enhälliga beslut som rådet har fattat efter samråd med Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget. | Alla unionens och Euratoms utgifter och inkomster ska ingå i unionens allmänna budget i enlighet med artikel
  310.1
  i 
  EUF-fördraget
  , inbegripet utgifter som är en följd av relevanta enhälliga beslut som rådet har fattat efter samråd med Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Alla unionens och Euratoms utgifter och inkomster ska ingå i unionens allmänna budget i enlighet med artikel
  [7]
  i 
  budgetförordningen
  , inbegripet utgifter som är en följd av relevanta enhälliga beslut som rådet har fattat efter samråd med Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget.

[7]

budgetförordningen

Alla unionens och Euratoms utgifter och inkomster ska ingå i unionens allmänna budget i enlighet med artikel
  310.1
  i 
  EUF-fördraget
  , inbegripet utgifter som är en följd av relevanta enhälliga beslut som rådet har fattat efter samråd med Europaparlamentet inom ramen för artikel 332 i EUF-fördraget.

310.1

EUF-fördraget

Modifieringsförslag 47

Modifieringsförslag 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel 7 – artikel 24

Kapitel 7 – artikel 24

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram. | Kommissionen ska före den 1 juli 2023, tillsammans med sina förslag till halvtidsrevidering, lägga fram en rapport med metoderna för hur en budgetram för en period på fem plus fem år ska genomföras i praktiken.


  Kommissionen ska före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram.


  Om rådet den 31 december 2027 ännu inte har antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram, ska de tak och bestämmelser som gäller för det sista år som omfattas av den befintliga budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har antagits. Om en ny medlemsstat ansluter sig till unionen efter 2020, ska den budgetram vars löptid förlängts vid behov revideras för att ta hänsyn till anslutningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Kommissionen ska före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram.

Kommissionen ska före den 1 juli 2023, tillsammans med sina förslag till halvtidsrevidering, lägga fram en rapport med metoderna för hur en budgetram för en period på fem plus fem år ska genomföras i praktiken.

Kommissionen ska före den 1 juli 2023, tillsammans med sina förslag till halvtidsrevidering, lägga fram en rapport med metoderna för hur en budgetram för en period på fem plus fem år ska genomföras i praktiken.

Kommissionen ska före den 1 juli 2025 lägga fram ett förslag till en ny flerårig budgetram.

Om rådet den 31 december 2027 ännu inte har antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram, ska de tak och bestämmelser som gäller för det sista år som omfattas av den befintliga budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har antagits. Om en ny medlemsstat ansluter sig till unionen efter 2020, ska den budgetram vars löptid förlängts vid behov revideras för att ta hänsyn till anslutningen.

Om rådet den 31 december 2027 ännu inte har antagit någon förordning om en ny flerårig budgetram, ska de tak och bestämmelser som gäller för det sista år som omfattas av den befintliga budgetramen fortsätta att gälla tills en förordning om en ny budgetram har antagits. Om en ny medlemsstat ansluter sig till unionen efter 2020, ska den budgetram vars löptid förlängts vid behov revideras för att ta hänsyn till anslutningen.

E.   MODIFIERINGSFÖRSLAG AV FÖRSLAGET TILL INTERINSTITUTIONELLT AVTAL

E.

MODIFIERINGSFÖRSLAG AV FÖRSLAGET TILL INTERINSTITUTIONELLT AVTAL

| 52. | Europaparlamentet understryker att till följd av förhandlingarna och antagandet av en ny förordning om den fleråriga budgetramen bör förslaget till ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning modifieras på följande sätt: |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker att till följd av förhandlingarna och antagandet av en ny förordning om den fleråriga budgetramen bör förslaget till ett interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning modifieras på följande sätt:

Modifieringsförslag 48

Modifieringsförslag 48

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt A – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 6a. | Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i unionens allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av unionens egna medel anges som vägledning i särskilda tabeller. Dessa upplysningar ska aktualiseras varje år tillsammans med de dokument som åtföljer budgetförslaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

6a.

6a.

Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i unionens allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av unionens egna medel anges som vägledning i särskilda tabeller. Dessa upplysningar ska aktualiseras varje år tillsammans med de dokument som åtföljer budgetförslaget.

Modifieringsförslag 49

Modifieringsförslag 49

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt A – punkt 7

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 7. | Institutionerna ska, med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning, under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas i möjligaste mån sörja för att lämna tillräckliga
  marginaler
  under taken i de olika rubrikerna i budgetramen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

7.

Institutionerna ska, med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning, under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas i möjligaste mån sörja för att lämna tillräckliga
  marginaler
  under taken i de olika rubrikerna i budgetramen.

marginaler

| 7. | Institutionerna ska, med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning, under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas i möjligaste mån sörja för att lämna tillräckliga
  belopp inom marginalerna
  under taken i de olika rubrikerna i budgetramen
  eller inom ramen för de tillgängliga särskilda instrumenten
  . |
| --- | --- |

7.

Institutionerna ska, med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning, under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas i möjligaste mån sörja för att lämna tillräckliga
  belopp inom marginalerna
  under taken i de olika rubrikerna i budgetramen
  eller inom ramen för de tillgängliga särskilda instrumenten
  .

belopp inom marginalerna

eller inom ramen för de tillgängliga särskilda instrumenten

Modifieringsförslag 50

Modifieringsförslag 50

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt A – punkt 8

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Uppdatering av prognoserna för

  betalningsbemyndiganden för perioden efter 2027








  8. | Prognoserna
  för betalningsbemyndiganden för perioden
  efter 2027 ska uppdateras av kommissionen år 2024
  .
  Vid den uppdateringen ska kommissionen ta hänsyn till all relevant information, inbegripet det faktiska genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som utformats för att säkerställa att betalningsbemyndigandena utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena samt till de föreliggande prognoserna för utvecklingen av unionens samlade bruttonationalinkomst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Uppdatering av prognoserna för

  betalningsbemyndiganden för perioden efter 2027

Uppdatering av prognoserna för

betalningsbemyndiganden för perioden efter 2027

8.

Prognoserna
  för betalningsbemyndiganden för perioden
  efter 2027 ska uppdateras av kommissionen år 2024
  .

Prognoserna

efter 2027 ska uppdateras av kommissionen år 2024

Vid den uppdateringen ska kommissionen ta hänsyn till all relevant information, inbegripet det faktiska genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som utformats för att säkerställa att betalningsbemyndigandena utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena samt till de föreliggande prognoserna för utvecklingen av unionens samlade bruttonationalinkomst.

Uppdatering av prognoserna för

  betalningsbemyndiganden

Uppdatering av prognoserna för

betalningsbemyndiganden

| 8. | Kommissionen ska varje år uppdatera prognoserna
  för betalningsbemyndiganden för perioden
  fram till och efter 2027
  .
  Vid den uppdateringen ska kommissionen ta hänsyn till all relevant information, inbegripet det faktiska genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som utformats för att säkerställa att betalningsbemyndigandena utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena samt till de föreliggande prognoserna för utvecklingen av unionens samlade bruttonationalinkomst. |
| --- | --- |

8.

Kommissionen ska varje år uppdatera prognoserna
  för betalningsbemyndiganden för perioden
  fram till och efter 2027
  .

Kommissionen ska varje år uppdatera prognoserna

fram till och efter 2027

Vid den uppdateringen ska kommissionen ta hänsyn till all relevant information, inbegripet det faktiska genomförandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn ska också tas till de regler som utformats för att säkerställa att betalningsbemyndigandena utvecklas på ett balanserat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena samt till de föreliggande prognoserna för utvecklingen av unionens samlade bruttonationalinkomst.

Modifieringsförslag 51

Modifieringsförslag 51

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt B – punkt 9

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 9. | När de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.
  Överföringar som berör fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

9.

När de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.

Överföringar som berör fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen.

| 9. | När de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag
  om detta. Beslutet om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.




  Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska den lägga fram ett förslag
  för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna..


  Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.


  Överföringar som berör fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

9.

När de villkor för utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag
  om detta. Beslutet om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.

om detta. Beslutet om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.

Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska den lägga fram ett förslag
  för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna..

Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ska den lägga fram ett förslag

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Överföringar som berör fonden för justering för globaliseringseffekter ska ske i enlighet med budgetförordningen.

Modifieringsförslag 52

Modifieringsförslag 52

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt B – punkt 10

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 10. | När de villkor för utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag till
  lämpligt budgetinstrument i enlighet med budgetförordningen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

10.

När de villkor för utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag till
  lämpligt budgetinstrument i enlighet med budgetförordningen
  .

lämpligt budgetinstrument i enlighet med budgetförordningen

| 10. | När de villkor för utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag
  om detta. Beslutet om att utnyttja medel ur solidaritetsfonden ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.




  Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja solidaritetsfonden ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.




  Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.




  Överföringar som berör solidaritetsfonden ska ske i enlighet med budgetförordningen. |
| --- | --- |

10.

När de villkor för utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond som fastställs i den berörda grundläggande rättsakten är uppfyllda ska kommissionen lägga fram ett förslag
  om detta. Beslutet om att utnyttja medel ur solidaritetsfonden ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.

om detta. Beslutet om att utnyttja medel ur solidaritetsfonden ska fattas gemensamt av Europaparlamentet och rådet.

Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja solidaritetsfonden ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.

Samtidigt som kommissionen lägger fram sitt förslag till beslut om att utnyttja solidaritetsfonden ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring till de berörda budgetposterna.

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Överföringar som berör solidaritetsfonden ska ske i enlighet med budgetförordningen.

Överföringar som berör solidaritetsfonden ska ske i enlighet med budgetförordningen.

Modifieringsförslag 53

Modifieringsförslag 53

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt B – punkt 11

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 11. | När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven för katastrofbistånd ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring från reserven till de berörda budgetposterna, i enlighet med budgetförordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

11.

När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven för katastrofbistånd ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring från reserven till de berörda budgetposterna, i enlighet med budgetförordningen.

| 11. | När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven för katastrofbistånd ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring från reserven till de berörda budgetposterna, i enlighet med budgetförordningen.


  Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten. |
| --- | --- |

11.

När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven för katastrofbistånd ska den lägga fram ett förslag för Europaparlamentet och rådet om överföring från reserven till de berörda budgetposterna, i enlighet med budgetförordningen.

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Vid oenighet ska ärendet behandlas under nästa trepartsmöte om budgeten.

Modifieringsförslag 54

Modifieringsförslag 54

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt B – punkt 12

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Flexibilitetsmekanismen







  12. | Kommissionen ska lägga fram ett förslag om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen efter det att den
  har undersökt alla möjligheter
  till
  omfördelning av anslag inom den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår
  .
  I förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppen
  . Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.


  Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Flexibilitetsmekanismen

Flexibilitetsmekanismen

12.

Kommissionen ska lägga fram ett förslag om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen efter det att den
  har undersökt alla möjligheter
  till
  omfördelning av anslag inom den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår
  .

har undersökt alla möjligheter

omfördelning av anslag inom den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår

I förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppen
  . Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.

. Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.

Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget.

Flexibilitetsmekanismen

Flexibilitetsmekanismen

| 12. | Kommissionen ska lägga fram ett förslag om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen efter det att den till
  fullo har utnyttjat marginalerna i de relevanta rubrikerna
  .
  I förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppen.
  Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen ska lägga fram ett förslag om utnyttjande av flexibilitetsmekanismen efter det att den till
  fullo har utnyttjat marginalerna i de relevanta rubrikerna
  .

fullo har utnyttjat marginalerna i de relevanta rubrikerna

I förslaget ska de behov som ska täckas anges, liksom beloppen.

Flexibilitetsmekanismen får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget.

Modifieringsförslag 55

Modifieringsförslag 55

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del I

Del I

Avsnitt B – punkt 13

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 13. | Utnyttjande av hela eller delar av marginalen för oförutsedda utgifter ska ske på förslag från kommissionen efter en noggrann analys av alla andra lösningar för att uppbringa medlen.
  Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.


  Marginalen för oförutsedda utgifter får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

13.

Utnyttjande av hela eller delar av marginalen för oförutsedda utgifter ska ske på förslag från kommissionen efter en noggrann analys av alla andra lösningar för att uppbringa medlen.
  Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.

Ett sådant förslag får göras i samband med ett förslag till budget eller ett förslag till ändringsbudget.

Marginalen för oförutsedda utgifter får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget.

| 13. | Utnyttjande av hela eller delar av marginalen för oförutsedda utgifter ska ske på förslag från kommissionen efter en noggrann analys av alla andra lösningar för att uppbringa medlen.
  Marginalen för oförutsedda utgifter får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

13.

Utnyttjande av hela eller delar av marginalen för oförutsedda utgifter ska ske på förslag från kommissionen efter en noggrann analys av alla andra lösningar för att uppbringa medlen.

Marginalen för oförutsedda utgifter får utnyttjas av Europaparlamentet och rådet i samband med det budgetförfarande som fastställs i artikel 314 i EUF-fördraget.

Modifieringsförslag 56

Modifieringsförslag 56

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del II

Del II

Avsnitt A – punkt 14a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 14a. | För att underlätta antagandet av en ny flerårig budgetram eller en revidering av denna, och för att tillämpa artikel 312.5 i EUF-fördraget, ska institutionerna sammankallas till regelbundna möten, vilket närmare bestämt innebär följande:







  — | Möten mellan ordförandena i enlighet med artikel 324 i fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

14a.

14a.

För att underlätta antagandet av en ny flerårig budgetram eller en revidering av denna, och för att tillämpa artikel 312.5 i EUF-fördraget, ska institutionerna sammankallas till regelbundna möten, vilket närmare bestämt innebär följande:

—

Möten mellan ordförandena i enlighet med artikel 324 i fördraget.

Möten mellan ordförandena i enlighet med artikel 324 i fördraget.

| — | Möten med rapportering och avrapportering från rådets ordförandeskap till en delegation från Europaparlamentet inför och efter relevanta rådsmöten. |
| --- | --- |

—

Möten med rapportering och avrapportering från rådets ordförandeskap till en delegation från Europaparlamentet inför och efter relevanta rådsmöten.

Möten med rapportering och avrapportering från rådets ordförandeskap till en delegation från Europaparlamentet inför och efter relevanta rådsmöten.

| — | Informella trepartsmöten inom ramen för rådets överläggningar i syfte att ta hänsyn till parlamentets synpunkter i alla dokument som utarbetats av rådets ordförandeskap. |
| --- | --- |

—

Informella trepartsmöten inom ramen för rådets överläggningar i syfte att ta hänsyn till parlamentets synpunkter i alla dokument som utarbetats av rådets ordförandeskap.

Informella trepartsmöten inom ramen för rådets överläggningar i syfte att ta hänsyn till parlamentets synpunkter i alla dokument som utarbetats av rådets ordförandeskap.

| — | Trepartsmöten så snart Europaparlamentet och rådet har getts förhandlingsmandat. |
| --- | --- |

—

Trepartsmöten så snart Europaparlamentet och rådet har getts förhandlingsmandat.

Trepartsmöten så snart Europaparlamentet och rådet har getts förhandlingsmandat.

| — | Deltagande av rådets ordförandeskap i de berörda parlamentsutskotten samt deltagande av parlamentets förhandlingsgrupp i de relevanta rådskonstellationerna. |
| --- | --- |

—

Deltagande av rådets ordförandeskap i de berörda parlamentsutskotten samt deltagande av parlamentets förhandlingsgrupp i de relevanta rådskonstellationerna.

Deltagande av rådets ordförandeskap i de berörda parlamentsutskotten samt deltagande av parlamentets förhandlingsgrupp i de relevanta rådskonstellationerna.

Europaparlamentet och rådet ska översända till varandra alla handlingar – så snart dessa är tillgängliga – som formellt antagits i deras respektive förberedande organ eller som formellt lämnats in för deras räkning.

Europaparlamentet och rådet ska översända till varandra alla handlingar – så snart dessa är tillgängliga – som formellt antagits i deras respektive förberedande organ eller som formellt lämnats in för deras räkning.

Modifieringsförslag 57

Modifieringsförslag 57

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del II

Del II

Avsnitt B – punkt 15 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| — | Europeiska
  utvecklingsfondens (EUF), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens (EFSF), Europeiska stabilitetsmekanismens (ESM)
  och andra eventuella framtida mekanismers
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

—

Europeiska
  utvecklingsfondens (EUF), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens (EFSF), Europeiska stabilitetsmekanismens (ESM)
  och andra eventuella framtida mekanismers
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder,

Europeiska

och andra eventuella framtida mekanismers

| — | Europeiska
  utvecklingsfondens (EUF), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens (EFSF)
  och
  Europeiska stabilitetsmekanismens (ESM)
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder, liksom
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder
  för andra eventuella framtida mekanismer som inte finansieras via unionens budget, men som existerar för att stödja unionens politiska mål enligt fördragen
  , |
| --- | --- |

—

Europeiska
  utvecklingsfondens (EUF), Europeiska finansiella stabiliseringsfacilitetens (EFSF)
  och
  Europeiska stabilitetsmekanismens (ESM)
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder, liksom
  inkomster, utgifter, tillgångar och skulder
  för andra eventuella framtida mekanismer som inte finansieras via unionens budget, men som existerar för att stödja unionens politiska mål enligt fördragen
  ,

Europeiska

och

inkomster, utgifter, tillgångar och skulder, liksom

för andra eventuella framtida mekanismer som inte finansieras via unionens budget, men som existerar för att stödja unionens politiska mål enligt fördragen

Modifieringsförslag 58

Modifieringsförslag 58

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del II

Del II

Avsnitt B – punkt 15a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 15a. | När kommissionen godkänner autonoma överföringar enligt artikel 30.1 i budgetförordningen ska den omedelbart underrätta budgetmyndigheten om de detaljerade skälen till dessa överföringar. Om parlamentet eller rådet uttrycker en reservation angående en oberoende överföring ska kommissionen beakta denna och även, om så är lämpligt, återställa överföringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

15a.

15a.

När kommissionen godkänner autonoma överföringar enligt artikel 30.1 i budgetförordningen ska den omedelbart underrätta budgetmyndigheten om de detaljerade skälen till dessa överföringar. Om parlamentet eller rådet uttrycker en reservation angående en oberoende överföring ska kommissionen beakta denna och även, om så är lämpligt, återställa överföringen.

Modifieringsförslag 59

Modifieringsförslag 59

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Del III

Del III

Avsnitt A – punkt 24a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 24a. | När budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet beslutar om särskilda förstärkningar, ska kommissionen inte räkna av någon av dessa under de påföljande åren av sin ekonomiska planering, såvida inte budgetmyndigheten specifikt uppmanar till detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

24a.

24a.

När budgetmyndigheten inom ramen för budgetförfarandet beslutar om särskilda förstärkningar, ska kommissionen inte räkna av någon av dessa under de påföljande åren av sin ekonomiska planering, såvida inte budgetmyndigheten specifikt uppmanar till detta.

Modifieringsförslag 60

Modifieringsförslag 60

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del A – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 1a. | Varje institution åtar sig att avstå från att till övriga institutioner överföra icke brådskande budgetmässiga ståndpunkter, överföringar eller andra anmälningar, vars tidsfrister infaller under någon av institutionernas uppehållsperioder, för att säkerställa att varje institution i vederbörlig ordning kan utöva sina förfarandemässiga befogenheter.



  Institutionernas tjänsteavdelningar ska i god tid underrätta varandra om respektive institutions uppehållsperiod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

1a.

1a.

Varje institution åtar sig att avstå från att till övriga institutioner överföra icke brådskande budgetmässiga ståndpunkter, överföringar eller andra anmälningar, vars tidsfrister infaller under någon av institutionernas uppehållsperioder, för att säkerställa att varje institution i vederbörlig ordning kan utöva sina förfarandemässiga befogenheter.

Institutionernas tjänsteavdelningar ska i god tid underrätta varandra om respektive institutions uppehållsperiod.

Institutionernas tjänsteavdelningar ska i god tid underrätta varandra om respektive institutions uppehållsperiod.

Modifieringsförslag 61

Modifieringsförslag 61

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del B – punkt 2

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget ska det sammankallas ett trepartsmöte för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

2.

I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget ska det sammankallas ett trepartsmöte för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret.

| 2. | I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget ska det sammankallas ett trepartsmöte för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret
  och frågor som genomförandet av budgeten under det pågående budgetåret ger upphov till
  . |
| --- | --- |

2.

I god tid innan kommissionen antar budgetförslaget ska det sammankallas ett trepartsmöte för att diskutera möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret
  och frågor som genomförandet av budgeten under det pågående budgetåret ger upphov till
  .

och frågor som genomförandet av budgeten under det pågående budgetåret ger upphov till

Modifieringsförslag 62

Modifieringsförslag 62

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del C – punkt 8

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 8. | För att säkerställa ett lojalt och nära samarbete mellan institutionerna förbinder sig Europaparlamentet och rådet att upprätthålla regelbundna och aktiva kontakter på alla nivåer genom sina respektive förhandlare, under hela budgetförfarandet och särskilt under förlikningsperioden. Europaparlamentet och rådet förpliktar sig att säkerställa ett kontinuerligt ömsesidigt utbyte av relevant information och relevanta dokument i tid, på både formell och informell nivå,
  liksom
  att vid behov under förlikningsperioden hålla tekniska eller informella möten i samarbete med kommissionen. Kommissionen ska se till att Europaparlamentet och rådet i tid får lika tillgång till information och dokument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

8.

För att säkerställa ett lojalt och nära samarbete mellan institutionerna förbinder sig Europaparlamentet och rådet att upprätthålla regelbundna och aktiva kontakter på alla nivåer genom sina respektive förhandlare, under hela budgetförfarandet och särskilt under förlikningsperioden. Europaparlamentet och rådet förpliktar sig att säkerställa ett kontinuerligt ömsesidigt utbyte av relevant information och relevanta dokument i tid, på både formell och informell nivå,
  liksom
  att vid behov under förlikningsperioden hålla tekniska eller informella möten i samarbete med kommissionen. Kommissionen ska se till att Europaparlamentet och rådet i tid får lika tillgång till information och dokument.

liksom

| 8. | För att säkerställa ett lojalt och nära samarbete mellan institutionerna förbinder sig Europaparlamentet och rådet att upprätthålla regelbundna och aktiva kontakter på alla nivåer genom sina respektive förhandlare, under hela budgetförfarandet och särskilt under förlikningsperioden. Europaparlamentet och rådet förpliktar sig att säkerställa ett kontinuerligt ömsesidigt utbyte av relevant information och relevanta dokument i tid, på både formell och informell nivå,
  i synnerhet genom att översända till varandra alla förfaranderelaterade handlingar som antagits i deras respektive förberedande organ, så snart dessa handlingar finns tillgängliga. De förpliktar sig dessutom
  att vid behov under förlikningsperioden hålla tekniska eller informella möten i samarbete med kommissionen. Kommissionen ska se till att Europaparlamentet och rådet i tid får lika tillgång till information och dokument. |
| --- | --- |

8.

För att säkerställa ett lojalt och nära samarbete mellan institutionerna förbinder sig Europaparlamentet och rådet att upprätthålla regelbundna och aktiva kontakter på alla nivåer genom sina respektive förhandlare, under hela budgetförfarandet och särskilt under förlikningsperioden. Europaparlamentet och rådet förpliktar sig att säkerställa ett kontinuerligt ömsesidigt utbyte av relevant information och relevanta dokument i tid, på både formell och informell nivå,
  i synnerhet genom att översända till varandra alla förfaranderelaterade handlingar som antagits i deras respektive förberedande organ, så snart dessa handlingar finns tillgängliga. De förpliktar sig dessutom
  att vid behov under förlikningsperioden hålla tekniska eller informella möten i samarbete med kommissionen. Kommissionen ska se till att Europaparlamentet och rådet i tid får lika tillgång till information och dokument.

i synnerhet genom att översända till varandra alla förfaranderelaterade handlingar som antagits i deras respektive förberedande organ, så snart dessa handlingar finns tillgängliga. De förpliktar sig dessutom

Modifieringsförslag 63

Modifieringsförslag 63

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del D – punkt 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 12a. | Europaparlamentets och rådets möten ska vara offentliga när de antar sina respektive ståndpunkter om budgetförslaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

12a.

12a.

Europaparlamentets och rådets möten ska vara offentliga när de antar sina respektive ståndpunkter om budgetförslaget.

Modifieringsförslag 64

Modifieringsförslag 64

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del E – punkt 15

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 15. | Europaparlamentet
  och rådet ska företrädas
  på en lämplig nivå i förlikningskommittén
  så att varje delegation kan göra politiska åtaganden för sin institution så att
  enighet
  kan
  uppnås
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

15.

Europaparlamentet
  och rådet ska företrädas
  på en lämplig nivå i förlikningskommittén
  så att varje delegation kan göra politiska åtaganden för sin institution så att
  enighet
  kan
  uppnås
  .

Europaparlamentet

på en lämplig nivå i förlikningskommittén

enighet

uppnås

| 15. | Både Europaparlamentet
  och rådet ska
  i förlikningskommittén
  företrädas
  av ledamöter från respektive institution
  så att varje delegation kan göra politiska åtaganden för sin institution
  , och
  så att
  faktiska framsteg mot en slutlig överenskommelse
  kan
  göras
  . |
| --- | --- |

15.

Både Europaparlamentet
  och rådet ska
  i förlikningskommittén
  företrädas
  av ledamöter från respektive institution
  så att varje delegation kan göra politiska åtaganden för sin institution
  , och
  så att
  faktiska framsteg mot en slutlig överenskommelse
  kan
  göras
  .

Både Europaparlamentet

i förlikningskommittén

av ledamöter från respektive institution

, och

faktiska framsteg mot en slutlig överenskommelse

göras

Modifieringsförslag 65

Modifieringsförslag 65

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del E – punkt 19

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 19. | Datumen för förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska fastställas på förhand genom överenskommelse mellan de tre institutionerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

19.

Datumen för förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska fastställas på förhand genom överenskommelse mellan de tre institutionerna.

| 19. | Datumen för förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska fastställas på förhand genom överenskommelse mellan de tre institutionerna.
  Ytterligare möten, även på teknisk nivå, kan vid behov anordnas under förlikningsperioden. |
| --- | --- |

19.

Datumen för förlikningskommitténs möten och trepartsmötena ska fastställas på förhand genom överenskommelse mellan de tre institutionerna.
  Ytterligare möten, även på teknisk nivå, kan vid behov anordnas under förlikningsperioden.

Ytterligare möten, även på teknisk nivå, kan vid behov anordnas under förlikningsperioden.

Modifieringsförslag 66

Modifieringsförslag 66

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del E – punkt 21a (ny)

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| | 21a. | För att till fullo utnyttja den förlikningsfrist på 21 dagar som föreskrivs i fördraget, och göra det möjligt för institutionerna att uppdatera sina respektive förhandlingspositioner, ska Europaparlamentet och rådet vid varje möte i sina relevanta förberedande organ under hela den ovannämnda perioden åta sig att granska det aktuella läget i förlikningsförfarandet och undvika att lämna detta till de sista faserna av förfarandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

21a.

21a.

För att till fullo utnyttja den förlikningsfrist på 21 dagar som föreskrivs i fördraget, och göra det möjligt för institutionerna att uppdatera sina respektive förhandlingspositioner, ska Europaparlamentet och rådet vid varje möte i sina relevanta förberedande organ under hela den ovannämnda perioden åta sig att granska det aktuella läget i förlikningsförfarandet och undvika att lämna detta till de sista faserna av förfarandet.

Modifieringsförslag 67

Modifieringsförslag 67

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del G – rubriken

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| Del G.
  Utestående åtaganden | Del G.
  Genomförande av budgeten, betalningar och utestående åtaganden |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

Del G.
  Utestående åtaganden

Utestående åtaganden

Del G.
  Genomförande av budgeten, betalningar och utestående åtaganden

Genomförande av budgeten, betalningar och utestående åtaganden

Modifieringsförslag 68

Modifieringsförslag 68

Förslag till interinstitutionellt avtal

Förslag till interinstitutionellt avtal

Bilaga

Bilaga

Del G – punkt 36

| Kommissionens förslag | Modifieringsförslag |
| --- | --- |
| 36. | Eftersom det är nödvändigt att säkerställa en kontrollerad utveckling av de sammanlagda betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena och därmed undvika att utestående åtaganden överförs från ett år till nästa på ett onormalt sätt, är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att noga övervaka de utestående åtagandena för att minska risken för att genomförandet av unionens program hindra på grund av en brist på betalningsbemyndiganden vid budgetramens slut.


  För att säkerställa att utbetalningarnas storlek och inriktning inom alla rubriker är rimliga ska bestämmelserna om tillbakadragande av anslag tillämpas strikt i alla rubriker, särskilt bestämmelserna om automatiskt tillbakadragande.


  Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande året och kommande år. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade prognoser. För att se till att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska förpliktelser som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Modifieringsförslag

Modifieringsförslag

36.

Eftersom det är nödvändigt att säkerställa en kontrollerad utveckling av de sammanlagda betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena och därmed undvika att utestående åtaganden överförs från ett år till nästa på ett onormalt sätt, är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att noga övervaka de utestående åtagandena för att minska risken för att genomförandet av unionens program hindra på grund av en brist på betalningsbemyndiganden vid budgetramens slut.

För att säkerställa att utbetalningarnas storlek och inriktning inom alla rubriker är rimliga ska bestämmelserna om tillbakadragande av anslag tillämpas strikt i alla rubriker, särskilt bestämmelserna om automatiskt tillbakadragande.

För att säkerställa att utbetalningarnas storlek och inriktning inom alla rubriker är rimliga ska bestämmelserna om tillbakadragande av anslag tillämpas strikt i alla rubriker, särskilt bestämmelserna om automatiskt tillbakadragande.

Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande året och kommande år. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade prognoser. För att se till att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska förpliktelser som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs.

| 36. | Eftersom det är nödvändigt att säkerställa en kontrollerad utveckling av de sammanlagda betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena och därmed undvika att utestående åtaganden överförs från ett år till nästa på ett onormalt sätt, är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att noga övervaka
  betalningsprognoserna och
  de utestående åtagandena för att minska risken för att genomförandet av unionens program hindra på grund av en brist på betalningsbemyndiganden vid budgetramens slut.
  Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande året och kommande år. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade
  kort- och långfristiga
  prognoser. För att se till att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska förpliktelser som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs. |
| --- | --- |

36.

Eftersom det är nödvändigt att säkerställa en kontrollerad utveckling av de sammanlagda betalningsbemyndigandena i förhållande till åtagandebemyndigandena och därmed undvika att utestående åtaganden överförs från ett år till nästa på ett onormalt sätt, är Europaparlamentet, rådet och kommissionen överens om att noga övervaka
  betalningsprognoserna och
  de utestående åtagandena för att minska risken för att genomförandet av unionens program hindra på grund av en brist på betalningsbemyndiganden vid budgetramens slut.

betalningsprognoserna och

Under budgetförfarandets gång ska institutionerna sammanträda regelbundet för att tillsammans utvärdera läget och utsikterna för genomförandet av budgeten under det innevarande året och kommande år. Detta ska ske i form av interinstitutionella möten på lämplig nivå, och före dem ska kommissionen tillhandahålla en detaljerad lägesrapport uppdelad per fond och medlemsstat om effektuering av betalningar och de ansökningar om återbetalning som mottagits samt med reviderade
  kort- och långfristiga
  prognoser. För att se till att unionen kan fullgöra alla de ekonomiska förpliktelser som härrör från befintliga och framtida åtaganden under perioden 2021–2027 i enlighet med artikel 323 i EUF-fördraget ska Europaparlamentet och rådet analysera och diskutera kommissionens beräkningar av den nivå på betalningsbemyndigandena som krävs.

kort- och långfristiga

o

o o

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0075 och P8_TA(2018)0076.

1

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0226.

2

(3)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 249.

3

(4)  EUT L 282, 19.10.2016, s. 1.

4

(5)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

5

---

Bilaga I – Den fleråriga budgetramen 2021–2027: tak och instrument utanför taken (2018 års priser)

| (miljoner euro – 2018 års priser) |
| --- |
| | Kommissionens förslag | Parlamentets ståndpunkt |
| Åtagandebemyndiganden | Totalt


  2021-2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Totalt


  2021-2027 |
| I. | Inre marknaden, innovation och den digitala ekonomin |

(miljoner euro – 2018 års priser)

Kommissionens förslag

Parlamentets ståndpunkt

Åtagandebemyndiganden

Totalt

2021-2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Totalt

2021-2027

I.

166 303

31 035

31 006

31 297

30 725

30 615

30 757

30 574

216 010

| II. | Sammanhållning och värden |
| --- | --- |

II.

391 974

60 026

62 887

64 979

65 785

66 686

69 204

67 974

457 540

varav: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

330 642

52 143

52 707

53 346

53 988

54 632

55 286

55 994

378 097

| III. | Naturresurser och miljö |
| --- | --- |

III.

336 623

57 780

57 781

57 789

57 806

57 826

57 854

57 881

404 718

| IV. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

IV.

30 829

3 227

4 389

4 605

4 844

4 926

5 066

5 138

32 194

| V. | Säkerhet och försvar |
| --- | --- |

V.

24 323

3 202

3 275

3 223

3 324

3 561

3 789

4 265

24 639

| VI. | Grannländer och omvärlden |
| --- | --- |

VI.

108 929

15 368

15 436

15 616

15 915

16 356

16 966

17 729

113 386

| VII. | Europeisk offentlig förvaltning |
| --- | --- |

VII.

75 602

10 388

10 518

10 705

10 864

10 910

11 052

11 165

75 602

varav: Institutionernas administrativa utgifter

58 547

8 128

8 201

8 330

8 432

8 412

8 493

8 551

58 547

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN TOTALT

1 134 583

181 025

185 293

188 215

189 262

190 880

194 688

194 727

1 324 089

i procent av BNI

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

BETALNINGSBEMYNDIGANDEN TOTALT

1 104 805

174 088

176 309

186 391

187 490

188 675

189 961

191 398

1 294 311

i procent av BNI

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

Reserv för katastrofbistånd

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1 400

200

200

200

200

200

200

200

1 400

Europeiska unionens solidaritetsfond

4 200

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

7 000

Flexibilitetsmekanismen

7 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

2 000

14 000

Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Den europeiska fredsbevarande resursen

9 223

753

970

1 177

1 376

1 567

1 707

1 673

9 223

TOTALT UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

26 023

4 953

5 170

5 377

5 576

5 767

5 907

5 873

38 623

BUDGETRAMEN TOTALT + UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

1 160 606

185 978

190 463

193 592

194 838

196 647

200 595

200 600

1 362 712

i procent av BNI

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Bilaga II – Den fleråriga budgetramen 2021–2027: tak och instrument utanför taken (löpande priser)

| (miljoner euro – löpande priser) |
| --- |
| | Kommissionens förslag | Parlamentets ståndpunkt |
| Åtagandebemyndiganden | Totalt


  2021-2027 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Totalt


  2021-2027 |
| I. | Inre marknaden, innovation och den digitala ekonomin |

(miljoner euro – löpande priser)

Kommissionens förslag

Parlamentets ståndpunkt

Åtagandebemyndiganden

Totalt

2021-2027

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Totalt

2021-2027

I.

187 370

32 935

33 562

34 555

34 601

35 167

36 037

36 539

243 395

| II. | Sammanhållning och värden |
| --- | --- |

II.

442 412

63 700

68 071

71 742

74 084

76 601

81 084

81 235

516 517

varav: Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

373 000

55 335

57 052

58 899

60 799

62 756

64 776

66 918

426 534

| III. | Naturresurser och miljö |
| --- | --- |

III.

378 920

61 316

62 544

63 804

65 099

66 424

67 785

69 174

456 146

| IV. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

IV.

34 902

3 425

4 751

5 084

5 455

5 658

5 936

6 140

36 448

| V. | Säkerhet och försvar |
| --- | --- |

V.

27 515

3 397

3 545

3 559

3 743

4 091

4 439

5 098

27 872

| VI. | Grannländer och omvärlden |
| --- | --- |

VI.

123 002

16 308

16 709

17 242

17 923

18 788

19 878

21 188

128 036

| VII. | Europeisk offentlig förvaltning |
| --- | --- |

VII.

85 287

11 024

11 385

11 819

12 235

12 532

12 949

13 343

85 287

varav: Institutionernas administrativa utgifter

66 028

8 625

8 877

9 197

9 496

9 663

9 951

10 219

66 028

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN TOTALT

1 279 408

192 105

200 567

207 804

213 140

219 261

228 107

232 717

1 493 701

i procent av BNI

1,11  %

1,29  %

1,31  %

1,31  %

1,30  %

1,30  %

1,31  %

1,29  %

1,30  %

BETALNINGSBEMYNDIGANDEN TOTALT

1 246 263

184 743

190 843

205 790

211 144

216 728

222 569

228 739

1 460 556

i procent av BNI

1,08  %

1,24  %

1,24  %

1,30  %

1,29  %

1,28  %

1,28  %

1,27  %

1,27  %

UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

Reserv för katastrofbistånd

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1 578

212

216

221

225

230

234

239

1 578

Europeiska unionens solidaritetsfond

4 734

1 061

1 082

1 104

1 126

1 149

1 172

1 195

7 889

Flexibilitetsmekanismen

7 889

2 122

2 165

2 208

2 252

2 297

2 343

2 390

15 779

Europeiska investeringsstabiliseringsfunktionen

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

Den europeiska fredsbevarande resursen

10 500

800

1 050

1 300

1 550

1 800

2 000

2 000

10 500

TOTALT UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

29 434

5 256

5 596

5 937

6 279

6 624

6 921

7 019

43 633

BUDGETRAMEN TOTALT + UTANFÖR BUDGETRAMENS TAK

1 308 843

197 361

206 163

213 741

219 419

225 885

235 028

239 736

1 537 334

i procent av BNI

1,14  %

1,32  %

1,34  %

1,35  %

1,34  %

1,34  %

1,35  %

1,33  %

1,34  %

---

Bilaga III – Den fleråriga budgetramen 2021–2027: fördelning per program (2018 års priser)

OBS! För jämförelsens skull följer tabellen strukturen för de enskilda EU-programmen enligt kommissionens förslag, med förbehåll för eventuella ändringar som kan komma att begäras under det lagstiftningsförfarande som leder till antagandet av dessa program.

| (miljoner euro – 2018 års priser) |
| --- |
| | Den fleråriga budgetramen 2014–2020 (EU27 + EUF) | Kommissionens förslag (2021–2027) | Parlamentets ståndpunkt


  2021-2027 |
| I. | Inre marknaden, innovation och den digitala ekonomin |

(miljoner euro – 2018 års priser)

Den fleråriga budgetramen 2014–2020 (EU27 + EUF)

Kommissionens förslag (2021–2027)

Parlamentets ståndpunkt

2021-2027

I.

116 361

166 303

216 010

| 1. | Forskning och innovation |
| --- | --- |

1.

69 787

91 028

127 537

Horisont Europa

64 674

83 491

120 000

Euratoms program för forskning och utbildning

2 119

2 129

2 129

Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter)

2 992

5 406

5 406

Övrigt

2

2

2

| 2. | Europeiska strategiska investeringar |
| --- | --- |

2.

31 886

44 375

51 798

Fonden InvestEU

3 968

13 065

14 065

Fonden för ett sammanlänkat Europa (H1-bidrag sammanlagt)

inklusive:

17 579

21 721

28 083

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transporter

12 393

11 384

17 746

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Energi

4 185

7 675

7 675

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt

1 001

2 662

2 662

Programmet Digitala Europa

172

8 192

8 192

Övrigt

9 097

177

177

Decentraliserade organ

1 069

1 220

1 281

| 3. | Inre marknad |
| --- | --- |

3.

5 100

5 672

8 423

Programmet för den inre marknaden (inkl. Cosme)

3 547

3 630

5 823

EU:s program för bedrägeribekämpning

156

161

322

Skattesamarbete (Fiscalis)

226

239

300

Tullsamarbete (Customs)

536

843

843

Hållbar turism

300

Övrigt

61

87

87

Decentraliserade organ

575

714

748

| 4. | Rymd |
| --- | --- |

4.

11 502

14 404

15 225

EU:s rymdprogram

11 308

14 196

15 017

Decentraliserade organ

194

208

208

Marginal

-1 913

10 824

13 026

| II. | Sammanhållning och värden |
| --- | --- |

II.

387 250

391 974

457 540

| 5. | Regional utveckling och sammanhållning |
| --- | --- |

5.

272 647

242 209

272 647

Eruf + Sammanhållningsfonden inklusive:

272 411

241 996

272 411

Europeiska regionala utvecklingsfonden

196 564

200 622

Sammanhållningsfonden

75 848

41 374

Varav bidrag till Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transporter

11 487

10 000

Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen

236

213

236

| 6. | Ekonomiska och monetära unionen |
| --- | --- |

6.

273

22 281

22 281

Stödprogrammet för strukturreformer

185

22 181

22 181

Skydd av euron mot förfalskning

7

7

7

Övrigt

81

93

93

| 7. | Investera i människor, social sammanhållning och värden |
| --- | --- |

7.

115 729

123 466

157 612

Europeiska socialfonden+

  (inklusive 5,9  miljoner EUR för en barngaranti)

96 216

89 688

106 781

Varav hälsa, sysselsättning och social innovation

1 075

1 042

1 095

Erasmus+

13 699

26 368

41 097

Europeiska solidaritetskåren

373

1 113

1 113

Kreativa Europa

1 403

1 642

2 806

Rättsliga frågor

316

271

316

Rättigheter och värden

  , inklusive minst 500 miljoner EUR för ett åtgärdsområde för unionens värden

594

570

1 627

Övrigt

1 158

1 185

1 185

Decentraliserade organ

1 971

2 629

2 687

Marginal

-1 399

4 018

4 999

| III. | Naturresurser och miljö |
| --- | --- |

III.

399 608

336 623

404 718

| 8. | Jordbruk och havspolitik |
| --- | --- |

8.

390 155

330 724

391 198

EGFJ + Ejflu inklusive:

382 855

324 284

383 255

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

286 143

254 247

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

96 712

70 037

Europeiska havs- och fiskerifonden

6 243

5 448

6 867

Övrigt

962

878

962

Decentraliserade organ

95

113

113

| 9. | Miljö och klimat |
| --- | --- |

9.

3 492

5 085

11 520

Programmet för miljö- och klimatpolitik (Life)

3 221

4 828

6 442

Fonden för en rättvis energiomställning

4 800

Decentraliserade organ

272

257

278

Marginal

5 960

814

1 999

| IV. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

IV.

10 051

30 829

32 194

| 10. | Migration |
| --- | --- |

10.

7 180

9 972

10 314

Asyl- och migrationsfonden

6 745

9 205

9 205

Decentraliserade organ (*1)

435

768

1 109

| 11. | Gränsförvaltning |
| --- | --- |

11.

5 492

18 824

19 848

Fonden för integrerad gränsförvaltning

2 773

8 237

8 237

Decentraliserade organ (*1)

2 720

10 587

11 611

Marginal

-2 621

2 033

2 033

| V. | Säkerhet och försvar |
| --- | --- |

V.

1 964

24 323

24 639

| 12. | Säkerhet |
| --- | --- |

12.

3 455

4 255

4 571

Fonden för inre säkerhet

1 200

2 210

2 210

Avveckling av kärnkraftverk

inklusive:

1 359

1 045

1 359

Avveckling av kärnkraftverk (Litauen)

459

490

692

Kärnsäkerhet, avveckling av kärnkraftverk (inkl. Bulgarien och Slovakien)

900

555

667

Decentraliserade organ

896

1 001

1 002

| 13. | Försvar |
| --- | --- |

13.

575

17 220

17 220

Europeiska försvarsfonden

575

11 453

11 453

Militär rörlighet

0

5 767

5 767

| 14. | Krishantering |
| --- | --- |

14.

1 222

1 242

1 242

EU:s civilskyddsmekanism (rescEU)

560

1 242

1 242

Övrigt

662

p.m.

p.m.

Marginal

-3 289

1 606

1 606

| VI. | Grannländer och omvärlden |
| --- | --- |

VI.

96 295

108 929

113 386

| 15. | Yttre åtgärder |
| --- | --- |

15.

85 313

93 150

96 809

Instrument till stöd för grannskaps- och utvecklingspolitik, inbegripet EUF:s efterföljare och en investeringsplan för Afrika

71 767

79 216

82 716

Humanitärt bistånd

8 729

9 760

9 760

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

2 101

2 649

2 649

Utomeuropeiska länder och territorier (inkl. Grönland).

594

444

594

Övrigt

801

949

949

Decentraliserade organ

144

132

141

| 16. | Stöd inför anslutningen |
| --- | --- |

16.

13 010

12 865

13 010

Stöd inför anslutningen

13 010

12 865

13 010

Marginal

-2 027

2 913

3 567

| VII. | Europeisk offentlig förvaltning |
| --- | --- |

VII.

70 791

75 602

75 602

Europaskolor, pensioner

14 047

17 055

17 055

EU-institutionernas administrativa utgifter

56 744

58 547

58 547

SUMMA

1 082 320

1 134 583

1 324 089

som % av BNI (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Europaparlamentets belopp för decentraliserade organ i kluster 10 och kluster 11 omfattar de ekonomiska konsekvenserna av kommissionens förslag av den 12 september 2018 om Europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

---

Bilaga IV – Den fleråriga budgetramen 2021–2027: fördelning per program (löpande priser)

| (miljoner euro – löpande priser) |
| --- |
| | Den fleråriga budgetramen 2014–2020 (EU27 + EUF) | Kommissionens förslag (2021–2027) | Parlamentets ståndpunkt


  2021-2027 |
| I. | Inre marknaden, innovation och den digitala ekonomin |

(miljoner euro – löpande priser)

Den fleråriga budgetramen 2014–2020 (EU27 + EUF)

Kommissionens förslag (2021–2027)

Parlamentets ståndpunkt

2021-2027

I.

114 538

187 370

243 395

| 1. | Forskning och innovation |
| --- | --- |

1.

68 675

102 573

143 721

Horisont Europa

63 679

94 100

135 248

Euratoms program för forskning och utbildning

2 085

2 400

2 400

Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter)

2 910

6 070

6 070

Övrigt

1

3

3

| 2. | Europeiska strategiska investeringar |
| --- | --- |

2.

31 439

49 973

58 340

Fonden InvestEU

3 909

14 725

15 852

Fonden för ett sammanlänkat Europa (H1-bidrag sammanlagt)

inklusive:

17 435

24 480

31 651

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transporter

12 281

12 830

20 001

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Energi

4 163

8 650

8 650

Fonden för ett sammanlänkat Europa – Digitalt

991

3 000

3 000

Programmet Digitala Europa

169

9 194

9 194

Övrigt

8 872

200

200

Decentraliserade organ

1 053

1 374

1 444

| 3. | Inre marknad |
| --- | --- |

3.

5 017

6 391

9 494

Programmet för den inre marknaden (inkl. Cosme)

3 485

4 089

6 563

EU:s program för bedrägeribekämpning

153

181

363

Skattesamarbete (Fiscalis)

222

270

339

Tullsamarbete (Customs)

526

950

950

Hållbar turism

338

Övrigt

59

98

98

Decentraliserade organ

572

804

843

| 4. | Rymd |
| --- | --- |

4.

11 274

16 235

17 160

EU:s rymdprogram

11 084

16 000

16 925

Decentraliserade organ

190

235

235

Marginal

-1 866

12 198

14 680

| II. | Sammanhållning och värden |
| --- | --- |

II.

380 738

442 412

516 517

| 5. | Regional utveckling och sammanhållning |
| --- | --- |

5.

268 218

273 240

307 578

Eruf + Sammanhållningsfonden inklusive:

267 987

273 000

307 312

Europeiska regionala utvecklingsfonden

193 398

226 308

Sammanhållningsfonden

74 589

46 692

Varav bidrag till Fonden för ett sammanlänkat Europa – Transporter

11 306

11 285

Stöd till den turkcypriotiska befolkningsgruppen

231

240

266

| 6. | Ekonomiska och monetära unionen |
| --- | --- |

6.

275

25 113

25 113

Stödprogrammet för strukturreformer

188

25 000

25 000

Skydd av euron mot förfalskning

7

8

8

Övrigt

79

105

105

| 7. | Investera i människor, social sammanhållning och värden |
| --- | --- |

7.

113 636

139 530

178 192

Europeiska socialfonden+

  (inklusive 5,9  miljoner EUR i 2018 års priser för en barngaranti)

94 382

101 174

120 457

Varav hälsa, sysselsättning och social innovation

1 055

1 174

1 234

Erasmus+

13 536

30 000

46 758

Europeiska solidaritetskåren

378

1 260

1 260

Kreativa Europa

1 381

1 850

3 162

Rättsliga frågor

305

356

Rättigheter och värden

  , inklusive minst 500 miljoner EUR i 2018 års priser för ett åtgärdsområde för unionens värden

642

1 834

Övrigt

1 131

1 334

1 334

Decentraliserade organ

1 936

2 965

3 030

Marginal

-1 391

4 528

5 634

| III. | Naturresurser och miljö |
| --- | --- |

III.

391 849

378 920

456 146

| 8. | Jordbruk och havspolitik |
| --- | --- |

8.

382 608

372 264

440 898

EGFJ + Ejflu inklusive:

375 429

365 006

431 946

Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ)

280 351

286 195

Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu)

95 078

78 811

Europeiska havs- och fiskerifonden

6 139

6 140

7 739

Övrigt

946

990

1 085

Decentraliserade organ

94

128

128

| 9. | Miljö och klimat |
| --- | --- |

9.

3 437

5 739

12 995

Programmet för miljö- och klimatpolitik (Life)

3 170

5 450

7 272

Fonden för en rättvis energiomställning

5 410

Decentraliserade organ

267

289

313

Marginal

5 804

918

2 254

| IV. | Migration och gränsförvaltning |
| --- | --- |

IV.

9 929

34 902

36 448

| 10. | Migration |
| --- | --- |

10.

7 085

11 280

11 665

Asyl- och migrationsfonden

6 650

10 415

10 415

Decentraliserade organ (*1)

435

865

1 250

| 11. | Gränsförvaltning |
| --- | --- |

11.

5 439

21 331

22 493

Fonden för integrerad gränsförvaltning

2 734

9 318

9 318

Decentraliserade organ (*1)

2 704

12 013

13 175

Marginal

-2 595

2 291

2 291

| V. | Säkerhet och försvar |
| --- | --- |

V.

1 941

27 515

27 872

| 12. | Säkerhet |
| --- | --- |

12.

3 394

4 806

5 162

Fonden för inre säkerhet

1 179

2 500

2 500

Avveckling av kärnkraftverk

inklusive:

1 334

1 178

1 533

Avveckling av kärnkraftverk (Litauen)

451

552

780

Kärnsäkerhet, avveckling av kärnkraftverk (inkl. Bulgarien och Slovakien)

883

626

753

Decentraliserade organ

882

1 128

1 129

| 13. | Försvar |
| --- | --- |

13.

590

19 500

19 500

Europeiska försvarsfonden

590

13 000

13 000

Militär rörlighet

0

6 500

6 500

| 14. | Krishantering |
| --- | --- |

14.

1 209

1 400

1 400

EU:s civilskyddsmekanism (rescEU)

561

1 400

1 400

Övrigt

648

p.m.

p.m

Marginal

-3 253

1 809

1 809

| VI. | Grannländer och omvärlden |
| --- | --- |

VI.

93 381

123 002

128 036

| 15. | Yttre åtgärder |
| --- | --- |

15.

82 569

105 219

109 352

Instrument till stöd för grannskaps- och utvecklingspolitik, inbegripet EUF:s efterföljare och en investeringsplan för Afrika

70 428

89 500

93 454

Humanitärt bistånd

8 561

11 000

11 000

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp)

2 066

3 000

3 000

Utomeuropeiska länder och territorier (inkl. Grönland).

582

500

669

Övrigt

790

1 070

1 070

Decentraliserade organ

141

149

159

| 16. | Stöd inför anslutningen |
| --- | --- |

16.

12 799

14 500

14 663

Stöd inför anslutningen

12 799

14 500

14 663

Marginal

-1 987

3 283

4 020

| VII. | Europeisk offentlig förvaltning |
| --- | --- |

VII.

69 584

85 287

85 287

Europaskolor, pensioner

13 823

19 259

19 259

EU-institutionernas administrativa utgifter

55 761

66 028

66 028

SUMMA

1 061 960

1 279 408

1 493 701

som % av BNI (EU-27)

1,16  %

1,11  %

1,30  %

---

(*1)  Europaparlamentets belopp för decentraliserade organ i kluster 10 och kluster 11 omfattar de ekonomiska konsekvenserna av kommissionens förslag av den 12 september 2018 om Europeiska stödkontoret för asylfrågor och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 13 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/232 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/232

---

P8_TA(2018)0440

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Lettland

Europaparlamentets resolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Lettland (COM(2018)0658 – C8-0416/2018 – 2018/2230(BUD))

(2020/C 363/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0658 – C8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0658 – C8-0416/2018),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0357/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0357/2018).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som ett tecken på unionens solidaritet med unionens medborgare och med de regioner som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra finansiellt stöd via Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) till regioner som drabbats av naturkatastrofer i unionen under 2017. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet stöder de medlemsstater som använder de europeiska struktur- och investeringsfonderna för återuppbyggnad i de drabbade regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och snabbt godkänna den finansiella omfördelningen av partnerskapsavtalen, enligt medlemsstaternas begäran för detta ändamål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja det finansiella bidraget från fonden på ett transparent sätt och att garantera en rättvis fördelning i samtliga drabbade regioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för attge stöd till Lettland

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/1859.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/235 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/235

---

P8_TA(2018)0442

Energieffektivitet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (COM(2016)0761 – C8-0498/2016 – 2016/0376(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0761), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0761),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0498/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0498/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 1) om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0391/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0391/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 42.

(2)  EUT C 342, 12.10.2017, s. 119.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 17 januari 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0010).

---

P8_TC1-COD(2016)0376

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/2002.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/236 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/236

---

P8_TA(2018)0443

Styrningen av energiunionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013 (COM(2016)0759 – C8-0497/2016 – 2016/0375(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0759), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0759),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0497/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 192.1 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8–0497/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 april 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 13 juli 2017 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen, och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0402/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi samt yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0402/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 34.

(2)  EUT C 342, 12.10.2017, s. 111.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 17 januari 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0011).

---

P8_TC1-COD(2016)0375

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om styrningen av energiunionen och klimatåtgärder samt om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1999).

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/238 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/238

---

P8_TA(2018)0444

Främjande av användningen av energi från förnybara energikällor ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning) (COM(2016)0767 – C8-0500/2016 – 2016/0382(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 363/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0767), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0767),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0500/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 194.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0500/2016),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 26 april 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 20 oktober 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 20 oktober 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för framställningar(A8-0392/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och utskottet för framställningar(A8-0392/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3) med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 55.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 17 januari 2018 (Antagna texter, P8_TA(2018)0009).

---

P8_TC1-COD(2016)0382

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/2001.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/240 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/240

---

P8_TA(2018)0445

Flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd (COM(2017)0097 – C8-0095/2017 – 2017/0043(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0097), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0097),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0095/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0095/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 31 maj 2017 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0337/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0337/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 68.

---

P8_TC1-COD(2017)0043

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om upprättande av en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet och de fisken som utnyttjar dessa bestånd

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till skyddet av den marina miljön, hållbar förvaltning av alla kommersiellt nyttjade arter och i synnerhet till att uppnå god miljöstatus i havsmiljön senast 2020 i enlighet med artikel 1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3)

  , och gynnsam bevarandestatus för arter och livsmiljöer i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG
   (4)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG
   (5). [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Den gemensamma fiskeripolitiken bör bidra till skyddet av den marina miljön, hållbar förvaltning av alla kommersiellt nyttjade arter och i synnerhet till att uppnå god miljöstatus i havsmiljön senast 2020 i enlighet med artikel 1.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG (3)

  , och gynnsam bevarandestatus för arter och livsmiljöer i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG
   (4)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG
   (5). [Ändr. 1]

| (1a) | Vid Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling som hölls i New York 2015 förband sig unionen och dess medlemsstater att till 2020 på ett effektivt sätt reglera fångsterna och få stopp på överfisket, det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket samt alla destruktiva fiskemetoder och införa vetenskapligt grundade förvaltningsplaner i syfte att på kortast möjliga tid återställa fiskbestånden minst till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag fastställt utifrån deras biologiska egenskaper. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(1a)

Vid Förenta nationernas toppmöte om hållbar utveckling som hölls i New York 2015 förband sig unionen och dess medlemsstater att till 2020 på ett effektivt sätt reglera fångsterna och få stopp på överfisket, det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket samt alla destruktiva fiskemetoder och införa vetenskapligt grundade förvaltningsplaner i syfte att på kortast möjliga tid återställa fiskbestånden minst till nivåer som kan ge maximalt hållbart uttag fastställt utifrån deras biologiska egenskaper. [Ändr. 2]

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (6) fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att verksamheten inom fiske och vattenbruk är miljömässigt
  , ekonomiskt och socialt
  hållbar på lång sikt, att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (6) fastställs bestämmelserna för den gemensamma fiskeripolitiken i linje med unionens internationella åtaganden. Målen för den gemensamma fiskeripolitiken är bl.a. att säkerställa att verksamheten inom fiske och vattenbruk är miljömässigt
  , ekonomiskt och socialt
  hållbar på lång sikt, att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen och att genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen. [Ändr. 3]

| (2a) | I enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013 krävs det harmoniserade, tillförlitliga och korrekta uppgifter för en fiskeriförvaltning som grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(2a)

I enlighet med förordning (EU) nr 1380/2013 krävs det harmoniserade, tillförlitliga och korrekta uppgifter för en fiskeriförvaltning som grundar sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. [Ändr. 4]

| (3) | Vetenskapliga utlåtanden från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) och från vetenskapliga rådgivande kommittén inom Allmänna kommissionens för fiske i Medelhavet (AKFM/SAC) tyder på att utnyttjandet av ansjovis- och sardinbestånden i Adriatiska havet överstiger de nivåer som kan ge ett maximalt hållbart uttag (MSY). |
| --- | --- |

(3)

Vetenskapliga utlåtanden från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) och från vetenskapliga rådgivande kommittén inom Allmänna kommissionens för fiske i Medelhavet (AKFM/SAC) tyder på att utnyttjandet av ansjovis- och sardinbestånden i Adriatiska havet överstiger de nivåer som kan ge ett maximalt hållbart uttag (MSY).

| (3a) | Adriatiska havet är ett viktigt delområde i Medelhavet som står för omkring en tredjedel av det totala landningsvärdet. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(3a)

Adriatiska havet är ett viktigt delområde i Medelhavet som står för omkring en tredjedel av det totala landningsvärdet. [Ändr. 5]

| (4) | Trots förvaltning enligt både en internationell förvaltningsplan inom ramen för AKFM och nationella förvaltningsplaner antagna enligt rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (7), fortsätter de adriatiska ansjovis- och sardinbestånden att utsättas för överfiske och de nuvarande förvaltningsåtgärderna anses vara otillräckliga för att uppnå MSY senast 2020. Medlemsstater och berörda parter har uttryckt sitt stöd för utarbetande och genomförande av förvaltningsplaner för dessa två bestånd på unionsnivå. |
| --- | --- |

(4)

Trots förvaltning enligt både en internationell förvaltningsplan inom ramen för AKFM och nationella förvaltningsplaner antagna enligt rådets förordning (EG) nr 1967/2006 (7), fortsätter de adriatiska ansjovis- och sardinbestånden att utsättas för överfiske och de nuvarande förvaltningsåtgärderna anses vara otillräckliga för att uppnå MSY senast 2020. Medlemsstater och berörda parter har uttryckt sitt stöd för utarbetande och genomförande av förvaltningsplaner för dessa två bestånd på unionsnivå.

| (4a) | De förvaltningsplaner som genomförts och de tekniska åtgärder som infördes under 2016 kommer att påverka bestånden och måste analyseras och beaktas vid fastställandet av den fleråriga planen för de pelagiska bestånden i regionen. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(4a)

De förvaltningsplaner som genomförts och de tekniska åtgärder som infördes under 2016 kommer att påverka bestånden och måste analyseras och beaktas vid fastställandet av den fleråriga planen för de pelagiska bestånden i regionen. [Ändr. 6]

| (4b) | Att införa en metod för en minsta nivå för undkommande av fångst kräver ändringar av protokoll för biologisk provtagning och forskning, vilket kommer att ta tid. Därför krävs en övergångsperiod innan den kan införas. [Ändr. 99] |
| --- | --- |

(4b)

Att införa en metod för en minsta nivå för undkommande av fångst kräver ändringar av protokoll för biologisk provtagning och forskning, vilket kommer att ta tid. Därför krävs en övergångsperiod innan den kan införas. [Ändr. 99]

| (5) | De nuvarande förvaltningsåtgärderna för små pelagiska arter i Adriatiska havet rör tillträde till vattnen, kontroll av fiskeansträngningen och tekniska åtgärder för att reglera redskapsanvändningen. Vetenskapliga utlåtanden har visat på att fångstreglering är det lämpligaste medlet för att anpassa fiskeridödligheten och detta skulle vara ett betydligt mer effektivt förvaltningsverktyg för små pelagiska arter
   (8)
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(5)

De nuvarande förvaltningsåtgärderna för små pelagiska arter i Adriatiska havet rör tillträde till vattnen, kontroll av fiskeansträngningen och tekniska åtgärder för att reglera redskapsanvändningen. Vetenskapliga utlåtanden har visat på att fångstreglering är det lämpligaste medlet för att anpassa fiskeridödligheten och detta skulle vara ett betydligt mer effektivt förvaltningsverktyg för små pelagiska arter
   (8)
  . [Ändr. 7]

| (6) | För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer,
  och
  tekniska åtgärder, fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(6)

För att uppnå målen för den gemensamma fiskeripolitiken måste det antas en rad bevarandeåtgärder, efter behov i olika kombinationer eller sammansättningar; det kan bland annat röra sig om fleråriga planer,
  och
  tekniska åtgärder, fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. [Ändr. 8]

| (6a) | Fisket efter små pelagiska bestånd i Adriatiska havet, i synnerhet i de geografiska delområdena 17 och 18, har en mycket viktig socioekonomisk inverkan på försörjningsmöjligheterna och framtiden för medlemsstaternas kustsamhällen. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Fisket efter små pelagiska bestånd i Adriatiska havet, i synnerhet i de geografiska delområdena 17 och 18, har en mycket viktig socioekonomisk inverkan på försörjningsmöjligheterna och framtiden för medlemsstaternas kustsamhällen. [Ändr. 9]

| (6b) | Regionalisering bör i linje med den gemensamma fiskeripolitikens principer och mål och i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 användas för att anta och genomföra åtgärder som tar hänsyn till särdragen inom varje fiskeområde och skyddar deras miljöförhållanden. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(6b)

Regionalisering bör i linje med den gemensamma fiskeripolitikens principer och mål och i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 användas för att anta och genomföra åtgärder som tar hänsyn till särdragen inom varje fiskeområde och skyddar deras miljöförhållanden. [Ändr. 10]

| (6c) | Fiskemöjligheterna bör fördelas i enlighet med principerna i artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013, grundat på transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier. Fiskemöjligheterna bör även vara jämnt fördelade mellan de olika fiskesegmenten, inbegripet det traditionella och småskaliga fisket. Medlemsstaterna bör dessutom ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(6c)

Fiskemöjligheterna bör fördelas i enlighet med principerna i artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013, grundat på transparenta och objektiva kriterier, inbegripet miljömässiga, sociala och ekonomiska kriterier. Fiskemöjligheterna bör även vara jämnt fördelade mellan de olika fiskesegmenten, inbegripet det traditionella och småskaliga fisket. Medlemsstaterna bör dessutom ge incitament till fiskefartyg som använder selektiva fiskeredskap eller miljövänligare fiskemetoder. [Ändr. 11]

| (7) | Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på
  bästa tillgängliga
  vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning och innehålla övergripande mål och kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter
  , bevarandemål och tekniska åtgärder
  för bevarande

  genomförandet av landningsskyldigheten och åtgärder utformade för att så långt som möjligt undvika
  och
  minska oönskade fångster samt
  skyddsåtgärder. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(7)

Enligt artiklarna 9 och 10 i förordning (EU) nr 1380/2013 måste de fleråriga planerna grundas på
  bästa tillgängliga
  vetenskaplig, teknisk och ekonomisk rådgivning och innehålla övergripande mål och kvantifierbara mål med tydliga tidsramar, referenspunkter
  , bevarandemål och tekniska åtgärder
  för bevarande

  genomförandet av landningsskyldigheten och åtgärder utformade för att så långt som möjligt undvika
  och
  minska oönskade fångster samt
  skyddsåtgärder. [Ändr. 12]

| (8) | Syftet med den fleråriga planen skulle vara att bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål, och i synnerhet att uppnå

  återställa
  och upprätthålla MSY för de berörda bestånden

  fiskbestånden över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, genomföra landningsskyldigheten
  , skapa en hållbar fiskerisektor och tillhandahålla en effektiv förvaltningsram. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(8)

Syftet med den fleråriga planen skulle vara att bidra till att uppnå den gemensamma fiskeripolitikens mål, och i synnerhet att uppnå

  återställa
  och upprätthålla MSY för de berörda bestånden

  fiskbestånden över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning, genomföra landningsskyldigheten
  , skapa en hållbar fiskerisektor och tillhandahålla en effektiv förvaltningsram. [Ändr. 13]

| (8a) | Såvida inte annat föreskrivs bör denna förordning inte ses som ett prejudikat för andra fleråriga planer för Medelhavet. [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(8a)

Såvida inte annat föreskrivs bör denna förordning inte ses som ett prejudikat för andra fleråriga planer för Medelhavet. [Ändr. 14]

| (8b) | I en flerårig plan bör en balans alltid hittas mellan uppnåeligt resultat, med beaktande av tidsramen, och socioekonomisk effekt. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(8b)

I en flerårig plan bör en balans alltid hittas mellan uppnåeligt resultat, med beaktande av tidsramen, och socioekonomisk effekt. [Ändr. 15]

| (9) | Genom artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 infördes dessutom en landningsskyldighet, inklusive för alla fångster av arter som omfattas av regler och minimistorlekar enligt definitionen i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006. Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, fastställdes i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1392/2014 (9) en treårig utkastplan med ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för ansjovis, sardiner, makrill och taggmakrill i Adriatiska havet. För att genomföra landningsskyldigheten är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för den åtgärd som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 1392/2014, genom att införliva åtgärdens respektive bestämmelser i den fleråriga planen. |
| --- | --- |

(9)

Genom artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 infördes dessutom en landningsskyldighet, inklusive för alla fångster av arter som omfattas av regler och minimistorlekar enligt definitionen i bilaga III till förordning (EG) nr 1967/2006. Genom undantag från artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013, fastställdes i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1392/2014 (9) en treårig utkastplan med ett undantag av mindre betydelse från landningsskyldigheten för ansjovis, sardiner, makrill och taggmakrill i Adriatiska havet. För att genomföra landningsskyldigheten är det lämpligt att förlänga giltighetstiden för den åtgärd som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 1392/2014, genom att införliva åtgärdens respektive bestämmelser i den fleråriga planen.

| (10) | I enlighet med ekosystemansatsen och som tillägg

  bör denna plan även bidra
  till den fiskerirelaterade deskriptorn

  att uppnå en god miljöstatus, såsom anges
  i direktiv 2008/56/EG bör även

  och
  de kvalitativa deskriptorerna 1, 4 och 6 i direktivets bilaga I 
  bör
  beaktas inom ramen för fiskeriförvaltningen.
  Denna plan bör även bidra till att uppnå gynnsam bevarandestatus för livsmiljöer och arter, enligt vad som krävs genom direktiv 2009/147/EG respektive direktiv 92/43/EEG
  . [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med ekosystemansatsen och som tillägg

  bör denna plan även bidra
  till den fiskerirelaterade deskriptorn

  att uppnå en god miljöstatus, såsom anges
  i direktiv 2008/56/EG bör även

  och
  de kvalitativa deskriptorerna 1, 4 och 6 i direktivets bilaga I 
  bör
  beaktas inom ramen för fiskeriförvaltningen.
  Denna plan bör även bidra till att uppnå gynnsam bevarandestatus för livsmiljöer och arter, enligt vad som krävs genom direktiv 2009/147/EG respektive direktiv 92/43/EEG
  . [Ändr. 16]

| (11) | Artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 kräver att fiskemöjligheterna fastställs i enlighet med de mål som anges i de fleråriga planerna.
  [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(11)

Artikel 16.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 kräver att fiskemöjligheterna fastställs i enlighet med de mål som anges i de fleråriga planerna.
  [Ändr. 17]

| (12) | Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F) som överensstämmer med målet att uppnå och upprätthålla MSY som intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximalt hållbart uttag (FMSY). Dessa intervall, som bygger på
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtanden, behövs för att skapa flexibilitet, så att ny utveckling inom vetenskaplig rådgivning kan beaktas, för att bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och för att ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen har beräknats avSTECF (10)

  . På grundval av denna plan

  och har
  intervallen
  tagits fram för att ge en minskning på högst 5 % av det långsiktiga uttaget jämfört med MSY (11). Dessutom finns det ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim är högst 5 %. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(12)

Det är lämpligt att fastställa ett mål för fiskeridödligheten (F) som överensstämmer med målet att uppnå och upprätthålla MSY som intervall av värden vilka gör det möjligt att uppnå maximalt hållbart uttag (FMSY). Dessa intervall, som bygger på
  bästa tillgängliga
  vetenskapliga utlåtanden, behövs för att skapa flexibilitet, så att ny utveckling inom vetenskaplig rådgivning kan beaktas, för att bidra till genomförandet av landningsskyldigheten och för att ta hänsyn till särdragen inom blandfisket. FMSY-intervallen har beräknats avSTECF (10)

  . På grundval av denna plan

  och har
  intervallen
  tagits fram för att ge en minskning på högst 5 % av det långsiktiga uttaget jämfört med MSY (11). Dessutom finns det ett tak för den övre gränsen, vilket innebär att sannolikheten för att beståndet sjunker under Blim är högst 5 %. [Ändr. 18]

| (13) | Vid fastställande av fiskemöjligheter bör det finnas en tröskel för FMSY-intervall vid normalt utnyttjande och, under förutsättning

  För
  att det berörda beståndet anses vara i gott skick, en högre gräns

  uppnå målen
  i 
  den fleråriga planen bör målet
  för vissa fall

  varje art vara SSBpa
  . Det bör endast vara möjligt att fastställa fiskemöjligheterna upp till denna

  ett
  högre gräns

  mål
  om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller bevis, är nödvändigt för att vid blandfiske nå de övergripande mål som fastställs i denna förordning eller för att undvika att ett bestånd tar skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller för att begränsa

  i de fall där ett av
  de årliga variationerna i fiskemöjligheterna

  små pelagiska bestånden ligger under SSBlim
  . [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(13)

Vid fastställande av fiskemöjligheter bör det finnas en tröskel för FMSY-intervall vid normalt utnyttjande och, under förutsättning

  För
  att det berörda beståndet anses vara i gott skick, en högre gräns

  uppnå målen
  i 
  den fleråriga planen bör målet
  för vissa fall

  varje art vara SSBpa
  . Det bör endast vara möjligt att fastställa fiskemöjligheterna upp till denna

  ett
  högre gräns

  mål
  om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller bevis, är nödvändigt för att vid blandfiske nå de övergripande mål som fastställs i denna förordning eller för att undvika att ett bestånd tar skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller för att begränsa

  i de fall där ett av
  de årliga variationerna i fiskemöjligheterna

  små pelagiska bestånden ligger under SSBlim
  . [Ändr. 19]

| (14) | När mål för maximalt hållbart uttag inte finns tillgängliga bör försiktighetsansatsen tillämpas. |
| --- | --- |

(14)

När mål för maximalt hållbart uttag inte finns tillgängliga bör försiktighetsansatsen tillämpas.

| (15) | För de bestånd där de finns tillgängliga, och I syfte att tillämpa skyddsåtgärder, måste det införas referenspunkter för bevarande, vilka uttrycks som MSY Btrigger


  SSBlim
  och Blim


  SSBpa
  för ansjovis- och sardinbestånd

  små pelagiska arter
  . Om bestånden skulle hamna under MSY Btrigger bör fiskeridödligheten minskas så

  SSBlim bör lämpliga korrigerande åtgärder vidtas för att bidra till
  att den ligger under FMSY


  det berörda beståndet snabbt återgår till nivåer över SSBpa
  . [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(15)

För de bestånd där de finns tillgängliga, och I syfte att tillämpa skyddsåtgärder, måste det införas referenspunkter för bevarande, vilka uttrycks som MSY Btrigger


  SSBlim
  och Blim


  SSBpa
  för ansjovis- och sardinbestånd

  små pelagiska arter
  . Om bestånden skulle hamna under MSY Btrigger bör fiskeridödligheten minskas så

  SSBlim bör lämpliga korrigerande åtgärder vidtas för att bidra till
  att den ligger under FMSY


  det berörda beståndet snabbt återgår till nivåer över SSBpa
  . [Ändr. 20]

| (16) | Lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas om beståndets storlek sjunker under dessa referenspunkten för Blim. Skyddsåtgärder bör inkludera minskning av fiskemöjligheter och specifika bevarandeåtgärder när vetenskapliga utlåtanden visar att ett bestånd är hotat. Dessa åtgärder bör kompletteras med andra åtgärder, beroende på vad som är lämpligt, såsom kommissionens åtgärder i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013 eller medlemsstaternas åtgärder i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 1380/2013.
  [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(16)

Lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas om beståndets storlek sjunker under dessa referenspunkten för Blim. Skyddsåtgärder bör inkludera minskning av fiskemöjligheter och specifika bevarandeåtgärder när vetenskapliga utlåtanden visar att ett bestånd är hotat. Dessa åtgärder bör kompletteras med andra åtgärder, beroende på vad som är lämpligt, såsom kommissionens åtgärder i enlighet med artikel 12 i förordning (EU) nr 1380/2013 eller medlemsstaternas åtgärder i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) nr 1380/2013.
  [Ändr. 21]

| (17) | För bestånd där referenspunkter inte finns tillgängliga bör försiktighetsprincipen tillämpas. I det särfall som utgörs av bestånd som fångas som bifångst bör, om vetenskapliga utlåtanden om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när vetenskapliga utlåtanden visar att korrigerande åtgärder är nödvändiga.
  [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(17)

För bestånd där referenspunkter inte finns tillgängliga bör försiktighetsprincipen tillämpas. I det särfall som utgörs av bestånd som fångas som bifångst bör, om vetenskapliga utlåtanden om miniminivån för lekbeståndets biomassa saknas, särskilda bevarandeåtgärder antas när vetenskapliga utlåtanden visar att korrigerande åtgärder är nödvändiga.
  [Ändr. 22]

| (18) | För att möjliggöra genomförandet av landningsskyldigheten som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen föreskriva om ytterligare förvaltningsåtgärder
  , särskilt åtgärder för att gradvis eliminera utkast, för att räkna fisk som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande och för att minimera, och när så är möjligt eliminera, fiskets negativa påverkan på den marina miljön
  . Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(18)

För att möjliggöra genomförandet av landningsskyldigheten som införs genom artikel 15.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör planen föreskriva om ytterligare förvaltningsåtgärder
  , särskilt åtgärder för att gradvis eliminera utkast, för att räkna fisk som är mindre än den minsta referensstorleken för bevarande och för att minimera, och när så är möjligt eliminera, fiskets negativa påverkan på den marina miljön
  . Sådana åtgärder bör fastställas genom delegerade akter. [Ändr. 23]

| (18a) | En gemensam rekommendation från Kroatien, Italien och Slovenien (högnivågruppen Adriatica) och en undersökning om snörpvadens tekniska egenskaper och dess inverkan på bentiska organismsamhällen har lagts fram och reviderats av oberoende experter och STECF. Det är därför lämpligt att föreskriva ett undantag från artikel 13.3 andra stycket och punkt 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1967/2006. [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(18a)

En gemensam rekommendation från Kroatien, Italien och Slovenien (högnivågruppen Adriatica) och en undersökning om snörpvadens tekniska egenskaper och dess inverkan på bentiska organismsamhällen har lagts fram och reviderats av oberoende experter och STECF. Det är därför lämpligt att föreskriva ett undantag från artikel 13.3 andra stycket och punkt 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1967/2006. [Ändr. 24]

| (19) | Tidsfristen för inlämning av gemensamma rekommendationer från de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse bör fastställas, såsom krävs enligt förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(19)

Tidsfristen för inlämning av gemensamma rekommendationer från de medlemsstater som har ett direkt förvaltningsintresse bör fastställas, såsom krävs enligt förordning (EU) nr 1380/2013.

| (19a) | När vetenskaplig rådgivning påvisar att fritidsfiske har en väsentlig effekt på ett visst bestånds fiskeridödlighet bör rådet beakta detta. I detta syfte bör rådet kunna fastställa total tillåten fångstmängd (TAC) för kommersiella fångster som beaktar volymen av fritidsfångster och/eller vidta andra åtgärder för begränsning av fritidsfiske, såsom fångstgränser och fredningsperioder. [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(19a)

När vetenskaplig rådgivning påvisar att fritidsfiske har en väsentlig effekt på ett visst bestånds fiskeridödlighet bör rådet beakta detta. I detta syfte bör rådet kunna fastställa total tillåten fångstmängd (TAC) för kommersiella fångster som beaktar volymen av fritidsfångster och/eller vidta andra åtgärder för begränsning av fritidsfiske, såsom fångstgränser och fredningsperioder. [Ändr. 25]

| (20) | Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska
  , såväl som tillfälliga och rumsliga
  åtgärder som antas genom delegerade akter
  , och med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning,
  för att bidra till att uppnå planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk eller för att förbättra selektiviteten. [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(20)

Planen bör också föreskriva vissa kompletterande tekniska
  , såväl som tillfälliga och rumsliga
  åtgärder som antas genom delegerade akter
  , och med beaktande av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning,
  för att bidra till att uppnå planens mål, särskilt när det gäller skydd av ungfisk eller för att förbättra selektiviteten. [Ändr. 26]

| (20a) | De hantverksmässiga fiskemetoder som har använts historiskt och som är etablerade i fiskesamhällena bör skyddas vid fastställandet av de tekniska åtgärder som följer av flerårsplanen eller de delegerade akter som antagits i enlighet med den. [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(20a)

De hantverksmässiga fiskemetoder som har använts historiskt och som är etablerade i fiskesamhällena bör skyddas vid fastställandet av de tekniska åtgärder som följer av flerårsplanen eller de delegerade akter som antagits i enlighet med den. [Ändr. 27]

| (21) | För att säkerställa överensstämmelse med de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder antas för att komplettera dem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (12). |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa överensstämmelse med de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder antas för att komplettera dem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (12).

| (21a) | För att sektorn ska kunna hantera problemet med de åtgärder som vidtas för en minskad fiskeansträngning samt de därmed minskade intäkterna för företag och fiskare, bör man se till att prioritera åtkomst till sådana lämpliga stödåtgärder som fastställts av Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014
   (13)
  . [Ändr. 28] |
| --- | --- |

(21a)

För att sektorn ska kunna hantera problemet med de åtgärder som vidtas för en minskad fiskeansträngning samt de därmed minskade intäkterna för företag och fiskare, bör man se till att prioritera åtkomst till sådana lämpliga stödåtgärder som fastställts av Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014
   (13)
  . [Ändr. 28]

| (21b) | För att säkerställa ett genomförande som är förenligt med de socioekonomiska effekterna bör man därför dels införa undantag till den tillfälligt begränsade varaktigheten av de åtgärder för tillfälligt upphörande som avses i artikel 33 i förordning (EU) nr 508/2014, genom att endast låta sådana fiskefartyg som omfattas av denna fleråriga plan omfattas av detta, dels återigen öppna upp för och låta samma fiskefartyg få tillgång till de åtgärder för definitivt upphörande som avses i artikel 34 i den förordningen. [Ändr. 29] |
| --- | --- |

(21b)

För att säkerställa ett genomförande som är förenligt med de socioekonomiska effekterna bör man därför dels införa undantag till den tillfälligt begränsade varaktigheten av de åtgärder för tillfälligt upphörande som avses i artikel 33 i förordning (EU) nr 508/2014, genom att endast låta sådana fiskefartyg som omfattas av denna fleråriga plan omfattas av detta, dels återigen öppna upp för och låta samma fiskefartyg få tillgång till de åtgärder för definitivt upphörande som avses i artikel 34 i den förordningen. [Ändr. 29]

| (22) | Eftersom de fartyg i Adriatiska havet som inriktar fisket på små pelagiska arter tenderar att göra korta fiskeresor, bör den förhandsanmälan som krävs enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 anpassas så att förhandsanmälan sänds minst en och en halv timme före den beräknade ankomsten till hamn. Med beaktande av den begränsade effekt som fiskeresor som endast omfattar mycket små kvantiteter fisk av de berörda bestånden har, är det lämpligt att fastställa en tröskel för sådana förhandsanmälningar, dvs. när dessa fartyg medför minst 1 ton ansjovis eller sardiner ombord

  små pelagiska arter
  . [Ändr. 30] |
| --- | --- |

(22)

Eftersom de fartyg i Adriatiska havet som inriktar fisket på små pelagiska arter tenderar att göra korta fiskeresor, bör den förhandsanmälan som krävs enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 anpassas så att förhandsanmälan sänds minst en och en halv timme före den beräknade ankomsten till hamn. Med beaktande av den begränsade effekt som fiskeresor som endast omfattar mycket små kvantiteter fisk av de berörda bestånden har, är det lämpligt att fastställa en tröskel för sådana förhandsanmälningar, dvs. när dessa fartyg medför minst 1 ton ansjovis eller sardiner ombord

  små pelagiska arter
  . [Ändr. 30]

| (23) | Med tanke på att elektroniska kontrollverktyg säkerställer bättre fiskerikontroll vid rätt tidpunkt, särskilt vad gäller den rumsliga fördelningen av fiskeverksamheter och av utnyttjandet av bestånden, bör användningen av VMS-system och elektronisk loggbok enligt kraven i artikel 9 respektive 15 i förordning (EG) nr 1224/2009, utvidgas till att omfatta alla fiskefartyg med den längd överallt på åtta meter. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på att elektroniska kontrollverktyg säkerställer bättre fiskerikontroll vid rätt tidpunkt, särskilt vad gäller den rumsliga fördelningen av fiskeverksamheter och av utnyttjandet av bestånden, bör användningen av VMS-system och elektronisk loggbok enligt kraven i artikel 9 respektive 15 i förordning (EG) nr 1224/2009, utvidgas till att omfatta alla fiskefartyg med den längd överallt på åtta meter.

| (24) | Det bör fastställas tröskelvärden för fångster av ansjovis och sardiner

  små pelagiska arter
  över vilka ett fiskefartyg är skyldigt att landa i en utsedd hamn eller på en plats nära land, i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 1224/2009. Dessutom bör medlemsstaterna, när de utser dessa hamnar eller platser nära land, tillämpa kriterierna i artikel 43.5 i den förordningen på ett sådant sätt att en effektiv kontroll säkerställs. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

(24)

Det bör fastställas tröskelvärden för fångster av ansjovis och sardiner

  små pelagiska arter
  över vilka ett fiskefartyg är skyldigt att landa i en utsedd hamn eller på en plats nära land, i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 1224/2009. Dessutom bör medlemsstaterna, när de utser dessa hamnar eller platser nära land, tillämpa kriterierna i artikel 43.5 i den förordningen på ett sådant sätt att en effektiv kontroll säkerställs. [Ändr. 31]

| (25) | För att möjliggöra en tidsmässigt lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för bevarandet av makrill och taggmakrill, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (14). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 32] |
| --- | --- |

(25)

För att möjliggöra en tidsmässigt lämplig och proportionell anpassning till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen och för att säkerställa flexibilitet och möjliggöra utveckling av vissa åtgärder bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att komplettera denna förordning i fråga om korrigerande åtgärder för bevarandet av makrill och taggmakrill, genomförandet av landningsskyldigheten samt tekniska åtgärder. Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (14). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. [Ändr. 32]

| (26) | I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör bestämmelser antas för en återkommande bedömning från kommissionens sida av ändamålsenligheten och effektiviteten i tillämpningen av denna förordning. En sådan bedömning bör följa på och baseras på en regelbunden utvärdering av planen som grundar sig på vetenskapliga utlåtanden. Planen bör utvärderas
  tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft och därefter
  vart femte år. Denna tidsperiod kommer att ge utrymme för ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten och vara tillräcklig för att regionala åtgärder ska kunna antas och genomföras och effekterna på bestånden och olika fisken synas. Det är också den minimiperiod som begärts av de vetenskapliga organen. [Ändr. 33] |
| --- | --- |

(26)

I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU) nr 1380/2013 bör bestämmelser antas för en återkommande bedömning från kommissionens sida av ändamålsenligheten och effektiviteten i tillämpningen av denna förordning. En sådan bedömning bör följa på och baseras på en regelbunden utvärdering av planen som grundar sig på vetenskapliga utlåtanden. Planen bör utvärderas
  tre år efter den dag då denna förordning träder i kraft och därefter
  vart femte år. Denna tidsperiod kommer att ge utrymme för ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten och vara tillräcklig för att regionala åtgärder ska kunna antas och genomföras och effekterna på bestånden och olika fisken synas. Det är också den minimiperiod som begärts av de vetenskapliga organen. [Ändr. 33]

| (27) | I enlighet med artikel 9.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 gjordes, innan planen utarbetades, en utvärdering av dess sannolika ekonomiska och sociala effekter (15). |
| --- | --- |

(27)

I enlighet med artikel 9.4 i förordning (EU) nr 1380/2013 gjordes, innan planen utarbetades, en utvärdering av dess sannolika ekonomiska och sociala effekter (15).

| (27a) | För att stödja fiskarna vid genomförandet av de åtgärder som avses i denna förordning, bör medlemsstaterna i största möjliga mån utnyttja de åtgärder som anges i förordning (EU) nr 508/2014. Det är lämpligt att klargöra att åtgärder för tillfälligt upphörande som antagits för att uppnå målen med denna förordning kan anses vara berättigade till stöd enligt förordning (EU) nr 508/2014, för att man på så sätt även ska kunna beakta den här förordningens socioekonomiska aspekter. Dessutom är det lämpligt att bevilja undantag, för fartyg som påverkas av denna fleråriga plan, från de perioder under vilka stöd kan beviljas samt från den övre gränsen för det ekonomiska bidraget från EHFF för åtgärder för tillfälligt upphörande som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

(27a)

För att stödja fiskarna vid genomförandet av de åtgärder som avses i denna förordning, bör medlemsstaterna i största möjliga mån utnyttja de åtgärder som anges i förordning (EU) nr 508/2014. Det är lämpligt att klargöra att åtgärder för tillfälligt upphörande som antagits för att uppnå målen med denna förordning kan anses vara berättigade till stöd enligt förordning (EU) nr 508/2014, för att man på så sätt även ska kunna beakta den här förordningens socioekonomiska aspekter. Dessutom är det lämpligt att bevilja undantag, för fartyg som påverkas av denna fleråriga plan, från de perioder under vilka stöd kan beviljas samt från den övre gränsen för det ekonomiska bidraget från EHFF för åtgärder för tillfälligt upphörande som fastställs i förordning (EU) nr 508/2014. [Ändr. 34]

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning upprättas en flerårig plan för små pelagiska bestånd i Adriatiska havet.

2.   Denna förordning ska tillämpas på bestånd av ansjovis (Engraulis encrasicolus) och sardin (Sardina pilchardus) i Adriatiska havet (nedan kallade
  de berörda bestånden


  små pelagiska arter
  ) och på fisken

  det fiske
  som utnyttjar

  är inriktat på
  dessa bestånd.
  Vid genomförandet av
  den
  landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013
  ska
  denna förordning
  också tillämpas på bifångster av makrillar (Scomber spp.) och taggmakrillar (Trachurus spp.) i Adriatiska havet, som tas i samband med fiske antingen efter det ena av eller båda dessa berörda bestånd

  små pelagiska arter
  . [Ändr. 35]

Artikel 2

Definitioner

1.   Vid tillämpningen av denna förordning gäller de definitioner som anges i artikel 4 i förordning (EU) nr 1380/2013, artikel 4 i förordning (EG) nr 1224/2009 och artikel 2 i förordning (EG) nr 1967/2006.

2.   Dessutom gäller följande definitioner:

| a) | Adriatiska havet: AKFM:s geografiska delområden 17 och 18, |
| --- | --- |

a)

Adriatiska havet: AKFM:s geografiska delområden 17 och 18,

| b) | AKFM:s geografiska delområde: AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområde såsom det definieras i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (16), |
| --- | --- |

b)

AKFM:s geografiska delområde: AKFM:s (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) geografiska delområde såsom det definieras i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 (16),

| (ba) | inriktning: när minst 50 % av fångsten består av sardiner eller ansjovis mätt i levande vikt, [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(ba)

inriktning: när minst 50 % av fångsten består av sardiner eller ansjovis mätt i levande vikt, [Ändr. 37]

| c) | små pelagiska bestånd


  arter
  : de bestånd som anges i artikel 1.2 i denna förordning eller en kombination av dessa

  bestånd av sardin (Sardina pilchardus) och ansjovis (Engraulis encrasicolus)
  , [Ändr. 38] |
| --- | --- |

c)

små pelagiska bestånd


  arter
  : de bestånd som anges i artikel 1.2 i denna förordning eller en kombination av dessa

  bestånd av sardin (Sardina pilchardus) och ansjovis (Engraulis encrasicolus)
  , [Ändr. 38]

| (ca) | Bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning: allmänt tillgänglig vetenskaplig rådgivning som stöds av senaste vetenskapliga data och senaste metoder som har utfärdats eller sakkunniggranskats av ett erkänt oberoende vetenskapligt organ på unionsnivå eller internationell nivå, såsom vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) eller AKFM, och uppfyller kraven i artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 104] |
| --- | --- |

(ca)

Bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning: allmänt tillgänglig vetenskaplig rådgivning som stöds av senaste vetenskapliga data och senaste metoder som har utfärdats eller sakkunniggranskats av ett erkänt oberoende vetenskapligt organ på unionsnivå eller internationell nivå, såsom vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) eller AKFM, och uppfyller kraven i artikel 25 i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 104]

| d) | FMSY-intervall

  : ett värdeintervall där alla nivåer av fiskeridödlighet inom de vetenskapligt fastställda gränserna för det intervallet, i situationer med blandfiske och enligt vetenskapliga utlåtanden, på lång sikt leder till en maximal hållbar avkastning (MSY) vid befintliga genomsnittliga miljöförhållanden, utan att på ett betydande sätt påverka reproduktionsprocessen för de berörda bestånden,
  [Ändr. 39] |
| --- | --- |

d)

FMSY-intervall

  : ett värdeintervall där alla nivåer av fiskeridödlighet inom de vetenskapligt fastställda gränserna för det intervallet, i situationer med blandfiske och enligt vetenskapliga utlåtanden, på lång sikt leder till en maximal hållbar avkastning (MSY) vid befintliga genomsnittliga miljöförhållanden, utan att på ett betydande sätt påverka reproduktionsprocessen för de berörda bestånden,
  [Ändr. 39]

| (da) | fiskedag: en sammanhängande period på 24 timmar, eller en del av en sådan, under vilken ett fiskefartyg bedriver fiskeverksamhet, såsom sökande efter fisk, utsättning, utplacering, släpning och upptagning av fiskeredskap, ombordtagning av fångster, omlastning, bevarande ombord, beredning ombord, överföring, placering i bur, gödning och landning av fisk och fiskeriprodukter, enligt definitionen i artikel 28.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 40] |
| --- | --- |

(da)

fiskedag: en sammanhängande period på 24 timmar, eller en del av en sådan, under vilken ett fiskefartyg bedriver fiskeverksamhet, såsom sökande efter fisk, utsättning, utplacering, släpning och upptagning av fiskeredskap, ombordtagning av fångster, omlastning, bevarande ombord, beredning ombord, överföring, placering i bur, gödning och landning av fisk och fiskeriprodukter, enligt definitionen i artikel 28.4 i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 40]

| (db) | SSBlim: den referenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken korrigerande förvaltningsåtgärder måste vidtas för att säkerställa att beståndet återuppbyggs till en nivå där det håller sig inom säkra biologiska gränser, [Ändr. 41] |
| --- | --- |

(db)

SSBlim: den referenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken korrigerande förvaltningsåtgärder måste vidtas för att säkerställa att beståndet återuppbyggs till en nivå där det håller sig inom säkra biologiska gränser, [Ändr. 41]

| (dc) | SSBpa: den varningsreferenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken förvaltningsåtgärder måste vidtas för att säkerställa att beståndet återuppbyggs till en nivå där det håller sig inom säkra biologiska gränser, [Ändr. 42] |
| --- | --- |

(dc)

SSBpa: den varningsreferenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken förvaltningsåtgärder måste vidtas för att säkerställa att beståndet återuppbyggs till en nivå där det håller sig inom säkra biologiska gränser, [Ändr. 42]

| e) | MSY Btrigger


  : den referenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen tillåter att beståndet byggs upp över nivåer som kan ge MSY på lång sikt,
  [Ändr. 43] |
| --- | --- |

e)

MSY Btrigger


  : den referenspunkt för lekbeståndets biomassa under vilken specifika och lämpliga förvaltningsåtgärder ska vidtas för att säkerställa att nyttjandegraden i kombination med den naturliga variationen tillåter att beståndet byggs upp över nivåer som kan ge MSY på lång sikt,
  [Ändr. 43]

| f) | fiskemöjlighet: en kvantifierad laglig rätt att fiska, uttryckt i fångster och/eller fiskeansträngning. |
| --- | --- |

f)

fiskemöjlighet: en kvantifierad laglig rätt att fiska, uttryckt i fångster och/eller fiskeansträngning.

Artikel 3

Övergripande mål

1.   Den fleråriga planen ska bidra till att uppnå de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som anges i artikel 2 i förordning (EU) nr 1380/2013, särskilt genom att tillämpa försiktighetsansatsen i fiskeriförvaltningen, och ska syfta till att säkerställa att nyttjandet av de levande marina biologiska resurserna sker på ett sådant sätt att populationerna av skördade arter återställs till och bevaras över nivåer som säkerställer MSY. [Ändr. 45]

2.   Den fleråriga planen ska ge en effektiv, enkel och stabil förvaltningsram för utnyttjandet av små pelagiska bestånd i Adriatiska havet.

2a.
     
  Vid framtagande eller ändring av den fleråriga planen ska, i enlighet med artikel 2.5 i förordning (EU) nr 1380/2013, socioekonomiska aspekter beaktas. [Ändr. 47]

3.   Den fleråriga planen ska bidra till att eliminera

  minska
  utkast, genom att i möjligaste mån undvika och minska oönskade fångster, och till genomförandet av den landningsskyldighet som fastställs i artikel 15 i förordning (EU) nr 1380/2013 för de arter som omfattas av den och på vilka den här förordningen är tillämplig. [Ändr. 48]

4.   Den fleråriga planen ska genomföra ekosystemansatsen i fiskeriförvaltningen för att säkerställa att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen
  , särskilt på hotade livsmiljöer och skyddade arter, inbegripet marina däggdjur, sjöfåglar och reptiler,
  minimeras
  , och när så är möjligt elimineras
  . Den ska vara förenlig med unionens miljölagstiftning, i synnerhet målet att senast 2020 uppnå god miljöstatus i enlighet med artikel 1.1 i direktiv 2008/56/EG
  , och med de mål och regler som fastställs i direktiven 2009/147/EG och 92/43/EEG
  . [Ändr. 49]

5.   Den fleråriga planen ska framför allt syfta till att

| a) | säkerställa att de villkor som anges i deskriptor 3 i bilaga I till direktiv 2008/56/EG uppfylls, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att de villkor som anges i deskriptor 3 i bilaga I till direktiv 2008/56/EG uppfylls, och

| b) | bidra till uppfyllandet av andra relevanta deskriptorer i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla dem. |
| --- | --- |

b)

bidra till uppfyllandet av andra relevanta deskriptorer i bilaga I till direktiv 2008/56/EG, i proportion till den roll som fisket spelar för att uppfylla dem.

5a.
     
  Åtgärder inom ramen för planen ska vidtas i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning. [Ändr. 50]

KAPITEL II

SOCIOEKONOMISKA
  MÅL, SKYDDSÅTGÄRDER OCH SÄRSKILDA ÅTGÄRDER [Ändr. 51]

SOCIOEKONOMISKA

[Ändr. 51]

Artikel 4

Mål för ansjovis och sardin

  små pelagiska arter [Ändr. 52]

1.   Målet

  Målreferenspunkterna
  för fiskeridödligheten

  små pelagiska arter
  ska nås så snart som möjligt och, genom en successiv och stegvis anpassning, senast 2020 för de berörda bestånden, och det ska därefter bibehållas inom

  över
  de intervall

  värden
  som anges i bilaga I och i enlighet med de övergripande mål som fastställs i artikel 3.1. [Ändr. 53]

2.   Fiskemöjligheterna

  Förvaltningsåtgärderna för små pelagiska arter
  ska vara förenliga med de målintervall för fiskeridödlighet

  målreferenspunkter
  som anges i bilaga I, kolumn A, till den här förordningen. [Ändr. 54]

3.   Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 får fiskemöjligheterna fastställas på nivåer som motsvarar en lägre fiskeridödlighet

  förvaltningsåtgärderna sträva till att uppnå nivåer som är högre
  än de nivåer som anges i bilaga I, kolumn A

| a) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske, |
| --- | --- |

a)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske,

| b) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att undvika att ett bestånd tar allvarlig skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller |
| --- | --- |

b)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att undvika att ett bestånd tar allvarlig skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller

| c) | om ett av bestånden av små pelagiska arter ligger under den referenspunkt som anges i bilaga I, kolumn B. [Ändr. 55] |
| --- | --- |

c)

om ett av bestånden av små pelagiska arter ligger under den referenspunkt som anges i bilaga I, kolumn B. [Ändr. 55]

4.   Trots vad som sägs i punkterna 2 och 3 får fiskemöjligheterna för ett bestånd fastställas i enlighet med de intervall för fiskeridödlighet som anges i bilaga I, kolumn B, förutsatt att det berörda beståndet ligger över den referenspunkt för miniminivån för lekbeståndets biomassa som anges i bilaga II, kolumn A,

| a) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske, |
| --- | --- |

a)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att nå de övergripande mål som fastställs i artikel 3 när det gäller blandfiske,

| b) | om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att undvika att ett bestånd tar allvarlig skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller |
| --- | --- |

b)

om det, på grundval av vetenskapliga utlåtanden eller vetenskapliga bevis, är nödvändigt för att undvika att ett bestånd tar allvarlig skada på grund av dynamiken inom eller mellan bestånd av samma eller olika arter, eller

| c) | för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra.
  [Ändr. 56] |
| --- | --- |

c)

för att begränsa variationerna i fiskemöjligheterna till högst 20 % mellan år som följer på varandra.
  [Ändr. 56]

4a.
     
  När vetenskaplig rådgivning påvisar att fritidsfiske har en väsentlig effekt på ett visst bestånds fiskeridödlighet bör rådet beakta detta och får för att undvika att det totala målet för fiskeridödlighet överskrids begränsa fritidsfiske vid fastställande av fiskemöjligheter. [Ändr. 57]

Artikel 4a

Socioekonomiska mål

För att beakta de socioekonomiska mål som anges i artikel 2.5 f i förordning (EU) nr 1380/2013 ska medlemsstaterna, vid genomförandet av de tekniska åtgärderna och bevarandeåtgärderna enligt den här förordningen, till fullo utnyttja de relevanta åtgärder som avses i förordning (EU) nr 508/2014. [Ändr. 58]

Artikel 5

Skyddsåtgärder

1.   Referenspunkterna för bevarande, uttryckta som den miniminivå och den gränsnivå för lekbeståndets biomassa som ska tillämpas för att kunna garantera fullständig reproduktionskapacitet för de berörda bestånden anges i bilaga II. [Ändr. 59]

1a.
     
  Tre år efter det att de förvaltningsåtgärder som anges i artikel 6.1a har börjat tillämpas ska de vidtagna åtgärdernas effektivitet verifieras vetenskapligt, särskilt när det gäller de bestånd som omfattas av denna förordning och det fiske som utnyttjar dessa bestånd. [Ändr. 60]

2.   När vetenskapliga utlåtanden visar att lekbeståndets biomassa för något av de berörda

  små pelagiska
  bestånden ligger under den referenspunkt för miniminivån för lekbeståndets biomassa som anges i bilaga II

  I
  , kolumn A

  B
  , till den här förordningen ska alla lämpliga korrigerande åtgärder antas för att säkerställa

  bidra till
  att det berörda beståndet

  de små pelagiska bestånden
  snabbt återgår till nivåer över de nivåer

  den referenspunkt
  som kan ge MSY

  fastställs i bilaga I, kolumn A
  . I synnerhet, genom undantag från artikel 4.2 och 4.4 i denna förordning, ska fiskemöjligheterna för de berörda bestånden, i syfte att nå dessa nivåer, fastställas till en nivå som ger en fiskeridödlighet under det intervall som anges i bilaga I, kolumn A, till denna förordning, i 
  linje med artikel 4.3
  ,
  ska förvaltningsåtgärderna anpassas
  med beaktande av minskningen av de berörda beståndens biomassa. [Ändr. 61]

3.   När vetenskapliga utlåtanden visar att lekbeståndets biomassa för något

  de båda bestånden
  av de berörda bestånden

  små pelagiska arter
  ligger under den gränsreferenspunkt för lekbeståndets biomassa (Blim


  SSBlim
  ) som anges i bilaga II

  I
  , kolumn B, till denna förordning, ska ytterligare korrigerande åtgärder vidtas för att säkerställa

  bidra till
  att det berörda beståndet

  de båda bestånden
  snabbt återgår till nivåer över den nivå

  referenspunkt
  som kan ge MSY

  fastställs i bilaga I, kolumn A
  . I synnerhet kan de korrigerande åtgärderna, genom undantag från artikel 4.2 och 4.4, inbegripa ett tillfälligt stopp av det riktade fisket för det berörda beståndet och en lämplig minskning av fiskemöjligheterna

  andra lämpliga förvaltningsåtgärder
  . [Ändr. 62]

Artikel 6

Särskilda bevarandeåtgärder

1.
     När vetenskapliga utlåtanden visar att korrigerande åtgärder krävs för bevarandet av de små pelagiska bestånd som avses i artikel 1.2 i denna förordning,

  arterna
  eller, vad gäller ansjovis och sardin, när lekbeståndets biomassa för något av dessa bestånd för ett visst år ligger under de referenspunkter för bevarande som anges i bilaga II

  I
  , kolumn A

  B
  , till denna förordning, ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 16 i denna förordning och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 med avseende på.

| a) | fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, redskapens utformning, redskapens storlek eller användning av selektivitetsanordningar för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, |
| --- | --- |

a)

fiskeredskapens egenskaper, särskilt maskstorlek, redskapens utformning, redskapens storlek eller användning av selektivitetsanordningar för att säkerställa eller förbättra selektiviteten,

| b) | användning av fiskeredskap och det djup på vilket redskapet används, för att säkerställa eller förbättra selektiviteten, |
| --- | --- |

b)

användning av fiskeredskap och det djup på vilket redskapet används, för att säkerställa eller förbättra selektiviteten,

| c) | förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden, i syfte att skydda lekfisk och ungfisk eller fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande eller för att skydda icke-målarter, |
| --- | --- |

c)

förbud mot eller begränsning av fiske i särskilda områden, i syfte att skydda lekfisk och ungfisk eller fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande eller för att skydda icke-målarter,

| d) | förbud mot eller begränsning av fiske eller användning av vissa typer av fiskeredskap under särskilda perioder, i syfte att skydda lekfisk eller fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande eller för att skydda icke-målarter, |
| --- | --- |

d)

förbud mot eller begränsning av fiske eller användning av vissa typer av fiskeredskap under särskilda perioder, i syfte att skydda lekfisk eller fisk som är mindre än minsta referensstorlek för bevarande eller för att skydda icke-målarter,

| e) | minsta referensstorlekar för bevarande, i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer, |
| --- | --- |

e)

minsta referensstorlekar för bevarande, i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer,

| f) | andra egenskaper med koppling till selektivitet.
  [Ändr. 63] |
| --- | --- |

f)

andra egenskaper med koppling till selektivitet.
  [Ändr. 63]

1a.
     
  För att målen i artikel 4 ska uppnås, och utan hinder av punkt 1, ska följande åtgärder vidtas under åren 2019–2022:

| a) | År 2019 ska fångstbegränsningen för små pelagiska arter ligga kvar på samma nivå som för 2014. Från och med 2020 ska fångstgränserna, för den berörda medlemsstaten, för små pelagiska arter gradvis minskas med 4 % varje år jämfört med föregående år fram till 2022. Någon minskning ska dock inte ske om den totala fångsten föregående år för varje berörd medlemsstat ligger mer än 2 % under fångstnivån för 2014. |
| --- | --- |

a)

År 2019 ska fångstbegränsningen för små pelagiska arter ligga kvar på samma nivå som för 2014. Från och med 2020 ska fångstgränserna, för den berörda medlemsstaten, för små pelagiska arter gradvis minskas med 4 % varje år jämfört med föregående år fram till 2022. Någon minskning ska dock inte ske om den totala fångsten föregående år för varje berörd medlemsstat ligger mer än 2 % under fångstnivån för 2014.

| b) | Fiskeansträngningen för fiskefartyg med inriktning på fiske av små pelagiska arter får inte överstiga 180 fiskedagar per år och 20 fiskedagar per månad, med högst 144 fiskedagar per år med inriktning på sardin och högst 144 fiskedagar per år med inriktning på ansjovis. |
| --- | --- |

b)

Fiskeansträngningen för fiskefartyg med inriktning på fiske av små pelagiska arter får inte överstiga 180 fiskedagar per år och 20 fiskedagar per månad, med högst 144 fiskedagar per år med inriktning på sardin och högst 144 fiskedagar per år med inriktning på ansjovis.

| c) | Fredningstider/fredningsområden ska införas varje år i syfte att skydda uppväxt- och lekområden. Sådan fredning, för olika typer av fiskeredskap, ska täcka de små pelagiska arternas hela utbredningsområde i Adriatiska havet i minst 15 dagar i rad och högst 30 dagar i rad. Fredningstiderna ska gälla under följande perioder:










  i) | för sardiner från och med den 1 oktober till och med den 31 mars och |
| --- | --- | --- |

c)

Fredningstider/fredningsområden ska införas varje år i syfte att skydda uppväxt- och lekområden. Sådan fredning, för olika typer av fiskeredskap, ska täcka de små pelagiska arternas hela utbredningsområde i Adriatiska havet i minst 15 dagar i rad och högst 30 dagar i rad. Fredningstiderna ska gälla under följande perioder:

i)

för sardiner från och med den 1 oktober till och med den 31 mars och

| ii) | för ansjovis från och med den 1 april till och med den 30 september. |
| --- | --- |

ii)

för ansjovis från och med den 1 april till och med den 30 september.

| d) | Ytterligare fredningstider/fredningsområden ska gälla för fartyg med en total längd på över tolv meter, och separat för varje typ av fiskeredskap, i minst sex månader. Dessa fredningstider/fredningsområden ska täcka minst 30 % av det område som betecknats som uppväxtområde eller som ett område som är viktigt för skydd av ungfisk (i territorial- och innanhav). |
| --- | --- |

d)

Ytterligare fredningstider/fredningsområden ska gälla för fartyg med en total längd på över tolv meter, och separat för varje typ av fiskeredskap, i minst sex månader. Dessa fredningstider/fredningsområden ska täcka minst 30 % av det område som betecknats som uppväxtområde eller som ett område som är viktigt för skydd av ungfisk (i territorial- och innanhav).

| e) | Den sammanlagda fiskekapaciteten för trålare och notfartyg som aktivt fiskar små pelagiska arter får inte överstiga den registrerade kapaciteten för den aktiva flottan 2014 räknat i bruttodräktighet och/eller bruttoregisterton, motoreffekt (kW) och antal fartyg. [Ändr. 70] |
| --- | --- |

e)

Den sammanlagda fiskekapaciteten för trålare och notfartyg som aktivt fiskar små pelagiska arter får inte överstiga den registrerade kapaciteten för den aktiva flottan 2014 räknat i bruttodräktighet och/eller bruttoregisterton, motoreffekt (kW) och antal fartyg. [Ändr. 70]

1b.
     
  Trots punkt 1a får längden på de fredningstider som avses i led c och d inte variera mer än 10 % från år till år för att stabilitet ska kunna säkerställas och variationerna begränsas avseende förvaltningsåtgärderna. [Ändr. 71]

Artikel 6a

Tekniska åtgärder

1.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska artikel 13.3 andra stycket och punkt 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1967/2006 inte gälla.

2.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska högsta tillåtna längd på stänggarn (snörpvad eller not utan lina) vara 600 meter med ett djup på högst en tredjedel av längden. [Ändr. 72]

KAPITEL III

BESTÄMMELSER MED KOPPLING TILL LANDNINGSSKYLDIGHETEN

Artikel 7

Bestämmelser med koppling till landningsskyldigheten för små pelagiska bestånd som fångas i Adriatiska havet

Kommissionen ges behörighet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 i den här förordningen och artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013 med avseende på [Ändr. 73]

| a) | undantag från tillämpningen av landningsskyldigheten för arter för vilka det finns

  bästa tillgängliga
  vetenskapliga belägg för

  rådgivning påvisar
  en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet, i syfte att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten, [Ändr. 74] |
| --- | --- |

a)

undantag från tillämpningen av landningsskyldigheten för arter för vilka det finns

  bästa tillgängliga
  vetenskapliga belägg för

  rådgivning påvisar
  en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet, i syfte att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten, [Ändr. 74]

| b) | undantag av mindre betydelse i syfte att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten; sådana undantag av mindre betydelse ska fastställas för fall som avses i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara förenliga med villkoren i den bestämmelsen, och |
| --- | --- |

b)

undantag av mindre betydelse i syfte att underlätta genomförandet av landningsskyldigheten; sådana undantag av mindre betydelse ska fastställas för fall som avses i artikel 15.5 c i förordning (EU) nr 1380/2013 och vara förenliga med villkoren i den bestämmelsen, och

| c) | särskilda bestämmelser om dokumentation av fångster, särskilt i syfte att övervaka genomförandet av landningsskyldigheten. |
| --- | --- |

c)

särskilda bestämmelser om dokumentation av fångster, särskilt i syfte att övervaka genomförandet av landningsskyldigheten.

| d) | fastställande av minsta referensstorlekar för bevarande, i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer.
  [Ändr. 75] |
| --- | --- |

d)

fastställande av minsta referensstorlekar för bevarande, i syfte att säkerställa skydd av unga exemplar av marina organismer.
  [Ändr. 75]

KAPITEL IV

REGIONALISERING

Artikel 8

Regionalt samarbete

1.   Artikel 18.1–18.6 i förordning (EU) nr 1380/2013 ska tillämpas på de åtgärder som avses i artiklarna 6 och 7 i den här förordningen.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 i denna artikel, får medlemsstater med direkt förvaltningsintresse lägga fram gemensamma rekommendationer i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EU) nr 1380/2013 för första gången senast tolv månader efter det att denna förordning trätt i kraft och därefter tolv månader efter varje gång en utvärdering av den fleråriga planen lagts fram i enlighet med artikel 14 i den här förordningen. De får också lämna sådana rekommendationer när de bedömer att så är nödvändigt, i synnerhet om det sker en plötslig förändring i situationen för något av de bestånd som omfattas av den här förordningen. Gemensamma rekommendationer avseende åtgärder som avser ett visst kalenderår ska lämnas in senast den 1 juni det föregående året.

3.   De befogenheter som ges enligt artiklarna 6 och 7 i denna förordning ska inte påverka de befogenheter som kommissionen ges genom andra bestämmelser i unionsrätten, däribland förordning (EU) nr 1380/2013.

KAPITEL V

KONTROLL OCH VERKSTÄLLIGHET

Artikel 9

Förhållande till förordning (EG) nr 1224/2009

De kontrollåtgärder som föreskrivs i detta kapitel ska gälla utöver dem som föreskrivs i förordning (EG) nr 1224/2009, om inte annat föreskrivs i detta kapitel.

Artikel 10

Förhandsanmälan

1.   Genom undantag från artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska den förhandsanmälan som avses i den artikeln göras minst en och en halv timme före fartygets beräknade ankomsttid till hamn. De behöriga myndigheterna i kustmedlemsstaterna får, efter bedömning av varje enskilt fall, lämna tillstånd för tidigare ankomst till hamn. [Ändr. 76]

2.   Kravet på förhandsanmälan ska gälla för befälhavare på unionsfiskefartyg som har minst ett

  två
  ton ansjovis eller ett

  två
  ton sardiner ombord.
  Dessa mängder ska beräknas utifrån nettofångsten i enlighet med artikel 15.11 i förordning (EU) nr 1380/2013. [Ändr. 77]

Artikel 11

Fartygsövervakningssystem

1.   Vid tillämpning av denna förordning ska tillämpningen av de bestämmelser som fastställs i artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till fiskefartyg med en längd överallt på åtta meter eller mer och som deltar i det riktade fisket efter små pelagiska bestånd i Adriatiska havet.

2.   Det undantag som föreskrivs i artikel 9.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska inte tillämpas på fartyg som deltar i det riktade fisket efter små pelagiska bestånd i Adriatiska havet i enlighet med denna förordning, oavsett fartygens längd.

Artikel 12

Elektroniskt ifyllande och överlämnande av fiskeloggböcker

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska skyldigheten enligt artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 att föra elektronisk fiskeloggbok och att överlämna den elektroniskt minst en gång om dagen till flaggmedlemsstatens behöriga myndighet utvidgas till befälhavare på unionsfiskefartyg med en längd överallt på åtta meter eller mer och som deltar i det riktade fisket efter ansjovis eller sardiner.

2.   Det undantag som föreskrivs i artikel 15.4 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska inte gälla befälhavare på fartyg som deltar i det riktade fisket efter ansjovis eller sardiner, oavsett fartygens längd.

2a.
     
  Genom undantag från artikel 15.2 i förordning (EG) nr 1224/2009 får befälhavare på unionens fiskefartyg med en total längd på minst 12 meter överlämna de uppgifter som avses i artikel 14 i den förordningen då landningen påbörjas. [Ändr. 78]

Artikel 13

Utsedda hamnar

Det tröskelvärde som ska tillämpas på den levande vikten av arter från respektive bestånd som omfattas av den fleråriga planen, ovanför vilket ett fiskefartyg måste landa sina fångster i en utsedd hamn eller en plats nära land i enlighet med artikel 43 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska vara följande:

| a) | 2 000 kg ansjovis. |
| --- | --- |

a)

2 000 kg ansjovis.

| b) | 2 000 kg sardiner. |
| --- | --- |

b)

2 000 kg sardiner.

KAPITEL VI

ÖVERSYN

Artikel 14

Utvärdering av den fleråriga planen

Fem

  Tre
  år efter dagen för ikraftträdandet av denna förordning och därefter vart femte år ska kommissionen säkerställa att en utvärdering görs av den fleråriga planens effekter på de bestånd som omfattas av denna förordning och på de fisken som utnyttjar dessa bestånd. Kommissionen ska lägga fram resultatet av utvärderingen för Europaparlamentet och rådet
  , och ska, om så är lämpligt, lämna in ett förslag till ändring av denna förordning
  . [Ändr. 80]

KAPITEL VII

FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 15

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel

  artikel 18 i förordning (EU) nr 1380/2013
  . [Ändr. 81]

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 6 och 7 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med ... [dagen för denna förordnings ikraftträdande]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 6 och 7 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 6 och 7 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 15a

Stöd från EHFF

1.
     
  Åtgärder för tillfälligt upphörande som antas för att uppnå den fleråriga planens mål ska betraktas som sådant tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet som avses i artikel 33.1 a och c i förordning (EU) nr 508/2014.

2.
     
  Genom undantag från artikel 33.2 i förordning (EU) nr 508/2014, och fram till den 31 december 2020, förlängs den längsta varaktigheten för stöd inom ramen för förordningen med nio månader för fiskefartyg som berörs av sådana fredningstider/fredningsområden som avses i denna förordning.

3.
     
  För att säkerställa genomförandet av punkt 2 i denna artikel ska det, genom undantag från artikel 25.3 i förordning (EU) nr 508/2014, vara möjligt att öka det totala ekonomiska bidraget från EHFF över det tak på 15 % som anges i den artikeln.

4.
     
  För genomförandet av de åtgärder som avses i artikel 30 i förordning (EU) nr 508/2014 ska prioritet ges åt de fiskare som berörs av genomförandet av åtgärderna i den här fleråriga planen.

5.
     
  Fartyg som har upphört med all sin fiskeverksamhet till följd av de åtgärder för minskad fiskeansträngning som avses i den här förordningen kan, fram till den 31 december 2020 och genom undantag från den frist som fastställs i artikel 34.4 i förordning (EU) nr 508/2014, vara berättigade till det stöd för definitivt upphörande som avses i artikel 34 i förordning (EU) nr 508/2014. [Ändr. 82]

KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 68.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 november 2018.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (EUT L 164, 25.6.2008, s. 19).

3

(4)  
  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

4

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(5)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

5

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1967/2006 av den 21 december 2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet, om ändring av förordning (EEG) nr 2847/93 och om upphävande av förordning (EG) nr 1626/94 (Medelhavsförordningen) (EUT L 36, 8.2.2007, s. 6).

7

(8)  Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF): Bedömning av Medelhavsbestånden – del 2 (STECF-11-14).

8

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF): Bedömning av Medelhavsbestånden – del 2 (STECF-11-14

(9)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1392/2014 av den 20 oktober 2014 om upprättande av en utkastplan för vissa fisken efter små pelagiska arter i Medelhavet (EUT L 370, 30.12.2014, s. 21).

9

(10)  
  Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STCEF) – Små pelagiska bestånd i Adriatiska havet. Bedömningar avseende Medelhavet del 1 (Mediterranean assessments part 1) (STECF-15-14). 2015. [Publications Office of the European Union, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 pp.] [Den andra delen av denna referens förfaller felaktig. Publikationsbyrån, kontrollera.]

10

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STCEF) – Små pelagiska bestånd i Adriatiska havet. Bedömningar avseende Medelhavet del 1 (Mediterranean assessments part 1) (STECF-15-14). 2015. [Publications Office of the European Union, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 pp.] [Den andra delen av denna referens förfaller felaktig. Publikationsbyrån, kontrollera.]

(11)  Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STCEF) – Små pelagiska bestånd i Adriatiska havet. Bedömningar avseende Medelhavet del 1 (

  Mediterranean assessments part 1

  ) (STECF-15-14)
  . 2015. [Publications Office of the European Union, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 pp.] [

  The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check
  .]

11

Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STCEF) – Små pelagiska bestånd i Adriatiska havet. Bedömningar avseende Medelhavet del 1 (

Mediterranean assessments part 1

) (STECF-15-14)

. 2015. [Publications Office of the European Union, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 pp.] [

The second part of this reference seems to be mistaken. OPOCE, please check

(12)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

12

(13)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

13

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

(14)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

14

(15)  Konsekvensbedömning...[infoga hänvisning vid offentliggörandet].

15

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1343/2011 av den 13 december 2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) och om ändring av rådets förordning (EG) nr 1967/2006 om förvaltningsåtgärder för hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (EUT L 347, 30.12.2011, s. 44).

16

BILAGA I

Mål för fiskeridödlighet

  Målreferenspunkter

(enligt artikel

  artiklarna
  4
  och 5
  ) [Ändr. 86]

| Bestånd | Intervall för mål för fiskeridödlighet som ger maximalt hållbart uttag (FMSY)

  Målreferenspunkter för små pelagiska arter |
| --- | --- |
| Kolumn A | Kolumn B |
| Ansjovis | 0,23 –0,30

  SSBpa | 0,30 –0,364

  SSBlim |
| Sardin | 0,065 –0,08 | 0,08 –0,11

  SSBlim |

Bestånd

Intervall för mål för fiskeridödlighet som ger maximalt hållbart uttag (FMSY)

  Målreferenspunkter för små pelagiska arter

Kolumn A

Kolumn B

Ansjovis

0,23 –0,30

  SSBpa

0,30 –0,364

  SSBlim

Sardin

0,065 –0,08

0,08 –0,11

  SSBlim

[Ändr. 87]

BILAGA II

Referenspunkter för bevarande

(enligt artikel 5)

| Bestånd | Referenspunkt för miniminivån för lekbeståndets biomassa (i ton) (MSY Btrigger) | Gränsreferenspunkt för biomassa (i ton) (Blim) |
| --- | --- | --- |
| Kolumn A | Kolumn B |
| Ansjovis | 139 000 | 69 500 |
| Sardin | 180 000 | 36 000 |

Bestånd

Referenspunkt för miniminivån för lekbeståndets biomassa (i ton) (MSY Btrigger)

Gränsreferenspunkt för biomassa (i ton) (Blim)

Kolumn A

Kolumn B

Ansjovis

139 000

69 500

Sardin

180 000

36 000

[Ändr. 84]

---

Onsdagen den 14 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/257 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/257

---

P8_TA(2018)0450

Regler om statligt stöd: nya kategorier av statligt stöd *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU) 2015/1588 av den 13 juli 2015 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på vissa slag av övergripande statligt stöd (COM(2018)0398 – C8-0316/2018 – 2018/0222(NLE))

(Samråd)

(2020/C 363/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0398),

| — | med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0316/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0315/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0315/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/258 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/258

---

P8_TA(2018)0452

Befogenhet till konkurrensmyndigheterna och säkerställande av en väl fungerande inre marknad ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad (COM(2017)0142 – C8-0119/2017 – 2017/0063(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0142),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 103 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0119/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 103 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0119/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0057/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0057/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0063

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/... om att ge medlemsstaternas konkurrensmyndigheter befogenhet att mer effektivt kontrollera efterlevnaden av konkurrensreglerna och om att säkerställa en väl fungerande inre marknad

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2019/1.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen

Kommissionen noterar texten i artikel 11 som överenskommits mellan Europaparlamentet och rådet om interimistiska åtgärder.

Interimistiska åtgärder kan vara ett viktigt verktyg för konkurrensmyndigheter för att säkerställa att konkurrensen inte skadas medan en utredning pågår.

I syfte att göra det möjligt för konkurrensmyndigheter att mer effektivt hantera utvecklingen på snabbrörliga marknader, åtar sig kommissionen att genomföra en analys av huruvida det finns möjlighet att förenkla antagandet av interimistiska åtgärder inom Europeiska konkurrensnätverket inom två år från dagen för införlivandet av detta direktiv. Resultaten av detta kommer att läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/260 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/260

---

P8_TA(2018)0453

En europeisk kodex för elektronisk kommunikation ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning) (COM(2016)0590 – C8-0379/2016 – 2016/0288(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 363/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0590),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0379/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0379/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 januari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 januari 2017 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 februari 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 februari 2017 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (3),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 17 oktober 2016 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 17 oktober 2016 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0318/2017), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0318/2017), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 65.

(2)  EUT C 207, 30.6.2017, s. 87.

(3)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2016)0288

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1972.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/262 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/262

---

P8_TA(2018)0454

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (COM(2016)0591 – C8-0382/2016 – 2016/0286(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0591),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0382/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 januari 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 januari 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0305/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för kultur och utbildning samt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0305/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 65.

---

P8_TC1-COD(2016)0286

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och Byrån för stöd till Berec (Berecbyrån), om ändring av förordning (EU) 2015/2120 och om upphävande av förordning (EG) nr 1211/2009

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1971.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/264 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/264

---

P8_TA(2018)0455

Utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon (COM(2018)0284 – C8-0197/2018 – 2018/0143(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/35)

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Införandet av utsläppsfria tunga fordon bör bidra till att lösa stora problem med rörlighet i städer. Det är också avgörande att tillverkarna främjar sådana fordon för att effektivt minska luftföroreningar och alltför höga bullernivåer i städer och stadsområden, samtidigt som de är nödvändiga för att minska koldioxidutsläppen från vägtransporterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Införandet av utsläppsfria tunga fordon bör bidra till att lösa stora problem med rörlighet i städer. Det är också avgörande att tillverkarna främjar sådana fordon för att effektivt minska luftföroreningar och alltför höga bullernivåer i städer och stadsområden, samtidigt som de är nödvändiga för att minska koldioxidutsläppen från vägtransporterna.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Efter strategin för utsläppssnål rörlighet antog kommissionen två mobilitetspaket i maj (19) och november 2017 (20). Dessa båda paket innehåller en positiv agenda som följer strategin för utsläppssnål rörlighet och garanterar en friktionsfri övergång till
  ren
  , konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet åt alla. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Efter strategin för utsläppssnål rörlighet antog kommissionen två mobilitetspaket i maj (19) och november 2017 (20). Dessa båda paket innehåller en positiv agenda som följer strategin för utsläppssnål rörlighet och garanterar en friktionsfri övergång till
  ren
  , konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet åt alla.

| (2) | Efter strategin för utsläppssnål rörlighet antog kommissionen två mobilitetspaket i maj (19) och november 2017 (20). Dessa båda paket innehåller en positiv agenda som följer strategin för utsläppssnål rörlighet och garanterar en friktionsfri övergång till
  utsläppsfri
  , konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet åt alla. |
| --- | --- |

(2)

Efter strategin för utsläppssnål rörlighet antog kommissionen två mobilitetspaket i maj (19) och november 2017 (20). Dessa båda paket innehåller en positiv agenda som följer strategin för utsläppssnål rörlighet och garanterar en friktionsfri övergång till
  utsläppsfri
  , konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet åt alla.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Föreliggande förordning är en del av det tredje ”paketet” inom Europa på väg, som följer den nya industripolitiska strategin från september 2017 (21) och är utformat för att fullfölja processen för att unionen ska kunna dra full nytta av en moderniserad rörlighet med lägre koldioxidutsläpp. Paketets mål är att göra rörligheten i Europa säkrare och mer tillgänglig, den europeiska industrin mer konkurrenskraftig och jobben tryggare, och
  rörlighetssystemet renare och bättre anpassat till de nödvändiga insatserna mot klimatförändringarna
  .
  Detta kommer
  att
  kräva
  ett fullständigt engagemang från unionen, medlemsstaterna och berörda parter, inte minst för att öka ansträngningarna för att minska koldioxidutsläpp och luftföroreningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Föreliggande förordning är en del av det tredje ”paketet” inom Europa på väg, som följer den nya industripolitiska strategin från september 2017 (21) och är utformat för att fullfölja processen för att unionen ska kunna dra full nytta av en moderniserad rörlighet med lägre koldioxidutsläpp. Paketets mål är att göra rörligheten i Europa säkrare och mer tillgänglig, den europeiska industrin mer konkurrenskraftig och jobben tryggare, och
  rörlighetssystemet renare och bättre anpassat till de nödvändiga insatserna mot klimatförändringarna
  .
  Detta kommer
  att
  kräva
  ett fullständigt engagemang från unionen, medlemsstaterna och berörda parter, inte minst för att öka ansträngningarna för att minska koldioxidutsläpp och luftföroreningar.

| (3) | Föreliggande förordning är en del av det tredje ”paketet” inom Europa på väg, som följer den nya industripolitiska strategin från september 2017 (21) och är utformat för att fullfölja processen för att unionen ska kunna dra full nytta av en moderniserad rörlighet med lägre koldioxidutsläpp. Paketets mål är att göra rörligheten i Europa säkrare och mer tillgänglig, den europeiska industrin mer konkurrenskraftig och jobben tryggare och
  se till att sektorn stadigt är på väg mot nollutsläpp senast vid mitten av århundradet och är helt förenlig med Parisavtalet
  .
  För
  att
  hitta rätt balans mellan förstärkta åtgärder för att minska koldioxidutsläppen och luftföroreningarna, ge en skjuts åt innovation i EU:s fordonsindustri och stärka EU:s konkurrenskraft, krävs
  ett fullständigt engagemang från unionen, medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

(3)

Föreliggande förordning är en del av det tredje ”paketet” inom Europa på väg, som följer den nya industripolitiska strategin från september 2017 (21) och är utformat för att fullfölja processen för att unionen ska kunna dra full nytta av en moderniserad rörlighet med lägre koldioxidutsläpp. Paketets mål är att göra rörligheten i Europa säkrare och mer tillgänglig, den europeiska industrin mer konkurrenskraftig och jobben tryggare och
  se till att sektorn stadigt är på väg mot nollutsläpp senast vid mitten av århundradet och är helt förenlig med Parisavtalet
  .
  För
  att
  hitta rätt balans mellan förstärkta åtgärder för att minska koldioxidutsläppen och luftföroreningarna, ge en skjuts åt innovation i EU:s fordonsindustri och stärka EU:s konkurrenskraft, krävs
  ett fullständigt engagemang från unionen, medlemsstaterna och berörda parter.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Föreskrifterna i denna förordning innebär, tillsammans med
  utsläppsnormer för koldioxid från personbilar och lätta nyttofordon

   (22), en tydlig väg mot minskade koldioxidutsläpp från vägtransportsektorn, och bidrar till det bindande målet att senast 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU:s ekonomi med minst
  40
  procent jämfört med 1990, vilket
  fick stöd i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 23–24 oktober 2014 och godkändes i form av unionens planerade nationellt fastställda bidrag enligt
  Parisavtalet
  vid mötet i rådet (miljö) den 6 mars 2015
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Föreskrifterna i denna förordning innebär, tillsammans med
  utsläppsnormer för koldioxid från personbilar och lätta nyttofordon

   (22), en tydlig väg mot minskade koldioxidutsläpp från vägtransportsektorn, och bidrar till det bindande målet att senast 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU:s ekonomi med minst
  40
  procent jämfört med 1990, vilket
  fick stöd i slutsatserna från Europeiska rådets möte den 23–24 oktober 2014 och godkändes i form av unionens planerade nationellt fastställda bidrag enligt
  Parisavtalet
  vid mötet i rådet (miljö) den 6 mars 2015
  .

| (4) | Föreskrifterna i denna förordning innebär, tillsammans med
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (22), en tydlig väg mot minskade koldioxidutsläpp från vägtransportsektorn, och bidrar till det bindande målet att senast 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU:s ekonomi med minst
  55
  procent jämfört med 1990, vilket
  är ett krav för att ligga i linje med
  Parisavtalet. |
| --- | --- |

(4)

Föreskrifterna i denna förordning innebär, tillsammans med
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../...

   (22), en tydlig väg mot minskade koldioxidutsläpp från vägtransportsektorn, och bidrar till det bindande målet att senast 2030 minska växthusgasutsläppen från hela EU:s ekonomi med minst
  55
  procent jämfört med 1990, vilket
  är ett krav för att ligga i linje med
  Parisavtalet.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Minskningsmålen för koldioxidutsläpp för fordonsparkerna av nya tunga fordon i hela unionen bör därför fastställas för 2025 och för 2030, med hänsyn till den tid det tar för fordonsparken att förnyas och med hänsyn till vägtransportsektorns nödvändiga bidrag till unionens klimat- och energimål för 2030 och därefter. Ett sådant successivt tillvägagångssätt ger också en tydlig och tidig signal till industrin om att inte dröja med att lansera energieffektiv teknik och utsläppsfria och utsläppssnåla fordon på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Minskningsmålen för koldioxidutsläpp för fordonsparkerna av nya tunga fordon i hela unionen bör därför fastställas för 2025 och för 2030, med hänsyn till den tid det tar för fordonsparken att förnyas och med hänsyn till vägtransportsektorns nödvändiga bidrag till unionens klimat- och energimål för 2030 och därefter. Ett sådant successivt tillvägagångssätt ger också en tydlig och tidig signal till industrin om att inte dröja med att lansera energieffektiv teknik och utsläppsfria och utsläppssnåla fordon på marknaden.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I Europeiska rådets slutsatser från oktober 2014 finns stöd för en minskning av växthusgasutsläppen på 30 procent senast 2030, jämfört med 2005, för de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Vägtransporter
  står
  för
  en stor del av utsläppen i dessa sektorer
  , och utsläppen är fortfarande på en betydligt högre nivå än de var 1990. Om utsläppen från vägtransporter fortsätter att öka kommer de att motverka de minskningar som åstadkoms i andra sektorer för att bekämpa klimatförändringen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I Europeiska rådets slutsatser från oktober 2014 finns stöd för en minskning av växthusgasutsläppen på 30 procent senast 2030, jämfört med 2005, för de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Vägtransporter
  står
  för
  en stor del av utsläppen i dessa sektorer
  , och utsläppen är fortfarande på en betydligt högre nivå än de var 1990. Om utsläppen från vägtransporter fortsätter att öka kommer de att motverka de minskningar som åstadkoms i andra sektorer för att bekämpa klimatförändringen.

| (5) | I Europeiska rådets slutsatser från oktober 2014 finns stöd för en minskning av växthusgasutsläppen på 30 procent senast 2030, jämfört med 2005, för de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Vägtransporter
  stod
  för
  25 procent av unionens utsläpp av växthusgaser 2016
  , och utsläppen
  ökade för tredje året i rad och
  är fortfarande på en betydligt högre nivå än de var 1990. Om utsläppen från vägtransporter fortsätter att öka kommer de att motverka de minskningar som åstadkoms i andra sektorer för att bekämpa klimatförändringen. |
| --- | --- |

(5)

I Europeiska rådets slutsatser från oktober 2014 finns stöd för en minskning av växthusgasutsläppen på 30 procent senast 2030, jämfört med 2005, för de sektorer som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. Vägtransporter
  stod
  för
  25 procent av unionens utsläpp av växthusgaser 2016
  , och utsläppen
  ökade för tredje året i rad och
  är fortfarande på en betydligt högre nivå än de var 1990. Om utsläppen från vägtransporter fortsätter att öka kommer de att motverka de minskningar som åstadkoms i andra sektorer för att bekämpa klimatförändringen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Eftersom andelen utsläpp från tunga fordon beräknas öka med omkring 9 procent och det för närvarande inte finns några krav på att minska koldioxidutsläppen från tunga fordon behövs det åtgärder just för denna fordonskategori. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Eftersom andelen utsläpp från tunga fordon beräknas öka med omkring 9 procent och det för närvarande inte finns några krav på att minska koldioxidutsläppen från tunga fordon behövs det åtgärder just för denna fordonskategori.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | För att helt förverkliga den potentiella energieffektiviteten och säkerställa att vägtransportsektorn som helhet bidrar till överenskomna minskningar av växthusgaser är det lämpligt att komplettera de utsläppsnormer som redan finns för koldioxid från nya personbilar och lätta nyttofordon genom att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon. Dessa normer kommer att utgöra en drivkraft för innovation inom teknik för bränsleeffektivitet och bidra till att stärka positionen som teknikledare för unionens tillverkare och leverantörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

För att helt förverkliga den potentiella energieffektiviteten och säkerställa att vägtransportsektorn som helhet bidrar till överenskomna minskningar av växthusgaser är det lämpligt att komplettera de utsläppsnormer som redan finns för koldioxid från nya personbilar och lätta nyttofordon genom att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon. Dessa normer kommer att utgöra en drivkraft för innovation inom teknik för bränsleeffektivitet och bidra till att stärka positionen som teknikledare för unionens tillverkare och leverantörer.

| (9) | För att helt förverkliga den potentiella energieffektiviteten och säkerställa att vägtransportsektorn som helhet bidrar till överenskomna minskningar av växthusgaser är det lämpligt att komplettera de utsläppsnormer som redan finns för koldioxid från nya personbilar och lätta nyttofordon genom att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon. Dessa normer kommer att utgöra en drivkraft för innovation inom teknik för bränsleeffektivitet och bidra till att stärka positionen som teknikledare för unionens tillverkare och leverantörer
  samt säkra högkvalificerade arbetstillfällen på lång sikt
  . |
| --- | --- |

(9)

För att helt förverkliga den potentiella energieffektiviteten och säkerställa att vägtransportsektorn som helhet bidrar till överenskomna minskningar av växthusgaser är det lämpligt att komplettera de utsläppsnormer som redan finns för koldioxid från nya personbilar och lätta nyttofordon genom att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon. Dessa normer kommer att utgöra en drivkraft för innovation inom teknik för bränsleeffektivitet och bidra till att stärka positionen som teknikledare för unionens tillverkare och leverantörer
  samt säkra högkvalificerade arbetstillfällen på lång sikt
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Med tanke på att klimatförändring är ett gränsöverskridande problem och att en väl fungerande gemensam marknad behöver säkerställas för både vägtransporttjänster och tunga fordon är det lämpligt att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från tunga fordon på unionsnivå. Dessa normer bör utformas så att de inte påverkar konkurrenslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Med tanke på att klimatförändring är ett gränsöverskridande problem och att en väl fungerande gemensam marknad behöver säkerställas för både vägtransporttjänster och tunga fordon är det lämpligt att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från tunga fordon på unionsnivå. Dessa normer bör utformas så att de inte påverkar konkurrenslagstiftningen.

| (10) | Med tanke på att klimatförändring är ett gränsöverskridande problem och att en väl fungerande gemensam marknad behöver säkerställas för både vägtransporttjänster och tunga fordon
  , och att all marknadsfragmentering behöver undvikas
  , är det lämpligt att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från tunga fordon på unionsnivå. Dessa normer bör utformas så att de inte påverkar konkurrenslagstiftningen. |
| --- | --- |

(10)

Med tanke på att klimatförändring är ett gränsöverskridande problem och att en väl fungerande gemensam marknad behöver säkerställas för både vägtransporttjänster och tunga fordon
  , och att all marknadsfragmentering behöver undvikas
  , är det lämpligt att fastställa utsläppsnormer för koldioxid från tunga fordon på unionsnivå. Dessa normer bör utformas så att de inte påverkar konkurrenslagstiftningen.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | En socialt godtagbar och rättvis övergång till utsläppsfri rörlighet senast vid mitten av århundradet kräver förändringar i hela värdekedjan för fordon, varvid hänsyn bör tas till invånare och regioner i alla medlemsstater som skulle kunna drabbas negativt. Man måste beakta de sociala effekterna av övergången och proaktivt ta itu med konsekvenserna för sysselsättningen. Det är därför av yttersta vikt att de nuvarande åtgärderna också åtföljs av riktade program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå för omskolning, fortbildning och omplacering av arbetstagare, samt initiativ för utbildning och arbetssökning i samhällen och regioner som drabbas negativt, i nära dialog med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

En socialt godtagbar och rättvis övergång till utsläppsfri rörlighet senast vid mitten av århundradet kräver förändringar i hela värdekedjan för fordon, varvid hänsyn bör tas till invånare och regioner i alla medlemsstater som skulle kunna drabbas negativt. Man måste beakta de sociala effekterna av övergången och proaktivt ta itu med konsekvenserna för sysselsättningen. Det är därför av yttersta vikt att de nuvarande åtgärderna också åtföljs av riktade program på unionsnivå, nationell nivå och regional nivå för omskolning, fortbildning och omplacering av arbetstagare, samt initiativ för utbildning och arbetssökning i samhällen och regioner som drabbas negativt, i nära dialog med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 12b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12b) | Infrastruktur för laddning och tankning måste snabbt installeras för att säkerställa konsumentförtroende för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, och de olika stödinstrumenten på både unions- och medlemsstatsnivå måste effektivt samarbeta för att mobilisera betydande offentliga och privata investeringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12b)

Infrastruktur för laddning och tankning måste snabbt installeras för att säkerställa konsumentförtroende för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, och de olika stödinstrumenten på både unions- och medlemsstatsnivå måste effektivt samarbeta för att mobilisera betydande offentliga och privata investeringar.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 12c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12c) | I strategin för utsläppssnål rörlighet betonades vikten av att säkerställa att elfordon drivs med el från hållbara energikällor och att ett långsiktigt initiativ för nästa generations batterier lanseras på unionsnivå så snart som möjligt. Uppnåendet av dessa mål kommer att kräva ökade anslag till teknisk forskning om produktion, hantering och bortskaffande av elmotorbatterier så att de blir alltmer miljöhållbara. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12c)

I strategin för utsläppssnål rörlighet betonades vikten av att säkerställa att elfordon drivs med el från hållbara energikällor och att ett långsiktigt initiativ för nästa generations batterier lanseras på unionsnivå så snart som möjligt. Uppnåendet av dessa mål kommer att kräva ökade anslag till teknisk forskning om produktion, hantering och bortskaffande av elmotorbatterier så att de blir alltmer miljöhållbara.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 12d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12d) | De flesta åkerierna i EU är små och medelstora företag med begränsad tillgång till finansiering. Därför måste framtidens lösningar vara kostnadseffektiva och balanserade. Det är viktigt med starka incitament till att mer bränsleeffektiva fordon börjar användas, liksom att unionen tillhandahåller finansieringsmekanismer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12d)

De flesta åkerierna i EU är små och medelstora företag med begränsad tillgång till finansiering. Därför måste framtidens lösningar vara kostnadseffektiva och balanserade. Det är viktigt med starka incitament till att mer bränsleeffektiva fordon börjar användas, liksom att unionen tillhandahåller finansieringsmekanismer.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Med tanke på innovation, och för att beakta införandet av ny teknik som förbättrar tunga fordons bränsleeffektivitet, kommer både simuleringsverktyget Vecto och förordning (EU) 2017/2400 att uppdateras
  vid flera lämpligt valda tidpunkter
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Med tanke på innovation, och för att beakta införandet av ny teknik som förbättrar tunga fordons bränsleeffektivitet, kommer både simuleringsverktyget Vecto och förordning (EU) 2017/2400 att uppdateras
  vid flera lämpligt valda tidpunkter
  .

| (13) | Med tanke på innovation, och för att beakta
  dels
  införandet av ny teknik som förbättrar tunga fordons bränsleeffektivitet,
  dels att de utsläppsvärden för koldioxid som fastställs med stöd av förordning (EU) 2017/2400 alltmer börjar återspegla förhållandena vid verklig körning,
  kommer både simuleringsverktyget Vecto och förordning (EU) 2017/2400 att
  fortlöpande
  uppdateras
  så att de förblir aktuella, vilket förutsätter tillräckliga budgetanslag
  .
  Med hänsyn till hur denna nya teknik kan påverka transportsektorns möjligheter att minska koldioxidutsläppen bör man vid översynen 2022 ta full hänsyn till hur simuleringsverktyget Vecto utvecklats. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på innovation, och för att beakta
  dels
  införandet av ny teknik som förbättrar tunga fordons bränsleeffektivitet,
  dels att de utsläppsvärden för koldioxid som fastställs med stöd av förordning (EU) 2017/2400 alltmer börjar återspegla förhållandena vid verklig körning,
  kommer både simuleringsverktyget Vecto och förordning (EU) 2017/2400 att
  fortlöpande
  uppdateras
  så att de förblir aktuella, vilket förutsätter tillräckliga budgetanslag
  .
  Med hänsyn till hur denna nya teknik kan påverka transportsektorns möjligheter att minska koldioxidutsläppen bör man vid översynen 2022 ta full hänsyn till hur simuleringsverktyget Vecto utvecklats.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | De uppgifter om koldioxidutsläpp som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 ska övervakas inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2018/...

   (25). Dessa uppgifter bör utgöra grunden för att fastställa de minskningsmål som ska uppnås av de fyra grupperna med de tunga fordon i unionen som står för de största utsläppen, samt för att fastställa en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp för ett givet kalenderår. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

De uppgifter om koldioxidutsläpp som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 ska övervakas inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2018/...

   (25). Dessa uppgifter bör utgöra grunden för att fastställa de minskningsmål som ska uppnås av de fyra grupperna med de tunga fordon i unionen som står för de största utsläppen, samt för att fastställa en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp för ett givet kalenderår.

| (14) | De uppgifter om koldioxidutsläpp som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 ska övervakas inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2018/956

   (25). Dessa uppgifter bör utgöra grunden för att fastställa de minskningsmål som ska uppnås av de fyra grupperna med de tunga fordon i unionen som står för de största utsläppen, samt för att fastställa en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp för ett givet kalenderår. |
| --- | --- |

(14)

(Denna ändring berör hela texten. Om ändringen antas ska hela texten anpassas i överensstämmelse härmed.)

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Ett minskningsmål för 2025 bör fastställas som en relativ minskning, baserad på de genomsnittliga koldioxidutsläppen från dessa tunga fordon under 2019, för att återspegla den utökade användningen av redan tillgänglig kostnadseffektiv teknik för konventionella fordon.
  Målet
  för 2030
  bör ses som vägledande och det slutgiltiga målet bör fastställas
  i enlighet med en översyn
  som ska
  utföras 2022
  eftersom
  det råder oklarhet om en bredare användning av mer avancerad teknik som ännu inte finns direkt tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Ett minskningsmål för 2025 bör fastställas som en relativ minskning, baserad på de genomsnittliga koldioxidutsläppen från dessa tunga fordon under 2019, för att återspegla den utökade användningen av redan tillgänglig kostnadseffektiv teknik för konventionella fordon.
  Målet
  för 2030
  bör ses som vägledande och det slutgiltiga målet bör fastställas
  i enlighet med en översyn
  som ska
  utföras 2022
  eftersom
  det råder oklarhet om en bredare användning av mer avancerad teknik som ännu inte finns direkt tillgänglig.

| (15) | Ett minskningsmål för 2025 bör fastställas som en relativ minskning, baserad på de genomsnittliga koldioxidutsläppen från dessa tunga fordon under 2019, för att återspegla den utökade användningen av redan tillgänglig kostnadseffektiv teknik för konventionella fordon.
  Ett minskningsmål bör även fastställas
  för 2030 i enlighet med en översyn
  avsedd att
  utföras 2022
  , varvid det inte bör göras något avkall på ambitionerna i denna förordning, samt beaktas att
  det råder oklarhet om en bredare användning av mer avancerad teknik som ännu inte finns direkt tillgänglig. |
| --- | --- |

(15)

Ett minskningsmål för 2025 bör fastställas som en relativ minskning, baserad på de genomsnittliga koldioxidutsläppen från dessa tunga fordon under 2019, för att återspegla den utökade användningen av redan tillgänglig kostnadseffektiv teknik för konventionella fordon.
  Ett minskningsmål bör även fastställas
  för 2030 i enlighet med en översyn
  avsedd att
  utföras 2022
  , varvid det inte bör göras något avkall på ambitionerna i denna förordning, samt beaktas att
  det råder oklarhet om en bredare användning av mer avancerad teknik som ännu inte finns direkt tillgänglig.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | LNG (flytande naturgas) är ett tillgängligt alternativbränsle i stället för diesel för tunga fordon. Utbyggnaden av nuvarande och kommande mer innovativ LNG-baserad teknik kommer att bidra till att målen för koldioxidutsläpp uppnås på kort och medellång sikt eftersom användningen av LNG-teknik leder lägre koldioxidutsläpp i jämförelse med dieselfordon. LNG-fordonens potential till minskade koldioxidutsläpp återspeglas redan helt och hållet i Vecto. Nuvarande LNG-teknik säkerställer också en låg nivå av luftförorenande utsläpp i form av t.ex. NOx och partiklar. En
  tillräckligt stor
  tankningsinfrastruktur finns också, och den
  utvidgas ytterligare som en del av nationella handlingsprogram för infrastruktur för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

LNG (flytande naturgas) är ett tillgängligt alternativbränsle i stället för diesel för tunga fordon. Utbyggnaden av nuvarande och kommande mer innovativ LNG-baserad teknik kommer att bidra till att målen för koldioxidutsläpp uppnås på kort och medellång sikt eftersom användningen av LNG-teknik leder lägre koldioxidutsläpp i jämförelse med dieselfordon. LNG-fordonens potential till minskade koldioxidutsläpp återspeglas redan helt och hållet i Vecto. Nuvarande LNG-teknik säkerställer också en låg nivå av luftförorenande utsläpp i form av t.ex. NOx och partiklar. En
  tillräckligt stor
  tankningsinfrastruktur finns också, och den
  utvidgas ytterligare som en del av nationella handlingsprogram för infrastruktur för alternativa bränslen.

| (16) | Effektiv, teknikneutral och
  tillräckligt stor
  tanknings- och laddningsinfrastruktur bör, i linje med ambitionerna i denna förordning,
  utvidgas ytterligare som en del av nationella handlingsprogram för infrastruktur för alternativa bränslen. |
| --- | --- |

(16)

Effektiv, teknikneutral och
  tillräckligt stor
  tanknings- och laddningsinfrastruktur bör, i linje med ambitionerna i denna förordning,
  utvidgas ytterligare som en del av nationella handlingsprogram för infrastruktur för alternativa bränslen.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | För arbetsfordon och fordon i kategorierna M2 och M3 bör kommissionen så snart som möjligt fastställa de tekniska kriterierna för definitionen av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av bussar som omfattas av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

För arbetsfordon och fordon i kategorierna M2 och M3 bör kommissionen så snart som möjligt fastställa de tekniska kriterierna för definitionen av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av bussar som omfattas av denna förordning.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | En valideringsmekanism för referensscenariot 2019 bör utvecklas för att garantera noggrannheten av och fördelarna med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

En valideringsmekanism för referensscenariot 2019 bör utvecklas för att garantera noggrannheten av och fördelarna med denna förordning.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Av omsorg om en flexibel mekanism för incitament till utvecklingen av utsläppsfria tunga fordon bör anslutna tillverkare med öppenhet och insyn och utan diskriminering kunna ingå ett poolsamarbete. Ett avtal om poolsamarbete bör inte ingås för längre tid än fem år, men bör kunna förnyas. Kommissionen bör ha befogenhet att fastställa ingående bestämmelser och villkor för hur anslutna tillverkare bör gå till väga för att med öppenhet och insyn och utan diskriminering ingå ett poolsamarbete som följer unionens konkurrensregler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Av omsorg om en flexibel mekanism för incitament till utvecklingen av utsläppsfria tunga fordon bör anslutna tillverkare med öppenhet och insyn och utan diskriminering kunna ingå ett poolsamarbete. Ett avtal om poolsamarbete bör inte ingås för längre tid än fem år, men bör kunna förnyas. Kommissionen bör ha befogenhet att fastställa ingående bestämmelser och villkor för hur anslutna tillverkare bör gå till väga för att med öppenhet och insyn och utan diskriminering ingå ett poolsamarbete som följer unionens konkurrensregler.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | I motsats till personbilar och lätta lastbilar finns det ännu inte några utsläppsfria eller utsläppssnåla tunga fordon på marknaden, med undantag för bussar. En särskild mekanism i form av superkrediter bör därför införas
  för att
  underlätta en smidig övergång
  i riktning mot utsläppsfri mobilitet
  . Detta kommer
  att ge incitament till utveckling och genomslag på unionsmarknaden avseende utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som kan komplettera instrument på efterfrågesidan, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG om rena fordon (26). |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

I motsats till personbilar och lätta lastbilar finns det ännu inte några utsläppsfria eller utsläppssnåla tunga fordon på marknaden, med undantag för bussar. En särskild mekanism i form av superkrediter bör därför införas
  för att
  underlätta en smidig övergång
  i riktning mot utsläppsfri mobilitet
  . Detta kommer
  att ge incitament till utveckling och genomslag på unionsmarknaden avseende utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som kan komplettera instrument på efterfrågesidan, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG om rena fordon (26).

| (21) | För att
  säkerställa den smidiga övergången
  i riktning mot utsläppsfri mobilitet
  , och för
  att ge incitament till utveckling och genomslag på unionsmarknaden avseende utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som kan komplettera instrument på efterfrågesidan, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG om rena fordon (26)

  , bör ett riktmärke för andelen utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i en tillverkares fordonspark fastställas för 2025 och 2030
  . |
| --- | --- |

(21)

För att
  säkerställa den smidiga övergången
  i riktning mot utsläppsfri mobilitet
  , och för
  att ge incitament till utveckling och genomslag på unionsmarknaden avseende utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som kan komplettera instrument på efterfrågesidan, t.ex. Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG om rena fordon (26)

  , bör ett riktmärke för andelen utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i en tillverkares fordonspark fastställas för 2025 och 2030
  .

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Minimiandelen av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon bör utformas så, att man säkerställer investeringssäkerheten för leverantörer och tillverkare av laddningsinfrastruktur i syfte att främja ett snabbt genomslag på unionsmarknaden för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, samtidigt som viss flexibilitet medges för tillverkarna så att de kan fatta beslut om sina tidsplaner för investeringar. En mekanism bör införas för att ge tillverkarna incitament att så snart som möjligt släppa ut utsläppsfria och utsläppssnåla fordon på unionsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Minimiandelen av utsläppsfria och utsläppssnåla fordon bör utformas så, att man säkerställer investeringssäkerheten för leverantörer och tillverkare av laddningsinfrastruktur i syfte att främja ett snabbt genomslag på unionsmarknaden för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, samtidigt som viss flexibilitet medges för tillverkarna så att de kan fatta beslut om sina tidsplaner för investeringar. En mekanism bör införas för att ge tillverkarna incitament att så snart som möjligt släppa ut utsläppsfria och utsläppssnåla fordon på unionsmarknaden.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Vid beräkningen av en tillverkares
  genomsnittliga
  specifika
  utsläpp
  bör
  därför alla
  utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon
  räknas in flera gånger
  .
  Incitamentsnivån bör variera i enlighet med fordonets faktiska koldioxidutsläpp.
  De resulterande
  besparingarna bör
  ha ett tak
  för att undvika att miljömålen försvagas
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Vid beräkningen av en tillverkares
  genomsnittliga
  specifika
  utsläpp
  bör
  därför alla
  utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon
  räknas in flera gånger
  .
  Incitamentsnivån bör variera i enlighet med fordonets faktiska koldioxidutsläpp.
  De resulterande
  besparingarna bör
  ha ett tak
  för att undvika att miljömålen försvagas
  .

| (22) | Vid beräkningen av en tillverkares specifika
  koldioxidutsläppsmål
  bör
  hänsyn tas till vad tillverkaren åstadkommit, jämfört med riktmärkena för
  utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon
  för 2025 respektive 2030
  .
  För att sporra till utveckling och ibruktagande av sådana fordon samtidigt som något avkall inte görs vare sig på miljömålen eller på konventionella förbränningsmotorers effektivitet bör
  de resulterande
  justeringarna
  ha ett tak. |
| --- | --- |

(22)

Vid beräkningen av en tillverkares specifika
  koldioxidutsläppsmål
  bör
  hänsyn tas till vad tillverkaren åstadkommit, jämfört med riktmärkena för
  utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon
  för 2025 respektive 2030
  .
  För att sporra till utveckling och ibruktagande av sådana fordon samtidigt som något avkall inte görs vare sig på miljömålen eller på konventionella förbränningsmotorers effektivitet bör
  de resulterande
  justeringarna
  ha ett tak.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Vid utformningen av incitamentsmekanismen för ökad användning av utsläppsfria tunga fordon bör även mindre lastbilar
  , bussar och långfärdsbussar
  ingå, trots att de inte omfattas av målen för koldioxidutsläpp inom ramen för denna förordning. Dessa fordon erbjuder också väsentliga fördelar när det gäller att ta itu med luftföroreningsproblem i städer.
  Det bör dock noteras att utsläppsfria bussar redan finns på marknaden och att de gynnas av incitament genom åtgärder på efterfrågesidan, t.ex. offentlig upphandling. För att säkerställa att incitamenten är välbalanserade mellan de olika fordonstyperna bör därför även de besparingar som kommer från utsläppsfria mindre lastbilar, bussar och långfärdsbussar ha ett tak. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Vid utformningen av incitamentsmekanismen för ökad användning av utsläppsfria tunga fordon bör även mindre lastbilar
  , bussar och långfärdsbussar
  ingå, trots att de inte omfattas av målen för koldioxidutsläpp inom ramen för denna förordning. Dessa fordon erbjuder också väsentliga fördelar när det gäller att ta itu med luftföroreningsproblem i städer.
  Det bör dock noteras att utsläppsfria bussar redan finns på marknaden och att de gynnas av incitament genom åtgärder på efterfrågesidan, t.ex. offentlig upphandling. För att säkerställa att incitamenten är välbalanserade mellan de olika fordonstyperna bör därför även de besparingar som kommer från utsläppsfria mindre lastbilar, bussar och långfärdsbussar ha ett tak.

| (24) | Vid utformningen av incitamentsmekanismen för ökad användning av utsläppsfria tunga fordon bör även mindre lastbilar
  och andra kategorier av tunga fordon
  ingå, trots att de
  ännu
  inte omfattas av målen för koldioxidutsläpp inom ramen för denna förordning. Dessa fordon erbjuder också väsentliga fördelar när det gäller att ta itu med luftföroreningsproblem i städer. |
| --- | --- |

(24)

Vid utformningen av incitamentsmekanismen för ökad användning av utsläppsfria tunga fordon bör även mindre lastbilar
  och andra kategorier av tunga fordon
  ingå, trots att de
  ännu
  inte omfattas av målen för koldioxidutsläpp inom ramen för denna förordning. Dessa fordon erbjuder också väsentliga fördelar när det gäller att ta itu med luftföroreningsproblem i städer.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Kommissionen bör utfärda en straffavgift om extra utsläpp konstateras för en tillverkare, med hänsyn tagen till utsläppskrediter och utsläppsskulder. För att ge tillverkare tillräckligt med incitament för att vidta åtgärder som minskar de specifika koldioxidutsläppen från tunga fordon
  bör
  avgiften
  överstiga
  de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som behövs för att uppfylla målen. Avgiften bör anses vara en intäkt i unionens allmänna budget. Metoden för att samla in avgifterna bör fastställas genom en genomförandeakt, med beaktande av den metod som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 443/2009. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Kommissionen bör utfärda en straffavgift om extra utsläpp konstateras för en tillverkare, med hänsyn tagen till utsläppskrediter och utsläppsskulder. För att ge tillverkare tillräckligt med incitament för att vidta åtgärder som minskar de specifika koldioxidutsläppen från tunga fordon
  bör
  avgiften
  överstiga
  de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som behövs för att uppfylla målen. Avgiften bör anses vara en intäkt i unionens allmänna budget. Metoden för att samla in avgifterna bör fastställas genom en genomförandeakt, med beaktande av den metod som antagits i enlighet med förordning (EG) nr 443/2009.

| (29) | Kommissionen bör utfärda en straffavgift om extra utsläpp konstateras för en tillverkare, med hänsyn tagen till utsläppskrediter och utsläppsskulder. För att ge tillverkare tillräckligt med incitament för att vidta åtgärder som minskar de specifika koldioxidutsläppen från tunga fordon
  är det viktigt att
  avgiften
  alltid överstiger
  de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som behövs för att uppfylla målen.
  Beloppen från
  avgiften
  för extra utsläpp
  bör anses vara intäkter i unionens allmänna budget.
  Dessa belopp bör användas till att, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter, stödja dels fordonsindustrins rättvisa övergång till utsläppsfri mobilitet, dels innovativa lösningar som ger incitament till ett snabbt genomslag för utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon.
  Metoden för att samla in avgifterna bör fastställas genom en genomförandeakt, med beaktande av den metod som antagits i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 443/2009 (1a). |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bör utfärda en straffavgift om extra utsläpp konstateras för en tillverkare, med hänsyn tagen till utsläppskrediter och utsläppsskulder. För att ge tillverkare tillräckligt med incitament för att vidta åtgärder som minskar de specifika koldioxidutsläppen från tunga fordon
  är det viktigt att
  avgiften
  alltid överstiger
  de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som behövs för att uppfylla målen.
  Beloppen från
  avgiften
  för extra utsläpp
  bör anses vara intäkter i unionens allmänna budget.
  Dessa belopp bör användas till att, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter, stödja dels fordonsindustrins rättvisa övergång till utsläppsfri mobilitet, dels innovativa lösningar som ger incitament till ett snabbt genomslag för utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon.
  Metoden för att samla in avgifterna bör fastställas genom en genomförandeakt, med beaktande av den metod som antagits i enlighet med
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 443/2009 (1a).

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | En robust efterlevandemekanism är nödvändig för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås. Tillverkarnas skyldigheter att tillhandahålla precisa uppgifter i enlighet med förordning (EU)
  2018/... [övervakning och rapportering avseende tunga fordon]
  , och de administrativa straffavgifter som kan utfärdas om denna skyldighet inte uppfylls, bidrar till att säkerställa att robusta uppgifter används för kontroll av efterlevnad enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

En robust efterlevandemekanism är nödvändig för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås. Tillverkarnas skyldigheter att tillhandahålla precisa uppgifter i enlighet med förordning (EU)
  2018/... [övervakning och rapportering avseende tunga fordon]
  , och de administrativa straffavgifter som kan utfärdas om denna skyldighet inte uppfylls, bidrar till att säkerställa att robusta uppgifter används för kontroll av efterlevnad enligt denna förordning.

| (30) | En robust efterlevandemekanism är nödvändig för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås. Tillverkarnas skyldigheter att tillhandahålla precisa uppgifter i enlighet med förordning (EU)
  2018/956
  , och de administrativa straffavgifter som kan utfärdas om denna skyldighet inte uppfylls, bidrar till att säkerställa att robusta uppgifter används för kontroll av efterlevnad enligt denna förordning.
  Konsumenterna och den stora allmänheten har ett intresse av att få veta vilka tillverkare som följer de nya utsläppsnormerna och vilka som inte gör det. |
| --- | --- |

(30)

En robust efterlevandemekanism är nödvändig för att säkerställa att målen i denna förordning uppnås. Tillverkarnas skyldigheter att tillhandahålla precisa uppgifter i enlighet med förordning (EU)
  2018/956
  , och de administrativa straffavgifter som kan utfärdas om denna skyldighet inte uppfylls, bidrar till att säkerställa att robusta uppgifter används för kontroll av efterlevnad enligt denna förordning.
  Konsumenterna och den stora allmänheten har ett intresse av att få veta vilka tillverkare som följer de nya utsläppsnormerna och vilka som inte gör det.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att uppnå koldioxidminskningarna enligt den här förordningen är det viktigt att koldioxidutsläppen från tunga fordon i drift överensstämmer med de värden som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder. Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp bör det därför vara möjligt för kommissionen att beakta en eventuell bristande överensstämmelse som konstateras av typgodkännandemyndigheter i fråga om koldioxidutsläpp från tunga fordon i drift. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att uppnå koldioxidminskningarna enligt den här förordningen är det viktigt att koldioxidutsläppen från tunga fordon i drift överensstämmer med de värden som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder. Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp bör det därför vara möjligt för kommissionen att beakta en eventuell bristande överensstämmelse som konstateras av typgodkännandemyndigheter i fråga om koldioxidutsläpp från tunga fordon i drift.

| (31) | För att uppnå koldioxidminskningarna enligt den här förordningen är det viktigt att koldioxidutsläppen från tunga fordon i drift
  och vid körning
  överensstämmer med de värden som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder. Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp bör det därför vara möjligt för kommissionen att beakta en eventuell bristande överensstämmelse som konstateras av typgodkännandemyndigheter i fråga om koldioxidutsläpp från tunga fordon i drift
  och vid körning
  .
  Av tredje parter utförd oberoende provning av fordon i drift och vid körning bör också införas. |
| --- | --- |

(31)

För att uppnå koldioxidminskningarna enligt den här förordningen är det viktigt att koldioxidutsläppen från tunga fordon i drift
  och vid körning
  överensstämmer med de värden som fastställs i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder. Vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp bör det därför vara möjligt för kommissionen att beakta en eventuell bristande överensstämmelse som konstateras av typgodkännandemyndigheter i fråga om koldioxidutsläpp från tunga fordon i drift
  och vid körning
  .
  Av tredje parter utförd oberoende provning av fordon i drift och vid körning bör också införas.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Ändamålsenligheten för de mål för minskade koldioxidutsläpp som fastställs i denna förordning är starkt beroende av hur väl den metod som används för att fastställa koldioxidutsläppen återspeglar verkligheten. I enlighet med yttrandet från mekanismen för vetenskaplig rådgivning (SAM, Scientific Advice Mechanism) (27) i fråga om lätta fordon är det lämpligt att införa en mekanism för bedömning av hur väl de värden för koldioxidutsläpp och energianvändning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 återspeglar verklig körning även för tunga fordon. Kommissionen bör ha befogenheter att säkerställa att sådana uppgifter är offentligt tillgängliga och, om så behövs, utarbeta de förfaranden som behövs för att kartlägga och samla in de uppgifter som krävs för sådana bedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Ändamålsenligheten för de mål för minskade koldioxidutsläpp som fastställs i denna förordning är starkt beroende av hur väl den metod som används för att fastställa koldioxidutsläppen återspeglar verkligheten. I enlighet med yttrandet från mekanismen för vetenskaplig rådgivning (SAM, Scientific Advice Mechanism) (27) i fråga om lätta fordon är det lämpligt att införa en mekanism för bedömning av hur väl de värden för koldioxidutsläpp och energianvändning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 återspeglar verklig körning även för tunga fordon. Kommissionen bör ha befogenheter att säkerställa att sådana uppgifter är offentligt tillgängliga och, om så behövs, utarbeta de förfaranden som behövs för att kartlägga och samla in de uppgifter som krävs för sådana bedömningar.

| (33) | Ändamålsenligheten för de mål för minskade koldioxidutsläpp som fastställs i denna förordning är starkt beroende av hur väl den metod som används för att fastställa koldioxidutsläppen återspeglar verkligheten. I enlighet med yttrandet från mekanismen för vetenskaplig rådgivning (SAM, Scientific Advice Mechanism) (27) i fråga om lätta fordon är det lämpligt att införa en mekanism för bedömning av hur väl de värden för koldioxidutsläpp och energianvändning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 återspeglar verklig körning även för tunga fordon. Kommissionen bör ha befogenheter att säkerställa att sådana uppgifter är offentligt tillgängliga och, om så behövs, utarbeta de förfaranden som behövs för att kartlägga och samla in de uppgifter som krävs för sådana bedömningar.
  Om en betydande avvikelse konstateras mellan utsläppsvärdena vid verklig körning och dem som fastställts i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 bör kommissionen ha befogenhet att i enlighet med detta anpassa en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och, vid behov, de referensvärden för koldioxidutsläpp 2019 som används vid bedömning av efterlevnaden av denna förordning. |
| --- | --- |

(33)

Ändamålsenligheten för de mål för minskade koldioxidutsläpp som fastställs i denna förordning är starkt beroende av hur väl den metod som används för att fastställa koldioxidutsläppen återspeglar verkligheten. I enlighet med yttrandet från mekanismen för vetenskaplig rådgivning (SAM, Scientific Advice Mechanism) (27) i fråga om lätta fordon är det lämpligt att införa en mekanism för bedömning av hur väl de värden för koldioxidutsläpp och energianvändning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 återspeglar verklig körning även för tunga fordon. Kommissionen bör ha befogenheter att säkerställa att sådana uppgifter är offentligt tillgängliga och, om så behövs, utarbeta de förfaranden som behövs för att kartlägga och samla in de uppgifter som krävs för sådana bedömningar.
  Om en betydande avvikelse konstateras mellan utsläppsvärdena vid verklig körning och dem som fastställts i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 bör kommissionen ha befogenhet att i enlighet med detta anpassa en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och, vid behov, de referensvärden för koldioxidutsläpp 2019 som används vid bedömning av efterlevnaden av denna förordning.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 34a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (34a) | I sin rapport 2022 bör kommissionen också se efter om det går att ta fram metoder för bedömning av koldioxidutsläpp från tunga fordon under hela deras livscykel. Utgående från detta bör kommissionen vid behov föreslå rapporteringsskyldigheter för tillverkarna och ange vilka regler och förfaranden som behövs för denna rapportering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34a)

I sin rapport 2022 bör kommissionen också se efter om det går att ta fram metoder för bedömning av koldioxidutsläpp från tunga fordon under hela deras livscykel. Utgående från detta bör kommissionen vid behov föreslå rapporteringsskyldigheter för tillverkarna och ange vilka regler och förfaranden som behövs för denna rapportering.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | De
  genomförandebefogenheter
  som avser artiklarna 8.3, 9.3, 11.3 och 12.2
  bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28). |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

De
  genomförandebefogenheter
  som avser artiklarna 8.3, 9.3, 11.3 och 12.2
  bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28).

| (36) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av sätten för uppbörd av avgifter för extra utsläpp, antagandet av närmare bestämmelser för förfarandena för rapportering av avvikelser som upptäckts i koldioxidutsläppen från tunga fordon som är i tjänst, offentliggörandet av data, antagandet av närmare bestämmelser för förfarandena för rapportering av data från bränsleförbrukningsmätare samt med avseende på fastställandet av metoder för definition av ett eller flera fordon såsom representativa för en undergrupp av fordon. Dessa
  genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(36)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på fastställandet av sätten för uppbörd av avgifter för extra utsläpp, antagandet av närmare bestämmelser för förfarandena för rapportering av avvikelser som upptäckts i koldioxidutsläppen från tunga fordon som är i tjänst, offentliggörandet av data, antagandet av närmare bestämmelser för förfarandena för rapportering av data från bränsleförbrukningsmätare samt med avseende på fastställandet av metoder för definition av ett eller flera fordon såsom representativa för en undergrupp av fordon. Dessa
  genomförandebefogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (28).

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | För ändringar
  eller
  kompletteringar av icke väsentliga delar av bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen delegeras befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  när det gäller
  justering av referensvärden för koldioxidutsläpp
  i enlighet med artikel 12.2
  och när det gäller ändringar av bilagorna I och II i fråga om vissa tekniska parametrar, inbegripet viktningarna av användningsprofiler, nyttolaster och årliga körsträckor samt justeringsfaktorerna för nyttolast. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter
  bör
  Europaparlamentet och rådet
  erhålla
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter
  bör
  systematiskt
  ges
  tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

För ändringar
  eller
  kompletteringar av icke väsentliga delar av bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen delegeras befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  när det gäller
  justering av referensvärden för koldioxidutsläpp
  i enlighet med artikel 12.2
  och när det gäller ändringar av bilagorna I och II i fråga om vissa tekniska parametrar, inbegripet viktningarna av användningsprofiler, nyttolaster och årliga körsträckor samt justeringsfaktorerna för nyttolast. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter
  bör
  Europaparlamentet och rådet
  erhålla
  alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter
  bör
  systematiskt
  ges
  tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (37) | För ändringar
  och
  kompletteringar av icke väsentliga delar av bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen delegeras befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  för angivande av de tekniska kriterierna för definition av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av stadsbussar, för fastställande av närmare bestämmelser och villkor för anslutna tillverkares poolsamarbete, för fastställande av ett system för årlig provning av ett representativt urval av komponenter, enheter och system, för
  justering av referensvärden för koldioxidutsläpp
  , för införande av ett provningsförfarande för överensstämmelse i drift vid verklig körning, samt
  när det gäller ändringar av bilagorna I och II i fråga om vissa tekniska parametrar, inbegripet viktningarna av användningsprofiler, nyttolaster och årliga körsträckor samt justeringsfaktorerna för nyttolast. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter
  får
  Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter
  får
  systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(37)

För ändringar
  och
  kompletteringar av icke väsentliga delar av bestämmelserna i denna förordning bör kommissionen delegeras befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
  för angivande av de tekniska kriterierna för definition av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av stadsbussar, för fastställande av närmare bestämmelser och villkor för anslutna tillverkares poolsamarbete, för fastställande av ett system för årlig provning av ett representativt urval av komponenter, enheter och system, för
  justering av referensvärden för koldioxidutsläpp
  , för införande av ett provningsförfarande för överensstämmelse i drift vid verklig körning, samt
  när det gäller ändringar av bilagorna I och II i fråga om vissa tekniska parametrar, inbegripet viktningarna av användningsprofiler, nyttolaster och årliga körsträckor samt justeringsfaktorerna för nyttolast. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (29). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter
  får
  Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter
  får
  systematiskt ges tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I syfte att bidra till uppfyllandet av unionens mål att senast 2030 minska sina utsläpp av växthusgaser med 30 procent jämfört med 2005 års nivåer i de sektorer som omfattas av artikel 2 i förordning (EU)
  2018/... [förordningen om ansvarsfördelning]
  , uppnå målen i Parisavtalet och säkerställa en väl fungerande inre marknad fastställs i denna förordning
  utsläppsnormer
  för koldioxid från nya tunga fordon, genom vilka de specifika koldioxidutsläppen från unionens fordonspark av nya tunga fordon ska minskas i jämförelse med referensvärdena på följande sätt: | I syfte att bidra till uppfyllandet av unionens mål att senast 2030 minska sina utsläpp av växthusgaser med 30 procent jämfört med 2005 års nivåer i de sektorer som omfattas av artikel 2 i förordning (EU)
  2018/842
  , uppnå målen i Parisavtalet och säkerställa en väl fungerande inre marknad fastställs i denna förordning
  utsläppskrav
  för koldioxid från nya tunga fordon, genom vilka de specifika koldioxidutsläppen från unionens fordonspark av nya tunga fordon ska minskas i jämförelse med referensvärdena på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Ändring

I syfte att bidra till uppfyllandet av unionens mål att senast 2030 minska sina utsläpp av växthusgaser med 30 procent jämfört med 2005 års nivåer i de sektorer som omfattas av artikel 2 i förordning (EU)
  2018/... [förordningen om ansvarsfördelning]
  , uppnå målen i Parisavtalet och säkerställa en väl fungerande inre marknad fastställs i denna förordning
  utsläppsnormer
  för koldioxid från nya tunga fordon, genom vilka de specifika koldioxidutsläppen från unionens fordonspark av nya tunga fordon ska minskas i jämförelse med referensvärdena på följande sätt:

I syfte att bidra till uppfyllandet av unionens mål att senast 2030 minska sina utsläpp av växthusgaser med 30 procent jämfört med 2005 års nivåer i de sektorer som omfattas av artikel 2 i förordning (EU)
  2018/842
  , uppnå målen i Parisavtalet och säkerställa en väl fungerande inre marknad fastställs i denna förordning
  utsläppskrav
  för koldioxid från nya tunga fordon, genom vilka de specifika koldioxidutsläppen från unionens fordonspark av nya tunga fordon ska minskas i jämförelse med referensvärdena på följande sätt:

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2029 med
  15
  procent. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2029 med
  15
  procent.

| a) | Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2029 med
  20
  procent. |
| --- | --- |

a)

Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2029 med
  20
  procent.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Från och med den 1 januari 2030 med minst
  30
  procent, med förbehåll för översynen enligt artikel 13. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

Från och med den 1 januari 2030 med minst
  30
  procent, med förbehåll för översynen enligt artikel 13.

| b) | Från och med den 1 januari 2030 med minst
  35
  procent, med förbehåll för översynen enligt artikel 13. |
| --- | --- |

b)

Från och med den 1 januari 2030 med minst
  35
  procent, med förbehåll för översynen enligt artikel 13.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För att säkerställa den smidiga övergången till utsläppsfri mobilitet och ge incitament till utveckling och utökning av unionsmarknaden och infrastrukturen för utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon fastställs i denna förordning ett riktmärke för andelen av utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i alla tillverkares fordonsparker för 2025 och 2030, i enlighet med artikel 5. |
| | De specifika koldioxidutsläppen ska justeras utifrån resultatet i förhållande till riktmärket i enlighet med punkt 4 i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att säkerställa den smidiga övergången till utsläppsfri mobilitet och ge incitament till utveckling och utökning av unionsmarknaden och infrastrukturen för utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon fastställs i denna förordning ett riktmärke för andelen av utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i alla tillverkares fordonsparker för 2025 och 2030, i enlighet med artikel 5.

De specifika koldioxidutsläppen ska justeras utifrån resultatet i förhållande till riktmärket i enlighet med punkt 4 i bilaga I.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning ska tillämpas på nya fordon i kategorierna N2 och N3 som uppfyller följande kriterier: | Denna förordning ska tillämpas
  , som ett första steg,
  på nya fordon i kategorierna N2 och N3 som uppfyller följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning ska tillämpas på nya fordon i kategorierna N2 och N3 som uppfyller följande kriterier:

Denna förordning ska tillämpas
  , som ett första steg,
  på nya fordon i kategorierna N2 och N3 som uppfyller följande kriterier:

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den ska också tillämpas, i fråga om
  artikel
  5 och punkt
  2.3
  i bilaga I,
  på fordon i kategorierna M2 och M3, och
  på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppfyller de kriterier som fastställs i leden a–d.. | Den ska också tillämpas, i fråga om
  artiklarna 1.2a och
  5 och punkt
  4
  i bilaga I, på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) nr 510/2011 (1a) och inte uppfyller de kriterier som fastställs i leden a–d.
  Vidare ska den tillämpas, i fråga om artikel 1.2b, på fordon i kategorierna M2 och M3 som uppfyller de tekniska kriterier som avses i punkt 2a i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Ändring

Den ska också tillämpas, i fråga om
  artikel
  5 och punkt
  2.3
  i bilaga I,
  på fordon i kategorierna M2 och M3, och
  på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppfyller de kriterier som fastställs i leden a–d..

Den ska också tillämpas, i fråga om
  artiklarna 1.2a och
  5 och punkt
  4
  i bilaga I, på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) nr 510/2011 (1a) och inte uppfyller de kriterier som fastställs i leden a–d.
  Vidare ska den tillämpas, i fråga om artikel 1.2b, på fordon i kategorierna M2 och M3 som uppfyller de tekniska kriterier som avses i punkt 2a i denna artikel.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 juli 2019 anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att fastställa de tekniska kriterierna för definitionen av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av stadsbussar som omfattas av förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 juli 2019 anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att fastställa de tekniska kriterierna för definitionen av ett fordons yrkesanvändning och för definitionen av stadsbussar som omfattas av förordningen.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led h

Artikel 3 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | arbetsfordon: ett tungt fordon som inte är avsett för transport av varor och för vilket koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning har fastställts, i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, endast för andra användningsprofiler än de som definieras i punkt 2.1 i bilaga I till denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

arbetsfordon: ett tungt fordon som inte är avsett för transport av varor och för vilket koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning har fastställts, i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, endast för andra användningsprofiler än de som definieras i punkt 2.1 i bilaga I till denna förordning.

| h) | arbetsfordon: ett tungt fordon som inte är avsett för transport av varor
  , vars yrkesanvändning har definierats på grundval av de tekniska kriterier som fastställts i enlighet med artikel 2.2a,
  och för vilket koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning har fastställts, i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, endast för andra användningsprofiler än de som definieras i punkt 2.1 i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

h)

arbetsfordon: ett tungt fordon som inte är avsett för transport av varor
  , vars yrkesanvändning har definierats på grundval av de tekniska kriterier som fastställts i enlighet med artikel 2.2a,
  och för vilket koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning har fastställts, i enlighet med förordning (EG) nr 595/2009 och dess genomförandeåtgärder, endast för andra användningsprofiler än de som definieras i punkt 2.1 i bilaga I till denna förordning.

, vars yrkesanvändning har definierats på grundval av de tekniska kriterier som fastställts i enlighet med artikel 2.2a,

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led k

Artikel 3 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| k) | utsläppssnålt tungt fordon: ett tungt fordon som inte är ett utsläppsfritt tungt fordon, med specifika koldioxidutsläpp som
  är mindre än 350 g CO2/km, fastställt
  i enlighet med punkt 2.1 i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

k)

utsläppssnålt tungt fordon: ett tungt fordon som inte är ett utsläppsfritt tungt fordon, med specifika koldioxidutsläpp som
  är mindre än 350 g CO2/km, fastställt
  i enlighet med punkt 2.1 i bilaga I.

är mindre än 350 g CO2

| k) | utsläppssnålt tungt fordon: ett tungt fordon som inte är ett utsläppsfritt tungt fordon, med specifika koldioxidutsläpp som fastställts i enlighet med punkt 2.1 i bilaga I 
  och ligger 50 % under det respektive referensvärdet för koldioxidutsläpp för varje undergrupp, fastställt i enlighet med punkt 3 i bilaga I
  . |
| --- | --- |

k)

utsläppssnålt tungt fordon: ett tungt fordon som inte är ett utsläppsfritt tungt fordon, med specifika koldioxidutsläpp som fastställts i enlighet med punkt 2.1 i bilaga I 
  och ligger 50 % under det respektive referensvärdet för koldioxidutsläpp för varje undergrupp, fastställt i enlighet med punkt 3 i bilaga I
  .

och ligger 50 % under det respektive referensvärdet för koldioxidutsläpp för varje undergrupp, fastställt i enlighet med punkt 3 i bilaga I

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – stycke 1 – led b

Artikel 4 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, fastställd i enlighet med artikel 5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, fastställd i enlighet med artikel 5.

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, fastställd i enlighet med artikel 5.

utgår

utgår

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Från och med
  2020 och för varje efterföljande kalenderår
  ska
  kommissionen med hjälp av sådana genomförandeakter som avses i artikel 10.1 för varje tillverkare fastställa
  den
  faktor
  för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon
  som avses i artikel 4 b för det föregående kalenderåret
  . | Från och med
  den 1 januari 2025
  ska den
  specifika andelen
  för utsläppsfria och utsläppssnåla
  tunga
  fordon
  i en tillverkares fordonspark under ett kalenderår jämföras med nedanstående riktgivande värden: |
| | från och med 2025: minst 5 procent, |
| | från och med 2030: 20 procent, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Från och med
  2020 och för varje efterföljande kalenderår
  ska
  kommissionen med hjälp av sådana genomförandeakter som avses i artikel 10.1 för varje tillverkare fastställa
  den
  faktor
  för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon
  som avses i artikel 4 b för det föregående kalenderåret
  .

2020 och för varje efterföljande kalenderår

kommissionen med hjälp av sådana genomförandeakter som avses i artikel 10.1 för varje tillverkare fastställa

faktor

som avses i artikel 4 b för det föregående kalenderåret

Från och med
  den 1 januari 2025
  ska den
  specifika andelen
  för utsläppsfria och utsläppssnåla
  tunga
  fordon
  i en tillverkares fordonspark under ett kalenderår jämföras med nedanstående riktgivande värden:

den 1 januari 2025

specifika andelen

tunga

i en tillverkares fordonspark under ett kalenderår jämföras med nedanstående riktgivande värden:

från och med 2025: minst 5 procent,

från och med 2025: minst 5 procent,

från och med 2030: 20 procent, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13
  .

från och med 2030: 20 procent, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska ta hänsyn till antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i tillverkarens fordonspark under ett kalenderår, och till deras koldioxidutsläpp, inbegripet utsläppsfria fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket samt utsläppsfria och utsläppssnåla arbetsfordon. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska ta hänsyn till antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i tillverkarens fordonspark under ett kalenderår, och till deras koldioxidutsläpp, inbegripet utsläppsfria fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket samt utsläppsfria och utsläppssnåla arbetsfordon.

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska ta hänsyn till antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon i tillverkarens fordonspark under ett kalenderår, och till deras koldioxidutsläpp, inbegripet utsläppsfria fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket samt utsläppsfria och utsläppssnåla arbetsfordon.

utgår

utgår

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska beräknas i enlighet med punkt 2.3 i bilaga I. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska beräknas i enlighet med punkt 2.3 i bilaga I.

Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska beräknas i enlighet med punkt 2.3 i bilaga I.

utgår

utgår

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När det gäller
  punkt 1 ska
  antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordonen räknas enligt följande: | I syfte att uppnå de mål som avses i
  punkt 1 ska
  förordningen också tillämpas på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.1 a–d i denna förordning
  . |
| (a) | Ett utsläppsfritt tungt fordon ska räknas som två (2) fordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller
  punkt 1 ska
  antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordonen räknas enligt följande:

När det gäller

antalet utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordonen räknas enligt följande:

I syfte att uppnå de mål som avses i
  punkt 1 ska
  förordningen också tillämpas på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.1 a–d i denna förordning
  .

I syfte att uppnå de mål som avses i

förordningen också tillämpas på fordon i kategori N som inte omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.1 a–d i denna förordning

(a)

(a)

Ett utsläppsfritt tungt fordon ska räknas som två (2) fordon.

Ett utsläppsfritt tungt fordon ska räknas som två (2) fordon.

| (b) | Ett utsläppssnålt tungt fordon ska räknas som upp till två (2) fordon, som en funktion av dess specifika koldioxidutsläpp och tröskelvärdet för utsläpp på 350 g CO2/km
  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

Ett utsläppssnålt tungt fordon ska räknas som upp till två (2) fordon, som en funktion av dess specifika koldioxidutsläpp och tröskelvärdet för utsläpp på 350 g CO2/km
  .

Ett utsläppssnålt tungt fordon ska räknas som upp till två (2) fordon, som en funktion av dess specifika koldioxidutsläpp och tröskelvärdet för utsläpp på 350 g CO2/km

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led 3

Artikel 5 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska minska en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp med högst 3 procent. Bidraget från utsläppsfria tunga fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket till denna faktor ska minska en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp med högst 1,5 procent. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Faktorn för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon ska minska en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp med högst 3 procent. Bidraget från utsläppsfria tunga fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket till denna faktor ska minska en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp med högst 1,5 procent.

utgår

utgår

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den kurva för koldioxidminskning som avses i punkt 1 a ska fastställas för varje tillverkare i enlighet med punkt 5.1 i bilaga I, på grundval av en linjär kurva mellan det referensvärde förkoldioxidutsläpp som avses i artikel
  1
  andra stycket och det mål för 2025 som anges i led a i den artikeln, och mellan målet för 2025 och det mål för 2030 som anges i led b i den artikeln. | 2.   Den kurva för koldioxidminskning som avses i punkt 1 a ska fastställas för varje tillverkare i enlighet med punkt 5.1 i bilaga I, på grundval av en linjär kurva mellan det referensvärde för koldioxidutsläpp som avses i artikel
  1.1
  andra stycket och det mål för 2025 som anges i led a i den artikeln, och mellan målet för 2025 och det mål för 2030 som anges i led b i den artikeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den kurva för koldioxidminskning som avses i punkt 1 a ska fastställas för varje tillverkare i enlighet med punkt 5.1 i bilaga I, på grundval av en linjär kurva mellan det referensvärde förkoldioxidutsläpp som avses i artikel
  1
  andra stycket och det mål för 2025 som anges i led a i den artikeln, och mellan målet för 2025 och det mål för 2030 som anges i led b i den artikeln.

2.   Den kurva för koldioxidminskning som avses i punkt 1 a ska fastställas för varje tillverkare i enlighet med punkt 5.1 i bilaga I, på grundval av en linjär kurva mellan det referensvärde för koldioxidutsläpp som avses i artikel
  1.1
  andra stycket och det mål för 2025 som anges i led a i den artikeln, och mellan målet för 2025 och det mål för 2030 som anges i led b i den artikeln.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a




  Poolsamarbete





  1.
     
  Anslutna tillverkare får bedriva poolsamarbete för att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 5.






  2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning för att fastställa närmare bestämmelser och villkor för att anslutna tillverkare med öppenhet och insyn och utan diskriminering ska kunna bedriva poolsamarbete i enlighet med unionens konkurrensregler |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7a

Poolsamarbete

1.
     
  Anslutna tillverkare får bedriva poolsamarbete för att fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 5.

2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning för att fastställa närmare bestämmelser och villkor för att anslutna tillverkare med öppenhet och insyn och utan diskriminering ska kunna bedriva poolsamarbete i enlighet med unionens konkurrensregler

Ändringar 74 och 75

Ändringar 74 och 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om det konstateras att en tillverkare står för extra utsläpp i enlighet med punkt 2 för ett visst kalenderår från och med 2025 ska kommissionen
  utfärda
  en avgift för extra utsläpp, beräknad enligt följande formel: | 1.   Om det konstateras att en tillverkare står för extra utsläpp i enlighet med punkt 2 för ett visst kalenderår från och med 2025 ska kommissionen
  påföra tillverkaren eller den poolansvarige, efter situationens krav,
  en avgift för extra utsläpp, beräknad enligt följande formel: |
| | För perioden 2025–2029: |
| (avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x
  6 800
  EUR per g CO2/tkm) | (avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x
  5 000
  EUR per g CO2/tkm) |
| | Från och med 2030: |
| | (avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x 6 800 EUR per g CO2/tkm) |
| | Kommissionen ska säkerställa att avgiftsnivån för extra utsläpp alltid överstiger de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 1.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om det konstateras att en tillverkare står för extra utsläpp i enlighet med punkt 2 för ett visst kalenderår från och med 2025 ska kommissionen
  utfärda
  en avgift för extra utsläpp, beräknad enligt följande formel:

1.   Om det konstateras att en tillverkare står för extra utsläpp i enlighet med punkt 2 för ett visst kalenderår från och med 2025 ska kommissionen
  påföra tillverkaren eller den poolansvarige, efter situationens krav,
  en avgift för extra utsläpp, beräknad enligt följande formel:

För perioden 2025–2029:

För perioden 2025–2029:

(avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x
  6 800
  EUR per g CO2/tkm)

6 800

(avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x
  5 000
  EUR per g CO2/tkm)

5 000

Från och med 2030:

Från och med 2030:

(avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x 6 800 EUR per g CO2/tkm)

(avgift för extra utsläpp) = (extra utsläpp x 6 800 EUR per g CO2/tkm)

Kommissionen ska säkerställa att avgiftsnivån för extra utsläpp alltid överstiger de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 1.1.

Kommissionen ska säkerställa att avgiftsnivån för extra utsläpp alltid överstiger de genomsnittliga marginalkostnaderna för den teknik som krävs för att uppnå de mål som avses i artikel 1.1.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Avgifterna för extra utsläpp ska anses vara intäkter i unionens allmänna budget. | 4.   Avgifterna för extra utsläpp ska anses vara intäkter i unionens allmänna budget.
  Dessa avgifter ska användas för att komplettera unionens åtgärder eller nationella åtgärder, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter, för att främja kompetensutveckling eller omplacering av arbetstagare inom bilindustrin i alla berörda medlemsstater, särskilt i de regioner och samhällen som drabbats hårdast av övergången, i syfte att bidra till en rättvis övergång till utsläppsfri och utsläppssnål rörlighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Avgifterna för extra utsläpp ska anses vara intäkter i unionens allmänna budget.

4.   Avgifterna för extra utsläpp ska anses vara intäkter i unionens allmänna budget.
  Dessa avgifter ska användas för att komplettera unionens åtgärder eller nationella åtgärder, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och behöriga myndigheter, för att främja kompetensutveckling eller omplacering av arbetstagare inom bilindustrin i alla berörda medlemsstater, särskilt i de regioner och samhällen som drabbats hårdast av övergången, i syfte att bidra till en rättvis övergång till utsläppsfri och utsläppssnål rörlighet.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska beakta dessa avvikelser vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp. | 2.   Kommissionen ska beakta dessa avvikelser vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp
  och, när så är lämpligt, anpassa referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019, som beräknats i enlighet med punkt 3 i bilaga I
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska beakta dessa avvikelser vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp.

2.   Kommissionen ska beakta dessa avvikelser vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp
  och, när så är lämpligt, anpassa referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019, som beräknats i enlighet med punkt 3 i bilaga I
  .

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  För att säkerställa att de uppgifter som tillverkarna rapporterar i enlighet med förordningarna (EU) 2018/956 och (EU) 2017/2400 är korrekta, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att från och med 2019 fastställa ett system för årlig provning av ett representativt urval från varje tillverkare av de komponenter, separata tekniska enheter och system som anges i artikel 12.1 förordning (EU) 2017/2400 hos de fordon som omfattas av förordningens tillämpningsområde. Resultaten av dessa provningar ska jämföras med uppgifterna från tillverkarna i enlighet med förordning (EU) 2017/2400, och om systematiska oregelbundenheter påträffas ska det göras en justering av tillverkarnas genomsnittliga specifika utsläpp, beräknade i enlighet med punkt 2.7 i bilaga I jämte, när så är lämpligt, referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019, beräknade i enlighet med punkt 3 i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  För att säkerställa att de uppgifter som tillverkarna rapporterar i enlighet med förordningarna (EU) 2018/956 och (EU) 2017/2400 är korrekta, ges kommissionen befogenhet att anta delegerade rättsakter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att från och med 2019 fastställa ett system för årlig provning av ett representativt urval från varje tillverkare av de komponenter, separata tekniska enheter och system som anges i artikel 12.1 förordning (EU) 2017/2400 hos de fordon som omfattas av förordningens tillämpningsområde. Resultaten av dessa provningar ska jämföras med uppgifterna från tillverkarna i enlighet med förordning (EU) 2017/2400, och om systematiska oregelbundenheter påträffas ska det göras en justering av tillverkarnas genomsnittliga specifika utsläpp, beräknade i enlighet med punkt 2.7 i bilaga I jämte, när så är lämpligt, referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019, beräknade i enlighet med punkt 3 i bilaga I.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Från och med 2020:
  Den faktor för
  utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som avses i artikel
  5
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Från och med 2020:
  Den faktor för
  utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som avses i artikel
  5
  .

Den faktor för

5

| b) | Från och med 2020:
  Varje tillverkares specifika andel av
  utsläppsfria och utsläppssnåla
  tunga
  fordon
  för det föregående kalenderåret, enligt vad
  som avses i artikel
  5.1
  . |
| --- | --- |

b)

Från och med 2020:
  Varje tillverkares specifika andel av
  utsläppsfria och utsläppssnåla
  tunga
  fordon
  för det föregående kalenderåret, enligt vad
  som avses i artikel
  5.1
  .

Varje tillverkares specifika andel av

tunga

för det föregående kalenderåret, enligt vad

5.1

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning | Koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning |
| 1.   Kommissionen ska övervaka och bedöma om de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 är representativa för verklig körning.
  Den ska säkerställa att allmänheten informeras om huruvida värdena blir mer eller mindre representativa med tiden. | 1.   Kommissionen ska övervaka och bedöma om de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 är representativa för verklig körning. |
| 2.   För detta ändamål ska kommissionen säkerställa att robusta
  och anonymiserade
  uppgifter, från tillverkare eller nationella myndigheter beroende på vad som är tillämpligt, om koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning av tunga fordon finns tillgängliga. | 2.   För detta ändamål ska kommissionen säkerställa att robusta uppgifter, från tillverkare eller nationella myndigheter beroende på vad som är tillämpligt, om koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning av tunga fordon finns tillgängliga
  , inbegripet för tredje parter för oberoende provningar, varvid uppgifterna ska grunda sig på data från standardiserade bränsleförbrukningsmätare
  . |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2019 anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att införa ett provningsförfarande för överensstämmelsen vid verklig körning som säkerställer att tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning vid verklig körning inte överstiger de övervakningsuppgifter som rapporterats i enlighet med förordningarna (EU) 2017/2400 och (EU) 2018/956 med mer än 10 procent. Kommissionen ska beakta alla avvikelser som överstiger detta tröskelvärde vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och, när så är lämpligt, anpassa referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019. |
| | 2b.
     
  Kommissionen ska säkerställa att allmänheten får veta hur den förmåga att återspegla förhållandena vid verklig körning som avses i punkt 1 utvecklas över tiden. |
| 3.   Kommissionen
  får
  genom genomförandeakter
  vidta de åtgärder
  som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2. | 3.   Kommissionen
  ska
  genom genomförandeakter
  anta närmare bestämmelser om förfarandena för rapportering av de uppgifter från bränsleförbrukningsmätare
  som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Artikel 11

Koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning

Koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning

1.   Kommissionen ska övervaka och bedöma om de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 är representativa för verklig körning.
  Den ska säkerställa att allmänheten informeras om huruvida värdena blir mer eller mindre representativa med tiden.

1.   Kommissionen ska övervaka och bedöma om de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 är representativa för verklig körning.

2.   För detta ändamål ska kommissionen säkerställa att robusta
  och anonymiserade
  uppgifter, från tillverkare eller nationella myndigheter beroende på vad som är tillämpligt, om koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning av tunga fordon finns tillgängliga.

2.   För detta ändamål ska kommissionen säkerställa att robusta uppgifter, från tillverkare eller nationella myndigheter beroende på vad som är tillämpligt, om koldioxidutsläpp och energianvändning vid verklig körning av tunga fordon finns tillgängliga
  , inbegripet för tredje parter för oberoende provningar, varvid uppgifterna ska grunda sig på data från standardiserade bränsleförbrukningsmätare
  .

2a.
     
  Kommissionen ska senast den 31 december 2019 anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att komplettera denna förordning genom att införa ett provningsförfarande för överensstämmelsen vid verklig körning som säkerställer att tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning vid verklig körning inte överstiger de övervakningsuppgifter som rapporterats i enlighet med förordningarna (EU) 2017/2400 och (EU) 2018/956 med mer än 10 procent. Kommissionen ska beakta alla avvikelser som överstiger detta tröskelvärde vid beräkningen av en tillverkares genomsnittliga specifika koldioxidutsläpp och, när så är lämpligt, anpassa referensvärdena för koldioxidutsläpp 2019.

2b.
     
  Kommissionen ska säkerställa att allmänheten får veta hur den förmåga att återspegla förhållandena vid verklig körning som avses i punkt 1 utvecklas över tiden.

3.   Kommissionen
  får
  genom genomförandeakter
  vidta de åtgärder
  som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2.

3.   Kommissionen
  ska
  genom genomförandeakter
  anta närmare bestämmelser om förfarandena för rapportering av de uppgifter från bränsleförbrukningsmätare
  som avses i punkterna 1 och 2 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 14.2.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För att säkerställa att de tekniska parametrar som används för att beräkna en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp i enlighet med artikel 4 och de specifika utsläppsmålen i enlighet med artikel 6 tar hänsyn till den tekniska utvecklingen och de logistiska framstegen inom godstransporter ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att ändra följande bestämmelser som fastställs i bilagorna I och II: | 1.   För att säkerställa att de tekniska parametrar som används för att beräkna en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp i enlighet med artikel 4 och de specifika utsläppsmålen i enlighet med artikel 6 tar hänsyn till den tekniska utvecklingen och de logistiska framstegen inom godstransporter ska kommissionen
  kontinuerligt uppdatera simuleringsverktyget Vecto så att det förblir aktuellt, och
  ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att ändra följande bestämmelser som fastställs i bilagorna I och II: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För att säkerställa att de tekniska parametrar som används för att beräkna en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp i enlighet med artikel 4 och de specifika utsläppsmålen i enlighet med artikel 6 tar hänsyn till den tekniska utvecklingen och de logistiska framstegen inom godstransporter ska kommissionen ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att ändra följande bestämmelser som fastställs i bilagorna I och II:

1.   För att säkerställa att de tekniska parametrar som används för att beräkna en tillverkares genomsnittliga specifika utsläpp i enlighet med artikel 4 och de specifika utsläppsmålen i enlighet med artikel 6 tar hänsyn till den tekniska utvecklingen och de logistiska framstegen inom godstransporter ska kommissionen
  kontinuerligt uppdatera simuleringsverktyget Vecto så att det förblir aktuellt, och
  ha befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 15 för att ändra följande bestämmelser som fastställs i bilagorna I och II:

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1

Artikel 13 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om denna förordnings ändamålsenlighet, om det mål för koldioxidminskning som ska
  fastställas
  för 2030 i enlighet med artikel 1
  och
  om fastställande av mål för koldioxidminskning för andra typer av tunga fordon, inbegripet släpvagnar. Denna rapport ska också innehålla en bedömning av ändamålsenligheten för de genomförandeformer som särskilt gäller utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, främst i fråga om bussar och med beaktande av de mål som fastställs i direktiv 2009/33/EG (30),
  och
  kreditsystemet för koldioxid, och lämpligheten i att fortsätta tillämpa dessa genomförandeformer 2030 och senare,
  och
  rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning. | Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om denna förordnings ändamålsenlighet, om det mål för koldioxidminskning som
  vid behov
  ska
  justeras
  för 2030 i enlighet med artikel 1
  , om riktmärket för andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, vilket vid behov ska justeras för 2030 i enlighet med artikel 5,
  och om fastställande av mål för koldioxidminskning för andra typer av tunga fordon, inbegripet släpvagnar
  och arbetsfordon såsom sopbilar
  . Denna rapport ska också innehålla en bedömning av ändamålsenligheten för de genomförandeformer som särskilt gäller
  ibruktagandet av
  utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, främst i fråga om bussar och med beaktande av de mål som fastställs i direktiv 2009/33/EG (30), och kreditsystemet för koldioxid, och lämpligheten i att fortsätta tillämpa dessa genomförandeformer 2030 och senare,
  utbyggnaden av nödvändig laddnings- och tankningsinfrastruktur, möjligheten att införa koldioxidnormer för motorer framför allt i arbetsfordon, de olika fordonskombinationer som går utöver de standarddimensioner som gäller för nationella transporter, t.ex. i form av modulkoncept, överensstämmelsen mellan å ena sidan de värden för koldioxidutsläpp och för bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 och å andra sidan förhållandena vid verklig körning, jämte en bedömning av uppdateringen av simuleringsverktyget Vecto. Rapporten
  ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om denna förordnings ändamålsenlighet, om det mål för koldioxidminskning som ska
  fastställas
  för 2030 i enlighet med artikel 1
  och
  om fastställande av mål för koldioxidminskning för andra typer av tunga fordon, inbegripet släpvagnar. Denna rapport ska också innehålla en bedömning av ändamålsenligheten för de genomförandeformer som särskilt gäller utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, främst i fråga om bussar och med beaktande av de mål som fastställs i direktiv 2009/33/EG (30),
  och
  kreditsystemet för koldioxid, och lämpligheten i att fortsätta tillämpa dessa genomförandeformer 2030 och senare,
  och
  rapporten ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning.

fastställas

och

30

och

och

Kommissionen ska senast den 31 december 2022 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om denna förordnings ändamålsenlighet, om det mål för koldioxidminskning som
  vid behov
  ska
  justeras
  för 2030 i enlighet med artikel 1
  , om riktmärket för andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, vilket vid behov ska justeras för 2030 i enlighet med artikel 5,
  och om fastställande av mål för koldioxidminskning för andra typer av tunga fordon, inbegripet släpvagnar
  och arbetsfordon såsom sopbilar
  . Denna rapport ska också innehålla en bedömning av ändamålsenligheten för de genomförandeformer som särskilt gäller
  ibruktagandet av
  utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, främst i fråga om bussar och med beaktande av de mål som fastställs i direktiv 2009/33/EG (30), och kreditsystemet för koldioxid, och lämpligheten i att fortsätta tillämpa dessa genomförandeformer 2030 och senare,
  utbyggnaden av nödvändig laddnings- och tankningsinfrastruktur, möjligheten att införa koldioxidnormer för motorer framför allt i arbetsfordon, de olika fordonskombinationer som går utöver de standarddimensioner som gäller för nationella transporter, t.ex. i form av modulkoncept, överensstämmelsen mellan å ena sidan de värden för koldioxidutsläpp och för bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 och å andra sidan förhållandena vid verklig körning, jämte en bedömning av uppdateringen av simuleringsverktyget Vecto. Rapporten
  ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning.

vid behov

justeras

, om riktmärket för andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon, vilket vid behov ska justeras för 2030 i enlighet med artikel 5,

och arbetsfordon såsom sopbilar

ibruktagandet av

30

utbyggnaden av nödvändig laddnings- och tankningsinfrastruktur, möjligheten att införa koldioxidnormer för motorer framför allt i arbetsfordon, de olika fordonskombinationer som går utöver de standarddimensioner som gäller för nationella transporter, t.ex. i form av modulkoncept, överensstämmelsen mellan å ena sidan de värden för koldioxidutsläpp och för bränsleförbrukning som fastställs i enlighet med förordning (EU) 2017/2400 och å andra sidan förhållandena vid verklig körning, jämte en bedömning av uppdateringen av simuleringsverktyget Vecto. Rapporten

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska senast den 31 december 2020 ta fram specifika metoder så att man vid beräkningen av de genomsnittliga utsläppen från fordonsparken för tillämpningar med komprimerad naturgas (CNG) och kondenserad naturgas (LNG) kan beakta effekterna av att det används avancerade och förnybara gasformiga drivmedel, som uppfyller de hållbarhetskriterier som definierats i RED II. Metoderna ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den 31 december 2020 ta fram specifika metoder så att man vid beräkningen av de genomsnittliga utsläppen från fordonsparken för tillämpningar med komprimerad naturgas (CNG) och kondenserad naturgas (LNG) kan beakta effekterna av att det används avancerade och förnybara gasformiga drivmedel, som uppfyller de hållbarhetskriterier som definierats i RED II. Metoderna ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning.

Kommissionen ska senast den 31 december 2020 ta fram specifika metoder så att man vid beräkningen av de genomsnittliga utsläppen från fordonsparken för tillämpningar med komprimerad naturgas (CNG) och kondenserad naturgas (LNG) kan beakta effekterna av att det används avancerade och förnybara gasformiga drivmedel, som uppfyller de hållbarhetskriterier som definierats i RED II. Metoderna ska, om så är lämpligt, åtföljas av ett förslag till ändring av denna förordning.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1b (ny)

Artikel 13 – stycke 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska ytterligare utvärdera om det går att ta fram metoder för bedömning av koldioxidutsläppen från alla tunga fordon som släpps ut på unionens marknad under hela deras livscykel. Utgående från denna utvärdering ska kommissionen vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och rådet om att tillverkarna ska bli skyldiga att rapportera livscykelutsläpp, samt närmare ange de regler och förfaranden som behövs för denna rapportering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ytterligare utvärdera om det går att ta fram metoder för bedömning av koldioxidutsläppen från alla tunga fordon som släpps ut på unionens marknad under hela deras livscykel. Utgående från denna utvärdering ska kommissionen vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och rådet om att tillverkarna ska bli skyldiga att rapportera livscykelutsläpp, samt närmare ange de regler och förfaranden som behövs för denna rapportering.

Kommissionen ska ytterligare utvärdera om det går att ta fram metoder för bedömning av koldioxidutsläppen från alla tunga fordon som släpps ut på unionens marknad under hela deras livscykel. Utgående från denna utvärdering ska kommissionen vid behov lägga fram ett lagstiftningsförslag till Europaparlamentet och rådet om att tillverkarna ska bli skyldiga att rapportera livscykelutsläpp, samt närmare ange de regler och förfaranden som behövs för denna rapportering.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av
  kommittén xxx,
  som inrättats genom förordning (EU)
  2018/... [Styrning]
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. | 1.   Kommissionen ska biträdas av
  den kommitté för klimatförändringar
  som inrättats genom
  artikel 26 i Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU)
  nr 525/2013

   (1a). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av
  kommittén xxx,
  som inrättats genom förordning (EU)
  2018/... [Styrning]
  . Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1.   Kommissionen ska biträdas av
  den kommitté för klimatförändringar
  som inrättats genom
  artikel 26 i Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU)
  nr 525/2013

   (1a). Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 10.2 och 12.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då [denna förordning träder i kraft]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  2.2a, 7a, 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då [denna förordning träder i kraft]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 10.2 och 12.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då [denna förordning träder i kraft].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna
  2.2a, 7a, 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 ska ges till kommissionen tills vidare från och med den dag då [denna förordning träder i kraft].

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 10.2 och 12.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  2.2a, 7a. 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 10.2 och 12.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna
  2.2a, 7a. 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 6

Artikel 15 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10.2 och 12.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna
  2.2a, 7a, 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 10.2 och 12.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna
  2.2a, 7a, 9.3a,
  10.2
  , 11.2a
  och 12.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – led 1

Artikel 16 – led 1

Förordning (EG) nr 595/2009

Artikel 5 – punkt 14 – led l

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”1) | ett förfarande för att, på grundval av lämpliga och representativa urval, kontrollera om fordon som registrerats och tagits i bruk är i överenstämmelse med de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställts i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”1)

ett förfarande för att, på grundval av lämpliga och representativa urval, kontrollera om fordon som registrerats och tagits i bruk är i överenstämmelse med de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställts i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder.”.

| ”1) | ett förfarande för att, på grundval av lämpliga och representativa urval, kontrollera om fordon som registrerats och tagits i bruk är i överenstämmelse med de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställts i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder
  , varvid förfarandet också ska genomföras av ackrediterade och oberoende tredje parter i enlighet med artikel 13.10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858

   (1a).”. |
| --- | --- |

”1)

ett förfarande för att, på grundval av lämpliga och representativa urval, kontrollera om fordon som registrerats och tagits i bruk är i överenstämmelse med de värden för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning som fastställts i enlighet med denna förordning och dess genomförandeåtgärder
  , varvid förfarandet också ska genomföras av ackrediterade och oberoende tredje parter i enlighet med artikel 13.10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858

   (1a).”.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16a (ny)

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 16a




  Ändring av rådets direktiv 96/53/EG




  I bilaga I till direktiv 96/53/EG

   (1a)

  ska följande led läggas till:










  ”2.2.5 | Den högsta tillåtna vikten för alternativbränsledrivna fordonskombinationer enligt definitionen i artikel 5.2 b i förordning (EU) .../... [Förslag till en förordning COM(2018)0284)] höjs med den extra vikt som tekniken för det alternativa bränslet kräver, dock med högst 1 ton. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 16a

Ändring av rådets direktiv 96/53/EG

I bilaga I till direktiv 96/53/EG

   (1a)

  ska följande led läggas till:

”2.2.5

Den högsta tillåtna vikten för alternativbränsledrivna fordonskombinationer enligt definitionen i artikel 5.2 b i förordning (EU) .../... [Förslag till en förordning COM(2018)0284)] höjs med den extra vikt som tekniken för det alternativa bränslet kräver, dock med högst 1 ton.

| 2.2.6 | Den högsta tillåtna vikten för utsläppsfria fordonskombinationer höjs med den extra vikt som den utsläppsfria tekniken kräver, beroende på fordonets utsläppsfria räckvidd, dock med högst 2 ton. Kommissionen ska senast den 1 juli 2019 anta en formel för beräkning av den vikt som krävs.” |
| --- | --- |

2.2.6

Den högsta tillåtna vikten för utsläppsfria fordonskombinationer höjs med den extra vikt som den utsläppsfria tekniken kräver, beroende på fordonets utsläppsfria räckvidd, dock med högst 2 ton. Kommissionen ska senast den 1 juli 2019 anta en formel för beräkning av den vikt som krävs.”

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – led 2.3

Bilaga I – led 2 – led 2.3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.3. | Beräkning av den faktor för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som avses i artikel 5 |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.3.

2.3.

Beräkning av den faktor för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som avses i artikel 5

utgår

utgår

Den faktor för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon (ZLEV, Zero- and Low-Emission Vehicles) som avses i artikel 5 ska beräknas enligt följande:

Den faktor för utsläppsfria och utsläppssnåla fordon (ZLEV, Zero- and Low-Emission Vehicles) som avses i artikel 5 ska beräknas enligt följande:

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) med minimivärdet 0,97

ZLEV = V / (Vconv + Vzlev) med minimivärdet 0,97

där

där

V är antalet nya tunga fordon från tillverkaren, med undantag av alla arbetsfordon, i enlighet med artikel 4 a,

V är antalet nya tunga fordon från tillverkaren, med undantag av alla arbetsfordon, i enlighet med artikel 4 a,

Vconv är antalet nya tunga fordon från tillverkaren, med undantag av alla arbetsfordon, i enlighet med artikel 4 a, och med undantag av utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon,

Vconv är antalet nya tunga fordon från tillverkaren, med undantag av alla arbetsfordon, i enlighet med artikel 4 a, och med undantag av utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon,

Vzlev är summan av Vin och Vout,

Vzlev är summan av Vin och Vout,

där

där

Vin =

Vin =

lika med summan av alla nya utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.1 a–d,

lika med summan av alla nya utsläppsfria och utsläppssnåla tunga fordon som uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 2.1 a–d,

Vin =

Vin =

CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1,

CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1,

Vout är det totala antalet utsläppsfria tunga fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket, multiplicerat med 2, och med maximivärdet 1,5 procent av Vconv.

Vout är det totala antalet utsläppsfria tunga fordon i de kategorier som avses i artikel 2.1 andra stycket, multiplicerat med 2, och med maximivärdet 1,5 procent av Vconv.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2 – led 2.7 – formel

Bilaga I – led 2 – led 2.7 – formel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg | CO2 = Σ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg |
| där | där |
| Σ sg är summan för alla undergrupper, | Σ sg är summan för alla undergrupper, |
| ZLEV är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.3, | |
| sharesg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.4, | sharesg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.4, |
| MPWsg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.6, | MPWsg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.6, |
| avgCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.2. | avgCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

CO2 =
  ZLEV ×
  Σ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg

ZLEV ×

sg

sg

sg

sg

CO2 = Σ sg sharesg × MPWsg × avgCO2sg

sg

sg

sg

sg

där

där

Σ sg är summan för alla undergrupper,

Σ sg är summan för alla undergrupper,

ZLEV är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.3,

ZLEV är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.3,

sharesg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.4,

sg

sharesg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.4,

sg

MPWsg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.6,

sg

MPWsg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.6,

sg

avgCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.2.

sg

avgCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med punkt 2.2.

sg

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 1 – formeln

Bilaga I – led 4 – stycke 1 – formeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg | T =
  ZLEV_riktmärke_faktor *
  Σ

  sg

  sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

T = Σ sg sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

sg

sg

sg

sg

T =
  ZLEV_riktmärke_faktor *
  Σ

  sg

  sharesg × MPWsg × (1 – rf) × rCO2sg

ZLEV_riktmärke_faktor *

sg

sg

sg

sg

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 1 – formelförklaring rf

Bilaga I – led 4 – stycke 1 – formelförklaring rf

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| rf är det mål för koldioxidminskning (i procent) som anges i artikel 1 a och b för det specifika kalenderåret, | rf är det mål för koldioxidminskning (i procent) som anges i artikel 1
  första stycket
  a och b för det specifika kalenderåret, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

rf är det mål för koldioxidminskning (i procent) som anges i artikel 1 a och b för det specifika kalenderåret,

rf är det mål för koldioxidminskning (i procent) som anges i artikel 1
  första stycket
  a och b för det specifika kalenderåret,

första stycket

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 1a (nytt)

Bilaga I – led 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För perioden 2025–2029 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y-x), såvida inte denna summa är större än 1,03 eller mindre än 0,97 , i vilket fall ZLEV_riktmärke_faktor ska vara 1,03 respektive 0,97 , |
| | där |
| | x är 5 %, |
| | y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret, |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), där |
| | CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1, |
| | rCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med avsnitt 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För perioden 2025–2029 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y-x), såvida inte denna summa är större än 1,03 eller mindre än 0,97 , i vilket fall ZLEV_riktmärke_faktor ska vara 1,03 respektive 0,97 ,

För perioden 2025–2029 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y-x), såvida inte denna summa är större än 1,03 eller mindre än 0,97 , i vilket fall ZLEV_riktmärke_faktor ska vara 1,03 respektive 0,97 ,

där

där

x är 5 %,

x är 5 %,

y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret,

y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret,

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), där

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1,

CO2v

rCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med avsnitt 3.

rCO2sg

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 4 – stycke 1b (nytt)

Bilaga I – led 4 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Från och med 2030 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y–x), såvida inte denna summa är större än 1,05 , i vilket fall ZLEV-faktorn ska vara 1,05 . |
| | Om summan är mellan 1,0 och 0,98 ska ZLEV-faktorn vara 1,0 . |
| | Om summan är mindre än 0,95 ska ZLEV-faktorn vara 0,95 . |
| | där |
| | x är 20 %, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13. |
| | y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret, |
| | ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), där |
| | CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1, |
| | rCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med avsnitt 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Från och med 2030 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y–x), såvida inte denna summa är större än 1,05 , i vilket fall ZLEV-faktorn ska vara 1,05 .

Från och med 2030 är ZLEV_riktmärke_faktor (1+y–x), såvida inte denna summa är större än 1,05 , i vilket fall ZLEV-faktorn ska vara 1,05 .

Om summan är mellan 1,0 och 0,98 ska ZLEV-faktorn vara 1,0 .

Om summan är mellan 1,0 och 0,98 ska ZLEV-faktorn vara 1,0 .

Om summan är mindre än 0,95 ska ZLEV-faktorn vara 0,95 .

Om summan är mindre än 0,95 ska ZLEV-faktorn vara 0,95 .

där

där

x är 20 %, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13.

x är 20 %, om inte annat följer av översynen enligt artikel 13.

y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret,

y är andelen utsläppsfria och utsläppssnåla fordon i tillverkarens fordonspark av nyregistrerade tunga fordon, beräknad som summan av dels det sammanlagda antalet utsläppsfria fordon i kategorin N som inte omfattas av förordning (EU) nr 510/2011 och inte uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, dels det sammanlagda antalet utsläppsfria och utsläppssnåla fordon som uppvisar egenskaperna i artikel 2.1 a–d, varvid vart och ett av dem räknats som ZLEV_specific i enlighet med formeln nedan, dividerad med det sammanlagda antalet fordon som registreras det berörda kalenderåret,

ZLEV_specific = 1- (CO2v/(0,5 *rCO2sg), där

ZLEV_specific = 1- (CO2v

sg

CO2v är de specifika koldioxidutsläppen i g/km från ett utsläppsfritt eller utsläppssnålt tungt fordon v, fastställda i enlighet med punkt 2.1,

CO2v

rCO2sg är det värde som fastställs i enlighet med avsnitt 3.

rCO2sg

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0354/2018).

1

(19)  Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (COM(2017) 283 final).

19

(20)  Resultat för utsläppssnål rörlighet Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare
  (COM(2017) 675
  final).

20

(COM(2017) 675

(19)  Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (COM(2017) 0283 final).

19

(20)  Resultat för utsläppssnål rörlighet Ett EU som skyddar vår planet, sätter konsumenterna i centrum och försvarar sina företag och sina arbetstagare
  (COM(2017)0675
  final).

20

(COM(2017)0675

(21)  Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik (COM(2017)0479 final).

21

(21)  Investera i en smart, innovativ och hållbar industri – En förnyad strategi för EU:s industripolitik (COM(2017)0479 final).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 (EUT L ...,..., s.).

22

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om fastställande av utsläppsnormer för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon och om ändring av förordning (EG) nr 715/2007 (EUT L ...,..., s.).

22

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2018/...
  om övervakning och rapportering av nya tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning (EUT L ..., ..., ...).

25

2018/...

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2018/956
  av den 28 juni 2018 om övervakning och rapportering av nya tunga fordons koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning (EUT L 173, 9.7.2018, s. 1).

25

2018/956

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon, ändrat genom direktiv (EU) .../... [COM(2017)0653] (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).

26

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon, ändrat genom direktiv (EU) .../... [COM(2017)0653] (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).

26

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 140, 5.6.2009, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 443/2009 av den 23 april 2009 om utsläppsnormer för nya personbilar som del av gemenskapens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 140, 5.6.2009, s. 1).

(27)  High Level Group of Scientific Advisors, Scientific Opinion 1/2016 ”Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing”

27

(27)  High Level Group of Scientific Advisors, Scientific Opinion 1/2016 ”Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing”.

27

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

28

(28)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

28

(29)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(29)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

29

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 145, 31.5.2011, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 510/2011 av den 11 maj 2011 om fastställande av utsläppsnormer för nya lätta nyttofordon som ett led i unionens samordnade strategi för att minska koldioxidutsläppen från lätta fordon (EUT L 145, 31.5.2011, s. 1).

(30)  Direktiv 2009/33/EG om rena fordon, ändrat genom direktiv (EU) .../...

30

(30)  Direktiv 2009/33/EG om rena fordon, ändrat genom direktiv (EU) .../...

30

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av den 21 maj 2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimatförändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 13).

(1a)  
  Rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, 17.9.1996, s. 59).

1a

Rådets direktiv 96/53/EG av den 25 juli 1996 om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, 17.9.1996, s. 59).

---

Torsdagen den 15 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/296 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/296

---

P8_TA(2018)0462

Rättigheter och skyldigheter för tågresenärer ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning) (COM(2017)0548 – C8-0324/2017 – 2017/0237(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 363/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0548), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0548),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0324/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0324/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 januari 2018 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 juli 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 juli 2017 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för transport och turism i enlighet med artikel 104.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 104 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0340/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0340/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller kommissionens förslag inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 66.

(2)  EUT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2017)0237

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 november 2018 inför antagandet om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 91.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Flera ändringar ska göras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 (2)
  . Den förordningen bör

  för att ge resenärer ett bättre skydd och uppmuntra till ökat tågresande, särskilt med vederbörligt beaktande av artiklarna 11, 12 och 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  .
  Med anledning av dessa ändringar och
  av tydlighetsskäl
  bör förordning (EG) nr 1371/2007 därför
  omarbetas. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(1)

Flera ändringar ska göras i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 (2)
  . Den förordningen bör

  för att ge resenärer ett bättre skydd och uppmuntra till ökat tågresande, särskilt med vederbörligt beaktande av artiklarna 11, 12 och 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  .
  Med anledning av dessa ändringar och
  av tydlighetsskäl
  bör förordning (EG) nr 1371/2007 därför
  omarbetas. [Ändr. 1]

| (2) | Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är det viktigt att slå vakt om rättigheterna för tågresenärerna och att förbättra kvaliteten och effektiviteten hos persontrafiken för att bidra till en ökning av järnvägstransportens andel i förhållande till andra transportsätt. |
| --- | --- |

(2)

Inom ramen för den gemensamma transportpolitiken är det viktigt att slå vakt om rättigheterna för tågresenärerna och att förbättra kvaliteten och effektiviteten hos persontrafiken för att bidra till en ökning av järnvägstransportens andel i förhållande till andra transportsätt.

| (3) | Trots betydande framgångar när det gäller att skydda konsumenter i unionen, finns det fortfarande behov av ytterligare förbättringar i fråga om skyddet av tågresenärernas rättigheter
  och arbetet med att säkerställa att de får ersättning för förseningar, inställda resor och materiella skador
  . [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Trots betydande framgångar när det gäller att skydda konsumenter i unionen, finns det fortfarande behov av ytterligare förbättringar i fråga om skyddet av tågresenärernas rättigheter
  och arbetet med att säkerställa att de får ersättning för förseningar, inställda resor och materiella skador
  . [Ändr. 2]

| (4) | Eftersom tågresenären är transportavtalets svagare part bör man slå vakt om resenärens rättigheter. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom tågresenären är transportavtalets svagare part bör man slå vakt om resenärens rättigheter.

| (5) | Beviljandet av samma rättigheter för tågresenärer vid internationella och nationella resor bör höja nivån på konsumentskyddet

  resenärers rättigheter
  i unionen, säkerställa lika villkor för järnvägsföretag

  särskilt avseende deras tillgång till information
  och garantera en enhetlig nivå avseende resenärers

  ersättning vid förseningar eller inställda resor. Resenärer bör få så detaljerad information som möjligt om sina
  rättigheter. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(5)

Beviljandet av samma rättigheter för tågresenärer vid internationella och nationella resor bör höja nivån på konsumentskyddet

  resenärers rättigheter
  i unionen, säkerställa lika villkor för järnvägsföretag

  särskilt avseende deras tillgång till information
  och garantera en enhetlig nivå avseende resenärers

  ersättning vid förseningar eller inställda resor. Resenärer bör få så detaljerad information som möjligt om sina
  rättigheter. [Ändr. 3]

| (5a) | Denna förordning bör inte inverka menligt på medlemsstaternas eller de behöriga myndigheternas möjlighet att fastställa sociala tariffer för trafik som omfattas av allmän trafikplikt och för kommersiell trafik. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(5a)

Denna förordning bör inte inverka menligt på medlemsstaternas eller de behöriga myndigheternas möjlighet att fastställa sociala tariffer för trafik som omfattas av allmän trafikplikt och för kommersiell trafik. [Ändr. 4]

| (6) | Stads-, förorts- och regionaltrafik

  Stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg skiljer sig från fjärrtrafik. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att bevilja dispens för stads-, förorts- och regionaltrafik

  stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg och som inte är gränsöverskridande trafik inom unionen från vissa bestämmelser om resenärers rättigheter. [Ändr. 136] |
| --- | --- |

(6)

Stads-, förorts- och regionaltrafik

  Stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg skiljer sig från fjärrtrafik. Medlemsstaterna bör därför tillåtas att bevilja dispens för stads-, förorts- och regionaltrafik

  stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg och som inte är gränsöverskridande trafik inom unionen från vissa bestämmelser om resenärers rättigheter. [Ändr. 136]

| (7) | Ett syfte med denna förordning är att förbättra persontrafiken på järnväg inom unionen. Medlemsstaterna bör därför kunna bevilja dispenser för transporter i regioner där en betydande del av trafiken sker utanför unionen, förutsatt att en lämplig nivå avseende resenärers rättigheter säkerställs för den del av sådan trafik som tillhandahålls på dessa medlemsstaters territorier i enlighet med deras nationella lagstiftning . |
| --- | --- |

(7)

Ett syfte med denna förordning är att förbättra persontrafiken på järnväg inom unionen. Medlemsstaterna bör därför kunna bevilja dispenser för transporter i regioner där en betydande del av trafiken sker utanför unionen, förutsatt att en lämplig nivå avseende resenärers rättigheter säkerställs för den del av sådan trafik som tillhandahålls på dessa medlemsstaters territorier i enlighet med deras nationella lagstiftning .

| (8) | Dispenserna bör dock inte beröra de bestämmelser i denna förordning som underlättar utnyttjandet av tågtrafiktjänster för personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet. Dessutom bör dispenser inte beröra rättigheterna för dem som så önskar att köpa tågbiljett utan otillbörlig svårighet, bestämmelserna om järnvägsföretagens skadeståndsansvar avseende resenärerna och deras resgods, kravet på att järnvägsföretag måste vara rimligt försäkrade samt kravet på att de måste vidta lämpliga åtgärder för att garantera resenärernas personliga säkerhet på tågstationer och på tåg och för att hantera risker.
  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(8)

Dispenserna bör dock inte beröra de bestämmelser i denna förordning som underlättar utnyttjandet av tågtrafiktjänster för personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet. Dessutom bör dispenser inte beröra rättigheterna för dem som så önskar att köpa tågbiljett utan otillbörlig svårighet, bestämmelserna om järnvägsföretagens skadeståndsansvar avseende resenärerna och deras resgods, kravet på att järnvägsföretag måste vara rimligt försäkrade samt kravet på att de måste vidta lämpliga åtgärder för att garantera resenärernas personliga säkerhet på tågstationer och på tåg och för att hantera risker.
  [Ändr. 6]

| (9) | Tågresenärernas rättigheter omfattar rätt till information om tjänsten

  dessa tjänster och relaterade frågor
  före och under
  och efter
  resan. Järnvägsföretag och biljettutfärdare bör i möjligaste mån lämna denna information i förväg och så tidigt som möjligt
  , i förväg eller åtminstone i början av resan
  . Informationen bör lämnas i format som är lättillgängliga för personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet
  och bör vara allmänt tillgänglig. Järnvägsföretag bör ge denna information till biljettutfärdare och andra järnvägsföretag som säljer deras trafiktjänster
  . [Ändr. 7] |
| --- | --- |

(9)

Tågresenärernas rättigheter omfattar rätt till information om tjänsten

  dessa tjänster och relaterade frågor
  före och under
  och efter
  resan. Järnvägsföretag och biljettutfärdare bör i möjligaste mån lämna denna information i förväg och så tidigt som möjligt
  , i förväg eller åtminstone i början av resan
  . Informationen bör lämnas i format som är lättillgängliga för personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet
  och bör vara allmänt tillgänglig. Järnvägsföretag bör ge denna information till biljettutfärdare och andra järnvägsföretag som säljer deras trafiktjänster
  . [Ändr. 7]

| (9a) | Tillgång till all operativ information och alla tariffer i realtid på icke-diskriminerande och genomförbara villkor gör tågresor mer tillgängliga för nya kunder och ger dessa fler rese- och tariffalternativ att välja mellan. Järnvägsföretag bör förse biljettutfärdare med sina operativa uppgifter och tariffuppgifter för att underlätta resor med tåg. Man bör sträva efter att låta resenärer boka direktbiljetter och optimala tågbiljetter för enskilda resor. [Ändr. 8] |
| --- | --- |

(9a)

Tillgång till all operativ information och alla tariffer i realtid på icke-diskriminerande och genomförbara villkor gör tågresor mer tillgängliga för nya kunder och ger dessa fler rese- och tariffalternativ att välja mellan. Järnvägsföretag bör förse biljettutfärdare med sina operativa uppgifter och tariffuppgifter för att underlätta resor med tåg. Man bör sträva efter att låta resenärer boka direktbiljetter och optimala tågbiljetter för enskilda resor. [Ändr. 8]

| (9b) | Ett intensivt utnyttjande av multimodala passagerartransporter kommer att bidra till uppnåendet av EU:s klimatmål. Därför bör järnvägsföretag även upplysa om kombinationer med andra transportslag så att tågresenärer känner till dessa möjligheter innan de bokar sin resa. [Ändr. 9] |
| --- | --- |

(9b)

Ett intensivt utnyttjande av multimodala passagerartransporter kommer att bidra till uppnåendet av EU:s klimatmål. Därför bör järnvägsföretag även upplysa om kombinationer med andra transportslag så att tågresenärer känner till dessa möjligheter innan de bokar sin resa. [Ändr. 9]

| (9c) | Välutvecklade system för multimodala passagerartransporter kommer att bidra till uppnåendet av klimatmålen. Därför bör järnvägsföretag även upplysa om kombinationer med andra transportslag så att tågresenärer känner till dessa möjligheter innan de bokar sin resa. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

(9c)

Välutvecklade system för multimodala passagerartransporter kommer att bidra till uppnåendet av klimatmålen. Därför bör järnvägsföretag även upplysa om kombinationer med andra transportslag så att tågresenärer känner till dessa möjligheter innan de bokar sin resa. [Ändr. 10]

| (10) | Mer detaljerade krav på tillhandahållandet av reseinformation anges i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) som avses i kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 (3). |
| --- | --- |

(10)

Mer detaljerade krav på tillhandahållandet av reseinformation anges i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) som avses i kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 (3).

| (11) | En förstärkning av rättigheterna för tågresenärer bör bygga på befintlig internationell lagstiftning enligt bihang A – enhetliga rättsregler för avtal om internationell transport av resande på järnväg (CIV) till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, ändrat genom protokollet om ändring av fördraget om internationell järnvägstrafik av den 3 juni 1999 (Vilniusprotokollet). Det är emellertid önskvärt att utvidga tillämpningsområdet för denna förordning till att skydda inte endast resenärer i internationell, utan också i inhemsk järnvägstrafik. Den 23 februari 2013 anslöt sig unionen till Cotif. |
| --- | --- |

(11)

En förstärkning av rättigheterna för tågresenärer bör bygga på befintlig internationell lagstiftning enligt bihang A – enhetliga rättsregler för avtal om internationell transport av resande på järnväg (CIV) till fördraget om internationell järnvägstrafik (Cotif) av den 9 maj 1980, ändrat genom protokollet om ändring av fördraget om internationell järnvägstrafik av den 3 juni 1999 (Vilniusprotokollet). Det är emellertid önskvärt att utvidga tillämpningsområdet för denna förordning till att skydda inte endast resenärer i internationell, utan också i inhemsk järnvägstrafik. Den 23 februari 2013 anslöt sig unionen till Cotif.

| (12) | Mot bakgrund av försäljningen av biljetter för persontransport bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra diskriminering på grundval av nationalitet eller hemvist, oberoende av om den berörda resenären befinner sig, permanent eller tillfälligt, i en annan medlemsstat. Dessa åtgärder bör omfatta alla former av dold diskriminering som, genom tillämpning av andra kriterier, t.ex. hemvist, fysisk plats eller digital plats, kan ha samma effekt. Mot bakgrund av utvecklingen av onlineplattformar för försäljning av biljetter för persontrafik bör medlemsstaterna ägna särskild uppmärksamhet åt att säkerställa att det inte förekommer någon diskriminering i samband med användning av onlinegränssnitt eller inköp av biljetter. Transportsystem som inbegriper sociala tariffer bör dock inte uteslutas automatiskt, förutsatt att de är proportionerliga och oberoende av de berörda personernas nationalitet. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

(12)

Mot bakgrund av försäljningen av biljetter för persontransport bör medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att förhindra diskriminering på grundval av nationalitet eller hemvist, oberoende av om den berörda resenären befinner sig, permanent eller tillfälligt, i en annan medlemsstat. Dessa åtgärder bör omfatta alla former av dold diskriminering som, genom tillämpning av andra kriterier, t.ex. hemvist, fysisk plats eller digital plats, kan ha samma effekt. Mot bakgrund av utvecklingen av onlineplattformar för försäljning av biljetter för persontrafik bör medlemsstaterna ägna särskild uppmärksamhet åt att säkerställa att det inte förekommer någon diskriminering i samband med användning av onlinegränssnitt eller inköp av biljetter. Transportsystem som inbegriper sociala tariffer bör dock inte uteslutas automatiskt, förutsatt att de är proportionerliga och oberoende av de berörda personernas nationalitet. [Ändr. 11]

| (13) | Cyklingens ökande popularitet i hela unionen påverkar rörlighet och turism generellt. Ökad användning av både järnvägar och cykling i färdmedelsfördelningen minskar miljöpåverkan från transporter. Järnvägsföretag bör därför göra det lättare att kombinera cykel- och tågresor i så hög grad som möjligt, i synnerhet genom att tillåta

  bör de tillhandahålla tillräckligt många cykelställ för
  transport av
  monterade
  cyklar
  i utrymmen avsedda för detta ändamål
  ombord på tågen

  alla typer av passagerartåg, inbegripet höghastighetståg, fjärrtåg, gränsöverskridande tåg och lokala tåg. Resenärerna bör informeras om det tillgängliga utrymmet för cyklar. Dessa krav bör gälla för alla järnvägsföretag från och med ... [två år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande]. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

(13)

Cyklingens ökande popularitet i hela unionen påverkar rörlighet och turism generellt. Ökad användning av både järnvägar och cykling i färdmedelsfördelningen minskar miljöpåverkan från transporter. Järnvägsföretag bör därför göra det lättare att kombinera cykel- och tågresor i så hög grad som möjligt, i synnerhet genom att tillåta

  bör de tillhandahålla tillräckligt många cykelställ för
  transport av
  monterade
  cyklar
  i utrymmen avsedda för detta ändamål
  ombord på tågen

  alla typer av passagerartåg, inbegripet höghastighetståg, fjärrtåg, gränsöverskridande tåg och lokala tåg. Resenärerna bör informeras om det tillgängliga utrymmet för cyklar. Dessa krav bör gälla för alla järnvägsföretag från och med ... [två år efter dagen för denna förordnings ikraftträdande]. [Ändr. 12]

| (14) | Järnvägsföretagen bör göra det lättare för tågresenärer att övergå från en operatör till en annan genom att när så är möjligt tillhandahålla direktbiljetter. [Ändr. 13] |
| --- | --- |

(14)

Järnvägsföretagen bör göra det lättare för tågresenärer att övergå från en operatör till en annan genom att när så är möjligt tillhandahålla direktbiljetter. [Ändr. 13]

| (15) | Mot bakgrund av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och för att ge personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet möjligheter att resa med tåg som kan jämföras med andra medborgares, bör det fastställas regler om icke-diskriminering och assistans under resan. Personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, oavsett om orsaken härtill är handikapp, ålder eller andra faktorer, har samma rätt som alla andra medborgare till fri rörlighet och icke-diskriminering. Särskild uppmärksamhet bör ägnas bland annat åt att informera

  ge
  personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet
  lättillgänglig information
  om deras möjligheter att utnyttja järnvägsförbindelserna, förutsättningarna för att kunna ta sig in och ut ur vagnarna och om vilka hjälpmedel som finns ombord på tågen. För att lämna resenärer med sensorisk funktionsnedsättning bästa möjliga information om förseningar bör
  man använda
  visuella och hörbara system användas

  som är lämpliga och begripliga för dessa resenärer
  . Personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet bör ges möjlighet att utan extra kostnad köpa biljett ombord på tåget. Personalen bör ha en utbildning som är lämplig för att kunna möta behoven hos personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, i synnerhet när personalen tillhandahåller assistans. För att säkerställa lika resevillkor bör sådana

  dessa
  personer få
  kostnadsfri
  assistans på stationer

  vid på-
  och ombord hela tiden när tåg körs, och inte bara vid vissa tider på dagen

  avstigning
  . [Ändr. 14] |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och för att ge personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet möjligheter att resa med tåg som kan jämföras med andra medborgares, bör det fastställas regler om icke-diskriminering och assistans under resan. Personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, oavsett om orsaken härtill är handikapp, ålder eller andra faktorer, har samma rätt som alla andra medborgare till fri rörlighet och icke-diskriminering. Särskild uppmärksamhet bör ägnas bland annat åt att informera

  ge
  personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet
  lättillgänglig information
  om deras möjligheter att utnyttja järnvägsförbindelserna, förutsättningarna för att kunna ta sig in och ut ur vagnarna och om vilka hjälpmedel som finns ombord på tågen. För att lämna resenärer med sensorisk funktionsnedsättning bästa möjliga information om förseningar bör
  man använda
  visuella och hörbara system användas

  som är lämpliga och begripliga för dessa resenärer
  . Personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet bör ges möjlighet att utan extra kostnad köpa biljett ombord på tåget. Personalen bör ha en utbildning som är lämplig för att kunna möta behoven hos personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, i synnerhet när personalen tillhandahåller assistans. För att säkerställa lika resevillkor bör sådana

  dessa
  personer få
  kostnadsfri
  assistans på stationer

  vid på-
  och ombord hela tiden när tåg körs, och inte bara vid vissa tider på dagen

  avstigning
  . [Ändr. 14]

| (15a) | Om det inte finns någon tillgänglig biljettförsäljningsanordning på stationen bör personer med funktionsnedsättning och personer med nedsatt rörlighet kunna köpa biljetter ombord på tåget. [Ändr. 15] |
| --- | --- |

(15a)

Om det inte finns någon tillgänglig biljettförsäljningsanordning på stationen bör personer med funktionsnedsättning och personer med nedsatt rörlighet kunna köpa biljetter ombord på tåget. [Ändr. 15]

| (16) | Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör ta hänsyn till personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet genom att uppfylla

  efterleva kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 (
  TSD) (4)

  och direktiv XXX när detta kompletterar TSD

  för personer med nedsatt rörlighet. Dessutom, i enlighet med den gällande unionslagstiftningen om offentlig upphandling, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (5), bör alla byggnader och all rullande materiel göras tillgängliga genom stegvis avskaffande av de fysiska och funktionella hindren i samband med nyanskaffningar, anläggningsarbeten eller betydande renoveringar. [Ändr. 16] |
| --- | --- |

(16)

Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör ta hänsyn till personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet genom att uppfylla

  efterleva kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 (
  TSD) (4)

  och direktiv XXX när detta kompletterar TSD

  för personer med nedsatt rörlighet. Dessutom, i enlighet med den gällande unionslagstiftningen om offentlig upphandling, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (5), bör alla byggnader och all rullande materiel göras tillgängliga genom stegvis avskaffande av de fysiska och funktionella hindren i samband med nyanskaffningar, anläggningsarbeten eller betydande renoveringar. [Ändr. 16]

| (17) | Det är önskvärt att det genom denna förordning upprättas ett system för ersättning till resenärerna vid förseningar kopplat till järnvägsföretagets ansvar, på samma grund som det internationella system som föreskrivs i Cotif, särskilt i de enhetliga rättsreglerna (CIV) till detta om resenärernas rättigheter.
  Köpta biljetter bör vara fullt återbetalningsbara.
  Vid förseningar i persontrafik bör järnvägsföretag ge resenärer ersättning baserad på en procentandel
  upp till 100 %
  av biljettpriset. [Ändr. 17] |
| --- | --- |

(17)

Det är önskvärt att det genom denna förordning upprättas ett system för ersättning till resenärerna vid förseningar kopplat till järnvägsföretagets ansvar, på samma grund som det internationella system som föreskrivs i Cotif, särskilt i de enhetliga rättsreglerna (CIV) till detta om resenärernas rättigheter.
  Köpta biljetter bör vara fullt återbetalningsbara.
  Vid förseningar i persontrafik bör järnvägsföretag ge resenärer ersättning baserad på en procentandel
  upp till 100 %
  av biljettpriset. [Ändr. 17]

| (18) | Järnvägsföretag bör ha skyldighet att vara försäkrade eller vidta likvärdiga åtgärder så att de vid en olyckshändelse kan infria sitt skadeståndsansvar gentemot tågresenärer. Om medlemsstaterna fastställer ett maximalt skadeståndsbelopp om en resenär dödas eller tillfogas personskadan, ska detta belopp minst motsvara det belopp som fastställs i de enhetliga rättsreglerna (CIV).
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att när som helst höja beloppet för skadestånd i händelse av resenärers dödsfall eller personskada. [Ändr. 18] |
| --- | --- |

(18)

Järnvägsföretag bör ha skyldighet att vara försäkrade eller vidta likvärdiga åtgärder så att de vid en olyckshändelse kan infria sitt skadeståndsansvar gentemot tågresenärer. Om medlemsstaterna fastställer ett maximalt skadeståndsbelopp om en resenär dödas eller tillfogas personskadan, ska detta belopp minst motsvara det belopp som fastställs i de enhetliga rättsreglerna (CIV).
  Medlemsstaterna bör ha möjlighet att när som helst höja beloppet för skadestånd i händelse av resenärers dödsfall eller personskada. [Ändr. 18]

| (19) | Förstärkt rätt till ersättning och assistans vid försening, missad anslutning eller inställd förbindelse torde medföra incitament för persontrafikmarknaden till gagn för resenärerna. |
| --- | --- |

(19)

Förstärkt rätt till ersättning och assistans vid försening, missad anslutning eller inställd förbindelse torde medföra incitament för persontrafikmarknaden till gagn för resenärerna.

| (20) | Vid förseningar bör resenärer erbjudas möjligheter till fortsatt resa eller ombokning på likvärdiga transportvillkor. Behoven hos

  av lämplig information till
  personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet bör beaktas i sådana fall. [Ändr. 19] |
| --- | --- |

(20)

Vid förseningar bör resenärer erbjudas möjligheter till fortsatt resa eller ombokning på likvärdiga transportvillkor. Behoven hos

  av lämplig information till
  personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet bör beaktas i sådana fall. [Ändr. 19]

| (20a) | Resa eller kombinerad resa bör tolkas som alla situationer med realistiska eller tillämpliga minimitider för anslutning när resan ursprungligen bokades, med beaktande av alla relevanta faktorer, såsom de berörda stationernas och perrongernas storlek och läge. [Ändr. 137] |
| --- | --- |

(20a)

Resa eller kombinerad resa bör tolkas som alla situationer med realistiska eller tillämpliga minimitider för anslutning när resan ursprungligen bokades, med beaktande av alla relevanta faktorer, såsom de berörda stationernas och perrongernas storlek och läge. [Ändr. 137]

| (21) | Ett järnvägsföretag bör emellertid inte vara skyldigt att betala ersättning om det kan bevisa att förseningen har orsakats av svåra väderförhållanden eller större naturolyckor som äventyrar den säkra driften av tjänsten. Alla sådana händelser bör ha karaktären av en exceptionell naturkatastrof, till skillnad från normala årstidsbetingade väderförhållanden, t.ex. höststormar eller regelbundet förekommande översvämningar i tätortsområden som orsakas av tidvatten eller snösmältning. Järnvägsföretag bör styrka att de varken kunde förutse eller förhindra förseningen även om alla rimliga åtgärder skulle ha vidtagits.
  [Ändr. 20] |
| --- | --- |

(21)

Ett järnvägsföretag bör emellertid inte vara skyldigt att betala ersättning om det kan bevisa att förseningen har orsakats av svåra väderförhållanden eller större naturolyckor som äventyrar den säkra driften av tjänsten. Alla sådana händelser bör ha karaktären av en exceptionell naturkatastrof, till skillnad från normala årstidsbetingade väderförhållanden, t.ex. höststormar eller regelbundet förekommande översvämningar i tätortsområden som orsakas av tidvatten eller snösmältning. Järnvägsföretag bör styrka att de varken kunde förutse eller förhindra förseningen även om alla rimliga åtgärder skulle ha vidtagits.
  [Ändr. 20]

| (22) | I samarbete med infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag bör stationsförvaltare utarbeta
  och göra
  beredskapsplaner
  allmänt tillgängliga
  för att minimera effekten av allvarliga avbrott genom att ge strandsatta resenärer lämplig information och service. [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(22)

I samarbete med infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag bör stationsförvaltare utarbeta
  och göra
  beredskapsplaner
  allmänt tillgängliga
  för att minimera effekten av allvarliga avbrott genom att ge strandsatta resenärer lämplig information och service. [Ändr. 21]

| (23) | Denna förordning bör inte begränsa järnvägsföretagens

  järnvägsföretags, biljettutfärdares, järnvägsstationers och infrastrukturförvaltares
  rätt att
  i tillämpliga fall
  begära ersättning från någon person, däribland tredje part, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning

  för att ha uppfyllt sina skyldigheter till resenärer enligt denna förordning
  . [Ändr. 22] |
| --- | --- |

(23)

Denna förordning bör inte begränsa järnvägsföretagens

  järnvägsföretags, biljettutfärdares, järnvägsstationers och infrastrukturförvaltares
  rätt att
  i tillämpliga fall
  begära ersättning från någon person, däribland tredje part, i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning

  för att ha uppfyllt sina skyldigheter till resenärer enligt denna förordning
  . [Ändr. 22]

| (24) | När en medlemsstat beviljar järnvägsföretag dispens från bestämmelserna i denna förordning, bör den uppmana järnvägsföretagen att, i samråd med organisationer som företräder resenärerna, införa ett system för ersättning och hjälp i händelse av allvarliga avbrott i persontrafiken. |
| --- | --- |

(24)

När en medlemsstat beviljar järnvägsföretag dispens från bestämmelserna i denna förordning, bör den uppmana järnvägsföretagen att, i samråd med organisationer som företräder resenärerna, införa ett system för ersättning och hjälp i händelse av allvarliga avbrott i persontrafiken.

| (25) | Det är också önskvärt att befria olycksoffer och deras anhöriga från omedelbara ekonomiska problem under perioden direkt efter en olycka. |
| --- | --- |

(25)

Det är också önskvärt att befria olycksoffer och deras anhöriga från omedelbara ekonomiska problem under perioden direkt efter en olycka.

| (26) | Det är av intresse för tågresenärer att lämpliga åtgärder vidtas med de offentliga myndigheternas samtycke för att garantera resenärernas personliga säkerhet på järnvägsstationerna och ombord på tågen. |
| --- | --- |

(26)

Det är av intresse för tågresenärer att lämpliga åtgärder vidtas med de offentliga myndigheternas samtycke för att garantera resenärernas personliga säkerhet på järnvägsstationerna och ombord på tågen.

| (27) | Tågresenärer bör kunna framföra klagomål mot

  till
  varje järnvägsföretag
  , biljettutfärdare, järnvägsstation eller infrastrukturförvaltare
  som berörs när det gäller rättigheter och skyldigheter enligt denna förordning och ha rätt att få svar inom rimlig tid. [Ändr. 23] |
| --- | --- |

(27)

Tågresenärer bör kunna framföra klagomål mot

  till
  varje järnvägsföretag
  , biljettutfärdare, järnvägsstation eller infrastrukturförvaltare
  som berörs när det gäller rättigheter och skyldigheter enligt denna förordning och ha rätt att få svar inom rimlig tid. [Ändr. 23]

| (28) | Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör fastställa, offentliggöra, förvalta och övervaka tjänstekvalitetsnormer för persontrafik på järnväg
  , inklusive normerna för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet
  . [Ändr. 24] |
| --- | --- |

(28)

Järnvägsföretag och stationsförvaltare bör fastställa, offentliggöra, förvalta och övervaka tjänstekvalitetsnormer för persontrafik på järnväg
  , inklusive normerna för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet
  . [Ändr. 24]

| (29) | För att upprätthålla en hög konsumentskyddsnivå avseende järnvägstransporter bör medlemsstaterna åläggas att utse nationella tillsynsorgan för att noggrant övervaka tillämpningen av samt kontrollera efterlevnaden av denna förordning på nationell nivå. Dessa organ bör kunna vidta en rad olika tillsynsåtgärderr
  och erbjuda resenärer en bindande alternativ tvistlösning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU
   (6). Resenärer bör ha möjlighet att inge klagomål till dessa organ om påstådda överträdelser av förordningen
  , och att använda tvistlösning online enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013
   (7)

  när så är överenskommet. Det bör också föreskrivas att klagomål får göras av organisationer som företräder grupper av resenärer
  . För att säkerställa en tillfredsställande hantering av sådana klagomål bör organen också samarbeta med varandra
  , och denna förordning bör även fortsättningsvis anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394
   (8)

  . Nationella tillsynsorgan bör varje år på sina webbplatser offentliggöra rapporter med statistik över hur många och vilken typ av klagomål som de har tagit emot, med en beskrivning av resultatet av deras genomdrivandeåtgärder. Rapporterna bör dessutom offentliggöras på Europeiska unionens järnvägsbyrås webbplats
  . [Ändr. 25] |
| --- | --- |

(29)

För att upprätthålla en hög konsumentskyddsnivå avseende järnvägstransporter bör medlemsstaterna åläggas att utse nationella tillsynsorgan för att noggrant övervaka tillämpningen av samt kontrollera efterlevnaden av denna förordning på nationell nivå. Dessa organ bör kunna vidta en rad olika tillsynsåtgärderr
  och erbjuda resenärer en bindande alternativ tvistlösning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU
   (6). Resenärer bör ha möjlighet att inge klagomål till dessa organ om påstådda överträdelser av förordningen
  , och att använda tvistlösning online enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013
   (7)

  när så är överenskommet. Det bör också föreskrivas att klagomål får göras av organisationer som företräder grupper av resenärer
  . För att säkerställa en tillfredsställande hantering av sådana klagomål bör organen också samarbeta med varandra
  , och denna förordning bör även fortsättningsvis anges i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394
   (8)

  . Nationella tillsynsorgan bör varje år på sina webbplatser offentliggöra rapporter med statistik över hur många och vilken typ av klagomål som de har tagit emot, med en beskrivning av resultatet av deras genomdrivandeåtgärder. Rapporterna bör dessutom offentliggöras på Europeiska unionens järnvägsbyrås webbplats
  . [Ändr. 25]

| (30) | Behandling av personuppgifter bör genomföras i enlighet med unionens lagstiftning om skyddet av personuppgifter, i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (9) . |
| --- | --- |

(30)

Behandling av personuppgifter bör genomföras i enlighet med unionens lagstiftning om skyddet av personuppgifter, i synnerhet Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (9) .

| (31) | Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning samt se till att påföljderna tillämpas. Påföljderna, som bland annat kan innefatta ersättning till den berörda personen, bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckand e
  och bör inbegripa, men inte vara begränsade till, ett lägsta bötesbelopp eller en procentandel av det relevanta företagets eller organisationens årliga omsättning, beroende på vilket belopp som är högre
  . [Ändr. 26] |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning samt se till att påföljderna tillämpas. Påföljderna, som bland annat kan innefatta ersättning till den berörda personen, bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckand e
  och bör inbegripa, men inte vara begränsade till, ett lägsta bötesbelopp eller en procentandel av det relevanta företagets eller organisationens årliga omsättning, beroende på vilket belopp som är högre
  . [Ändr. 26]

| (32) | Eftersom målen med förordningen, nämligen att utveckla unionens järnvägar och införa vissa rättigheter för tågresenärer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(32)

Eftersom målen med förordningen, nämligen att utveckla unionens järnvägar och införa vissa rättigheter för tågresenärer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (33) | För att säkerställa en hög skyddsnivå för resenärer bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att ändra bilagorna I, II och III avseende de enhetliga rättsreglerna (CIV), den minimiinformation som ska lämnas av järnvägsföretag och biljettutfärdare, miniminormer för tjänstekvalitet, och för att inflationsanpassa de finansiella belopp som nämns i förordningen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (10). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(33)

För att säkerställa en hög skyddsnivå för resenärer bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen för att ändra bilagorna I, II och III avseende de enhetliga rättsreglerna (CIV), den minimiinformation som ska lämnas av järnvägsföretag och biljettutfärdare, miniminormer för tjänstekvalitet, och för att inflationsanpassa de finansiella belopp som nämns i förordningen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016 (10). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (33a) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta ett standardiserat EU-formulär för klagomål som resenärer kan använda för att ansöka om ersättning i enlighet med denna förordning. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
   (11)
  . [Ändr. 27] |
| --- | --- |

(33a)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att anta ett standardiserat EU-formulär för klagomål som resenärer kan använda för att ansöka om ersättning i enlighet med denna förordning. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011
   (11)
  . [Ändr. 27]

| (34) | Denna förordning är förenlig med grundläggande rättigheter och med de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 26, 38 och 47 rörande förbud mot alla former av diskriminering, integrering av personer med funktionshinder, en hög nivå i fråga om konsumentskydd samt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. Medlemsstaternas domstolar ska tillämpa denna förordning med respekt för dessa rättigheter och principer. |
| --- | --- |

(34)

Denna förordning är förenlig med grundläggande rättigheter och med de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 21, 26, 38 och 47 rörande förbud mot alla former av diskriminering, integrering av personer med funktionshinder, en hög nivå i fråga om konsumentskydd samt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. Medlemsstaternas domstolar ska tillämpa denna förordning med respekt för dessa rättigheter och principer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte
  och mål [Ändr. 28]

I denna förordning fastställs regler för järnvägstransport
  för att ge resenärer ett effektivt skydd och uppmuntra till tågresande
  på följande områden: [Ändr. 29]

| a) | Icke-diskriminering mellan resenärer i fråga om transportvillkor

  transport- och biljettvillkor
  . [Ändr. 30] |
| --- | --- |

a)

Icke-diskriminering mellan resenärer i fråga om transportvillkor

  transport- och biljettvillkor
  . [Ändr. 30]

| b) | Järnvägsföretagens skadeståndsansvar och deras försäkringsskyldigheter för resenärerna och deras resgods. |
| --- | --- |

b)

Järnvägsföretagens skadeståndsansvar och deras försäkringsskyldigheter för resenärerna och deras resgods.

| c) | Resenärers rättigheter i händelse av en olycka som inträffar till följd av användning av järnvägstjänster och som leder till dödsfall, personskada eller förlust av eller skada på deras bagage. |
| --- | --- |

c)

Resenärers rättigheter i händelse av en olycka som inträffar till följd av användning av järnvägstjänster och som leder till dödsfall, personskada eller förlust av eller skada på deras bagage.

| d) | Resenärers rättigheter vid

  och ersättning
  vid
  störning, såsom en
  inställd resa eller försening. [Ändr. 31] |
| --- | --- |

d)

Resenärers rättigheter vid

  och ersättning
  vid
  störning, såsom en
  inställd resa eller försening. [Ändr. 31]

| e) | minimiinformation som ska lämnas till passagerare. Minsta
  korrekta och aktuella
  information som ska lämnas
  i ett lättillgängligt format
  till passagerarna
  , inklusive ingående av transportavtal och utfärdande av biljetter
  . [Ändr. 32] |
| --- | --- |

e)

minimiinformation som ska lämnas till passagerare. Minsta
  korrekta och aktuella
  information som ska lämnas
  i ett lättillgängligt format
  till passagerarna
  , inklusive ingående av transportavtal och utfärdande av biljetter
  . [Ändr. 32]

| f) | Icke-diskriminering av och obligatorisk assistans assistans
  från utbildad personal
   för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet . [Ändr. 33] |
| --- | --- |

f)

Icke-diskriminering av och obligatorisk assistans assistans
  från utbildad personal
   för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet . [Ändr. 33]

| g) | Fastställande och övervakning av tjänstekvalitetsnormer och hantering av risker för resenärernas personliga säkerhet. |
| --- | --- |

g)

Fastställande och övervakning av tjänstekvalitetsnormer och hantering av risker för resenärernas personliga säkerhet.

| h) | Lämpliga förfaranden för inlämning och
  handläggning av klagomål. [Ändr. 34] |
| --- | --- |

h)

Lämpliga förfaranden för inlämning och
  handläggning av klagomål. [Ändr. 34]

| i) | Allmänna regler om kontroll av efterlevnaden. |
| --- | --- |

i)

Allmänna regler om kontroll av efterlevnaden.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska gälla nationella och internationella tågresor och järnvägstjänster i hela unionen som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag med tillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (12) .

2.   Med förbehåll för punkt 4 får medlemsstaterna bevilja dispens för följande tjänster från tillämpningen av denna förordning:

| (a) | Stads-, förorts- och regionaltrafik

  Stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg enligt direktiv 2012/34/EU, utom gränsöverskridande trafik inom unionen. [Ändr. 138] |
| --- | --- |

(a)

Stads-, förorts- och regionaltrafik

  Stadstrafik
  som är persontrafik på järnväg enligt direktiv 2012/34/EU, utom gränsöverskridande trafik inom unionen. [Ändr. 138]

| (b) | Internationell persontrafik på järnväg där en betydande del, inbegripet minst ett stationsuppehåll enligt tidtabell, tillhandahålls utanför unionen., förutsatt att resenärernas rättigheter säkerställs på ett lämpligt sätt enligt nationell lagstiftning på territoriet i den medlemsstat som beviljar dispensen.
  [Ändr. 36] |
| --- | --- |

(b)

Internationell persontrafik på järnväg där en betydande del, inbegripet minst ett stationsuppehåll enligt tidtabell, tillhandahålls utanför unionen., förutsatt att resenärernas rättigheter säkerställs på ett lämpligt sätt enligt nationell lagstiftning på territoriet i den medlemsstat som beviljar dispensen.
  [Ändr. 36]

| (ba) | Nationell persontrafik på järnväg när en sådan dispens har beviljats av medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1371/2007 för en period av högst 12 månader efter ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. [Ändr. 37] |
| --- | --- |

(ba)

Nationell persontrafik på järnväg när en sådan dispens har beviljats av medlemsstaterna enligt förordning (EG) nr 1371/2007 för en period av högst 12 månader efter ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. [Ändr. 37]

3.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om dispenser som beviljas enligt punkt 2 a, 2 b och
  ba
  och om lämpligheten hos sin nationella lagstiftning på sitt territorium med avseende på punkt 2 b. [Ändr. 38]

4.   Artiklarna 5, 10, 11 och 25 5,
  6
  , 11
  , 12
  och
  17
  samt kapitel V ska gälla för all persontrafik på järnväg som avses i punkt 1, inbegripet trafik som beviljats dispens i enlighet med punkt 2 a och 2 b. [Ändr. 39]

4a.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas på trafik som uteslutande bedrivs på grund av sitt historiska intresse. [Ändr. 40]

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning avses med:

| 1. | järnvägsföretag: järnvägsföretag enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

1.

järnvägsföretag: järnvägsföretag enligt definitionen i artikel 3.1 i direktiv 2012/34/EU.

| 1a. | transportör: det järnvägsföretag med vilket resenären har ingått transportavtalet eller ett antal på varandra följande järnvägsföretag som enligt detta avtal har skadeståndsansvar. [Ändr. 41] |
| --- | --- |

1a.

transportör: det järnvägsföretag med vilket resenären har ingått transportavtalet eller ett antal på varandra följande järnvägsföretag som enligt detta avtal har skadeståndsansvar. [Ändr. 41]

| 1b. | ställföreträdande transportör: ett järnvägsföretag som inte har ingått ett transportavtal med resenären, men till vilket det järnvägsföretag som har ingått avtalet har överlåtit en del av eller hela järnvägstransporten. [Ändr. 42] |
| --- | --- |

1b.

ställföreträdande transportör: ett järnvägsföretag som inte har ingått ett transportavtal med resenären, men till vilket det järnvägsföretag som har ingått avtalet har överlåtit en del av eller hela järnvägstransporten. [Ändr. 42]

| 2. | infrastrukturförvaltare: en infrastrukturförvaltare i enlighet med definitionen i artikel 3 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

2.

infrastrukturförvaltare: en infrastrukturförvaltare i enlighet med definitionen i artikel 3 i direktiv 2012/34/EU.

| 3. | stationsförvaltare: en organisatorisk enhet i en medlemsstat som har givits ansvaret för förvaltningen av en järnvägsstation. Infrastrukturförvaltaren kan vara stationsförvaltare. |
| --- | --- |

3.

stationsförvaltare: en organisatorisk enhet i en medlemsstat som har givits ansvaret för förvaltningen av en järnvägsstation. Infrastrukturförvaltaren kan vara stationsförvaltare.

| 4. | researrangör: en arrangör, eller återförsäljare, annan än järnvägsföretaget, i den bemärkelse som avses i artikel 3.8 och 3.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2302 (13). [Ändr. 43] |
| --- | --- |

4.

researrangör: en arrangör, eller återförsäljare, annan än järnvägsföretaget, i den bemärkelse som avses i artikel 3.8 och 3.9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2302 (13). [Ändr. 43]

| 5. | biljettutfärdare: varje återförsäljare av järnvägstransporter som ingår transportavtal och säljer biljetter, för ett järnvägsföretags eller för egen räkning.
  , separata biljetter eller direktbiljetter
  för ett
  eller flera
  järnvägsföretags
  räkning
  eller för egen räkning. [Ändr. 44] |
| --- | --- |

5.

biljettutfärdare: varje återförsäljare av järnvägstransporter som ingår transportavtal och säljer biljetter, för ett järnvägsföretags eller för egen räkning.
  , separata biljetter eller direktbiljetter
  för ett
  eller flera
  järnvägsföretags
  räkning
  eller för egen räkning. [Ändr. 44]

| (5a) | distributör: återförsäljare av järnvägstransporter som säljer biljetter för ett järnvägsföretags räkning, och som inte har några skyldigheter enligt det avtal som ingåtts mellan resenären och järnvägsföretaget. [Ändr. 45] |
| --- | --- |

(5a)

distributör: återförsäljare av järnvägstransporter som säljer biljetter för ett järnvägsföretags räkning, och som inte har några skyldigheter enligt det avtal som ingåtts mellan resenären och järnvägsföretaget. [Ändr. 45]

| 6. | transportavtal: ett avtal om transport mot ersättning eller kostnadsfritt mellan ett järnvägsföretag eller en biljettutfärdare och resenären om tillhandahållande av en eller flera transporttjänster. [Ändr. 46] |
| --- | --- |

6.

transportavtal: ett avtal om transport mot ersättning eller kostnadsfritt mellan ett järnvägsföretag eller en biljettutfärdare och resenären om tillhandahållande av en eller flera transporttjänster. [Ändr. 46]

| (6a) | biljett: ett giltigt bevis som berättigar resenären till järnvägstransport, oberoende av form – papper, e-biljett, smartkort, resekort. [Ändr. 47] |
| --- | --- |

(6a)

biljett: ett giltigt bevis som berättigar resenären till järnvägstransport, oberoende av form – papper, e-biljett, smartkort, resekort. [Ändr. 47]

| (6b) | kombinerad resa: en biljett eller biljetter som representerar fler än ett transportavtal för på varandra följande järnvägstjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag. [Ändr. 48] |
| --- | --- |

(6b)

kombinerad resa: en biljett eller biljetter som representerar fler än ett transportavtal för på varandra följande järnvägstjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag. [Ändr. 48]

| 7. | bokning: ett tillstånd på papper eller i elektronisk form som berättigar till transport enligt i förväg bekräftade och personligt utformade transportarrangemang. |
| --- | --- |

7.

bokning: ett tillstånd på papper eller i elektronisk form som berättigar till transport enligt i förväg bekräftade och personligt utformade transportarrangemang.

| 8. | direktbiljett: en biljett eller
  separata
  biljetter som representerar ett enda
  eller flera
  transportavtal som har ingåtts för att genomföra på varandra följande järnvägstjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag
  och som köps från samma biljettutfärdare, researrangör eller järnvägsföretag för en sammanhängande resa. [Ändr. 49] |
| --- | --- |

8.

direktbiljett: en biljett eller
  separata
  biljetter som representerar ett enda
  eller flera
  transportavtal som har ingåtts för att genomföra på varandra följande järnvägstjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag
  och som köps från samma biljettutfärdare, researrangör eller järnvägsföretag för en sammanhängande resa. [Ändr. 49]

| 9. | trafik: persontrafik på järnväg som bedrivs mellan järnvägsstationer eller uppehåll enligt en tidtabell. |
| --- | --- |

9.

trafik: persontrafik på järnväg som bedrivs mellan järnvägsstationer eller uppehåll enligt en tidtabell.

| 10. | resa: transport av en passagerare mellan en avgångsstation och en ankomststation inom ramen för ett enda transportavtal. [Ändr. 50] |
| --- | --- |

10.

resa: transport av en passagerare mellan en avgångsstation och en ankomststation inom ramen för ett enda transportavtal. [Ändr. 50]

| 11. | nationell persontrafik på järnväg: en tjänst för personbefordran med järnväg som inte korsar en medlemsstatsgräns. |
| --- | --- |

11.

nationell persontrafik på järnväg: en tjänst för personbefordran med järnväg som inte korsar en medlemsstatsgräns.

| 12. | internationell persontrafik på järnväg: en internationell tjänst för personbefordran med järnväg enligt definitionen i artikel 3.5 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

12.

internationell persontrafik på järnväg: en internationell tjänst för personbefordran med järnväg enligt definitionen i artikel 3.5 i direktiv 2012/34/EU.

| 13. | försening: tidsskillnaden mellan den tidpunkt då resenären planerades anlända enligt den offentliggjorda tidtabellen och tidpunkten för hans eller hennes verkliga eller förväntade ankomst till den slutliga bestämmelsestationen . |
| --- | --- |

13.

försening: tidsskillnaden mellan den tidpunkt då resenären planerades anlända enligt den offentliggjorda tidtabellen och tidpunkten för hans eller hennes verkliga eller förväntade ankomst till den slutliga bestämmelsestationen .

| 13a. | ankomst: den tidpunkt då tågets dörrar öppnas vid ankomststationens perrong och det är tillåtet att lämna tåget. [Ändr. 51] |
| --- | --- |

13a.

ankomst: den tidpunkt då tågets dörrar öppnas vid ankomststationens perrong och det är tillåtet att lämna tåget. [Ändr. 51]

| 14. | periodkort eller abonnemang: en biljett för ett obegränsat antal resor som ger den behörige innehavaren rätt att resa med tåg på en särskild resrutt eller ett särskilt nätverk under en angiven period. |
| --- | --- |

14.

periodkort eller abonnemang: en biljett för ett obegränsat antal resor som ger den behörige innehavaren rätt att resa med tåg på en särskild resrutt eller ett särskilt nätverk under en angiven period.

| 15. | missad anslutning: en situation där en resenär missar en eller flera förbindelser under en resa
  eller en kombinerad resa
  till följd av försening eller inställelse av en eller flera tidigare förbindelser
  , oberoende av om detta sker inom ramen för ett enda transportavtal eller inte
  . [Ändr. 139] |
| --- | --- |

15.

missad anslutning: en situation där en resenär missar en eller flera förbindelser under en resa
  eller en kombinerad resa
  till följd av försening eller inställelse av en eller flera tidigare förbindelser
  , oberoende av om detta sker inom ramen för ett enda transportavtal eller inte
  . [Ändr. 139]

| 16. | person med funktionshinder och person med nedsatt rörlighet: en person som har en bestående eller tillfällig fysisk, mental, psykisk eller sensorisk funktionsnedsättning som, i samspel med olika hinder, kan göra det svårt för personen att fullt ut och effektivt använda transporter på samma villkor som andra resenärer eller vars rörlighet vid användning av transporter är nedsatt på grund av ålder. [Ändr. 53] |
| --- | --- |

16.

person med funktionshinder och person med nedsatt rörlighet: en person som har en bestående eller tillfällig fysisk, mental, psykisk eller sensorisk funktionsnedsättning som, i samspel med olika hinder, kan göra det svårt för personen att fullt ut och effektivt använda transporter på samma villkor som andra resenärer eller vars rörlighet vid användning av transporter är nedsatt på grund av ålder. [Ändr. 53]

| 17. | allmänna villkor för befordran: järnvägsföretagets villkor i form av i varje medlemsstat gällande allmänna villkor eller tariffer som genom ingående av transportavtalet har kommit att utgöra en integrerad del av detta. |
| --- | --- |

17.

allmänna villkor för befordran: järnvägsföretagets villkor i form av i varje medlemsstat gällande allmänna villkor eller tariffer som genom ingående av transportavtalet har kommit att utgöra en integrerad del av detta.

| 18. | fordon: motorfordon eller släpvagn som transporteras vid personbefordran. |
| --- | --- |

18.

fordon: motorfordon eller släpvagn som transporteras vid personbefordran.

| 19. | de enhetliga rättsreglerna (CIV): enhetliga rättsregler för avtalet om internationell transport av resande på järnväg (Contract for International Carriage of Passengers and Luggage by Rail, CIV), enligt tillägg A till fördraget om internationell järnvägstrafik (Convention concerning International Carriage by Rail, Cotif). |
| --- | --- |

19.

de enhetliga rättsreglerna (CIV): enhetliga rättsregler för avtalet om internationell transport av resande på järnväg (Contract for International Carriage of Passengers and Luggage by Rail, CIV), enligt tillägg A till fördraget om internationell järnvägstrafik (Convention concerning International Carriage by Rail, Cotif).

Kapitel II

TRANSPORTAVTAL, INFORMATION OCH BILJETTER

Artikel 4

Transportavtal

Ingående och genomförande av transportavtal och tillhandahållande av information och biljetter ska ske enligt bestämmelserna i avdelning II och avdelning III i bilaga I, varvid bestämmelserna i detta kapitel ska iakttas.

Artikel 5

Icke-diskriminerande villkor i transportavtal

Utan att det påverkar sociala tariffer ska järnvägsföretag
  , researrangörer
  eller biljettutfärdare erbjuda allmänheten
  transportavtalsvillkor, biljettvillkor
  och tariffer
  samt sälja biljetter och direktbiljetter och ta emot bokningar från resenärer i linje med artikel 10 i denna förordning,
  utan direkt eller indirekt diskriminering på grundval av
  resenärens
  nationalitet eller hemvist,
  järnvägsföretagets, researrangörens
  eller
  biljettutfärdarens
  etableringsort
  inom unionen
  eller
  det sätt på vilket resenären har köpt sin biljett
  . [Ändr. 55]

Artikel 6

Cyklar

Resenärerna ska ha rätt att ta cyklar ombord på tåget,
  inbegripet på höghastighetståg, fjärrtåg, gränsöverskridande tåg
  och
  lokala tåg. Alla nya
  eller
  upprustade passagerartåg ska senast den ... [två år efter dagen för ikraftträdandet av denna förordning] vara utrustade med en tydligt angiven plats för
  transport av
  minst åtta monterade
  cyklar. Järnvägsföretag, biljettutfärdare, researrangörer och, i förekommande fall, stationsförvaltare
  ska informera
  resenärerna
  , senast när de köper biljetten,
  om villkoren för
  transport av cyklar på alla tåg
  i enlighet med förordning (EU) nr 454/2011. [Ändr. 56]

Artikel 7

Förbud mot att frångå och begränsa förpliktelserna

1.   Förpliktelser gentemot resenärerna enligt denna förordning får inte begränsas eller frångås, till exempel genom ett undantag eller en begränsande klausul i transportavtalet.
  Avtalsvillkor som direkt eller indirekt syftar till att upphäva, göra undantag från eller begränsa de rättigheter som följer av denna förordning ska inte vara bindande för resenären. [Ändr. 57]

2.   Järnvägsföretag,
  researrangörer eller biljettutfärdare
  får erbjuda avtalsvillkor som är förmånligare för resenären än de villkor som fastställs i denna förordning. [Ändr. 58]

Artikel 8

Skyldighet att informera om att en trafiktjänst upphör

Järnvägsföretagen eller, i tillämpliga fall, behöriga myndigheter som är ansvariga för kontrakt om allmän järnvägstrafik, ska på lämpligt sätt
  och utan dröjsmål
  , inbegripet i format som är lättillgängliga för personer med funktionshinder i enlighet med tillgänglighetskrav i direktiv XXX (14)

  och förordning (EU) nr 1300/2014
  , och
  i god tid
  innan besluten genomförs offentliggöra
  förslag
  om att dra in
  eller väsentligt reducera
  tjänster antingen permanent eller tillfälligt
  , och säkerställa att meningsfulla och ordentliga samråd om förslagen hålls med intressenter innan förslagen genomförs
  . [Ändr. 59]

Artikel 9

Reseinformation

1.   Järnvägsföretag
  , researrangörer
  och biljettutfärdare som erbjuder transportavtal för
  egen räkning eller för
  ett eller flera järnvägsföretags räkning ska, på begäran, ge resenären åtminstone den information som avses i del I av bilaga II om de resor för vilka transportavtal erbjuds av det berörda järnvägsföretaget. Biljettutfärdare som erbjuder transportavtal för egen räkning, och researrangörer, ska lämna denna information
  . För att säkerställa att denna förordning efterlevs ska järnvägsföretag tillhandahålla denna information till biljettutfärdare och andra järnvägsföretag som säljer deras trafiktjänster. [Ändr. 60]

2.   Järnvägsföretagen och,
  i tillämpliga fall
  , biljettutfärdarna ska under resan, inbegripet vid anslutningsstationer, lämna resenären åtminstone den information som avses i del II av bilaga II.
  För att säkerställa att denna förordning efterlevs ska järnvägsföretag ge denna information till biljettutfärdare och andra järnvägsföretag som säljer deras trafiktjänster. [Ändr. 61]

3.   Den information som avses i punkterna 1 och 2 ska lämnas
  av järnvägsföretag, researrangörer och biljettförsäljare till resenärerna
  genom användning av
  lättillgänglig, allmänt använd och
  modern kommunikationsteknik
  och, med beaktande av punkt 2, i realtid, samt, om möjligt, i skriftlig form, i syfte att ge resenärerna all den information som krävs enligt bilaga II till denna förordning
  . Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att säkerställa att denna information är tillgänglig för personer med funktionshinder i enlighet med tillgänglighetskraven i direktiv XXX, förordning
  (EU) nr
  454/2011
  och förordning (EU) nr 1300/2014. Om det finns format som är lättillgängliga för personer med nedsatt rörlighet ska detta anges tydligt
  . [Ändr. 62]

4.   
  Järnvägsföretag,
  stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare ska
  göra
  realtidsinformation om tåg, inbegripet sådana som drivs av andra järnvägsföretag
  , allmänt tillgänglig i realtid i syfte att se till att inga resenärer diskrimineras
  . [Ändr. 63]

4a.
     
  Järnvägsföretag ska i samarbete med stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare ge information i tidtabeller om tillgängliga tågförbindelser och stationer. [Ändr. 64]

Artikel 10

Tillgång till biljetter, direktbiljetter och bokningar

1.   Järnvägsföretag och biljettutfärdare ska erbjuda biljetter och, när sådana finns att tillgå , direktbiljetter och bokningar De ska göra sitt yttersta för att erbjuda direktbiljetter, inbegripet för resor över gränser
  eller med nattåg
  och
  resor
  med fler än ett järnvägsföretag. [Ändr. 65]

2.   Utan att tillämpningen av punkterna 3 och 4 påverkas ska järnvägsföretagen och biljettutfärdarna distribuera biljetter till resenärerna via åtminstone ett av följande försäljningsställen:

| a) | Biljettkontor eller biljettautomater. |
| --- | --- |

a)

Biljettkontor eller biljettautomater.

| b) | Telefon, Internet eller via annan allmänt tillgänglig informationsteknik. |
| --- | --- |

b)

Telefon, Internet eller via annan allmänt tillgänglig informationsteknik.

| c) | Ombord på tågen. |
| --- | --- |

c)

Ombord på tågen.

Medlemsstaterna

  De behöriga myndigheter som avses i
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EG) nr 1370/2007
   (15), får kräva att järnvägsföretagen för tjänster som tillhandahålls enligt avtal om offentliga tjänster ska tillhandahålla biljetter genom fler än ett försäljningsställe. [Ändr. 66]

3.   Järnvägsföretagen ska erbjuda möjlighet att erhålla biljetter för respektive förbindelse ombord på tåget om inte detta begränsas eller vägras av
  väl motiverade
  säkerhetsskäl, enligt en policy mot bedrägerier, på grund av obligatorisk platsbokning eller på skäliga kommersiella grunder
  , inbegripet begränsat utrymme eller begränsade lediga platser
  . [Ändr. 67]

4.   Om det inte finns något biljettkontor eller någon biljettautomat på avgångsstationen ska resenärerna på järnvägsstationen informeras om:

| a) | möjligheten att köpa biljett per telefon, via Internet eller på tåget samt hur detta ska göras, |
| --- | --- |

a)

möjligheten att köpa biljett per telefon, via Internet eller på tåget samt hur detta ska göras,

| b) | den närmaste järnvägsstation eller plats där det finns biljettkontor och/eller biljettautomater. |
| --- | --- |

b)

den närmaste järnvägsstation eller plats där det finns biljettkontor och/eller biljettautomater.

5.   Om det inte finns något biljettkontor eller någon tillgänglig biljettautomat på avgångsstationen ska personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet

  eller något annat sätt att köpa biljetter i förväg, ska resenärer
  tillåtas att köpa biljetter ombord på tåget utan extra kostnad. [Ändr. 68]

6.   Om en resenär får separata biljetter för en enda resa
  eller en kombinerad resa
  som omfattar på varandra följande järnvägstjänster som tillhandahålls av ett eller flera järnvägsföretag, ska resenärens rättigheter till information, assistans, service och ersättning motsvara de rättigheter som gäller för en direktbiljett och omfatta hela resan från avresan till den slutliga bestämmelseorten. såvida inte resenären uttryckligen informeras skriftligen om något annat. Sådan information ska särskilt ange att om resenären missar en anslutning har han eller hon inte rätt till assistans eller ersättning på grundval av resans totala längd. Bevisbördan när det gäller att visa att informationen har lämnats ska ligga hos järnvägsföretaget, dess agent, researrangören eller biljettutfärdaren. [Ändr. 140]

Artikel 10a

Tillhandahållande av reseinformation via programmeringsgränssnitt

1.
     
  Järnvägsföretag ska ge icke-diskriminerande tillgång till all reseinformation, inklusive operativ information om tidtabeller och tariffer i realtid, enligt vad som avses i artikel 9, via programmeringsgränssnitt (API).

2.
     
  Järnvägsföretagen ska tillhandahålla researrangörer, biljettutfärdare och andra järnvägsföretag som säljer trafiktjänster för deras räkning icke-diskriminerande tillgång till bokningssystem via programmeringsgränssnitt, så att de kan ingå transportavtal, utfärda biljetter och direktbiljetter och göra bokningar på ett sådant sätt att de erbjuder den mest optimala och kostnadseffektiva resan, även gränsöverskridande.

3.
     
  Järnvägsföretagen ska säkerställa att de tekniska specifikationerna för programmeringsgränssnitten är väl dokumenterade och öppet tillgängliga utan kostnad. Gränssnitten ska använda öppna standarder, allmänt använda protokoll och maskinläsbara format så att de är driftskompatibla.

4.
     
  Järnvägsföretagen ska se till att alla ändringar av de tekniska specifikationerna för deras programmeringsgränssnitt görs tillgängliga, förutom i nödsituationer, för researrangörer och biljettutfärdare i förväg, så snart som möjligt och inte mindre än tre månader innan en ändring genomförs. Nödsituationer ska dokumenteras och dokumentationen ska på begäran göras tillgänglig för de behöriga myndigheterna.

5.
     
  Järnvägsföretagen ska säkerställa att tillgång till programmeringsgränssnitten ges på icke-diskriminerande villkor, med likvärdig tillgänglighet och funktion, inklusive support, tillgång till all dokumentation och alla standarder, protokoll och format. Researrangörer och biljettutfärdare får inte missgynnas i förhållande till järnvägsföretagen själva.

6.
     
  Programmeringsgränssnitten ska införas i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1926
   (16)
  . [Ändr. 70]

Kapitel III

JÄRNVÄGSFÖRETAGENS SKADESTÅNDSANSVAR GENTEMOT RESENÄRERNA OCH MED AVSEENDE PÅ DERAS RESGODS

Artikel 11

Skadeståndsansvar för resenärer och resgods

Utan att tillämplig nationell lagstiftning som ger resenärerna ytterligare ersättning för skador påverkas ska järnvägsföretagens skadeståndsansvar gentemot resenärerna och med avseende på deras resgods regleras genom kapitel I, III och IV i avdelning IV, VI och VII i bilaga I, varvid bestämmelserna i detta kapitel ska följas.

Artikel 12

Försäkring och skadeståndsansvar om en resenär dödas eller tillfogas personskada

Järnvägsföretagen ska vara försäkrade till en sådan nivå, i enlighet med artikel 22 i direktiv 2012/34/EU och på grundval av en bedömning av deras risker, eller vidta likvärdiga åtgärder, så att de kan infria sitt skadeståndsansvar enligt denna förordning.

Artikel 13

Förskottsutbetalningar

1.   Om en resenär avlider eller skadas ska järnvägsföretaget som avses i artikel 26.5 i bilaga I omgående, och under inga omständigheter senare än femton dagar efter det att den ersättningsberättigade fysiska personens identitet har fastställts, göra de förskottsutbetalningar som behövs för att täcka omedelbara ekonomiska behov, i proportion till den skada som lidits.

2.   Vid dödsfall ska förskottsutbetalningen uppgå till minst 21 000 EUR, utan att tillämpningen av punkt 1 därför påverkas.

3.   En förskottsutbetalning ska inte innebära ett erkännande av skadeståndsansvar och kan kvittas mot eventuella senare utbetalningar enligt denna förordning, men den kan inte återkrävas annat än i de fall skadan uppstått genom resenärens försumlighet eller vållande, eller när en annan person än den ersättningsberättigade personen har mottagit förskottsutbetalningen.

Artikel 14

Bestridande av skadeståndsansvar

Även om järnvägsföretaget bestrider att det har skadeståndsansvar för kroppsskada som en resenär som färdas med företagets tåg har åsamkats, ska det göra varje rimlig ansträngning för att hjälpa en resenär som begär skadestånd från tredje part.

Kapitel IV

FÖRSENING, UTEBLIVEN ANSLUTNING OCH INSTÄLLELSE

Artikel 15

Skadeståndsansvar vid förseningar, utebliven anslutning och inställelse

Järnvägsföretagens skadeståndsansvar när det gäller försening, utebliven anslutning och inställelse ska regleras genom kapitel II i avdelning IV i bilaga I, varvid bestämmelserna i detta kapitel ska iakttas.

Artikel 16

Ersättning och ombokning

1.   Om det skäligen är troligt, antingen vid avgång eller i händelse av en missad anslutning under en resa med en direktbiljett, att ankomsten till den slutliga bestämmelseorten
  i en sammanhängande resekedja
  enligt transportavtalet kommer att försenas mer är 60 minuter
  eller ställas in
  , ska resenären omedelbart erbjudas att välja något av följande: [Ändr. 71]

| a) | Ersättning motsvarande hela biljettpriset, enligt samma villkor som vid köpet, för den eller de delar av resan som inte fullföljts och för den eller de delar som fullföljts, om resan blivit meningslös med tanke på resenärens ursprungliga resplan, med en returresa till den första avreseorten snarast möjligt om detta är relevant. Denna ersättning ska betalas ut på samma villkor som den ersättning som avses i artikel 17. |
| --- | --- |

a)

Ersättning motsvarande hela biljettpriset, enligt samma villkor som vid köpet, för den eller de delar av resan som inte fullföljts och för den eller de delar som fullföljts, om resan blivit meningslös med tanke på resenärens ursprungliga resplan, med en returresa till den första avreseorten snarast möjligt om detta är relevant. Denna ersättning ska betalas ut på samma villkor som den ersättning som avses i artikel 17.

| b) | Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten snarast möjligt, på likvärdiga transportvillkor
  och utan ytterligare kostnader, inbegripet vid en missad anslutning på grund av att en förbindelse på en tidigare sträcka under resenärens resa var försenad eller inställd. I sådana fall ska resenären tillåtas att välja nästa tillgängliga avgång till den slutliga bestämmelseorten även om det inte finns någon specifik bokning eller om nästa tåg tillhandahålls av ett annat järnvägsföretag. [Ändr. 72] |
| --- | --- |

b)

Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten snarast möjligt, på likvärdiga transportvillkor
  och utan ytterligare kostnader, inbegripet vid en missad anslutning på grund av att en förbindelse på en tidigare sträcka under resenärens resa var försenad eller inställd. I sådana fall ska resenären tillåtas att välja nästa tillgängliga avgång till den slutliga bestämmelseorten även om det inte finns någon specifik bokning eller om nästa tåg tillhandahålls av ett annat järnvägsföretag. [Ändr. 72]

| c) | Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten en senare dag som resenären finner lämplig och på likvärdiga transportvillkor,
  dock inte senare än en månad efter att tjänsten har återupptagits
  . [Ändr. 73] |
| --- | --- |

c)

Fortsatt resa eller ombokning till den slutliga bestämmelseorten en senare dag som resenären finner lämplig och på likvärdiga transportvillkor,
  dock inte senare än en månad efter att tjänsten har återupptagits
  . [Ändr. 73]

2.   Vid tillämpningen av punkt 1 b får likvärdiga ombokningsalternativ drivas av vilket järnvägsföretag som helst, och de får omfatta användning av transport i högre klass och alternativa transportsätt

  landtransportsätt
  utan ytterligare kostnader för resenären. Järnvägsföretagen ska göra rimliga ansträngningar för att undvika extra byten. Den sammanlagda restiden, vid användning av ett alternativt transportsätt för den del av resan som inte fullföljts som planerat, ska vara jämförbar med den planerade restiden för den ursprungliga resan. Resenärer ska inte nedgraderas till transportmedel i en lägre klass såvida inte sådana transportmedel är de enda tillgängliga ombokningsalternativen. [Ändr. 74]

3.   Transporttjänstleverantörer som gör ombokningar ska ägna särskild uppmärksamhet åt att ge personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet likvärdig
  assistans och tillgänglighet när de erbjuder en alternativ tjänst. Denna alternativa tjänst kan vara densamma för alla passagerare, men den kan också, enligt transportörens beslut, vara ett individuellt transportmedel som är anpassat till de särskilda behoven hos vissa personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet
  . [Ändr. 75]

Artikel 17

Ersättning av biljettpriset

1.   Resenärer som drabbas av en försening mellan den avrese- och ankomstort som anges i transportavtalet

  på biljetten
  för vilken biljettpriset inte har ersatts i enlighet med artikel 16, får, utan att därmed avsäga sig rätten till transport, begära ersättning för en sådan försening från järnvägsföretaget. Den minsta ersättningen vid förseningar ska vara

| a) | 25 %

  50 %
  av biljettpriset vid 60–
  90
  minuters försening, |
| --- | --- |

a)

25 %

  50 %
  av biljettpriset vid 60–
  90
  minuters försening,

| b) | 50 %

  75 %
  av biljettpriset vid
  91
  minuters försening eller mer, |
| --- | --- |

b)

50 %

  75 %
  av biljettpriset vid
  91
  minuters försening eller mer,

| (ba) | 100 % av biljettpriset vid 121 minuters försening eller mer. [Ändr. 76] |
| --- | --- |

(ba)

100 % av biljettpriset vid 121 minuters försening eller mer. [Ändr. 76]

2.   Punkt 1 gäller också för resenärer som har ett periodkort eller abonnemang. Om de under periodkortets,
  rabattkortets
  eller abonnemangets giltighetstid upprepade gånger har drabbats av förseningar eller inställd trafik får de begära lämplig ersättning i enlighet med
  bestämmelserna i punkt 1 a, b
  och
  ba.

  järnvägsföretagens ersättningsbestämmelser. Dessa bestämmelser ska ange kriterierna för att definiera förseningar och för att beräkna ersättningen. Om förseningar på mindre än 60 minuter inträffar upprepade gånger under periodkortets eller abonnemangets giltighetstid ska förseningarna räknas kumulativt, och resenärer ska få ersättning i enlighet med järnvägsföretagets ersättningsbestämmelser . [Ändr. 77]

3.   Ersättningen för
  inställda resor eller
  förseningar ska beräknas i proportion till det totala pris som resenären faktiskt erlagt för den
  inställda eller
  försenade tjänsten. När transportavtalet avser en ut- och återresa ska ersättningen för
  inställd resa eller
  försening under antingen ut- eller återresan beräknas i proportion till halva det pris som erlagts för biljetten. Priset för en
  inställd eller
  försenad förbindelse enligt varje annan form av transportavtal som omfattar flera påföljande delsträckor ska på samma sätt beräknas i proportion till hela priset. [Ändr. 78]

4.   Vid beräkning av förseningstiden ska hänsyn inte tas till en försening om järnvägsföretaget kan ge belägg för att denna har inträffat utanför unionens territorier

5.   Ersättningen av biljettpriset ska erläggas inom en månad efter begäran om ersättning. Ersättningen får erläggas i form av värdebevis och/eller andra tjänster om villkoren är flexibla (särskilt vad gäller giltighetstid och bestämmelseort). Ersättningen ska på resenärens begäran betalas kontant.

6.   Ersättningen av biljettpriset får inte minskas genom avdrag för transaktionskostnader, till exempel avgifter, telefon- eller portokostnader. Järnvägsföretagen får fastställa en lägsta gräns under vilken ingen ersättning ska utgå. Denna gräns får inte överskrida 4 EUR

  5 EUR
  per biljett. [Ändr. 79]

7.   Resenärerna ska inte vara berättigade till ersättning om de har informerats om en försening före inköp av biljetten eller om ankomsttiden har försenats med mindre än 60 minuter genom fortsatt resa med en annan trafiktjänst eller ombokning. [Ändr. 80 berör ej SV versionen]

8.   Ett järnvägsföretag ska inte vara skyldigt att betala ersättning om det kan bevisa att förseningen har orsakats av svåra väderförhållanden eller större naturolyckor som äventyrar den säkra driften av tjänsten och att den inte kunde ha förutsetts eller förhindrats även om alla rimliga åtgärder hade vidtagits. [Ändr. 81]

Artikel 18

Assistans

1.   Vid försenad ankomst eller avgång ska järnvägsföretaget, eller biljettutfärdaren

  biljettutfärdarna
  , eller stationsförvaltaren, hålla resenärerna informerade om situationen och om förväntad avgångs- och ankomsttid,
  i enlighet med artikel 9,
  så snart dessa uppgifter finns att tillgå. [Ändr. 83]

2.   Vid varje försening som avses i punkt 1 och överstiger 60 minuter ska resenärerna dessutom kostnadsfritt erbjudas

| a) | måltider och förfriskningar, om dessa finns att tillgå ombord på tåget eller på stationen eller rimligen kan anskaffas, som står i skälig proportion till väntetiden, med beaktande av kriterier såsom avståndet från leverantören, den tid som krävs för leverans och kostnaden, |
| --- | --- |

a)

måltider och förfriskningar, om dessa finns att tillgå ombord på tåget eller på stationen eller rimligen kan anskaffas, som står i skälig proportion till väntetiden, med beaktande av kriterier såsom avståndet från leverantören, den tid som krävs för leverans och kostnaden,

| b) | hotellrum eller annan inkvartering, samt transport mellan järnvägsstationen och inkvarteringsplatsen, när ett uppehåll på en eller fler nätter, eller ett ytterligare uppehåll blir nödvändigt, där och om detta är fysiskt möjligt,
  med beaktande av tillgänglighetsbehoven för personer med funktionshinder och personer med begränsad rörlighet och certifierade servicedjurs behov, [Ändr. 84] |
| --- | --- |

b)

hotellrum eller annan inkvartering, samt transport mellan järnvägsstationen och inkvarteringsplatsen, när ett uppehåll på en eller fler nätter, eller ett ytterligare uppehåll blir nödvändigt, där och om detta är fysiskt möjligt,
  med beaktande av tillgänglighetsbehoven för personer med funktionshinder och personer med begränsad rörlighet och certifierade servicedjurs behov, [Ändr. 84]

| c) | transport från tåget till järnvägsstationen, till en alternativ avgångspunkt eller till den slutliga bestämmelseorten för förbindelsen om tåget har blivit stående på linjen, där och om detta är fysiskt möjligt. |
| --- | --- |

c)

transport från tåget till järnvägsstationen, till en alternativ avgångspunkt eller till den slutliga bestämmelseorten för förbindelsen om tåget har blivit stående på linjen, där och om detta är fysiskt möjligt.

3.   Om förbindelsen måste avbrytas ska järnvägsföretagen så snart som möjligt organisera alternativ befordran av resenärerna.

4.   
  Avseende de drabbade resenärerna ska
  järnvägsföretagen ska

  erbjuda sig att

  på resenärens begäran intyga på biljetten

  deras biljetter
  eller på något annat sätt att tågtrafiken varit försenad, att förseningen lett till en missad anslutning eller att förbindelsen har ställts in.
  Detta intygande ska tillämpas i samband med bestämmelserna i artikel 17 under förutsättning att passageraren som har ett periodkort eller abonnemang kan bevisa att han eller hon reste med det berörda tåget. [Ändr. 85]

5.   Det järnvägsföretag som genomför trafiken ska vid tillämpningen av punkterna 1, 2, 3 och 4 fästa särskild uppmärksamhet vid behoven hos personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet och eventuella medföljande personer
  och certifierade servicedjur
  . [Ändr. 86]

6.   Utöver skyldigheterna för järnvägsföretag enligt artikel 13a.3 i direktiv 2012/34/EU ska stationsförvaltaren vid en järnvägsstation som hanterar minst 10 000 resenärer per dag i genomsnitt under ett år säkerställa att stationsdriften, järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltaren samordnas via en lämplig beredskapsplan som förberedelse för eventuella allvarliga avbrott och stora förseningar som leder till att ett betydande antal resenärer blir strandsatta på stationen. Planen ska säkerställa att strandsatta resenärer får tillfredsställande assistans och information, inbegripet i lättillgängliga format i enlighet med tillgänglighetskraven i direktiv XXX. Stationsförvaltaren ska på begäran göra planen, och eventuella ändringar av den, tillgänglig för det nationella tillsynsorganet eller för något annat organ som utses av en medlemsstat. Stationsförvaltare vid järnvägsstationer som hanterar färre än 10 000 resenärer per dag i genomsnitt under ett år ska göra alla rimliga ansträngningar för att ombesörja samordning avseende stationsanvändare och för att assistera och informera strandsatta resenärer i sådana situationer.

  medlemsstater, järnvägsföretag
  ,
  stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare samarbeta för att säkerställa att de beredskapsplaner som avses i artikel 13a.3 i direktiv 2012/34/EU innehåller tillgänglighetskrav för varnings- och informationssystem
  . [Ändr. 87]

Artikel 19

Rätt till gottgörelse

Om ett järnvägsföretag betalar ersättning eller uppfyller sina andra skyldigheter i enlighet med denna förordning får ingen bestämmelse i denna förordning eller nationell lagstiftning tolkas som en inskränkning av järnvägsföretagets rätt att begära ersättning för kostnader från någon person, däribland tredje part, i enlighet med tillämplig lagstiftning. I synnerhet ska denna förordning inte på något sätt begränsa järnvägsföretagets rätt att begära ersättning från en tredje part som järnvägsföretaget har ett avtal med och som har bidragit till den händelse som gav upphov till ersättningen eller andra skyldigheter. Ingen bestämmelse i denna förordning får tolkas som en inskränkning av rätten för en annan tredje part än en resenär, med vilken ett järnvägsföretag har ingått ett avtal, att begära gottgörelse eller ersättning från järnvägsföretaget i enlighet med tillämpliga relevanta lagar.
  [Ändr. 88]

Kapitel V

PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ELLER NEDSATT RÖRLIGHET

Artikel 20

Rätten till transport

1.   Järnvägsföretag och stationsförvaltare ska, med aktivt deltagande av organisationer som företräder personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, ha eller fastställa icke-diskriminerande regler för befordran av personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet inbegripet deras personliga assistenter. Reglerna ska ge resenären möjlighet att
  kostnadsfritt
  ledsagas av en assistanshund

  ett certifierat servicedjur eller
  en
  medföljande person om självständig rörlighet inte är möjlig,
  i enlighet med eventuella relevanta nationella i enlighet med eventuella relevanta nationella regler,
  och säkerställa att järnvägstransporter för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet är omedelbart tillgängliga när så är möjligt
  . [Ändr. 89]

2.   Personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska utan extra kostnad erbjudas bokningar och biljetter. Järnvägsföretag, biljettutfärdare eller researrangörer får inte vägra att godta en bokning av eller att utfärda en biljett till en person med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, eller kräva att en sådan person åtföljs av en annan person, utom när detta är strikt nödvändigt för att uppfylla de regler för befordran som avses i punkt 1.

Artikel 20a

Järnvägsföretag och stationsförvaltare ska, vid uppfyllandet av TSD för personer med nedsatt rörlighet, också se till att stationer, perronger, rullande materiel och andra inrättningar är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning eller nedsatt rörlighet. [Ändr. 90]

Artikel 21

Information till personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet

1.   Stationsförvaltaren, järnvägsföretaget, biljettutfärdaren eller researrangören ska på begäran informera personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, inbegripet i lättillgängliga format i enlighet med tillgänglighetskraven i förordning (EU) nr 454/2011 och direktiv XXX
  och förordning (EU) nr 1300/2014
  , om stationens, de tillhörande anläggningarnas och tågtrafiktjänsternas tillgänglighet och om förutsättningarna för att kunna ta sig in i och ut ur vagnarna i enlighet med reglerna för befordran i artikel 20.1 samt informera personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet om vilka hjälpmedel som finns ombord på tågen. [Ändr. 91]

2.   Ett järnvägsföretag, en biljettutfärdare eller en researrangör som använder sig av undantaget enligt artikel 20.2 ska på begäran skriftligt informera den berörda personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet om sina skäl härtill inom fem arbetsdagar från det att bokning eller utfärdande av biljett nekats eller krav om åtföljande person framförts. Järnvägsföretaget, biljettutfärdaren eller researrangören ska göra rimliga ansträngningar för att föreslå en alternativ transportmöjlighet för den berörda personen, med beaktande av hans eller hennes tillgänglighetsbehov. [Ändr. 92]

Artikel 22

Assistans på järnvägsstationer

1.   Stationsförvaltaren eller järnvägsföretaget eller båda ska vid avresa från, tågbyte vid eller ankomst till en bemannad järnvägsstation lämna personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet kostnadsfri assistans, så att de kan stiga på avgående tåg, byta till anslutande tåg eller stiga av ett ankommande tåg till vilket de köpt biljett, utan att tillämpningen av reglerna för utnyttjande enligt artikel 20.1 därför påverkas.
  Bokningen av assistans ska alltid vara kostnadsfri, oavsett vilken kommunikationskanal som används. [Ändr. 93]

2.   Om det saknas personal
  som kan fungera som ledsagare ombord på tåget eller personal
  vid stationen ska järnvägsföretag och stationsförvaltare göra varje rimlig ansträngning för att personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska ha möjlighet att resa med tåg
  i överensstämmelse med tillgänglighetskraven i direktiv XXX [den europeiska rättsakten om tillgänglighet] och förordning (EU) nr 454/2011. [Ändr. 94]

3.   När det gäller obemannade stationer ska järnvägsföretaget och stationsförvaltaren se till att lätt tillgänglig information, inbegripet i lättillgängliga format i enlighet med tillgänglighetskraven i direktiv XXX
  och förordning (EU) nr 1300/2014
  , i enlighet med reglerna för befordran i artikel 20.1 visas beträffande närbelägna, bemannade stationer och omedelbart tillgänglig assistans för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. [Ändr. 95]

4.   Assistans ska alltid vara tillgänglig på stationer när tågtrafiktjänster tillhandahålls.
  [Ändr. 96]

Artikel 23

Assistans ombord på tågen

1.   Utan att tillämpningen av de regler för befordran som avses i artikel 20.1 påverkas ska ett järnvägsföretag lämna en person med funktionshinder eller nedsatt rörlighet kostnadsfri assistans ombord på tågen samt vid påstigning och avstigning.

2.   Om det saknas personal som kan fungera som ledsagare ombord på tågen ska järnvägsföretag göra rimliga ansträngningar

  ändå
  göra
  det möjligt
  för att personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska ha möjlighet att resa med tåg. [Ändr. 97]

3.   Vid tillämpningen av denna artikel ska assistans ombord på tågen innebära att varje rimlig ansträngning görs för att erbjuda assistans till en person med funktionshinder eller nedsatt rörlighet
  måste erbjudas assistans så
  att
  han eller hon kan ges
  för att
  han eller hon kan ges
  tillgång till samma tjänster ombord på tåget som övriga passagerare, om denna persons funktionshinder eller rörlighetsnedsättning hindrar honom eller henne från att oberoende och tryggt utnyttja dessa tjänster. [Ändr. 98]

4.   Assistans ska alltid vara tillgänglig ombord på tåg när tågtrafiktjänster tillhandahålls.
  [Ändr. 99]

Artikel 24

Villkor för assistans

Järnvägsföretag, stationsförvaltare, biljettutfärdare och researrangörer ska samarbeta för att
  kostnadsfritt
  lämna assistans till personer med nedsatt rörlighet enligt artiklarna 20 och 21 i enlighet med följande: [Ändr. 100]

| a) | Assistansen
  på stationer
  ska
  tillhandahållas under de tider när tåg körs,
  ska lämnas under förutsättning att det järnvägsföretag, den stationsförvaltare, den biljettutfärdare eller den researrangör
  som
  biljetten
  har
  köpts hos minst 48

  12
  timmar innan assistansen erfordras har meddelats att personen behöver sådan assistans.
  På stationer där den dagliga trafiken överstiger 10 000 resenärer behövs ingen förhandsanmälan, men den person som behöver assistans ska befinna sig på stationen minst 30 minuter före tågets avgång. På stationer där den dagliga trafiken är mellan 2 000 och 10 000 resenärer ska tidsfristen för förhandsanmälan minskas till högst tre timmar.
  Om en biljett eller ett abonnemang avser flera resor ska ett meddelande vara tillräckligt, under förutsättning att tillräcklig information lämnas om tidpunkten för påföljande resor. Sådana meddelanden ska skickas till alla andra järnvägsföretag och stationsförvaltare som berörs av personens resa. [Ändr. 101] |
| --- | --- |

a)

Assistansen
  på stationer
  ska
  tillhandahållas under de tider när tåg körs,
  ska lämnas under förutsättning att det järnvägsföretag, den stationsförvaltare, den biljettutfärdare eller den researrangör
  som
  biljetten
  har
  köpts hos minst 48

  12
  timmar innan assistansen erfordras har meddelats att personen behöver sådan assistans.
  På stationer där den dagliga trafiken överstiger 10 000 resenärer behövs ingen förhandsanmälan, men den person som behöver assistans ska befinna sig på stationen minst 30 minuter före tågets avgång. På stationer där den dagliga trafiken är mellan 2 000 och 10 000 resenärer ska tidsfristen för förhandsanmälan minskas till högst tre timmar.
  Om en biljett eller ett abonnemang avser flera resor ska ett meddelande vara tillräckligt, under förutsättning att tillräcklig information lämnas om tidpunkten för påföljande resor. Sådana meddelanden ska skickas till alla andra järnvägsföretag och stationsförvaltare som berörs av personens resa. [Ändr. 101]

| b) | Järnvägsföretag, stationsförvaltare, biljettutfärdare och researrangörer ska vidta de åtgärder som erfordras för att ta emot dessa meddelanden. |
| --- | --- |

b)

Järnvägsföretag, stationsförvaltare, biljettutfärdare och researrangörer ska vidta de åtgärder som erfordras för att ta emot dessa meddelanden.

| c) | Om inget meddelande i enlighet med led a lämnas, ska järnvägsföretaget och stationsförvaltaren i all rimlig utsträckning lämna den assistans som erfordras för att personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska kunna företa resan. |
| --- | --- |

c)

Om inget meddelande i enlighet med led a lämnas, ska järnvägsföretaget och stationsförvaltaren i all rimlig utsträckning lämna den assistans som erfordras för att personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska kunna företa resan.

| d) | Stationsförvaltaren eller någon annan behörig person ska, utan att andras förfoganderätt över områden utanför järnvägsstationen åsidosätts, utse platser inom och utanför järnvägsstationen där personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet kan anmäla sin ankomst till järnvägsstationen och, om så behövs, begära assistans. |
| --- | --- |

d)

Stationsförvaltaren eller någon annan behörig person ska, utan att andras förfoganderätt över områden utanför järnvägsstationen åsidosätts, utse platser inom och utanför järnvägsstationen där personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet kan anmäla sin ankomst till järnvägsstationen och, om så behövs, begära assistans.

| e) | Assistansen ska lämnas under förutsättning att personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet infinner sig på utsedd plats vid den tidpunkt som avtalats med det järnvägsföretag eller den stationsförvaltare som lämnar assistansen. Den avtalade tidpunkten får ligga högst 60 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in. Om det inte finns någon föreskriven tidpunkt vid vilken personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska infinna sig, ska personen i fråga infinna sig på den utsedda platsen senast 30 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in. Om det inte finns någon föreskriven tidpunkt vid vilken personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska infinna sig, ska personen i fråga infinna sig på den utsedda platsen senast 30 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in.
  [Ändr. 102] |
| --- | --- |

e)

Assistansen ska lämnas under förutsättning att personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet infinner sig på utsedd plats vid den tidpunkt som avtalats med det järnvägsföretag eller den stationsförvaltare som lämnar assistansen. Den avtalade tidpunkten får ligga högst 60 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in. Om det inte finns någon föreskriven tidpunkt vid vilken personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska infinna sig, ska personen i fråga infinna sig på den utsedda platsen senast 30 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in. Om det inte finns någon föreskriven tidpunkt vid vilken personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska infinna sig, ska personen i fråga infinna sig på den utsedda platsen senast 30 minuter före offentliggjord avgångstid, eller före den tidpunkt då samtliga resenärer uppmanats att checka in.
  [Ändr. 102]

Artikel 25

Ersättning för rörlighetshjälpmedel, annan särskild utrustning eller andra hjälpmedel

1.   Om järnvägsföretag och stationsförvaltare orsakar förlust av eller skada på rullstolar, andra rörlighetshjälpmedel eller hjälpmedel och assistanshundar

  certifierade servicedjur
  som används av personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet, ska de vara ansvariga för och
  så snart som möjligt
  betala ersättning för denna förlust eller skada . [Ändr. 103]

2.   Den ersättning som avses i punkt 1 ska
  utbetalas snabbt och ska
  motsvara
  hela
  kostnaden för att ersätta
  utrustningen på grundval av det verkliga värdet,
  eller
  på hela kostnaden för att
  reparera den
  rullstol, den
  utrustning eller de hjälpmedel som förlorats eller skadats
  eller förlusten eller skadan av det certifierade servicedjuret
  .
  Ersättningen ska också täcka kostnaden för tillfälligt ersättande vid reparation i de fall då resenären står för dessa kostnader. [Ändr. 104]

3.   Vid behov ska järnvägsföretag och stationsförvaltare göra varje rimlig ansträngning för att snabbt tillhandahålla tillfälliga ersättningar för särskild utrustning eller hjälpmedel, och dessa ersättningar ska om möjligt ha tekniska och funktionella egenskaper som motsvarar egenskaperna hos den utrustning och de hjälpmedel som förlorats eller skadats. Personen med funktionshinder eller nedsatt rörlighet ska tillåtas att behålla den tillfälliga ersättningsutrustningen eller det tillfälliga ersättningshjälpmedlet till dess att den ersättning som nämns i punkterna 1 och 2 har betalats.

Artikel 26

Utbildning av personal

Järnvägsföretag och stationsförvaltare ska

| a) | säkerställa att all personal, inbegripet personer som är anställda av någon annan utförande part, som ger direkt assistans till personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet,
  får utbildning om funktionshinder så att de
  vet hur man ska tillgodose behoven hos personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, inbegripet personer med mentala och psykiska funktionsnedsättningar, [Ändr. 105] |
| --- | --- |

a)

säkerställa att all personal, inbegripet personer som är anställda av någon annan utförande part, som ger direkt assistans till personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet,
  får utbildning om funktionshinder så att de
  vet hur man ska tillgodose behoven hos personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, inbegripet personer med mentala och psykiska funktionsnedsättningar, [Ändr. 105]

| b) | tillhandahålla utbildning för att öka medvetenheten om behoven hos personer med funktionshinder bland all personal som arbetar vid stationen och som är i direkt kontakt med resenärerna, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla utbildning för att öka medvetenheten om behoven hos personer med funktionshinder bland all personal som arbetar vid stationen och som är i direkt kontakt med resenärerna,

| c) | säkerställa att all ny personal
  som kommer att ha direktkontakt med den resande allmänheten
  vid anställningen
  ges en introduktion om sådana frågor i samband med funktionshinder som rör resenärer och järnvägsföretaget, och att anställda som tillhandahåller direkt assistans till resenärer med nedsatt rörlighet
  får utbildning om funktionshinder och att personalen genomgår regelbundna fortbildningskurser, [Ändr. 106] |
| --- | --- |

c)

säkerställa att all ny personal
  som kommer att ha direktkontakt med den resande allmänheten
  vid anställningen
  ges en introduktion om sådana frågor i samband med funktionshinder som rör resenärer och järnvägsföretaget, och att anställda som tillhandahåller direkt assistans till resenärer med nedsatt rörlighet
  får utbildning om funktionshinder och att personalen genomgår regelbundna fortbildningskurser, [Ändr. 106]

| d) | på begäran

  får
  låta personal med funktionshinder
  delta i utbildningen
  ,
  och överväga att låta
  resenärer med funktionshinder och resenärer med nedsatt rörlighet, och/eller organisationer som företräder dem, delta i utbildningen. [Ändr. 107] |
| --- | --- |

d)

på begäran

  får
  låta personal med funktionshinder
  delta i utbildningen
  ,
  och överväga att låta
  resenärer med funktionshinder och resenärer med nedsatt rörlighet, och/eller organisationer som företräder dem, delta i utbildningen. [Ändr. 107]

Kapitel VI

SÄKERHET, KLAGOMÅL OCH TJÄNSTEKVALITET

Artikel 27

Resenärernas personliga säkerhet

Järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare och stationsförvaltare ska i samförstånd med de offentliga myndigheterna vidta lämpliga åtgärder inom sina respektive ansvarsområden, och anpassa åtgärderna till den säkerhetsnivå som fastställs av dessa myndigheter, för att säkerställa resenärernas personliga säkerhet på järnvägsstationer och ombord på tågen och för att hantera risker. De ska samarbeta och utbyta information om de bästa metoderna för att förebygga handlingar som sannolikt kan försämra säkerhetsnivån.

Artikel 28

Klagomål

1.   Alla järnvägsföretag, biljettutfärdare
  och
  stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare vid stationer som hanterar fler än 10 000 resenärer per dag i genomsnitt under ett år ska vardera inrätta ett system för att hantera klagomål i samband med de rättigheter och skyldigheter som anges i denna förordning inom sitt respektive ansvarsområde. De ska se till att resenärerna får kännedom om hur de ska kontaktas och om deras arbetsspråk.
  Resenärer bör kunna lämna in klagomål på det eller de officiella språken i den medlemsstat där järnvägsföretaget, biljettutfärdaren respektive stationsförvaltaren har sin etableringsort, och under alla omständigheter på engelska. [Ändr. 108]

2.   Resenärerna får framföra klagomål till vilket/vilken som helst av de berörda järnvägsföretagen, biljettutfärdarna järnvägsstationerna eller infrastrukturförvaltarna

  eller stationsförvaltarna
  . Klagomål får framföras inom sex månader efter det att den incident som klagomålet gäller inträffade. Mottagaren ska inom en månad efter att ha mottagit klagomålet antingen avge ett motiverat svar eller, när så är berättigat, informera resenären om
  att ett svar kan förväntas

  vid vilken tidpunkt inom mindre än tre månader från det att klagomålet mottogs. ett svar kan förväntas. Järnvägsföretag, biljettutfärdare, stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare ska i två år bevara de incidentdata som är nödvändiga för bedömning av klagomålet och på begäran ställa dem till nationella tillsynsorgans förfogande. [Ändr. 109]

3.   Närmare uppgifter om förfarandet för handläggning av klagomål ska vara
  enkla att få tag på för resenärerna och
  tillgängliga för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet.
  Denna information ska på begäran göras tillgänglig på det eller de officiella språken i den medlemsstat där järnvägsföretaget är etablerat. [Ändr. 110]

4.   Järnvägsföretaget ska i den årliga rapport som avses i artikel 29 ange hur många och vilka typer av klagomål som har mottagits och handlagts, den genomsnittliga handläggningstiden och eventuella förbättringsåtgärder som har vidtagits.

4a.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa en standardiserad EU-blankett för klagomål som resenärerna kan använda för att begära ersättning i enlighet med denna förordning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 37a.2. [Ändr. 111]

Artikel 29

Kvalitetsnormer

1.   Järnvägsföretagen och stationsförvaltarna ska fastställa tjänstekvalitetsnormer och införa ett system för kvalitetsstyrning för att upprätthålla tjänstekvaliteten. Kvalitetsnormerna ska åtminstone omfatta de punkter som anges i bilaga III.

2.   Järnvägsföretagen och stationsförvaltarna ska följa sin verksamhet mot bakgrund av kvalitetsnormerna. Järnvägsföretagen ska varje år, tillsammans med årsrapporten, offentliggöra en rapport om kvaliteten på sina tjänster. Järnvägsföretagen ska offentliggöra rapporterna om tjänsternas kvalitet på sina webbplatser . Dessa rapporter ska dessutom offentliggöras på Europeiska unionens järnvägsbyrås webbplats.

2a.
     
  Järnvägsföretag och stationsförvaltare ska aktivt samarbeta med organisationer som företräder personer med funktionshinder för att göra transporttjänsterna mer tillgängliga. [Ändr. 112]

Kapitel VII

INFORMATION OCH KONTROLL AV EFTERLEVNAD

Artikel 30

Information till resenärerna om deras rättigheter

1.   Järnvägsföretag, stationsförvaltare, biljettutfärdare och researrangörer ska, när de säljer tågbiljetter, informera resenärerna om de rättigheter och skyldigheter som de har enligt denna förordning. För att uppfylla denna informationsskyldighet får de använda en sammanfattning av bestämmelserna i denna förordning, som ställs till deras förfogande och som utarbetas av kommissionen på samtliga officiella språk i unionen. Dessutom ska de tillhandahålla ett meddelande på biljetten

  information
  ,, antingen i pappersformat eller i elektroniskt format eller på något annat sätt, inbegripet i format som är lättillgängliga för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet i enlighet med kraven i direktiv XXX

  förordning (EU) nr 1300/2014, som i detalj anger

  I meddelandet ska det anges var sådan information kan hämtas i händelse av inställelse, utebliven anslutning eller stor försening. [Ändr. 113]

2.   Järnvägsföretag och stationsförvaltare ska informera resenärerna, inbegripet i lättillgängliga format i enlighet med tillgänglighetskraven som fastställs i direktiv XXX

  förordning (EU) nr 1300/2014
  , på stationen, och i tåget
  och på sin webbplats
  på ett lämpligt sätt om de rättigheter och skyldigheter som de har enligt denna förordning, och om kontaktuppgifterna för det organ som medlemsstaterna utsett enligt artikel 31. [Ändr. 114]

Artikel 31

Utnämning av nationella tillsynsorgan

Varje medlemsstat ska utse ett eller flera tillsynsorgan som ska ansvara för att denna förordning efterlevs. Varje organ ska vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att resenärernas rättigheter respekteras.

Varje organ ska i fråga om sin organisation, sina finansieringsbeslut, sin rättsliga struktur och sitt beslutsfattande vara oberoende av infrastrukturförvaltare, tilldelningsorgan och järnvägsföretag.

Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilket eller vilka organ som har utsetts enligt denna artikel och om deras respektive uppgifter
  samt offentliggöra dem på lämpligt ställe på sina webbplatser
  . [Ändr. 115]

Artikel 32

Tillsynsuppgifter

1.   De nationella tillsynsorganen ska noga övervaka efterlevnaden av denna förordning och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att resenärernas rättigheter respekteras. För detta ändamål ska järnvägsföretag, stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare
  utan dröjsmål och i vilket fall som helst inom en månad
  förse organen med relevanta handlingar och relevant information på deras begäran. Vid fullgörandet av sina uppgifter ska organen ta hänsyn till den information som lämnats till dem av det organ som utsetts enligt artikel 33 för att hantera klagomål, om det är ett annat organ. De får också besluta om tillsynsåtgärder på grundval av enskilda klagomål som framförts av ett sådant organ.

  Medlemsstaterna ska se till att nationella tillsyns- och klagomålshanteringsorgan ges tillräckliga befogenheter och resurser för att
  på
  ett lämpligt och effektivt sätt genomdriva
  enskilda klagomål
  från resenärer enligt denna förordning
  .[Ändr. 116]

2.   De nationella tillsynsorganen ska
  varje år
  offentliggöra
  rapporter med
  statistik
  på sina webbplatser som i detalj anger det antal och den typ av klagomål de har mottagit samt resultatet av deras genomdrivandeåtgärder
  , om sin verksamhet, inbegripet
  de
  påföljder som tillämpats

  de har tillämpat
  . varje år, senast i slutet av april det påföljande kalenderåret.

  Detta ska göras för
  varje år senast
  den första dagen i
  april det påföljande kalenderåret.
  Rapporterna ska dessutom offentliggöras på Europeiska unionens järnvägsbyrås webbplats. [Ändr. 117]

3.   Järnvägsföretagen ska lämna sina kontaktuppgifter till de nationella tillsynsorganen i de medlemsstater där de bedriver verksamhet.

3a.
     
  De nationella tillsynsorganen ska, i samarbete med organisationer som företräder personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet, utföra regelbundna revisioner av de assistanstjänster som tillhandahålls i enlighet med denna förordning och offentliggöra resultaten i tillgängliga och allmänt använda format. [Ändr. 118]

Artikel 33

Nationella tillsynsmyndigheters hantering av klagomål

1.   Utan att det påverkar konsumenternas rätt att ansöka om alternativ tvistlösning enligt direktiv 2013/11/EU, efter att utan framgång ha ingett klagomål till järnvägsföretaget, biljettutfärdaren, stationsförvaltaren eller infrastrukturförvaltaren enligt artikel 28, får resenären inge klagomål till ett tillsynsorgan. Tillsynsorgan ska informera klagande om deras rätt att inge klagomål till organ för alternativ tvistlösning för att ansöka om individuell gottgörelse.
  Medlemsstaterna ska se till att tillsyns- eller klagomålshanteringsorgan erkänns med avseende på alternativa tvistlösningssystem i enlighet med direktiv 2013/11/EU, att det berörda järnvägsföretaget eller den berörda biljettutfärdaren, stations- eller infrastrukturförvaltaren, i de fall då resenärer söker en alternativ tvistlösning, deltar och att resultatet är bindande för och fullständigt genomdrivbart gentemot dem. [Ändr. 119]

2.   En resenär får vända sig till det nationella tillsynsorganet, eller till något annat organ som utsetts av en medlemsstat för detta ändamål, med klagomål om påstådda överträdelser av denna förordning.
  Klagomål får även inges av organisationer som företräder grupper av resenärer. [Ändr. 120]

3.   Organet ska bekräfta mottagandet av klagomålet inom två veckor efter att ha mottagit det. Förfarandet för klagomålshantering får inte ta längre tid än tre månader. I komplicerade fall får organet, efter eget gottfinnande, förlänga denna period till sex månader. I ett sådant fall ska det informera resenären
  eller organisationen som företräder resenärer
  om skälen för förlängningen och den förväntade tiden som behövs för att avsluta förfarandet. Endast ärenden som omfattar rättsliga förfaranden får ta längre tid än sex månader. Om organet också är ett organ för alternativ tvistlösning i den mening som avses i direktiv 2013/11/EU ska de tidsfrister som fastställs i det direktivet ha företräde
  och användningen av tvistlösning online i enlighet med förordning (EU) nr 524/2013 får göras tillgänglig om alla berörda parter samtycker
  . [Ändr. 121]

Förfarandet för hantering av klagomål ska göras tillgängligt för personer med funktionshinder och för personer med nedsatt rörlighet.

4.   Resenärers klagomål om incidenter som inbegriper ett järnvägsföretag ska hanteras av det nationella tillsynsorganet i den medlemsstat som beviljade det företagets tillstånd.

5.   När ett klagomål gäller påstådda överträdelser begångna av stationsförvaltare eller infrastrukturförvaltare ska det nationella tillsynsorganet vara tillsynsorganet i den medlemsstat på vars territorium incidenten inträffat.

6.   Inom ramen för samarbete enligt artikel 34 får nationella tillsynsorgan göra undantag från punkterna 4 eller 5 om detta av motiverade skäl, i synnerhet på grundval av språk eller hemvist, är i resenärens intresse.

Artikel 33a

Oberoende förlikningsorgan

Medlemsstaterna ska inrätta välutrustade oberoende förlikningsorgan som är lättillgängliga och överkomliga i pris för resenärerna om de hamnar i konflikt med järnvägsföretag och biljettutfärdare i samband med att de hävdar sina rättigheter. [Ändr. 122]

Artikel 34

Utbyte av information och gränsöverskridande samarbete mellan nationella tillsynsorgan

1.   Om olika organ utses enligt artiklarna 31 och 33 ska rapporteringsmekanismer inrättas för att säkerställa informationsutbyte mellan dem, i enlighet med förordning (EU) 2016/679, i syfte att hjälpa det nationella tillsynsorganet att utföra sina övervaknings- och tillsynsuppgifter, och så att det organ för klagomålshantering som utses enligt artikel 33 kan samla in den information som är nödvändig för granskning av enskilda klagomål.

2.   I samordningssyfte ska nationella tillsynsorgan utbyta information om sitt arbete, sina beslutsprinciper och sin beslutspraxis. Kommissionen ska stödja tillsynsorganen i detta arbete.

3.   De nationella tillsynsorganen ska följa det förfarande som anges i bilaga IV.

Kapitel VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 35

Påföljder

1.   Medlemsstaterna ska fastställa reglerna för påföljder vid överträdelse av denna förordning och vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att bestämmelserna följs. De påföljder som fastställs ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande
  , och ska inbegripa, men inte begränsas till, ett minimibötesbelopp eller en procentandel av det berörda företagets eller den berörda organisationens årliga omsättning, beroende på vilket som är högre
  . Medlemsstaterna ska anmäla dessa regler och åtgärder till kommissionen och ska utan dröjsmål anmäla varje senare ändring av dem. [Ändr. 123]

2.   Inom ramen för samarbete som avses i artikel 34 ska det nationella tillsynsorgan som är behörigt enligt artikel 33.4 eller 33.5, på begäran av det nationella tillsynsorgan som behandlar klagomålet, granska den överträdelse av denna förordning som konstaterats av det organet och, om nödvändigt, utdöma påföljder.

Artikel 36

Delegering av befogenheter

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att

| i) | inflationsanpassa de finansiella belopp som nämns i artikel 13, |
| --- | --- |

i)

inflationsanpassa de finansiella belopp som nämns i artikel 13,

| ii) | ändra bilagorna I, II och III i syfte att ta hänsyn till ändringar av de enhetliga rättsreglerna (CIV) och teknisk utveckling på detta område. |
| --- | --- |

ii)

ändra bilagorna I, II och III i syfte att ta hänsyn till ändringar av de enhetliga rättsreglerna (CIV) och teknisk utveckling på detta område.

Artikel 37

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 36 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Delegeringen av befogenhet som avses i artikel 36 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 36 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 37a

Kommittéförfarande

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. [Ändr. 124]

Artikel 38

Rapport

Kommissionen ska överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet och resultaten av denna förordning senast den ... [fem år efter antagandet av denna förordning].

Rapporten ska grunda sig på den information som ska lämnas enligt denna förordning . Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 39

Upphävande

Förordning (EG) nr 1371/2007 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.

Artikel 40

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 197, 8.6.2018, s. 66.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1371/2007 av den 23 oktober 2007 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 315, 3.12.2007, s. 14).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 454/2011 av den 5 maj 2011 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Telematikapplikationer för persontrafik” i det transeuropeiska järnvägssystemet (EUT L 123, 12.5.2011, s. 11).

3

(4)  
  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).

4

Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

5

(6)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

6

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

(7)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

7

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 524/2013 av den 21 maj 2013 om tvistlösning online vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (EUT L 165, 18.6.2013, s. 1).

(8)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394 av den 12 december 2017 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen och om upphävande av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 345, 27.12.2017, s. 1).

8

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394 av den 12 december 2017 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen och om upphävande av förordning (EG) nr 2006/2004 (EUT L 345, 27.12.2017, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

9

(10)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

11

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/2302 av den 25 november 2015 om paketresor och sammanlänkade researrangemang, om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU samt om upphävande av rådets direktiv 90/314/EEG (EUT L 326, 11.12.2015, s. 1).

13

(14)  Direktiv XXX om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar vad gäller tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (Europeiska rättsakten om tillgänglighet) (EUT L X, X.X.XXXX, s. X).

14

(15)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

15

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1370/2007 av den 23 oktober 2007 om kollektivtrafik på järnväg och väg och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1191/69 och (EEG) nr 1107/70 (EUT L 315, 3.12.2007, s. 1).

(16)  
  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1926 av den 31 maj 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av EU-omfattande multimodala reseinformationstjänster (EUT L 272, 21.10.2017, s. 1).

16

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1926 av den 31 maj 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU vad gäller tillhandahållande av EU-omfattande multimodala reseinformationstjänster (EUT L 272, 21.10.2017, s. 1).

BILAGOR

BILAGA I

Utdrag ur enhetliga rättsregler för avtal om internationell transport av resande på järnväg (CIV)

Bihang A

till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF) av den 9 maj 1980, ändrat genom protokollet om ändring av fördraget om internationell järnvägstrafik av den 3 juni 1999

AVDELNING II

INGÅENDE OCH FULLGÖRANDE AV TRANSPORTAVTALET

Artikel 6

Transportavtal

1.   Genom transportavtalet förbinder sig transportören att transportera resande och i förekommande fall resgods och fordon till bestämmelseorten och att lämna ut resgodset och fordonen på bestämmelsestationen.

2.   Transportavtalet ska bekräftas genom en eller flera biljetter utfärdade till den resande. Om biljetten saknas, är felaktig eller har gått förlorad ska detta, om inte annat följer av artikel 9, dock inte påverka avtalets bestånd eller giltighet, utan det ska fortfarande lyda under dessa enhetliga rättsregler.

3.   Biljetten ska tills motsatsen bevisats gälla som bevis för ingåendet av och innehållet i transportavtalet.

Artikel 7

Biljett

1.   De allmänna transportvillkoren ska avgöra biljetternas form och innehåll samt det språk och de skrivtecken som ska användas när de trycks och fylls i.

2.   Biljetten ska innehålla åtminstone följande uppgifter:

| a) | Transportören eller transportörerna |
| --- | --- |

a)

Transportören eller transportörerna

| b) | En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV. |
| --- | --- |

b)

En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV.

| c) | Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker ingåendet av och innehållet i transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet. |
| --- | --- |

c)

Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker ingåendet av och innehållet i transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet.

3.   När den resande tar emot biljetten ska han förvissa sig om att den stämmer med de uppgifter som han har lämnat.

4.   Biljetten ska kunna överlåtas om den inte är utställd på en namngiven person och resan inte har börjat.

5.   Biljetten får upprättas i elektronisk form som kan omvandlas till läsbara skrivtecken. Förfarandena för registrering och behandling av uppgifterna ska vara likvärdiga i funktionshänseende, i synnerhet i fråga om bevisvärdet hos den biljett som dessa uppgifter utgör.

Artikel 8

Betalning och återbetalning av transportavgift

1.   Om inte annat överenskommits mellan den resande och transportören ska transportavgiften betalas i förväg.

2.   De allmänna transportvillkoren ska avgöra under vilka omständigheter transportavgiften ska återbetalas.

Artikel 9

Rätt till transport – Förlust av rätten till transport

1.   Den resande ska från resans början vara försedd med en giltig biljett och visa upp den vid biljettkontrollen. I de allmänna transportvillkoren får föreskrivas

| a) | att en resande som inte visar upp en giltig biljett ska betala en tilläggsavgift utöver transportavgiften, |
| --- | --- |

a)

att en resande som inte visar upp en giltig biljett ska betala en tilläggsavgift utöver transportavgiften,

| b) | att en resande som vägrar att genast betala transportavgiften eller tilläggsavgiften kan förlora rätten till transport, |
| --- | --- |

b)

att en resande som vägrar att genast betala transportavgiften eller tilläggsavgiften kan förlora rätten till transport,

| c) | om och under vilka omständigheter tilläggsavgiften ska återbetalas. |
| --- | --- |

c)

om och under vilka omständigheter tilläggsavgiften ska återbetalas.

2.   I de allmänna transportvillkoren får föreskrivas att resande som

| a) | utgör en fara för tågtrafikens säkerhet och funktion eller för andra resandes säkerhet, eller |
| --- | --- |

a)

utgör en fara för tågtrafikens säkerhet och funktion eller för andra resandes säkerhet, eller

| b) | stör andra resande på ett sätt som inte kan godtas, |
| --- | --- |

b)

stör andra resande på ett sätt som inte kan godtas,

ska förlora rätten till transport eller tvingas avbryta sin resa, och att sådana personer inte har rätt att få tillbaka vare sig transportavgiften eller den avgift de har betalat för transporten av inskrivet resgods.

Artikel 10

Fullgörande av förvaltningsmyndigheters föreskrifter

Den resande är skyldig att följa de föreskrifter som meddelas av tullmyndigheter eller andra förvaltningsmyndigheter.

Artikel 11

Tåginställelse och tågförsening – Utebliven tåganslutning

Transportören ska i förekommande fall på biljetten intyga att tåget har ställts in eller tåganslutningen uteblivit.

AVDELNING III

TRANSPORT AV HANDRESGODS, DJUR, INSKRIVET RESGODS OCH FORDON

Kapitel I

Allmänna bestämmelser

Artikel 12

Rätt att medföra föremål och djur

1.   Den resande får medföra föremål som lätt kan bäras (handresgods) samt levande djur i enlighet med de allmänna transportvillkoren. Dessutom får den resande medföra skrymmande föremål i enlighet med de särskilda bestämmelserna i de allmänna transportvillkoren. Föremål och djur som kan medföra obehag eller besvär för de resande eller orsaka skada får inte medföras som handresgods.

2.   Den resande får sända föremål och djur som inskrivet resgods i enlighet med de allmänna transportvillkoren.

3.   Transportören får tillåta transport av fordon i samband med transport av resande i enlighet med de särskilda bestämmelserna i de allmänna transportvillkoren.

4.   Transport av farligt gods som handresgods, inskrivet resgods samt i eller på fordon som enligt denna avdelning transporteras på järnväg ska ske i enlighet med Reglementet om internationell järnvägstransport av farligt gods (RID).

Artikel 13

Undersökning

1.   Om det finns grundad anledning att misstänka att villkoren för transporten inte är uppfyllda ska transportören ha rätt att undersöka om de föremål (handresgods, inskrivet resgods, fordon och deras last) och djur som medförs uppfyller transportvillkoren, såvida inte lagar och bestämmelser i den stat där undersökningen ska utföras förbjuder detta. Den resande ska erbjudas att närvara vid undersökningen. Om denne inte infinner sig eller inte kan nås ska transportören tillkalla två oberoende vittnen.

2.   Om det fastställs att villkoren för transporten inte är uppfyllda kan transportören kräva att den resande betalar kostnaderna för undersökningen.

Artikel 14

Fullgörande av förvaltningsmyndigheters föreskrifter

Den resande är skyldig att följa de föreskrifter som meddelas av tullmyndigheter eller andra förvaltningsmyndigheter när han under transport medför föremål (handresgods, inskrivet resgods, fordon och deras last) och djur. Han ska vara närvarande vid undersökningen av dessa föremål om inte undantag medges i tillämpliga nationella bestämmelser.

Kapitel II

Handresgods och djur

Artikel 15

Uppsikt

Den resande ska ha ansvaret för att hålla uppsikt över det handresgods och de djur han medför.

Kapitel III

Inskrivet resgods

Artikel 16

Inlämning av inskrivet resgods

1.   De avtalsenliga skyldigheterna i fråga om transport av inskrivet resgods ska bekräftas genom ett resgodsbevis som utfärdas till den resande.

2.   Om resgodsbeviset saknas, är felaktigt eller har gått förlorat ska detta, om inte annat följer av artikel 22, dock inte påverka bestånd eller giltighet i fråga om de avtal som rör transport av det inskrivna resgodset, utan de ska fortfarande omfattas av dessa enhetliga rättsregler.

3.   Resgodsbeviset ska tills motsatsen bevisats gälla som bevis för inskrivningen av resgodset och villkoren för dess transport.

4.   Tills motsatsen bevisats ska det antas att det inskrivna resgodset var i gott yttre skick när transportören övertog det och att antalet kollin och deras vikt stämmer med uppgifterna på resgodsbeviset.

Artikel 17

Resgodsbevis

1.   De allmänna transportvillkoren ska avgöra resgodsbevisets form och innehåll samt det språk och de skrivtecken som ska användas när de trycks och fylls i. Artikel 7.5 ska också tillämpas här.

2.   Resgodsbeviset ska innehålla åtminstone följande uppgifter:

| a) | Transportören eller transportörerna. |
| --- | --- |

a)

Transportören eller transportörerna.

| b) | En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV. |
| --- | --- |

b)

En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV.

| c) | Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker ingåendet av och innehållet i transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet. |
| --- | --- |

c)

Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker ingåendet av och innehållet i transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet.

3.   När den resande tar emot resgodsbeviset ska han förvissa sig om att det stämmer med de uppgifter som han har lämnat.

Artikel 18

Inskrivning och transport

1.   Om inte undantag medges i de allmänna transportvillkoren, ska resgods endast skrivas in mot uppvisande av en biljett som gäller minst till resgodsets bestämmelseort. I övrigt ska inskrivningen ske i enlighet med de föreskrifter som gäller på inlämningsplatsen.

2.   När det i de allmänna transportvillkoren anges att resgods får tas emot för transport utan att biljett visas upp, ska dessa enhetliga rättsregler i den del som avser den resandes rättigheter och skyldigheter i fråga om inskrivet resgods också gälla för den som lämnat in resgodset.

3.   Transportören kan sända inskrivet resgods med ett annat tåg eller ett annat transportmedel och via en annan befordringsväg än den som den resande tagit.

Artikel 19

Betalning av transportavgift för inskrivet resgods

Om inte annat överenskommits mellan den resande och transportören ska transportkostnaden för inskrivet resgods betalas vid inskrivningen.

Artikel 20

Märkning av inskrivet resgods

Den resande ska märka varje kolli på väl synlig plats och på ett tillräckligt hållbart och läsbart sätt ange

| a) | namn och adress, |
| --- | --- |

a)

namn och adress,

| b) | bestämmelseorten. |
| --- | --- |

b)

bestämmelseorten.

Artikel 21

Rätt att förfoga över inskrivet resgods

1.   Om omständigheterna medger och om det inte strider mot de föreskrifter som meddelats av tullmyndigheter eller andra förvaltningsmyndigheter kan den resande begära att återfå sitt inskrivna resgods på inlämningsplatsen mot överlämnande av resgodsbeviset och, om det krävs i de allmänna transportvillkoren, mot uppvisande av biljetten.

2.   De allmänna transportvillkoren får innehålla andra bestämmelser om rätten att förfoga över inskrivet resgods, särskilt om ändring av bestämmelseorten och de eventuella kostnaderna för den resande.

Artikel 22

Utlämning

1.   Inskrivet resgods ska lämnas ut mot att resgodsbeviset lämnas tillbaka och att eventuella kostnader för sändningen betalas.

Transportören ska ha rätt men inte skyldighet att undersöka om innehavaren av resgodsbeviset har rätt att få ut resgodset.

2.   Med utlämning till resgodsbevisets innehavare jämställs följande åtgärder, om de är i enlighet med de föreskrifter som gäller på bestämmelseorten:

| a) | Överlämnande av resgodset till en tull- eller skattemyndighet i en tjänste- eller lagerlokal som används av myndigheten och som inte står under transportörens uppsikt. |
| --- | --- |

a)

Överlämnande av resgodset till en tull- eller skattemyndighet i en tjänste- eller lagerlokal som används av myndigheten och som inte står under transportörens uppsikt.

| b) | Överlämnande av levande djur till tredje man för förvaring. |
| --- | --- |

b)

Överlämnande av levande djur till tredje man för förvaring.

3.   Innehavaren av resgodsbeviset får begära att resgodset lämnas ut på bestämmelseorten så snart den överenskomna tiden, och i förekommande fall den tid som krävs för tullmyndigheters och andra förvaltningsmyndigheters behandling av resgodset, har löpt ut.

4.   Om resgodsbeviset inte lämnas tillbaka behöver transportören inte lämna ut resgodset till någon annan än den som styrker sin rätt till godset. Vid otillräckliga bevis får transportören fordra att säkerhet ställs.

5.   Resgodset ska lämnas ut på den bestämmelseort som angivits vid inskrivningen.

6.   Om innehavaren av resgodsbeviset inte får resgodset utlämnat har han rätt att få ett intygande på resgodsbeviset om den dag och det klockslag då han begärde utlämning enligt punkt 3.

7.   Den som har rätt till resgodset får vägra att ta emot detta om transportören inte uppfyller hans begäran om att det ska undersökas för att fastställa om en påstådd skada föreligger.

8.   I övrigt ska utlämningen av resgodset ske enligt de bestämmelser som gäller på bestämmelseorten.

Kapitel IV

Fordon

Artikel 23

Villkor för transport

I de särskilda bestämmelser om transport av fordon som ingår i de allmänna transportvillkoren ska särskilt anges vilka villkor som gäller vid mottagande för transport, inskrivning, lastning, transport, lossning och utlämning samt den resandes skyldigheter.

Artikel 24

Transportdokument

1.   De avtalsenliga skyldigheterna i fråga om transport av fordon ska bekräftas genom ett transportdokument som utfärdas till den resande. Transportdokumentet kan utgöra en del av den resandes biljett.

2.   De särskilda bestämmelser om transport av fordon som ingår i de allmänna transportvillkoren ska avgöra transportdokumentets form och innehåll samt det språk och de skrivtecken som ska användas när det trycks och fylls i. Artikel 7.5 ska också tillämpas här.

3.   Transportdokumentet ska innehålla åtminstone följande uppgifter:

| a) | Transportören eller transportörerna. |
| --- | --- |

a)

Transportören eller transportörerna.

| b) | En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV. |
| --- | --- |

b)

En uppgift om att dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på transporten, utan hinder av eventuella klausuler med motsatt innebörd. Detta får anges genom förkortningen CIV.

| c) | Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker de avtalsenliga skyldigheterna enligt transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet. |
| --- | --- |

c)

Alla andra nödvändiga uppgifter som styrker de avtalsenliga skyldigheterna enligt transportavtalet och som gör det möjligt för den resande att hävda sina rättigheter enligt avtalet.

4.   När den resande tar emot transportdokumentet ska han förvissa sig om att det stämmer med de uppgifter som han har lämnat.

Artikel 25

Tillämplig rätt

Om inte annat följer av bestämmelserna i detta kapitel ska bestämmelserna i kapitel III om transport av inskrivet resgods vara tillämpliga på fordon.

AVDELNING IV

TRANSPORTÖRENS ANSVAR

Kapitel I

Ansvar i fall då resande dödas eller skadas

Artikel 26

Förutsättningar för ansvar

1.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppkommer till följd av att resande dödas eller tillfogas personskada eller annan fysisk eller psykisk skada genom en olyckshändelse som har samband med järnvägsdriften och som inträffar medan den resande uppehåller sig i ett järnvägsfordon eller stiger på eller av ett sådant fordon, oavsett vilken järnvägsinfrastruktur som använts.

2.   Transportören ska vara fri från detta ansvar

| a) | om olyckshändelsen har orsakats av omständligheter som inte kan hänföras till själva järnvägsdriften och som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade, |
| --- | --- |

a)

om olyckshändelsen har orsakats av omständligheter som inte kan hänföras till själva järnvägsdriften och som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade,

| b) | i den utsträckning som olyckshändelsen beror på fel eller försummelse av den resande, |
| --- | --- |

b)

i den utsträckning som olyckshändelsen beror på fel eller försummelse av den resande,

| c) | om olyckshändelsen beror på ett sådant beteende av tredje man som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade. Ett annat företag som använder samma infrastruktur ska inte anses som tredje man. Rätten till återkrav mot tredje man ska inte påverkas. |
| --- | --- |

c)

om olyckshändelsen beror på ett sådant beteende av tredje man som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade. Ett annat företag som använder samma infrastruktur ska inte anses som tredje man. Rätten till återkrav mot tredje man ska inte påverkas.

3.   Om olyckshändelsen beror på ett beteende från tredje man och om transportören trots detta inte helt befrias från ansvar enligt punkt 2 c, ska transportören svara för hela skadan inom de gränser som anges i dessa enhetliga rättsregler men utan inskränkning av den rätt till återkrav som transportören kan ha mot tredje man.

4.   Dessa enhetliga rättsregler ska inte inverka på det ansvar som kan åvila transportören i andra fall än de som avses i punkt 1.

5.   Om en transport som omfattas av ett enda transportavtal utförs av efterföljande transportörer ska den transportör som det enligt transportavtalet åligger att utföra transporten på den del där olyckshändelsen inträffade vara ansvarig om en resande dödas eller skadas. Om denna transport inte har utförts av transportören utan av en faktisk transportör ska bägge transportörerna vara solidariskt ansvariga i enlighet med dessa enhetliga rättsregler.

Artikel 27

Ersättning vid dödsfall

1.   Om en resande dödas ska ersättningen omfatta

| a) | de nödvändiga kostnader som föranleds av dödsfallet, särskilt kostnaderna för transport av liket och begravningskostnaderna, |
| --- | --- |

a)

de nödvändiga kostnader som föranleds av dödsfallet, särskilt kostnaderna för transport av liket och begravningskostnaderna,

| b) | om döden inte har inträffat omedelbart, de ersättningsposter som anges i artikel 28. |
| --- | --- |

b)

om döden inte har inträffat omedelbart, de ersättningsposter som anges i artikel 28.

2.   Om den resandes död medför att en person, mot vilken den avlidne var eller i framtiden skulle ha blivit underhållsskyldig enligt lag, förlorar sitt underhåll ska ersättning också lämnas för denna förlust. I fråga om ersättningskrav från en person som den avlidne åtagit sig att underhålla utan att vara förpliktad till det enligt lag ska nationell rätt tillämpas.

Artikel 28

Ersättning vid personskada

Om en resande tillfogas personskada eller annan fysisk eller psykisk skada ska ersättningen täcka

| a) | nödvändiga kostnader, särskilt kostnaderna för vård och transport, |
| --- | --- |

a)

nödvändiga kostnader, särskilt kostnaderna för vård och transport,

| b) | inkomstförlust till följd av förlorad eller nedsatt arbetsförmåga och ökning av levnadskostnaderna. |
| --- | --- |

b)

inkomstförlust till följd av förlorad eller nedsatt arbetsförmåga och ökning av levnadskostnaderna.

Artikel 29

Ersättning vid annan personskada

Om och i vilken mån transportören är skyldig att betala ersättning för andra personskador än sådana som avses i artiklarna 27 och 28 ska avgöras enligt nationell rätt.

Artikel 30

Ersättningens form och storlek vid dödsfall eller personskada

1.   Den ersättning som avses i artikel 27.2 och artikel 28 b ska utges som engångsbelopp. Ersättningen ska dock utges som livränta om den nationella rätten tillåter det och den resande som har lidit skadan eller den ersättningsberättigade enligt artikel 27.2 begär det.

2.   Storleken på den ersättning som ska utges enligt punkt 1 ska bestämmas enligt nationell rätt. Vid tillämpningen av dessa enhetliga rättsregler ska dock ett engångsbelopp, eller livränta motsvarande detta belopp, fastställas till högst 175 000 beräkningsenheter per resande, om det i den nationella rätten föreskrivs ett lägre maximibelopp.

Artikel 31

Andra transportmedel

1.   Utom i de fall som avses i punkt 2 ska bestämmelserna om transportörens ansvar i fall då resande dödas eller skadas inte vara tillämpliga på skada som uppkommit under den del av transporten som enligt transportavtalet inte utgjorde järnvägstransport.

2.   Om ett järnvägsfordon transporteras med färja ska dock bestämmelserna i fall då resande dödas eller skadas vara tillämpliga på skada som avses i artikel 26.1 och artikel 33.1, som orsakas av en olyckshändelse som har samband med järnvägsdriften och som inträffar medan den resande uppehåller sig i järnvägsfordonet eller stiger på eller av detta fordon.

3.   Om järnvägsdriften till följd av exceptionella omständigheter är tillfälligt avbruten och de resande transporteras med ett annat transportmedel, ska transportören vara ansvarig enligt dessa enhetliga rättsregler.

Kapitel II

Ansvar när tidtabellen inte hålls

Artikel 32

Ansvar vid tåginställelse, tågförsening eller utebliven tåganslutning

1.   Transportören ska vara ansvarig gentemot den resande för skada som uppkommer på grund av att tåginställelse, tågförsening eller utebliven tåganslutning medför att resan inte kan fortsättas samma dag eller att en fortsatt resa samma dag på grund av omständigheterna inte rimligen kan begäras. Ersättningen ska täcka rimliga kostnader för kost och logi liksom också rimliga kostnader som orsakas av behovet att underrätta personer som väntar på den resande.

2.   Transportören ska vara fri från detta ansvar när inställelsen, förseningen eller den uteblivna anslutningen kan hänföras till följande orsaker:

| a) | Omständigheter som inte är förbundna med järnvägsdriften och som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade. |
| --- | --- |

a)

Omständigheter som inte är förbundna med järnvägsdriften och som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade.

| b) | Fel eller försummelse av den resande. |
| --- | --- |

b)

Fel eller försummelse av den resande.

| c) | Tredje mans beteende som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade. Ett annat företag som använder samma infrastruktur ska inte anses som tredje man. Rätten till återkrav mot tredje man ska inte påverkas. |
| --- | --- |

c)

Tredje mans beteende som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av även om transportören hade iakttagit den omsorg som omständigheterna påkallade. Ett annat företag som använder samma infrastruktur ska inte anses som tredje man. Rätten till återkrav mot tredje man ska inte påverkas.

3.   Om och i vilken mån transportören är skyldig att betala ersättning för annan skada än sådan som avses i punkt 1 ska avgöras enligt nationell rätt. Denna bestämmelse ska inte påverka tillämpningen av artikel 44.

Kapitel III

Ansvar i fråga om handresgods, djur, inskrivet resgods och fordon

AVSNITT 1

Handresgods och djur

Artikel 33

Ansvar

1.   Om en resande dödas eller skadas ska transportören dessutom vara ansvarig för skada som uppkommer till följd av fullständig eller partiell förlust av eller skada på ett föremål som den resande hade på sig eller medförde som handresgods. Detta ska också gälla för djur som den resande tagit med sig. Artikel 26 ska också tillämpas här.

2.   I övrigt ska transportören inte vara ansvarig för skada som uppkommer till följd av fullständig eller partiell förlust av eller skada på föremål, handresgods eller djur som det enligt artikel 15 åligger den resande att hålla uppsikt över, om inte förlusten eller skadan orsakats genom transportörens fel eller försummelse. De övriga artiklarna i avdelning IV, utom artikel 51, och avdelning VI ska inte vara tillämpliga i detta fall.

Artikel 34

Begränsning av ersättningen vid förlust av föremål eller sakskada

Om transportören är ansvarig enligt artikel 33 1 ska transportören ersätta den uppkomna skadan upp till ett belopp om 1 400 beräkningsenheter per resande.

Artikel 35

Ansvarsbefrielse

Transportören ska vara fri från ansvar gentemot den resande för skada som uppstår som en följd av att den resande inte följer de föreskrifter som meddelas av tullmyndigheter eller andra förvaltningsmyndigheter.

AVSNITT 2

Inskrivet resgods

Artikel 36

Förutsättningar för ansvar

1.   Transportören ska vara ansvarig för skada som uppkommer till följd av att det inskrivna resgodset går helt eller delvis förlorat eller skadas under tiden från det att resgodset tas emot för transport till dess att det lämnas ut samt för dröjsmål med utlämningen.

2.   Transportören ska vara fri från detta ansvar om förlusten, skadan eller dröjsmålet med utlämningen beror på fel eller försummelse av den resande, på en anvisning som den resande har lämnat och som inte har föranletts av fel eller försummelse från transportörens sida, på fel i själva resgodset eller på omständigheter som transportören inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av.

3.   Transportören ska vara fri från detta ansvar om förlusten eller skadan härrör från en sådan särskild risk som är förbunden med ett eller flera av följande förhållanden:

| a) | Avsaknad av förpackning eller bristfällig förpackning. |
| --- | --- |

a)

Avsaknad av förpackning eller bristfällig förpackning.

| b) | Resgodsets särskilda beskaffenhet. |
| --- | --- |

b)

Resgodsets särskilda beskaffenhet.

| c) | Inlämning av föremål som inte transporteras som inskrivet resgods. |
| --- | --- |

c)

Inlämning av föremål som inte transporteras som inskrivet resgods.

Artikel 37

Bevisskyldighet

1.   Det är transportörens sak att visa att förlusten, skadan eller dröjsmålet har orsakats av ett sådant förhållande som anges i artikel 36.2.

2.   Om transportören visar att förlusten eller skadan med hänsyn till de föreliggande omständigheterna kan vara en följd av en eller flera av de särskilda risker som anges i artikel 36.3, ska det antas att så är fallet. Den som har rätt till ersättning får dock visa att förlusten eller skadan inte alls eller inte uteslutande är en följd av en sådan risk.

Artikel 38

Efterföljande transportörer

När en transport som omfattas av ett enda transportavtal utförs av flera efterföljande transportörer blir varje transportör i och med mottagandet av resgodset med resgodsbeviset eller fordonet med transportdokumentet part i avtalet, såvitt avser transport av resgodset eller fordonet, i enlighet med villkoren i resgodsbeviset eller transportdokumentet och tar på sig de skyldigheter som följer av detta. I ett sådant fall ska varje transportör vara ansvarig för transporten hela vägen intill utlämningen.

Artikel 39

Faktisk transportör

1.   När en transportör helt eller delvis har anförtrott transporten till en faktisk transportör, oavsett om detta sker i enlighet med en möjlighet som medges i transportavtalet eller ej, ska transportören vara ansvarig för hela transporten.

2.   Alla bestämmelser i dessa enhetliga rättsregler som rör transportörens ansvar ska även tillämpas på den faktiska transportörens ansvar för den transport denne utför. Artiklarna 48 och 52 ska tillämpas när talan förs mot de anställda eller andra personer vilkas tjänster den faktiska transportören anlitar för att utföra transporten.

3.   Särskilda överenskommelser genom vilka transportören åtar sig förpliktelser som inte krävs enligt dessa enhetliga rättsregler eller avstår från rättigheter som följer av dessa enhetliga rättsregler ska inte gälla gentemot en faktisk transportör som inte uttryckligen och skriftligen har godtagit dem. Oavsett om den faktiska transportören har godtagit en överenskommelse eller ej ska transportören vara bunden av de skyldigheter eller avståenden som följer av den.

4.   När och i den mån både transportören och den faktiska transportören är ansvariga ska ansvaret vara solidariskt.

5.   Det sammanlagda ersättningsbelopp som ska betalas av transportören eller den faktiska transportören samt deras anställda eller andra personer vilkas tjänster de anlitar för att utföra transporten, ska inte överskrida de gränser som anges i dessa enhetliga rättsregler.

6.   Denna artikel ska inte påverka den rätt till återkrav som kan föreligga mellan transportören och den faktiska transportören.

Artikel 40

Antagande att resgods har gått förlorat

1.   Utan att behöva lägga fram ytterligare bevisning får den som har rätt till godset anse att ett resgodskolli gått förlorat om det inte har lämnats ut eller hållits tillgängligt för honom inom 14 dagar från det att det begärdes utlämnat enligt artikel 22.3.

2.   Om ett resgodskolli som har ansetts förlorat kommer till rätta inom ett år från det att det begärdes utlämnat ska transportören underrätta den som har rätt till godset, om hans adress är känd eller kan utrönas.

3.   Inom 30 dagar från det att den som har rätt till godset har fått den underrättelse som avses i punkt 2 får han begära att kollit lämnas ut till honom. I ett sådant fall är han skyldig att betala kostnaderna för kollits transport från inlämningsplatsen till den plats där utlämningen sker och att betala tillbaka den ersättning som han har fått, i förekommande fall med avdrag för de kostnader som kan ha räknats in i ersättningen. Han ska dock behålla rätten till ersättning för dröjsmål med utlämningen enligt artikel 43.

4.   Om utlämning av ett kolli som kommit till rätta inte begärs inom den tid som anges i punkt 3 eller om ett kolli kommer till rätta senare än ett år efter det att utlämning begärdes, får transportören förfoga över kollit enligt de bestämmelser som gäller på den plats där det finns.

Artikel 41

Ersättning vid förlust

1.   När inskrivet resgods gått helt eller delvis förlorat ska transportören inte vara skyldig att betala någon annan ersättning än

| a) | om skadans storlek är visad, en ersättning som motsvarar skadan, dock högst 80 beräkningsenheter per kilogram av förlusten i bruttovikt eller 1 200 beräkningsenheter per kolli, |
| --- | --- |

a)

om skadans storlek är visad, en ersättning som motsvarar skadan, dock högst 80 beräkningsenheter per kilogram av förlusten i bruttovikt eller 1 200 beräkningsenheter per kolli,

| (b) | om skadans storlek inte är visad, en ersättning med sammanlagt 20 beräkningsenheter per kilogram av förlusten i bruttovikt eller 300 beräkningsenheter per kolli. |
| --- | --- |

(b)

om skadans storlek inte är visad, en ersättning med sammanlagt 20 beräkningsenheter per kilogram av förlusten i bruttovikt eller 300 beräkningsenheter per kolli.

I de allmänna transportvillkoren ska bestämmas om ersättningen ska beräknas per kilogram av viktförlusten eller per kolli.

2.   Transportören ska vidare betala tillbaka avgiften för resgodstransport och övriga utlägg i samband med transport av det kolli som gått förlorat liksom även redan erlagda tullavgifter och punktskatter.

Artikel 42

Ersättning vid skada

1.   När inskrivet resgods har skadats ska transportören betala ersättning motsvarande minskningen av resgodsets värde, men inget ytterligare skadestånd.

2.   Ersättningen ska inte överstiga följande belopp:

| a) | Om allt resgodset har minskat i värde till följd av skadan, det belopp som skulle ha betalats om resgodset hade gått förlorat. |
| --- | --- |

a)

Om allt resgodset har minskat i värde till följd av skadan, det belopp som skulle ha betalats om resgodset hade gått förlorat.

| b) | Om endast en del av resgodset har minskat i värde till följd av skadan, det belopp som skulle ha betalats om denna del hade gått förlorad. |
| --- | --- |

b)

Om endast en del av resgodset har minskat i värde till följd av skadan, det belopp som skulle ha betalats om denna del hade gått förlorad.

Artikel 43

Ersättning vid dröjsmål med utlämningen

1.   Vid dröjsmål med utlämningen av inskrivet resgods ska transportören för varje påbörjad 24-timmarsperiod räknat från den tidpunkt då resgodset begärdes utlämnat, dock högst för 14 dagar, betala ersättning enligt följande:

| a) | Om den som har rätt till godset visar att skada, varmed förstås även skada på själva resgodset, har uppkommit genom dröjsmålet, betalas en ersättning som motsvarar skadan upp till högst 0,80 beräkningsenheter per kilogram av bruttovikten av det för sent utlämnade resgodset, eller 14 beräkningsenheter för varje kolli. |
| --- | --- |

a)

Om den som har rätt till godset visar att skada, varmed förstås även skada på själva resgodset, har uppkommit genom dröjsmålet, betalas en ersättning som motsvarar skadan upp till högst 0,80 beräkningsenheter per kilogram av bruttovikten av det för sent utlämnade resgodset, eller 14 beräkningsenheter för varje kolli.

| b) | Om den som har rätt till godset inte visar att skada har uppkommit genom dröjsmålet, betalas en ersättning på sammanlagt 0,14 beräkningsenheter per kilogram av bruttovikten av det för sent utlämnade resgodset, eller 2,80 beräkningsenheter för varje kolli. |
| --- | --- |

b)

Om den som har rätt till godset inte visar att skada har uppkommit genom dröjsmålet, betalas en ersättning på sammanlagt 0,14 beräkningsenheter per kilogram av bruttovikten av det för sent utlämnade resgodset, eller 2,80 beräkningsenheter för varje kolli.

I de allmänna transportvillkoren ska det fastställas om ersättningen ska beräknas per kilogram eller per kolli.

2.   Om resgodset har gått helt förlorat ska ersättning enligt punkt 1 inte betalas utöver ersättningen enligt artikel 41.

3.   Om en del av resgodset har gått förlorad ska ersättning enligt punkt 1 endast betalas för den del som inte gått förlorad.

4.   Om skadan på resgodset inte har orsakats av dröjsmålet med utlämningen kan ersättning enligt punkt 1 i förekommande fall betalas utöver ersättningen enligt artikel 42.

5.   Den sammanlagda ersättningen enligt punkt 1 och artiklarna 41 och 42 ska inte i något fall överstiga den ersättning som skulle ha betalats om resgodset hade gått helt förlorat.

AVSNITT 3

Fordon

Artikel 44

Ersättning vid försening

1.   Om lastningen av ett fordon blir försenad till följd av en omständighet som kan hänföras till transportören eller om utlämningen av fordonet blir fördröjd ska transportören, om den som har rätt till fordonet visar att det inträffade har medfört skada, ersätta skadan upp till det belopp som motsvarar transportavgiften.

2.   Om den som har rätt till fordonet häver transportavtalet på grund av att lastning inte sker i rätt tid till följd av en omständighet som kan hänföras till transportören, ska transportavgiften betalas tillbaka till honom. Om han visar att han lidit skada genom dröjsmålet får han dessutom kräva ersättning upp till det belopp som motsvarar transportavgiften.

Artikel 45

Ersättning vid förlust

Om ett fordon går helt eller delvis förlorat ska ersättningen för visad skada till den som har rätt till fordonet beräknas efter fordonets bruksvärde. Den ska dock inte överstiga 8 000 beräkningsenheter. Ett släpfordon med eller utan last ska betraktas som ett särskilt fordon.

Artikel 46

Ansvar i fråga om andra föremål

1.   I fråga om föremål som har lämnats i fordonet eller är placerade i bagageutrymmen (t.ex. bagage- eller skidboxar) som är fast monterade, ska transportören endast vara ansvarig för sådan skada som transportören har orsakat genom fel eller försummelse. Den sammanlagda ersättningen ska inte överstiga 1 400 beräkningsenheter.

2.   I fråga om föremål som har spänts fast på utsidan av fordonet inbegripet de bagageutrymmen som avses i punkt 1 ska transportören vara ansvarig för sådan skada endast om det visas att skadan orsakats genom handling eller underlåtenhet antingen i avsikt att vålla en sådan skada eller hänsynslöst och med insikt att en sådan skada sannolikt skulle uppkomma.

Artikel 47

Tillämplig rätt

Om inte annat sägs i detta avsnitt, ska bestämmelserna i avsnitt 2 om ansvar för inskrivet resgods vara tillämpliga på fordon.

Kapitel IV

Allmänna bestämmelser

Artikel 48

Förlust av rätt att åberopa begränsning av skadeståndsansvar

De begränsningar av skadeståndsansvaret som föreskrivs i dessa enhetliga rättsregler samt de bestämmelser i nationell rätt som begränsar ersättningen till ett fastställt belopp ska inte tillämpas om det visas att transportören orsakat skadan genom handling eller underlåtenhet antingen i avsikt att vålla en sådan skada eller hänsynslöst och med insikt att en sådan skada sannolikt skulle uppkomma.

Artikel 49

Omräkning och ränta

1.   När beräkningen av ersättning medför omräkning av belopp i utländsk valuta ska beräkningen göras enligt kursen den dag och på den plats där ersättningen betalas.

2.   Den som har rätt till ersättning får kräva ränta på ersättningsbeloppet med fem procent per år från och med den dag då krav framställdes enligt artikel 55 eller, om något krav inte framställts, från och med den dag då talan väcks vid domstol.

3.   På ersättning enligt artiklarna 27 och 28 ska dock ränta betalas först från och med dagen för de omständigheter som lades till grund för beräkning av ersättningsbeloppet, om denna dag är senare än den dag då kravet framställdes eller talan väcktes.

4.   I fråga om inskrivet resgods ska ränta betalas endast om ersättningsbeloppet överstiger 16 beräkningsenheter per resgodsbevis.

5.   Om den som har rätt till ersättning för inskrivet resgods inte inom en skälig fastställd tidsfrist till transportören överlämnar de styrkande handlingar som krävs för att kunna slutföra behandlingen av hans krav, ska ränta inte betalas för tiden från det att tidsfristen går ut till dess att handlingarna överlämnas.

Artikel 50

Ansvar vid atomolycka

Transportören ska vara fri från det ansvar som föreskrivs i dessa enhetliga rättsregler, om skadan har orsakats av en atomolycka, och ägaren till atomanläggningen eller någon annan i dennes ställe är ansvarig för skadan enligt en stats lagar och bestämmelser om ansvar på atomenergiområdet.

Artikel 51

Personer som transportören ansvarar för

Transportören ska vara ansvarig för sin personal och för andra personer vilkas tjänster han anlitar för utförandet av transporten när denna personal eller dessa andra personer handlar under fullgörande av sina uppgifter. Förvaltarna av den järnvägsinfrastruktur på vilken transporten utförs ska anses som personer som transportören anlitar för utförandet av transporten.

Artikel 52

Andra grunder för anspråk

1.   I de fall där dessa enhetliga rättsregler är tillämpliga får anspråk på ersättning, oavsett vilken grund som åberopas, göras gällande mot transportören endast under de förutsättningar och med de begränsningar som föreskrivs i dessa enhetliga rättsregler.

2.   Detsamma ska även gälla i fråga om anspråk mot personal och andra personer som transportören ansvarar för enligt artikel 51.

AVDELNING V

DEN RESANDES ANSVAR

Artikel 53

Särskilda principer för ansvar

Den resande ska vara ansvarig gentemot transportören för sådana skador

| (a) | som uppstår till följd av att den resande underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt






  1. | artiklarna 10, 14 och 20, |
| --- | --- | --- |

(a)

som uppstår till följd av att den resande underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt

1.

artiklarna 10, 14 och 20,

| 2. | de särskilda bestämmelserna för transport av fordon som ingår i de allmänna transportvillkoren, eller |
| --- | --- |

2.

de särskilda bestämmelserna för transport av fordon som ingår i de allmänna transportvillkoren, eller

| 3. | reglementet om internationell järnvägstransport av farligt gods (RID), eller |
| --- | --- |

3.

reglementet om internationell järnvägstransport av farligt gods (RID), eller

| (b) | som orsakats av föremål och djur som han för med sig. Resande ska inte vara ansvarig gentemot transportören om han styrker att skadan orsakats av omständigheter som han inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om han hade iakttagit den omsorg som krävs av en ansvarsmedveten resande. Denna bestämmelse ska inte påverka transportörens ansvar enligt artiklarna 26 och 33 1. |
| --- | --- |

(b)

som orsakats av föremål och djur som han för med sig. Resande ska inte vara ansvarig gentemot transportören om han styrker att skadan orsakats av omständigheter som han inte hade kunnat undgå eller förebygga följderna av, även om han hade iakttagit den omsorg som krävs av en ansvarsmedveten resande. Denna bestämmelse ska inte påverka transportörens ansvar enligt artiklarna 26 och 33 1.

AVDELNING VI

FRAMSTÄLLANDE AV ANSPRÅK

Artikel 54

Fastställelse av att egendom har skadats eller delvis gått förlorat

1.   Om transportören upptäcker eller får anledning att anta att egendom (resgods, fordon) som transporteras genom transportörens försorg har skadats eller delvis gått förlorad, eller om den som har rätt till egendomen påstår att så är fallet, ska transportören genast och om möjligt i dennes närvaro upprätta en rapport som alltefter förlustens eller skadans art redovisar egendomens tillstånd och så noga som möjligt anger skadans omfattning, dess orsak och tidpunkten då den inträffade.

2.   En kopia av rapporten ska kostnadsfritt tillställas den som har rätt till egendomen.

3.   Om den som har rätt till egendomen inte godtar uppgifterna i rapporten, kan han begära att resgodsets eller fordonets tillstånd samt skadans orsak och omfattning ska fastställas av en sakkunnig som utses av avtalsparterna eller på rättslig väg. Förfarandet ska genomföras i enlighet med lagar och bestämmelser i den stat där utredningen äger rum.

Artikel 55

Ersättningsanspråk

1.   Ersättningsanspråk med anledning av transportörens ansvar i fall då resande dödas eller skadas ska framställas skriftligen till den transportör mot vilken talan kan väckas. Om en transport som omfattas av ett enda transportavtal genomförs av efterföljande transportörer, får anspråk även riktas mot den första eller sista transportören samt mot den transportör som har sitt huvudkontor eller den filial eller agentur som ingått transportavtalet i den stat där den resande har sitt hemvist eller är stadigvarande bosatt.

2.   Andra anspråk med anledning av ett transportavtal ska vara skriftliga och ställas till den transportör som anges i artikel 56.2 och 56.3.

3.   Handlingar som den som har rätt till ersättning önskar foga till ersättningsanspråket ska inges i original eller i kopia, som om transportören så begär ska vara styrkt. Vid slutlig uppgörelse i fråga om ett anspråk får transportören kräva att biljetten, resgodsbeviset och transportdokumentet lämnas tillbaka.

Artikel 56

Transportörer mot vilka talan får föras

1.   Talan om ersättning i fall då resande dödas eller skadas får endast föras mot den transportör som är ansvarig enligt artikel 26.5.

2.   Om inte annat anges i punkt 4 får annan talan som grundas på transportavtalet endast föras mot den första eller sista transportören eller den transportör som utförde den del av transporten under vilken den omständighet inträffade som talan grundas på.

3.   I fråga om transport som utförs av efterföljande transportörer får talan föras enligt punkt 2 mot den transportör som ska lämna ut resgodset eller fordonet, om denne med sitt medgivande är inskriven i resgodsbeviset eller transportdokumentet, även om transportören varken har mottagit resgodset eller fordonet.

4.   Talan om återbetalning av ett belopp som har betalats i enlighet med transportavtalet får föras mot den transportör som har tagit emot detta belopp eller mot den transportör för vars räkning det har tagits emot.

5.   Som genkäromål eller kvittningsinvändning får talan föras mot en annan transportör än de som avses i punkterna 2 och 4, om talan grundas på samma transportavtal som huvudyrkandet i målet.

6.   I den mån dessa enhetliga rättsregler ska tillämpas på den faktiska transportören, får talan föras även mot denne.

7.   Om käranden har rätt att välja mellan flera transportörer, ska hans valrätt upphöra när talan väcks mot någon av dessa; detta ska också gälla om käranden har rätt att välja mellan en eller flera transportörer och en faktisk transportör.

Artikel 58

Förlust av rätten att föra talan med anledning av dödsfall eller personskada

1.   Rätten till sådan talan som grundas på transportörens ansvar i fall då resande dödas eller skadas ska upphöra, om inte den som har rätt till ersättning, inom tolv månader från det att han fick kännedom om skadan lämnar meddelande om skadefallet till någon av de transportörer hos vilka ett anspråk kan framställas enligt artikel 55.1. Om den som har rätt till ersättning muntligen lämnar meddelande till transportören, ska denne ge honom ett intyg om det muntliga meddelandet.

2.   Talerätten ska dock inte upphöra om

| a) | den som har rätt till ersättning har framställt ett anspråk hos någon av de transportörer som anges i artikel 55.1, inom den tid som anges i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

den som har rätt till ersättning har framställt ett anspråk hos någon av de transportörer som anges i artikel 55.1, inom den tid som anges i punkt 1,

| b) | den ansvariga transportören på något annat sätt har fått kännedom om att en resande har skadats, inom den tid som anges i punkt 1, |
| --- | --- |

b)

den ansvariga transportören på något annat sätt har fått kännedom om att en resande har skadats, inom den tid som anges i punkt 1,

| c) | meddelande om skadefallet inte har lämnats eller inte har lämnats i tid till följd av omständigheter som inte kan läggas den till last som har rätt till ersättning, |
| --- | --- |

c)

meddelande om skadefallet inte har lämnats eller inte har lämnats i tid till följd av omständigheter som inte kan läggas den till last som har rätt till ersättning,

| d) | den som har rätt till ersättning visar att skadefallet har orsakats av fel eller försummelse från transportörens sida. |
| --- | --- |

d)

den som har rätt till ersättning visar att skadefallet har orsakats av fel eller försummelse från transportörens sida.

Artikel 59

Förlust av rätten att föra talan om transport av resgods

1.   När den som har rätt till resgodset har tagit emot detta, upphör rätten att föra talan till följd av transportavtalet mot transportören med anledning av att resgodset gått delvis förlorat, blivit skadat eller lämnats ut för sent.

2.   Talerätten ska dock inte upphöra

| a) | vid delförlust eller skada, om






  1. | förlusten eller skadan har fastställts enligt artikel 54 innan den som har rätt till resgodset tog emot det, |
| --- | --- | --- |

a)

vid delförlust eller skada, om

1.

förlusten eller skadan har fastställts enligt artikel 54 innan den som har rätt till resgodset tog emot det,

| 2. | den fastställelse som borde ha gjorts enligt artikel 54 inte har gjorts, och detta beror enbart på fel eller försummelse från transportörens sida, |
| --- | --- |

2.

den fastställelse som borde ha gjorts enligt artikel 54 inte har gjorts, och detta beror enbart på fel eller försummelse från transportörens sida,

| b) | vid skada som inte kan upptäckas utifrån och som fastställs först efter det att den som har rätt till resgodset tagit emot detta, om han






  1. | begär fastställelse enligt artikel 54 genast efter det att skadan upptäcks och senast tre dagar efter det att han tog emot resgodset, och |
| --- | --- | --- |

b)

vid skada som inte kan upptäckas utifrån och som fastställs först efter det att den som har rätt till resgodset tagit emot detta, om han

1.

begär fastställelse enligt artikel 54 genast efter det att skadan upptäcks och senast tre dagar efter det att han tog emot resgodset, och

| 2. | dessutom visar att skadan har uppkommit under tiden från det att resgodset togs emot av transportören till dess att det lämnades ut, |
| --- | --- |

2.

dessutom visar att skadan har uppkommit under tiden från det att resgodset togs emot av transportören till dess att det lämnades ut,

| c) | vid dröjsmål med utlämningen, om den som har rätt till godset inom 21 dagar har gjort sin rätt gällande hos någon av de transportörer som anges i artikel 56.3, |
| --- | --- |

c)

vid dröjsmål med utlämningen, om den som har rätt till godset inom 21 dagar har gjort sin rätt gällande hos någon av de transportörer som anges i artikel 56.3,

| d) | den som har rätt till godset visar att skadan har orsakats av fel eller försummelse från transportörens sida. |
| --- | --- |

d)

den som har rätt till godset visar att skadan har orsakats av fel eller försummelse från transportörens sida.

Artikel 60

Preskription

1.   En skadeståndsfordran som grundas på transportörens ansvar i fall då resande dödas eller skadas ska preskriberas

| a) | för den resande, efter tre år räknat från dagen efter den dag då den skadevållande händelsen inträffade, |
| --- | --- |

a)

för den resande, efter tre år räknat från dagen efter den dag då den skadevållande händelsen inträffade,

| b) | för andra som har rätt till ersättning, efter tre år räknat från dagen efter den resandes död, dock senast fem år räknat från dagen efter den dag då olyckan inträffade. |
| --- | --- |

b)

för andra som har rätt till ersättning, efter tre år räknat från dagen efter den resandes död, dock senast fem år räknat från dagen efter den dag då olyckan inträffade.

2.   Andra fordringar på grund av ett transportavtal ska preskriberas efter ett år. Preskriptionstiden ska dock vara två år i fråga om en fordran som framställs på grund av en skada som transportören orsakat genom handling eller underlåtenhet antingen i avsikt att vålla en sådan skada eller hänsynslöst och med insikt att en sådan skada sannolikt skulle uppkomma.

3.   Den preskriptionstid som anges i punkt 2 ska räknas i fråga om

| (a) | fordran på ersättning för totalförlust: från fjortonde dagen efter utgången av den tid som anges i artikel 22.3; |
| --- | --- |

(a)

fordran på ersättning för totalförlust: från fjortonde dagen efter utgången av den tid som anges i artikel 22.3;

| (b) | fordran på ersättning för delförlust, skada eller dröjsmål med utlämningen: från dagen för utlämningen; |
| --- | --- |

(b)

fordran på ersättning för delförlust, skada eller dröjsmål med utlämningen: från dagen för utlämningen;

| (c) | fordran som i något annat avseende rör transport av resande: från den dag då biljettens giltighetstid gick ut. |
| --- | --- |

(c)

fordran som i något annat avseende rör transport av resande: från den dag då biljettens giltighetstid gick ut.

I preskriptionstiden inräknas inte den dag som anges som begynnelsedag.

4.   [...]

5.   [...]

6.   I övrigt ska förlängning av preskriptionstiden och preskriptionsavbrott regleras enligt nationell rätt.

AVDELNING VII

TRANSPORTÖRERNAS INBÖRDES FÖRHÅLLANDEN

Artikel 61

Avräkning i fråga om transportavgiften

1.   Varje transportör som har eller borde ha uppburit en transportavgift ska vara skyldig att till de berörda transportörerna betala de andelar som tillkommer dem. Betalningssättet ska bestämmas genom överenskommelse mellan transportörerna.

2.   Artikel 6.3, artikel 16.3 och artikel 25 ska även tillämpas på förhållandena mellan efterföljande transportörer.

Artikel 62

Rätt till återkrav

1.   Om en transportör har betalat ersättning enligt dessa enhetliga rättsregler, ska den gentemot de transportörer som har deltagit i transporten ha rätt till återkrav enligt följande bestämmelser:

| a) | Den transportör som orsakat skadan ska vara ensam ansvarig för den. |
| --- | --- |

a)

Den transportör som orsakat skadan ska vara ensam ansvarig för den.

| b) | Om skadan har orsakats av flera transportörer, ska var och en av dem svara för den del av skadan som den har orsakat. Om en sådan uppdelning inte är möjlig, ska ersättningsskyldigheten fördelas mellan dem enligt c. |
| --- | --- |

b)

Om skadan har orsakats av flera transportörer, ska var och en av dem svara för den del av skadan som den har orsakat. Om en sådan uppdelning inte är möjlig, ska ersättningsskyldigheten fördelas mellan dem enligt c.

| c) | Om det inte kan visas vilken av transportörerna som har orsakat skadan, ska ersättningsskyldigheten fördelas mellan alla transportörer som har deltagit i transporten, med undantag av dem som visar att skadan inte har orsakats av dem. Fördelningen ska ske i förhållande till deras respektive andelar av transportavgiften. |
| --- | --- |

c)

Om det inte kan visas vilken av transportörerna som har orsakat skadan, ska ersättningsskyldigheten fördelas mellan alla transportörer som har deltagit i transporten, med undantag av dem som visar att skadan inte har orsakats av dem. Fördelningen ska ske i förhållande till deras respektive andelar av transportavgiften.

2.   Om någon av transportörerna är på obestånd, ska den obetalda delen av den transportörens andel fördelas mellan de övriga transportörer som har deltagit i transporten i förhållande till deras respektive andelar av transportavgiften.

Artikel 63

Förfarandet i mål om återkrav

1.   En transportör mot vilken återkrav riktas enligt artikel 62 får inte bestrida det befogade i en betalning som den återkravsökande transportören har gjort, om ersättningsbeloppet har fastställts av domstol och den transportör mot vilken återkravet riktas har blivit vederbörligen underrättad om stämningsansökan och beretts tillfälle att inträda som intervenient i målet. Domstolen i huvudmålet ska fastställa de frister inom vilka underrättelsen och ansökan om intervention ska göras.

2.   Den transportör som utövar sin rätt till återkrav ska i en och samma rättegång framföra sina anspråk mot samtliga transportörer med vilka den inte gjort upp i godo. I annat fall ska transportören förlora rätten till återkrav mot de transportörer som inte har stämts in.

3.   Domstolen ska meddela en enda dom i fråga om alla återkrav som den handlägger.

4.   Den transportör som önskar göra sin rätt till återkrav gällande får föra talan vid domstolarna i den stat på vars territorium någon av de transportörer som deltagit i transporten har sitt huvudkontor eller den filial eller agentur som ingått transportavtalet.

5.   Om käromålet avser flera transportörer, får den transportör som utövar rätten till återkrav välja mellan de domstolar som är behöriga enligt punkt 4.

6.   Talan om återkrav får inte tas upp i en rättegång där någon yrkar skadestånd på grund av sin rätt enligt transportavtalet.

Artikel 64

Överenskommelser i fråga om återkrav

Transportörerna ska vara fria att sinsemellan komma överens om bestämmelser som avviker från artiklarna 61 och 62.

BILAGA II

MINIMIINFORMATION SOM SKA LÄMNAS AV JÄRNVÄGSFÖRETAG OCH BILJETTUTFÄRDARE

Del I: Information före resan

| — | Allmänna avtalsvillkor. |
| --- | --- |

—

Allmänna avtalsvillkor.

| — | Tidtabeller och villkor för den snabbaste resan. |
| --- | --- |

—

Tidtabeller och villkor för den snabbaste resan.

| — | Tidtabeller och villkor för
  samtliga tillgängliga biljettpriser, inklusive
  det lägsta biljettpriset. [Ändr. 125] |
| --- | --- |

—

Tidtabeller och villkor för
  samtliga tillgängliga biljettpriser, inklusive
  det lägsta biljettpriset. [Ändr. 125]

| — | Möjligheterna att utnyttja förbindelserna, villkor för detta och tillgången till hjälpmedel ombord på tågen för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet i enlighet med tillgänglighetskraven i direktiv XXX . |
| --- | --- |

—

Möjligheterna att utnyttja förbindelserna, villkor för detta och tillgången till hjälpmedel ombord på tågen för personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet i enlighet med tillgänglighetskraven i direktiv XXX .

| — | Villkor

  Arrangemang
  för medförande av cyklar. [Ändr. 126] |
| --- | --- |

—

Villkor

  Arrangemang
  för medförande av cyklar. [Ändr. 126]

| — | Tillgång på platser för
  alla tillgängliga biljettpriser för kupéer för

  rökare och icke-rökare
  (och, i tillämpliga fall, rökkupéer)
  , i första och andra klass samt i ligg- och sovvagnar. [Ändr. 127] |
| --- | --- |

—

Tillgång på platser för
  alla tillgängliga biljettpriser för kupéer för

  rökare och icke-rökare
  (och, i tillämpliga fall, rökkupéer)
  , i första och andra klass samt i ligg- och sovvagnar. [Ändr. 127]

| — | Eventuella faktorer som kan leda till avbrott eller förseningar i trafiken. [Ändr. 128] |
| --- | --- |

—

Eventuella faktorer som kan leda till avbrott eller förseningar i trafiken. [Ändr. 128]

| — | Tillgång till tjänster ombord på tågen
  , inklusive wifi och toaletter
  . [Ändr. 129] |
| --- | --- |

—

Tillgång till tjänster ombord på tågen
  , inklusive wifi och toaletter
  . [Ändr. 129]

| — | Förfaranden för att återfå förlorat resgods. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för att återfå förlorat resgods.

| — | Förfaranden för inlämnande av klagomål. |
| --- | --- |

—

Förfaranden för inlämnande av klagomål.

Del II: Information under resan

| — | Tjänster ombord på tågen
  , inklusive wifi
  . [Ändr. 130] |
| --- | --- |

—

Tjänster ombord på tågen
  , inklusive wifi
  . [Ändr. 130]

| — | Nästa station. |
| --- | --- |

—

Nästa station.

| — | Förseningar.
  Störningar och förseningar (planerade och i realtid). [Ändr. 131] |
| --- | --- |

—

Förseningar.
  Störningar och förseningar (planerade och i realtid). [Ändr. 131]

| — | Viktigare anslutande tåg. |
| --- | --- |

—

Viktigare anslutande tåg.

| — | Säkerhets- och trygghetsfrågor. |
| --- | --- |

—

Säkerhets- och trygghetsfrågor.

BILAGA III

MINIMINORMER FÖR TJÄNSTEKVALITET

I.   Krav i fråga om järnvägsföretag

Senast den 30 juni varje år ska järnvägsföretagen på sin webbplats offentliggöra tjänstekvalitetsrapporten för det föregående räkenskapsåret och skicka den till det nationella tillsynsorganet och till Europeiska unionens järnvägsbyrå för offentliggörande på dess webbplats. Företaget ska på sin webbplats offentliggöra rapporten på landets officiella språk och, om möjligt, även på andra EU-språk, med en sammanfattning på engelska.

Tjänstekvalitetsrapporterna ska innehålla uppgifter om åtminstone följande:

| 1. | Förbindelsernas punktlighet och allmänna principer för hur järnvägsföretag hanterar störningar i trafiken:






  a) | Förseningar:






  i) | Totala genomsnittliga förseningar i procent per förbindelsekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Förbindelsernas punktlighet och allmänna principer för hur järnvägsföretag hanterar störningar i trafiken:

a)

Förseningar:

i)

Totala genomsnittliga förseningar i procent per förbindelsekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter).

| ii) | Andel (i procent) förbindelser som är försenade vid avgång. |
| --- | --- |

ii)

Andel (i procent) förbindelser som är försenade vid avgång.

| iii) | Andel (i procent) förbindelser som är försenade vid ankomst.






  — | Andel (i procent) förseningar på mindre än 60 minuter. |
| --- | --- | --- |

iii)

Andel (i procent) förbindelser som är försenade vid ankomst.

—

Andel (i procent) förseningar på mindre än 60 minuter.

| — | Andel (i procent) förseningar på 60–119 minuter

  91-120
  minuter [Ändr. 132]. |
| --- | --- |

—

Andel (i procent) förseningar på 60–119 minuter

  91-120
  minuter [Ändr. 132].

| — | Andel (i procent) förseningar på 120 minuter eller mer. |
| --- | --- |

—

Andel (i procent) förseningar på 120 minuter eller mer.

| b) | Inställda förbindelser:
  Inställda förbindelser i procent per tjänstekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter). |
| --- | --- |

b)

Inställda förbindelser:

Inställda förbindelser i procent per tjänstekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter).

| c) | Tillämpning av förordningen vid förseningar och inställda förbindelser:






  i) | Antal resenärer som har mottagit service och assistans. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillämpning av förordningen vid förseningar och inställda förbindelser:

i)

Antal resenärer som har mottagit service och assistans.

| ii) | Kostnad för tillhandahållandet av denna service och assistans. |
| --- | --- |

ii)

Kostnad för tillhandahållandet av denna service och assistans.

| iii) | Antal resenärer som beviljats ersättning. |
| --- | --- |

iii)

Antal resenärer som beviljats ersättning.

| iv) | Kostnad för den beviljade ersättningen. |
| --- | --- |

iv)

Kostnad för den beviljade ersättningen.

| 2. | Enkät om kundtillfredsställelse:
  Minimiuppsättning kategorier som ska inkluderas:






  i) | Tågens punktlighet. |
| --- | --- | --- |

2.

Enkät om kundtillfredsställelse:

Minimiuppsättning kategorier som ska inkluderas:

i)

Tågens punktlighet.

| ii) | Information till resenärer vid förseningar. |
| --- | --- |

ii)

Information till resenärer vid förseningar.

| iii) | Information om tåg: korrekt information och tillgång till information. |
| --- | --- |

iii)

Information om tåg: korrekt information och tillgång till information.

| iv) | Kvalitet på underhåll/tågens skick. |
| --- | --- |

iv)

Kvalitet på underhåll/tågens skick.

| v) | Skyddsnivå ombord på tåg. |
| --- | --- |

v)

Skyddsnivå ombord på tåg.

| vi) | Renhållning ombord på tåget. |
| --- | --- |

vi)

Renhållning ombord på tåget.

| vii) | Användbar information ges under resan
  , inklusive med avseende på wifi och andra tjänster ombord på tågen
  ..[Ändr. 133] |
| --- | --- |

vii)

Användbar information ges under resan
  , inklusive med avseende på wifi och andra tjänster ombord på tågen
  ..[Ändr. 133]

| viii) | Tillgång till toaletter av god kvalitet på varje tåg. |
| --- | --- |

viii)

Tillgång till toaletter av god kvalitet på varje tåg.

| ix) | Hög standard på renhållning och underhåll av stationer. |
| --- | --- |

ix)

Hög standard på renhållning och underhåll av stationer.

| x) | Tillgänglighet avseende tåg och hjälpmedel ombord, inbegripet tillgängliga toaletter. |
| --- | --- |

x)

Tillgänglighet avseende tåg och hjälpmedel ombord, inbegripet tillgängliga toaletter.

| xi) | Antal incidenter samt kvaliteten på assistans som faktiskt tillhandahållits personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet ombord i enlighet med artikel 24, utan hänsyn till förhandsbegäran om assistans. |
| --- | --- |

xi)

Antal incidenter samt kvaliteten på assistans som faktiskt tillhandahållits personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet ombord i enlighet med artikel 24, utan hänsyn till förhandsbegäran om assistans.

| 3. | Hantering av klagomål:






  i) | Antal klagomål och resultat. |
| --- | --- | --- |

3.

Hantering av klagomål:

i)

Antal klagomål och resultat.

| ii) | Kategorier av klagomål. |
| --- | --- |

ii)

Kategorier av klagomål.

| iii) | Antal behandlade klagomål. |
| --- | --- |

iii)

Antal behandlade klagomål.

| iv) | Genomsnittlig svarstid. |
| --- | --- |

iv)

Genomsnittlig svarstid.

| v) | Eventuella förbättringar som gjorts, åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

v)

Eventuella förbättringar som gjorts, åtgärder som vidtagits.

| 4. | Assistans som tillhandahållits personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet:
  Antal fall av assistans per tjänstekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter). |
| --- | --- |

4.

Assistans som tillhandahållits personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet:

Antal fall av assistans per tjänstekategori (internationellt, nationellt långdistans, regionalt och städer/förorter).

| 5. | Störningar:
  Förekomst och kort beskrivning av beredskapsplaner, krishanteringsplaner. |
| --- | --- |

5.

Störningar:

Förekomst och kort beskrivning av beredskapsplaner, krishanteringsplaner.

II.   Krav i fråga om stationsförvaltare och infrastrukturförvaltare

Tjänstekvalitetsrapporterna ska innehålla uppgifter om åtminstone följande:

| 1) | Information och biljetter:






  i) | Förfarande för hantering av förfrågningar om information på stationen. |
| --- | --- | --- |

1)

Information och biljetter:

i)

Förfarande för hantering av förfrågningar om information på stationen.

| ii) | Förfarande och medel för tillhandahållande av information om tågtidtabeller, tariffer och perronger; kvaliteten på informationen. |
| --- | --- |

ii)

Förfarande och medel för tillhandahållande av information om tågtidtabeller, tariffer och perronger; kvaliteten på informationen.

| iii) | Visning av information om rättigheter och skyldigheter enligt förordningen och om kontaktuppgifter för nationella tillsynsorgan. |
| --- | --- |

iii)

Visning av information om rättigheter och skyldigheter enligt förordningen och om kontaktuppgifter för nationella tillsynsorgan.

| iv) | Biljettköp. |
| --- | --- |

iv)

Biljettköp.

| v) | Tillgänglig personal på stationen som kan tillhandahålla information och sälja biljetter. |
| --- | --- |

v)

Tillgänglig personal på stationen som kan tillhandahålla information och sälja biljetter.

| vi) | Tillhandahållande av information till personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

vi)

Tillhandahållande av information till personer med funktionshinder eller nedsatt rörlighet.

| 2. | Allmänna principer för hantering av störningar i trafiken:






  i) | Antal resenärer som har mottagit service och assistans. |
| --- | --- | --- |

2.

Allmänna principer för hantering av störningar i trafiken:

i)

Antal resenärer som har mottagit service och assistans.

| ii) | Kostnad för tillhandahållandet av denna service och assistans. |
| --- | --- |

ii)

Kostnad för tillhandahållandet av denna service och assistans.

| 3. | Beskrivning av åtgärder som vidtagits för att säkerställa renhållning i stationsanläggningar (toaletter etc.):






  i) | Städningsintervall. |
| --- | --- | --- |

3.

Beskrivning av åtgärder som vidtagits för att säkerställa renhållning i stationsanläggningar (toaletter etc.):

i)

Städningsintervall.

| ii) | Tillgång till toaletter. |
| --- | --- |

ii)

Tillgång till toaletter.

| 4. | Enkät om kundtillfredsställelse:
  Minsta antal kategorier:






  i) | Information till resenärer vid förseningar. |
| --- | --- | --- |

4.

Enkät om kundtillfredsställelse:

Minsta antal kategorier:

i)

Information till resenärer vid förseningar.

| ii) | Information om tågtider/perronger: korrekt information, tillgång till information och tillgänglig information. |
| --- | --- |

ii)

Information om tågtider/perronger: korrekt information, tillgång till information och tillgänglig information.

| iii) | Skyddsnivå på stationen. |
| --- | --- |

iii)

Skyddsnivå på stationen.

| iv) | Svarstid för förfrågningar om information på stationer. |
| --- | --- |

iv)

Svarstid för förfrågningar om information på stationer.

| v) | Tillgång till toaletter av god kvalitet på stationen (inbegripet tillgänglighet). |
| --- | --- |

v)

Tillgång till toaletter av god kvalitet på stationen (inbegripet tillgänglighet).

| vi) | Renhållning och underhåll av stationer. |
| --- | --- |

vi)

Renhållning och underhåll av stationer.

| vii) | Tillgänglighet avseende

  vid
  station och stationsanläggningar
  , inklusive trappstegsfri tillgänglighet, rulltrappor, hissar och bagageramper
  . [Ändr. 134] |
| --- | --- |

vii)

Tillgänglighet avseende

  vid
  station och stationsanläggningar
  , inklusive trappstegsfri tillgänglighet, rulltrappor, hissar och bagageramper
  . [Ändr. 134]

| viii) | Antal incidenter samt kvaliteten på assistans som tillhandahållits personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet på stationen. |
| --- | --- |

viii)

Antal incidenter samt kvaliteten på assistans som tillhandahållits personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet på stationen.

BILAGA IV

FÖRFARANDE FÖR HANTERING AV KLAGOMÅL FÖR NATIONELLA TILLSYNSORGAN

I komplicerade fall, exempelvis i ärenden som berör flera ersättningsanspråk eller ett antal operatörer, gränsöverskridande resor eller olyckor på territoriet i en annan medlemsstat än den som beviljat företagets tillstånd, i synnerhet när det är oklart vilket nationellt tillsynsorgan som är behörigt, eller där det skulle underlätta eller påskynda åtgärdandet av klagomålet, ska nationella tillsynsorgan samarbeta för att utse ett ”ledande” organ, som ska fungera som en enda kontaktpunkt för resenärer. Alla inblandade nationella tillsynsorgan ska samarbeta för att underlätta åtgärdandet av klagomålet (inbegripet genom att utbyta information, bistå med översättning av handlingar och tillhandahålla information om omständigheterna vid incidenter). Resenärerna ska informeras om vilket organ som är ”ledande” organ.
  Dessutom ska nationella tillsynsmyndigheter i samtliga fall och under alla omständigheter säkerställa efterlevnad av förordning (EU) 2017/2394. [Ändr. 135]

BILAGA V

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 1371/2007 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 1 a | Artikel 1 a |
| Artikel 1 b | Artikel 1 b |
| ---- | Artikel 1 c |
| Artikel 1 c | Artikel 1 d |
| ---- | Artikel 1 e |
| Artikel 1 d | Artikel 1 f |
| Artikel 1 e | Artikel 1 g |
| ---- | Artikel 1 h |
| Artikel 1 f | Artikel 1 i |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 2.1 | Artikel 2.1 |
| Artikel 2.2 | ---- |
| Artikel 2.3 | ---- |
| Artikel 2.4 | ---- |
| Artikel 2.5 | ---- |
| Artikel 2.6 | ---- |
| Artikel 2.7 | ---- |
| ---- | Artikel 2.2 |
| ---- | Artikel 2.3 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 och 3.3 | ---- |
| Artikel 3.4 | Artikel 3.2 |
| Artikel 3.5 | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.6 | Artikel 3.4 |
| Artikel 3.7 | Artikel 3.5 |
| Artikel 3.8 | Artikel 3.6 |
| Artikel 3.9 | Artikel 3.7 |
| Artikel 3.10 | Artikel 3.8 |
| ---- | Artikel 3.9 |
| ---- | Artikel 3.10 |
| Artikel 3.11 | Artikel 3.11 |
| ---- | Artikel 3.12 |
| Artikel 3.12 | Artikel 3.13 |
| Artikel 3.13 | Artikel 3.14 |
| Artikel 3.14 | ---- |
| Artikel 3.15 | Artikel 3.16 |
| Artikel 3.16 | Artikel 3.17 |
| Artikel 3.17 | Artikel 3.18 |
| ---- | Artikel 3.19 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| ---- | Artikel 5 |
| Artikel 5 | Artikel 6 |
| Artikel 6 | Artikel 7 |
| Artikel 7 | Artikel 8 |
| Artikel 8 | Artikel 9 |
| ---- | Artikel 9.4 |
| Artikel 9 | Artikel 10 |
| Artikel 9.3 | ---- |
| ---- | Artikel 10.5 och 10.6 |
| Artikel 10 | ---- |
| Artikel 11 | Artikel 11 |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Artikel 12.2 | ---- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Artikel 14 | Artikel 14 |
| Artikel 15 | Artikel 15 |
| Artikel 16 | Artikel 16 |
| ---- | Artikel 16.2 och 16.3 |
| Artikel 17 | Artikel 17 |
| ---- | Artikel 17.8 |
| Artikel 18 | Artikel 18 |
| ---- | Artikel 18.6 |
| ---- | Artikel 19 |
| Artikel 19 | Artikel 20 |
| Artikel 20 | Artikel 21 |
| Artikel 21.1 | ---- |
| Artikel 21.2 | Artiklarna 22.2 och 23.2 |
| Artikel 22 | Artikel 22 |
| Artikel 22.2 | ---- |
| ---- | Artikel 22.4 |
| Artikel 23 | Artikel 23 |
| ---- | Artikel 23.4 |
| Artikel 24 | Artikel 24 |
| Artikel 25 | Artikel 25.1, 25.2, 25.3 |
| ---- | Artikel 26 |
| Artikel 26 | Artikel 27 |
| Artikel 27 | Artikel 28 |
| ---- | Artikel 28.3 |
| Artikel 27.3 | Artikel 28.4 |
| Artikel 28 | Artikel 29 |
| Artikel 29 | Artikel 30 |
| Artikel 30 | Artikel 31 |
| ---- | Artiklarna 32 och 33 |
| Artikel 31 | Artikel 34 |
| ---- | Artikel 34.1, 34.3 |
| Artikel 32 | Artikel 35 |
| Artikel 33 | ---- |
| Artikel 34 | Artikel 36 |
| Artikel 35 | ---- |
| ---- | Artikel 37 |
| Artikel 36 | Artikel 38 |
| ---- | Artikel 39 |
| Artikel 37 | Artikel 40 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | Bilaga II |
| Bilaga III | Bilaga III |
| ---- | Bilagorna IV till V |

Förordning (EG) nr 1371/2007

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 1 a

Artikel 1 a

Artikel 1 b

Artikel 1 b

----

Artikel 1 c

Artikel 1 c

Artikel 1 d

----

Artikel 1 e

Artikel 1 d

Artikel 1 f

Artikel 1 e

Artikel 1 g

----

Artikel 1 h

Artikel 1 f

Artikel 1 i

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 2.1

Artikel 2.1

Artikel 2.2

----

Artikel 2.3

----

Artikel 2.4

----

Artikel 2.5

----

Artikel 2.6

----

Artikel 2.7

----

----

Artikel 2.2

----

Artikel 2.3

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2 och 3.3

----

Artikel 3.4

Artikel 3.2

Artikel 3.5

Artikel 3.3

Artikel 3.6

Artikel 3.4

Artikel 3.7

Artikel 3.5

Artikel 3.8

Artikel 3.6

Artikel 3.9

Artikel 3.7

Artikel 3.10

Artikel 3.8

----

Artikel 3.9

----

Artikel 3.10

Artikel 3.11

Artikel 3.11

----

Artikel 3.12

Artikel 3.12

Artikel 3.13

Artikel 3.13

Artikel 3.14

Artikel 3.14

----

Artikel 3.15

Artikel 3.16

Artikel 3.16

Artikel 3.17

Artikel 3.17

Artikel 3.18

----

Artikel 3.19

Artikel 4

Artikel 4

----

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6

Artikel 6

Artikel 7

Artikel 7

Artikel 8

Artikel 8

Artikel 9

----

Artikel 9.4

Artikel 9

Artikel 10

Artikel 9.3

----

----

Artikel 10.5 och 10.6

Artikel 10

----

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 12.2

----

Artikel 13

Artikel 13

Artikel 14

Artikel 14

Artikel 15

Artikel 15

Artikel 16

Artikel 16

----

Artikel 16.2 och 16.3

Artikel 17

Artikel 17

----

Artikel 17.8

Artikel 18

Artikel 18

----

Artikel 18.6

----

Artikel 19

Artikel 19

Artikel 20

Artikel 20

Artikel 21

Artikel 21.1

----

Artikel 21.2

Artiklarna 22.2 och 23.2

Artikel 22

Artikel 22

Artikel 22.2

----

----

Artikel 22.4

Artikel 23

Artikel 23

----

Artikel 23.4

Artikel 24

Artikel 24

Artikel 25

Artikel 25.1, 25.2, 25.3

----

Artikel 26

Artikel 26

Artikel 27

Artikel 27

Artikel 28

----

Artikel 28.3

Artikel 27.3

Artikel 28.4

Artikel 28

Artikel 29

Artikel 29

Artikel 30

Artikel 30

Artikel 31

----

Artiklarna 32 och 33

Artikel 31

Artikel 34

----

Artikel 34.1, 34.3

Artikel 32

Artikel 35

Artikel 33

----

Artikel 34

Artikel 36

Artikel 35

----

----

Artikel 37

Artikel 36

Artikel 38

----

Artikel 39

Artikel 37

Artikel 40

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

Bilaga II

Bilaga III

Bilaga III

----

Bilagorna IV till V

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/348 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/348

---

P8_TA(2018)0463

Långlivade organiska föroreningar ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 15 november 2018 23 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om långlivade organiska föroreningar (omarbetning) (COM(2018)0144 – C8-0124/2018 – 2018/0070(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2020/C 363/37)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Då bestämmelserna i konventionen genomförs på unionsnivå, är det nödvändigt att säkerställa samordning och enhetlighet med bestämmelserna i 
  Rotterdam konventionen
  om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som godkändes av unionen den 19 december 2002 (4)

  och
   med bestämmelserna i Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, som godkändes av unionen den 1 februari 1993 (5). Sådan samordning och enhetlighet bör också upprätthållas då unionen deltar i arbetet att genomföra och
  vidare utveckla
  en internationell strategi för kemikaliehantering (Strategic Approach to Interational Chemicals Management, SAICM), antagen av den första internationella konferensen om kemikalieförvaltning i Dubai den 6 februari 2006 inom ramen för FN. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Då bestämmelserna i konventionen genomförs på unionsnivå, är det nödvändigt att säkerställa samordning och enhetlighet med bestämmelserna i 
  Rotterdam konventionen
  om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som godkändes av unionen den 19 december 2002 (4)

  och
   med bestämmelserna i Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, som godkändes av unionen den 1 februari 1993 (5). Sådan samordning och enhetlighet bör också upprätthållas då unionen deltar i arbetet att genomföra och
  vidare utveckla
  en internationell strategi för kemikaliehantering (Strategic Approach to Interational Chemicals Management, SAICM), antagen av den första internationella konferensen om kemikalieförvaltning i Dubai den 6 februari 2006 inom ramen för FN.

| (5) | Då bestämmelserna i konventionen genomförs på unionsnivå, är det nödvändigt att säkerställa samordning och enhetlighet med bestämmelserna i 
  Rotterdamkonventionen
  om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som godkändes av unionen den 19 december 2002 (4), med bestämmelserna i Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, som godkändes av unionen den 1 februari 1993 (5)

  , och med bestämmelserna i Minamatakonventionen om kvicksilver, som antogs av unionen den 11 maj 2017

   (5a). Sådan samordning och enhetlighet bör också upprätthållas då unionen deltar i arbetet att genomföra och
  vidareutveckla
  en internationell strategi för kemikaliehantering (Strategic Approach to Inter
  n
  ational Chemicals Management, SAICM), antagen av den första internationella konferensen om kemikalieförvaltning i Dubai den 6 februari 2006 inom ramen för FN. |
| --- | --- |

(5)

Då bestämmelserna i konventionen genomförs på unionsnivå, är det nödvändigt att säkerställa samordning och enhetlighet med bestämmelserna i 
  Rotterdamkonventionen
  om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, som godkändes av unionen den 19 december 2002 (4), med bestämmelserna i Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, som godkändes av unionen den 1 februari 1993 (5)

  , och med bestämmelserna i Minamatakonventionen om kvicksilver, som antogs av unionen den 11 maj 2017

   (5a). Sådan samordning och enhetlighet bör också upprätthållas då unionen deltar i arbetet att genomföra och
  vidareutveckla
  en internationell strategi för kemikaliehantering (Strategic Approach to Inter
  n
  ational Chemicals Management, SAICM), antagen av den första internationella konferensen om kemikalieförvaltning i Dubai den 6 februari 2006 inom ramen för FN.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Utgångna och ovarsamt hanterade lager av POP kan utgöra en allvarlig hälso- och miljörisk, t.ex. genom att mark och grundvatten förorenas. Det bör därför föreskrivas regler för förvaltningen av sådana lager, som är strängare än konventionens. Lager av förbjudna ämnen bör hanteras som avfall och lager av ämnen som fortfarande får tillverkas eller användas bör anmälas till myndigheterna och övervakas noga. I synnerhet befintliga lager som består av eller innehåller förbjudna POP bör behandlas som avfall snarast möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Utgångna och ovarsamt hanterade lager av POP kan utgöra en allvarlig hälso- och miljörisk, t.ex. genom att mark och grundvatten förorenas. Det bör därför föreskrivas regler för förvaltningen av sådana lager, som är strängare än konventionens. Lager av förbjudna ämnen bör hanteras som avfall och lager av ämnen som fortfarande får tillverkas eller användas bör anmälas till myndigheterna och övervakas noga. I synnerhet befintliga lager som består av eller innehåller förbjudna POP bör behandlas som avfall snarast möjligt.

| (10) | Utgångna och ovarsamt hanterade lager av POP kan utgöra en allvarlig hälso- och miljörisk, t.ex. genom att mark och grundvatten förorenas. Det bör därför föreskrivas regler för förvaltningen av sådana lager, som är strängare än konventionens. Lager av förbjudna ämnen bör hanteras som avfall och lager av ämnen som fortfarande får tillverkas eller användas bör anmälas till myndigheterna och övervakas noga. I synnerhet befintliga lager som består av eller innehåller förbjudna POP bör behandlas som avfall snarast möjligt.
  Om andra ämnen förbjuds i framtiden, bör lager av dessa också förstöras utan dröjsmål och inga nya lager bör byggas upp. Med hänsyn till de särskilda problemen i vissa medlemsstater bör lämpligt ekonomiskt och tekniskt stöd ges genom unionens befintliga finansiella instrument. |
| --- | --- |

(10)

Utgångna och ovarsamt hanterade lager av POP kan utgöra en allvarlig hälso- och miljörisk, t.ex. genom att mark och grundvatten förorenas. Det bör därför föreskrivas regler för förvaltningen av sådana lager, som är strängare än konventionens. Lager av förbjudna ämnen bör hanteras som avfall och lager av ämnen som fortfarande får tillverkas eller användas bör anmälas till myndigheterna och övervakas noga. I synnerhet befintliga lager som består av eller innehåller förbjudna POP bör behandlas som avfall snarast möjligt.
  Om andra ämnen förbjuds i framtiden, bör lager av dessa också förstöras utan dröjsmål och inga nya lager bör byggas upp. Med hänsyn till de särskilda problemen i vissa medlemsstater bör lämpligt ekonomiskt och tekniskt stöd ges genom unionens befintliga finansiella instrument.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | I enlighet med protokollet och konventionen bör utsläpp av POP, som är oavsiktliga biprodukter av industriella processer, kartläggas och minskas så fort som möjligt i syfte att, om genomförbart, slutligen elimineras. Lämpliga nationella handlingsprogram som omfattar alla källor och åtgärder, även sådana som omfattas av befintlig 
  union slagstiftning
  , bör genomföras och vidareutvecklas i syfte att fortlöpande minska sådana utsläpp på ett kostnadseffektivt sätt. Lämpliga verktyg bör i detta syfte utvecklas inom ramen för konventionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

I enlighet med protokollet och konventionen bör utsläpp av POP, som är oavsiktliga biprodukter av industriella processer, kartläggas och minskas så fort som möjligt i syfte att, om genomförbart, slutligen elimineras. Lämpliga nationella handlingsprogram som omfattar alla källor och åtgärder, även sådana som omfattas av befintlig 
  union slagstiftning
  , bör genomföras och vidareutvecklas i syfte att fortlöpande minska sådana utsläpp på ett kostnadseffektivt sätt. Lämpliga verktyg bör i detta syfte utvecklas inom ramen för konventionen.

| (11) | I enlighet med protokollet och konventionen bör utsläpp av POP, som är oavsiktliga biprodukter av industriella processer, kartläggas och minskas så fort som möjligt i syfte att, om genomförbart, slutligen elimineras. Lämpliga nationella handlingsprogram som omfattar alla källor och åtgärder, även sådana som omfattas av befintlig
  unionslagstiftning
  , bör
  så snart som möjligt
  genomföras och vidareutvecklas i syfte att fortlöpande minska sådana utsläpp på ett kostnadseffektivt sätt. Lämpliga verktyg bör i detta syfte utvecklas inom ramen för konventionen. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med protokollet och konventionen bör utsläpp av POP, som är oavsiktliga biprodukter av industriella processer, kartläggas och minskas så fort som möjligt i syfte att, om genomförbart, slutligen elimineras. Lämpliga nationella handlingsprogram som omfattar alla källor och åtgärder, även sådana som omfattas av befintlig
  unionslagstiftning
  , bör
  så snart som möjligt
  genomföras och vidareutvecklas i syfte att fortlöpande minska sådana utsläpp på ett kostnadseffektivt sätt. Lämpliga verktyg bör i detta syfte utvecklas inom ramen för konventionen.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Det är nödvändigt att säkerställa ändamålsenlig samordning och förvaltning av de tekniska och administrativa aspekterna av denna förordning på unionsnivå. Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006 har kompetens och erfarenhet när det gäller att genomföra unionens lagstiftning om kemikalier och internationella avtal om kemikalier. Medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten bör därför utföra arbetsuppgifter som rör administrativa, tekniska och vetenskapliga aspekter av denna förordning och utbyta information. Kemikaliemyndighetens roll
  bör
  omfatta sammanställning och granskning av teknisk dokumentation, inklusive samråd med berörda parter, och utarbetande av yttranden som
  kan
  användas av kommissionen när den överväger att lägga fram ett förslag om att föra upp ett ämne som POP i konventionen eller protokollet. Dessutom bör kommissionen, medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten samarbeta för att genomföra unionens internationella förpliktelser enligt konventionen på ett ändamålsenligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Det är nödvändigt att säkerställa ändamålsenlig samordning och förvaltning av de tekniska och administrativa aspekterna av denna förordning på unionsnivå. Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006 har kompetens och erfarenhet när det gäller att genomföra unionens lagstiftning om kemikalier och internationella avtal om kemikalier. Medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten bör därför utföra arbetsuppgifter som rör administrativa, tekniska och vetenskapliga aspekter av denna förordning och utbyta information. Kemikaliemyndighetens roll
  bör
  omfatta sammanställning och granskning av teknisk dokumentation, inklusive samråd med berörda parter, och utarbetande av yttranden som
  kan
  användas av kommissionen när den överväger att lägga fram ett förslag om att föra upp ett ämne som POP i konventionen eller protokollet. Dessutom bör kommissionen, medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten samarbeta för att genomföra unionens internationella förpliktelser enligt konventionen på ett ändamålsenligt sätt.

| (15) | Det är nödvändigt att säkerställa ändamålsenlig samordning och förvaltning av de tekniska och administrativa aspekterna av denna förordning på unionsnivå. Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006 har kompetens och erfarenhet när det gäller att genomföra unionens lagstiftning om kemikalier och internationella avtal om kemikalier. Medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten bör därför utföra arbetsuppgifter som rör administrativa, tekniska och vetenskapliga aspekter av denna förordning och utbyta information. Kemikaliemyndighetens roll
  måste
  omfatta sammanställning och granskning av teknisk dokumentation, inklusive samråd med berörda parter, och utarbetande av yttranden som
  ska
  användas av kommissionen när den överväger att lägga fram ett förslag om att föra upp ett ämne som POP i konventionen eller protokollet. Dessutom bör kommissionen, medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten samarbeta för att genomföra unionens internationella förpliktelser enligt konventionen på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

(15)

Det är nödvändigt att säkerställa ändamålsenlig samordning och förvaltning av de tekniska och administrativa aspekterna av denna förordning på unionsnivå. Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad kemikaliemyndigheten) som inrättats genom förordning (EG) nr 1907/2006 har kompetens och erfarenhet när det gäller att genomföra unionens lagstiftning om kemikalier och internationella avtal om kemikalier. Medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten bör därför utföra arbetsuppgifter som rör administrativa, tekniska och vetenskapliga aspekter av denna förordning och utbyta information. Kemikaliemyndighetens roll
  måste
  omfatta sammanställning och granskning av teknisk dokumentation, inklusive samråd med berörda parter, och utarbetande av yttranden som
  ska
  användas av kommissionen när den överväger att lägga fram ett förslag om att föra upp ett ämne som POP i konventionen eller protokollet. Dessutom bör kommissionen, medlemsstaterna och kemikaliemyndigheten samarbeta för att genomföra unionens internationella förpliktelser enligt konventionen på ett ändamålsenligt sätt.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Enligt konventionen ska varje part upprätta och sträva efter att genomföra, beroende på vad som är tillämpligt, en genomförandeplan för sina åtaganden enligt konventionen. Medlemsstaterna bör göra det möjligt för allmänheten att delta i utarbetandet, genomförandet och uppdateringen av deras genomförandeplaner. Eftersom unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för åtagandena bör genomförandeplaner upprättas både på nationell nivå och på unionsnivå. Samarbete och informationsutbyte mellan kommissionen, kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas myndigheter bör uppmuntras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Enligt konventionen ska varje part upprätta och sträva efter att genomföra, beroende på vad som är tillämpligt, en genomförandeplan för sina åtaganden enligt konventionen. Medlemsstaterna bör göra det möjligt för allmänheten att delta i utarbetandet, genomförandet och uppdateringen av deras genomförandeplaner. Eftersom unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för åtagandena bör genomförandeplaner upprättas både på nationell nivå och på unionsnivå. Samarbete och informationsutbyte mellan kommissionen, kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas myndigheter bör uppmuntras.

| (16) | Enligt konventionen ska varje part upprätta och sträva efter att genomföra, beroende på vad som är tillämpligt, en genomförandeplan för sina åtaganden enligt konventionen
  samt så snart som möjligt och senast den ... tillställa partskonferensen denna plan. [två år efter förordningens ikraftträdande]
  . Medlemsstaterna bör göra det möjligt för allmänheten att delta i utarbetandet, genomförandet och uppdateringen av deras genomförandeplaner. Eftersom unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för åtagandena bör genomförandeplaner upprättas både på nationell nivå och på unionsnivå. Samarbete och informationsutbyte mellan kommissionen, kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas myndigheter bör uppmuntras. |
| --- | --- |

(16)

Enligt konventionen ska varje part upprätta och sträva efter att genomföra, beroende på vad som är tillämpligt, en genomförandeplan för sina åtaganden enligt konventionen
  samt så snart som möjligt och senast den ... tillställa partskonferensen denna plan. [två år efter förordningens ikraftträdande]
  . Medlemsstaterna bör göra det möjligt för allmänheten att delta i utarbetandet, genomförandet och uppdateringen av deras genomförandeplaner. Eftersom unionen och medlemsstaterna delar ansvaret för åtagandena bör genomförandeplaner upprättas både på nationell nivå och på unionsnivå. Samarbete och informationsutbyte mellan kommissionen, kemikaliemyndigheten och medlemsstaternas myndigheter bör uppmuntras.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Ämnen som förtecknas i del A i bilaga I eller del A i bilaga II till denna förordning bör endast få tillverkas och användas som intermediärer i slutna system på avgränsade platser om en not om på detta uttryckligen anges i relevant bilaga och om tillverkaren bekräftar till den berörda medlemsstaten att ämnet endast tillverkas och används under strängt kontrollerade förhållanden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Ämnen som förtecknas i del A i bilaga I eller del A i bilaga II till denna förordning bör endast få tillverkas och användas som intermediärer i slutna system på avgränsade platser om en not om på detta uttryckligen anges i relevant bilaga och om tillverkaren bekräftar till den berörda medlemsstaten att ämnet endast tillverkas och används under strängt kontrollerade förhållanden.

| (17) | Ämnen som förtecknas i del A i bilaga I eller del A i bilaga II till denna förordning bör endast få tillverkas och användas som intermediärer i slutna system på avgränsade platser om en not om på detta uttryckligen anges i relevant bilaga och om tillverkaren bekräftar till den berörda medlemsstaten att ämnet endast tillverkas och används under strängt kontrollerade förhållanden
  , framför allt utan betydande risker för miljön eller människors hälsa och om det saknas tekniskt genomförbara alternativ
  . |
| --- | --- |

(17)

Ämnen som förtecknas i del A i bilaga I eller del A i bilaga II till denna förordning bör endast få tillverkas och användas som intermediärer i slutna system på avgränsade platser om en not om på detta uttryckligen anges i relevant bilaga och om tillverkaren bekräftar till den berörda medlemsstaten att ämnet endast tillverkas och används under strängt kontrollerade förhållanden
  , framför allt utan betydande risker för miljön eller människors hälsa och om det saknas tekniskt genomförbara alternativ
  .

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | I överensstämmelse med både konventionen och protokollet bör andra parter i dessa avtal informeras om POP. Informationsutbyte med tredjeländer som inte är parter i dessa överenskommelser bör också uppmuntras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

I överensstämmelse med både konventionen och protokollet bör andra parter i dessa avtal informeras om POP. Informationsutbyte med tredjeländer som inte är parter i dessa överenskommelser bör också uppmuntras.

| (18) | I överensstämmelse med både konventionen och protokollet bör andra parter i dessa avtal informeras om POP. Informationsutbyte med tredjeländer som inte är parter i dessa överenskommelser bör också uppmuntras.
  På liknande sätt föreskrivs det i konventionen att varje part ska sträva efter att utveckla lämpliga strategier för att identifiera platser som är förorenade av POP, och unionens sjunde allmänna miljöhandlingsprogram förbinder unionen och dess medlemsstater att fram till 2020 utöka sina ansträngningar för att sanera förorenade platser. |
| --- | --- |

(18)

I överensstämmelse med både konventionen och protokollet bör andra parter i dessa avtal informeras om POP. Informationsutbyte med tredjeländer som inte är parter i dessa överenskommelser bör också uppmuntras.
  På liknande sätt föreskrivs det i konventionen att varje part ska sträva efter att utveckla lämpliga strategier för att identifiera platser som är förorenade av POP, och unionens sjunde allmänna miljöhandlingsprogram förbinder unionen och dess medlemsstater att fram till 2020 utöka sina ansträngningar för att sanera förorenade platser.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Eftersom allmänheten ofta inte är medveten om vilka faror POP innebär för nuvarande och framtida generationers hälsa och för miljön, framför allt i utvecklingsländerna, behövs det omfattande information för att öka försiktigheten och allmänhetens förståelse av de skäl som ligger till grund för restriktioner och förbud. I överensstämmelse med konventionen bör program för allmänt medvetande om dessa ämnen, särskilt för de mest utsatta grupperna, samt utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare samt teknisk personal och ledningspersonal främjas och underlättas i tillämpliga fall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Eftersom allmänheten ofta inte är medveten om vilka faror POP innebär för nuvarande och framtida generationers hälsa och för miljön, framför allt i utvecklingsländerna, behövs det omfattande information för att öka försiktigheten och allmänhetens förståelse av de skäl som ligger till grund för restriktioner och förbud. I överensstämmelse med konventionen bör program för allmänt medvetande om dessa ämnen, särskilt för de mest utsatta grupperna, samt utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare samt teknisk personal och ledningspersonal främjas och underlättas i tillämpliga fall.

| (19) | Eftersom allmänheten ofta inte är medveten om vilka faror POP innebär för nuvarande och framtida generationers hälsa och för miljön, framför allt i utvecklingsländerna, behövs det omfattande information för att öka försiktigheten och allmänhetens förståelse av de skäl som ligger till grund för restriktioner och förbud. I överensstämmelse med konventionen bör program för allmänt medvetande om dessa ämnen,
  om deras inverkan på hälsa och miljö,
  särskilt för de mest utsatta grupperna, samt utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare samt teknisk personal och ledningspersonal främjas och underlättas i tillämpliga fall.
  Unionen bör säkerställa tillgång till information och allmänhetens deltagande genom att genomföra FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som unionen antog den 17 februari 2005

   (1a)

  . |
| --- | --- |

(19)

Eftersom allmänheten ofta inte är medveten om vilka faror POP innebär för nuvarande och framtida generationers hälsa och för miljön, framför allt i utvecklingsländerna, behövs det omfattande information för att öka försiktigheten och allmänhetens förståelse av de skäl som ligger till grund för restriktioner och förbud. I överensstämmelse med konventionen bör program för allmänt medvetande om dessa ämnen,
  om deras inverkan på hälsa och miljö,
  särskilt för de mest utsatta grupperna, samt utbildning av arbetstagare, vetenskapsmän, lärare samt teknisk personal och ledningspersonal främjas och underlättas i tillämpliga fall.
  Unionen bör säkerställa tillgång till information och allmänhetens deltagande genom att genomföra FN/ECE:s konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen), som unionen antog den 17 februari 2005

   (1a)

  .

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | intermediär i slutet system på avgränsad plats: ett ämne som tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning för att omvandlas till ett
  eller flera andra ämnen
  och varvid tillverkningen av intermediären och dess omvandling till ett
  eller flera
  andra
  ämnen
  sker på samma plats under strängt kontrollerade betingelser på så sätt att det med tekniska metoder är fullständigt inneslutet under hela sin livscykel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(j)

intermediär i slutet system på avgränsad plats: ett ämne som tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning för att omvandlas till ett
  eller flera andra ämnen
  och varvid tillverkningen av intermediären och dess omvandling till ett
  eller flera
  andra
  ämnen
  sker på samma plats under strängt kontrollerade betingelser på så sätt att det med tekniska metoder är fullständigt inneslutet under hela sin livscykel.

| (j) | intermediär i slutet system på avgränsad plats: ett ämne som tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning för att omvandlas till ett
  annat ämne, nedan kallat syntes,
  och varvid tillverkningen av intermediären och dess omvandling till ett
  annat (eller
  andra
  ) ämne(n)
  sker
  i syntes
  på samma plats
  , även platser där driften sköts av ett eller flera rättssubjekt,
  under strängt kontrollerade betingelser på så sätt att det med tekniska metoder är fullständigt inneslutet under hela sin livscykel. |
| --- | --- |

(j)

intermediär i slutet system på avgränsad plats: ett ämne som tillverkas för och förbrukas eller används vid kemisk bearbetning för att omvandlas till ett
  annat ämne, nedan kallat syntes,
  och varvid tillverkningen av intermediären och dess omvandling till ett
  annat (eller
  andra
  ) ämne(n)
  sker
  i syntes
  på samma plats
  , även platser där driften sköts av ett eller flera rättssubjekt,
  under strängt kontrollerade betingelser på så sätt att det med tekniska metoder är fullständigt inneslutet under hela sin livscykel.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | tillverkaren visar att tillverkningsprocessen omvandlar ämnet till ett eller flera ämnen som inte uppvisar POP-egenskaper, |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

tillverkaren visar att tillverkningsprocessen omvandlar ämnet till ett eller flera ämnen som inte uppvisar POP-egenskaper,

| (b) | tillverkaren visar att tillverkningsprocessen omvandlar ämnet till ett eller flera ämnen som inte uppvisar POP-egenskaper,
  att det inte förväntas att människor eller miljö kommer att utsättas i någon betydande utsträckning för ämnet vid dess framställning och användning, vilket ska framgå av bedömningen av det slutna systemet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008

   (1a)

  , och att det saknas tekniskt genomförbara alternativ till användningen av ett ämne som förtecknas i del A i bilaga I eller i del A i bilaga II till den förordningen. |
| --- | --- |

(b)

tillverkaren visar att tillverkningsprocessen omvandlar ämnet till ett eller flera ämnen som inte uppvisar POP-egenskaper,
  att det inte förväntas att människor eller miljö kommer att utsättas i någon betydande utsträckning för ämnet vid dess framställning och användning, vilket ska framgå av bedömningen av det slutna systemet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008

   (1a)

  , och att det saknas tekniskt genomförbara alternativ till användningen av ett ämne som förtecknas i del A i bilaga I eller i del A i bilaga II till den förordningen.

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Innehavaren ska hantera lagren på ett säkert, effektivt och miljömässigt godtagbart sätt. | Innehavaren ska hantera lagren på ett säkert, effektivt och miljömässigt godtagbart sätt
  i enlighet med tröskelvärdena och kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU

   (1a)

  och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU

   (1b)

  , där så är tillämpligt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Innehavaren ska hantera lagren på ett säkert, effektivt och miljömässigt godtagbart sätt.

Innehavaren ska hantera lagren på ett säkert, effektivt och miljömässigt godtagbart sätt
  i enlighet med tröskelvärdena och kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU

   (1a)

  och i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU

   (1b)

  , där så är tillämpligt
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De uppgifter som avses i denna artikel ska formuleras i enlighet med de koder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  De uppgifter som avses i denna artikel ska formuleras i enlighet med de koder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002

   (1a)

  .

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När medlemsstaterna bedömer förslag om uppförande av nya anläggningar eller om betydande förändringar i befintliga anläggningar där processer används som leder till utsläpp av kemikalier upptagna i bilaga III, ska de i första hand beakta alternativa processer, tekniker eller metoder som är lika användbara och genom vilka bildande och utsläpp av de ämnen som anges i bilaga III undviks, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17). | 3.   När medlemsstaterna bedömer förslag om uppförande av nya anläggningar eller om betydande förändringar i befintliga anläggningar där processer används som leder till utsläpp av kemikalier upptagna i bilaga III, ska de i första hand beakta alternativa processer, tekniker eller metoder (16a) som är lika användbara och genom vilka bildande och utsläpp av de ämnen som anges i bilaga III undviks, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   När medlemsstaterna bedömer förslag om uppförande av nya anläggningar eller om betydande förändringar i befintliga anläggningar där processer används som leder till utsläpp av kemikalier upptagna i bilaga III, ska de i första hand beakta alternativa processer, tekniker eller metoder som är lika användbara och genom vilka bildande och utsläpp av de ämnen som anges i bilaga III undviks, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17).

3.   När medlemsstaterna bedömer förslag om uppförande av nya anläggningar eller om betydande förändringar i befintliga anläggningar där processer används som leder till utsläpp av kemikalier upptagna i bilaga III, ska de i första hand beakta alternativa processer, tekniker eller metoder (16a) som är lika användbara och genom vilka bildande och utsläpp av de ämnen som anges i bilaga III undviks, utan att det påverkar Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU (17).

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 6

Artikel 7 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen får, när det är lämpligt och med hänsyn till den tekniska utvecklingen, gällande internationella riktlinjer och beslut, samt eventuella godkännanden som beviljats av en medlemsstat eller 
  av
  den ansvariga myndighet som medlemsstaten i enlighet med punkt 4 och bilaga V utsett, 
  genom
  genomförandeakter
  vidta ytterligare åtgärder i samband med genomförandet av denna artikel. Kommissionen får i synnerhet specificera vilken
  information medlemsstaterna ska rapportera i enlighet med punkt 4 b iii.
  Sådana åtgärder
  ska
  fastställas
  i enlighet med det rådgivande
  förfarandet
  i artikel 20.2. | 6.   Kommissionen får, när det är lämpligt och med hänsyn till den tekniska utvecklingen, gällande internationella riktlinjer och beslut, samt eventuella godkännanden som beviljats av en medlemsstat eller den ansvariga myndighet som medlemsstaten i enlighet med punkt 4 och bilaga V utsett,
  anta
  genomförandeakter
  som fastställer formatet på den
  information medlemsstaterna ska rapportera i enlighet med punkt 4 b iii.
  Dessa genomförandeakter
  ska
  antas
  i enlighet med det rådgivande
  förfarande som avses
  i artikel 20.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen får, när det är lämpligt och med hänsyn till den tekniska utvecklingen, gällande internationella riktlinjer och beslut, samt eventuella godkännanden som beviljats av en medlemsstat eller 
  av
  den ansvariga myndighet som medlemsstaten i enlighet med punkt 4 och bilaga V utsett, 
  genom
  genomförandeakter
  vidta ytterligare åtgärder i samband med genomförandet av denna artikel. Kommissionen får i synnerhet specificera vilken
  information medlemsstaterna ska rapportera i enlighet med punkt 4 b iii.
  Sådana åtgärder
  ska
  fastställas
  i enlighet med det rådgivande
  förfarandet
  i artikel 20.2.

6.   Kommissionen får, när det är lämpligt och med hänsyn till den tekniska utvecklingen, gällande internationella riktlinjer och beslut, samt eventuella godkännanden som beviljats av en medlemsstat eller den ansvariga myndighet som medlemsstaten i enlighet med punkt 4 och bilaga V utsett,
  anta
  genomförandeakter
  som fastställer formatet på den
  information medlemsstaterna ska rapportera i enlighet med punkt 4 b iii.
  Dessa genomförandeakter
  ska
  antas
  i enlighet med det rådgivande
  förfarande som avses
  i artikel 20.2.

Ändring 15

Ändring 15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – led c

Artikel 8 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | På begäran tillhandahålla kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tekniska och vetenskapliga data vad gäller ämnen som eventuellt uppfyller kriterierna för att tas upp i konventionens eller protokollets respektive förteckningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

På begäran tillhandahålla kommissionen tekniskt och vetenskapligt stöd och tekniska och vetenskapliga data vad gäller ämnen som eventuellt uppfyller kriterierna för att tas upp i konventionens eller protokollets respektive förteckningar.

| (c) | På begäran tillhandahålla kommissionen
  tillförlitligt
  tekniskt och vetenskapligt stöd och tekniska och vetenskapliga data vad gäller ämnen som eventuellt uppfyller kriterierna för att tas upp i konventionens eller protokollets respektive förteckningar
  , inklusive vad gäller att förhindra produktion och användning av nya POP samt bedöma bekämpningsmedel eller industriella kemikalier som för närvarande används
  . |
| --- | --- |

(c)

På begäran tillhandahålla kommissionen
  tillförlitligt
  tekniskt och vetenskapligt stöd och tekniska och vetenskapliga data vad gäller ämnen som eventuellt uppfyller kriterierna för att tas upp i konventionens eller protokollets respektive förteckningar
  , inklusive vad gäller att förhindra produktion och användning av nya POP samt bedöma bekämpningsmedel eller industriella kemikalier som för närvarande används
  .

tillförlitligt

, inklusive vad gäller att förhindra produktion och användning av nya POP samt bedöma bekämpningsmedel eller industriella kemikalier som för närvarande används

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1 – led f

Artikel 8 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Sammanställa, registrera, behandla och tillgängliggöra för kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter all den information som mottagits eller som gjorts tillgänglig enligt artikel 4.2 och 4.3, artikel 7.4 b iii, artikel 9.2 och artikel 13.1. Kemikaliemyndigheten ska göra all icke-konfidentiell information offentligt tillgänglig på sin webbplats och underlätta utbytet av denna information med relevanta informationsplattformar såsom dem som avses i artikel 13.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Sammanställa, registrera, behandla och tillgängliggöra för kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter all den information som mottagits eller som gjorts tillgänglig enligt artikel 4.2 och 4.3, artikel 7.4 b iii, artikel 9.2 och artikel 13.1. Kemikaliemyndigheten ska göra all icke-konfidentiell information offentligt tillgänglig på sin webbplats och underlätta utbytet av denna information med relevanta informationsplattformar såsom dem som avses i artikel 13.2.

| (f) | Sammanställa, registrera, behandla och tillgängliggöra för kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter all den information som mottagits eller som gjorts tillgänglig enligt artikel 4.2 och 4.3,
  artikel 5,
  artikel 7.4 b iii, artikel 9.2 och artikel 13.1. Kemikaliemyndigheten ska göra all icke-konfidentiell information offentligt tillgänglig på sin webbplats och underlätta utbytet av denna information med relevanta informationsplattformar såsom dem som avses i artikel 13.2. |
| --- | --- |

(f)

Sammanställa, registrera, behandla och tillgängliggöra för kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter all den information som mottagits eller som gjorts tillgänglig enligt artikel 4.2 och 4.3,
  artikel 5,
  artikel 7.4 b iii, artikel 9.2 och artikel 13.1. Kemikaliemyndigheten ska göra all icke-konfidentiell information offentligt tillgänglig på sin webbplats och underlätta utbytet av denna information med relevanta informationsplattformar såsom dem som avses i artikel 13.2.

artikel 5,

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1a (ny)

Artikel 8 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kemikaliemyndigheten ska börja erbjuda det bistånd och den tekniska och vetenskapliga vägledning som avses i artikel 8.1 senast den ... [ett år efter denna förordnings ikraftträdande]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kemikaliemyndigheten ska börja erbjuda det bistånd och den tekniska och vetenskapliga vägledning som avses i artikel 8.1 senast den ... [ett år efter denna förordnings ikraftträdande].

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska genomföra informationsutbyte med medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att identifiera och bedöma områden som förorenats med POP samt för att ta itu med de betydande risker som sådan förorening kan utgöra för människors hälsa och miljön. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska genomföra informationsutbyte med medlemsstaterna om de åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att identifiera och bedöma områden som förorenats med POP samt för att ta itu med de betydande risker som sådan förorening kan utgöra för människors hälsa och miljön.

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Information 
  som avses i punkterna 1 and 2
  ska, utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (19), inte anses vara konfidentiell. Kommissionen, kemikaliemyndigheten och de medlemsstater som utbyter information med ett tredjeland ska skydda eventuell konfidentiell information i enlighet med unionslagstiftningen. | 3.   Information
  om människors hälsa och säkerhet och miljön
  ska, utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (19), inte anses vara konfidentiell. Kommissionen, kemikaliemyndigheten och de medlemsstater som utbyter
  annan
  information med ett tredjeland ska skydda eventuell konfidentiell information i enlighet med unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Information 
  som avses i punkterna 1 and 2
  ska, utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (19), inte anses vara konfidentiell. Kommissionen, kemikaliemyndigheten och de medlemsstater som utbyter information med ett tredjeland ska skydda eventuell konfidentiell information i enlighet med unionslagstiftningen.

3.   Information
  om människors hälsa och säkerhet och miljön
  ska, utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG (19), inte anses vara konfidentiell. Kommissionen, kemikaliemyndigheten och de medlemsstater som utbyter
  annan
  information med ett tredjeland ska skydda eventuell konfidentiell information i enlighet med unionslagstiftningen.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Unionen ska säkerställa tillgång till information och allmänhetens deltagande under hela övervakningen av genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Unionen ska säkerställa tillgång till information och allmänhetens deltagande under hela övervakningen av genomförandet.

Unionen ska säkerställa tillgång till information och allmänhetens deltagande under hela övervakningen av genomförandet.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 5

Artikel 13 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen kan anta genomförandeakter som
  ytterligare specificerar
  den
  minimiinformation
  som ska lämnas i enlighet med punkt 1, inklusive en definition av de indikatorer, kartor och medlemsstatsöversikter som avses i punkt 1 f. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 20.2. | 5.   Kommissionen kan anta genomförandeakter som
  fastställer formatet på
  den
  information
  som ska lämnas i enlighet med punkt 1, inklusive en definition av de indikatorer, kartor och medlemsstatsöversikter som avses i punkt 1 f. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 20.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen kan anta genomförandeakter som
  ytterligare specificerar
  den
  minimiinformation
  som ska lämnas i enlighet med punkt 1, inklusive en definition av de indikatorer, kartor och medlemsstatsöversikter som avses i punkt 1 f. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 20.2.

5.   Kommissionen kan anta genomförandeakter som
  fastställer formatet på
  den
  information
  som ska lämnas i enlighet med punkt 1, inklusive en definition av de indikatorer, kartor och medlemsstatsöversikter som avses i punkt 1 f. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 20.2.

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.3, 7.5 och 15 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [...]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.3, 7.5 och 15 ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den
  [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.3, 7.5 och 15 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [...].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.3, 7.5 och 15 ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den
  [den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av
  den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006 i alla sakområden som omfattas av denna förordning. | 1.   Kommissionen ska biträdas av |
| | | (a) | den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006 när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artikel 13.5, utom när det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av
  den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006 i alla sakområden som omfattas av denna förordning.

1.   Kommissionen ska biträdas av

(a)

(a)

den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006 när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artikel 13.5, utom när det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii, och

den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006 när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artikel 13.5, utom när det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii, och

| | (b) | den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artiklarna 7.6 och 13.5, där det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

   (1a)

  när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artiklarna 7.6 och 13.5, där det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii.

den kommitté som inrättats genom artikel 39 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG

1a

när det gäller genomförandet av de frågor som anges i artiklarna 7.6 och 13.5, där det hänvisas till genomförandeakter som anger formatet på den information som anges i artikel 13.1 a när det gäller tillämpningen av artikel 7, och artikel 13.1 b när det hänvisas till den information som inkommit i enlighet med artikel 5.2 och artikel 7.4 b iii.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del A – tabell – rad 17

Bilaga I – del A – tabell – rad 17

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Polyklorerade bifenyler (PCB) | 1336-36-3 med flera | 215-648-1 med flera | Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/59/EG får varor som redan används när denna förordning träder i kraft användas. |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Medlemsstaterna ska identifiera och ta ur bruk utrustning (t.ex. transformatorer, kondensatorer eller andra behållare som innehåller överblivna vätskor) som innehåller mer än 0,005  % PCB och volymer som är större än 0,05 dm3, snarast möjligt men senast den 31 december 2025. |

Polyklorerade bifenyler (PCB)

1336-36-3 med flera

215-648-1 med flera

Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/59/EG får varor som redan används när denna förordning träder i kraft användas.

Medlemsstaterna ska identifiera och ta ur bruk utrustning (t.ex. transformatorer, kondensatorer eller andra behållare som innehåller överblivna vätskor) som innehåller mer än 0,005  % PCB och volymer som är större än 0,05 dm3, snarast möjligt men senast den 31 december 2025.

Ändring

Ändring

| Polyklorerade bifenyler (PCB) | 1336-36-3 med flera | 215-648-1 med flera | Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/59/EG får varor som redan används när denna förordning träder i kraft användas.
  Medlemsstaterna ska
  sträva efter att
  identifiera och ta ur bruk utrustning (t.ex. transformatorer, kondensatorer eller andra behållare som innehåller överblivna vätskor) som innehåller mer än 0,005  % PCB och volymer som är större än 0,05 dm3, snarast möjligt, men senast den 31 december 2025. |
| --- | --- | --- | --- |

Polyklorerade bifenyler (PCB)

1336-36-3 med flera

215-648-1 med flera

Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/59/EG får varor som redan används när denna förordning träder i kraft användas.

Medlemsstaterna ska
  sträva efter att
  identifiera och ta ur bruk utrustning (t.ex. transformatorer, kondensatorer eller andra behållare som innehåller överblivna vätskor) som innehåller mer än 0,005  % PCB och volymer som är större än 0,05 dm3, snarast möjligt, men senast den 31 december 2025.

sträva efter att

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del A – tabell – rad 24a (ny)

Bilaga I – del A – tabell – rad 24a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering |
| --- | --- | --- | --- |
| Bis(pentabromofenyl)eter (dekabromodifenyleter, decaBDE) | 1163-19-5 | 214-604-9 | 1. | Artikel 4.1 b ska gälla för koncentrationer av dekaBDE på högst 10 mg/kg (0,001  viktprocent) vid förekomst i ämnen, blandningar och varor eller som en beståndsdel av flamskyddade delar av varor. |

Ämne

Ämne

CAS-nr

CAS-nr

EG-nr

EG-nr

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

Bis(pentabromofenyl)eter (dekabromodifenyleter, decaBDE)

Bis(pentabromofenyl)eter (dekabromodifenyleter, decaBDE)

1163-19-5

1163-19-5

214-604-9

214-604-9

1.

1.

Artikel 4.1 b ska gälla för koncentrationer av dekaBDE på högst 10 mg/kg (0,001  viktprocent) vid förekomst i ämnen, blandningar och varor eller som en beståndsdel av flamskyddade delar av varor.

| 2. | Genom undantag ska tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av dekaBDE vara tillåtet









  (a) | vid tillverkning av ett luftfartyg före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022, |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Genom undantag ska tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av dekaBDE vara tillåtet

(a)

(a)

vid tillverkning av ett luftfartyg före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022,

vid tillverkning av ett luftfartyg före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022,

| (b) | vid tillverkning av reservdelar till något av följande:










  (i) | Ett luftfartyg som tillverkats före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022: fram till dess att luftfartyget tas ur bruk. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

vid tillverkning av reservdelar till något av följande:

vid tillverkning av reservdelar till något av följande:

(i)

(i)

Ett luftfartyg som tillverkats före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022: fram till dess att luftfartyget tas ur bruk.

Ett luftfartyg som tillverkats före den 2 mars 2027, för vilket en ansökan om typgodkännande gjorts före dagen för ikraftträdandet och mottagits före december 2022: fram till dess att luftfartyget tas ur bruk.

| (ii) | Motorfordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

   (1a)

  och tillverkats före ... [den dag då denna förordning träder i kraft]: antingen fram till 2036 eller till dess att motorfordonen tas ur bruk, beroende på vilket som infaller först. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Motorfordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

   (1a)

  och tillverkats före ... [den dag då denna förordning träder i kraft]: antingen fram till 2036 eller till dess att motorfordonen tas ur bruk, beroende på vilket som infaller först.

Motorfordon som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG

1a

och tillverkats före ... [den dag då denna förordning träder i kraft]: antingen fram till 2036 eller till dess att motorfordonen tas ur bruk, beroende på vilket som infaller först.

| 3. | De särskilda undantagen för reservdelar som ska användas i de motorfordon som avses i punkt 2 b ii ska gälla tillverkning och användning av kommersiell dekaBDE som ingår i en eller flera av följande kategorier:









  (i) | Applikationer för framdrivning och under huven, exempelvis massledningar och anslutningsledningar för batterier, rör för luftkonditioneringssystem, drivlinor, bussningar för avgasgrenrör, isolering under huven, kablage under huven (för motorn osv.), hastighetssensorer, slangar, fläktmoduler och knackningssensorer. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

De särskilda undantagen för reservdelar som ska användas i de motorfordon som avses i punkt 2 b ii ska gälla tillverkning och användning av kommersiell dekaBDE som ingår i en eller flera av följande kategorier:

(i)

(i)

Applikationer för framdrivning och under huven, exempelvis massledningar och anslutningsledningar för batterier, rör för luftkonditioneringssystem, drivlinor, bussningar för avgasgrenrör, isolering under huven, kablage under huven (för motorn osv.), hastighetssensorer, slangar, fläktmoduler och knackningssensorer.

Applikationer för framdrivning och under huven, exempelvis massledningar och anslutningsledningar för batterier, rör för luftkonditioneringssystem, drivlinor, bussningar för avgasgrenrör, isolering under huven, kablage under huven (för motorn osv.), hastighetssensorer, slangar, fläktmoduler och knackningssensorer.

| (ii) | Bränslesystemapplikationer, exempelvis bränsleslangar, bränsletankar och bränsletankar under karossen. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

Bränslesystemapplikationer, exempelvis bränsleslangar, bränsletankar och bränsletankar under karossen.

Bränslesystemapplikationer, exempelvis bränsleslangar, bränsletankar och bränsletankar under karossen.

| (iii) | Pyrotekniska anordningar och applikationer som berörs av pyrotekniska anordningar, exempelvis tändningskablar för krockkuddar, stolskydd/stolbeklädnader (endast om relevant för krockkuddar) och krockkuddar (framtill och på sidan). |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

Pyrotekniska anordningar och applikationer som berörs av pyrotekniska anordningar, exempelvis tändningskablar för krockkuddar, stolskydd/stolbeklädnader (endast om relevant för krockkuddar) och krockkuddar (framtill och på sidan).

Pyrotekniska anordningar och applikationer som berörs av pyrotekniska anordningar, exempelvis tändningskablar för krockkuddar, stolskydd/stolbeklädnader (endast om relevant för krockkuddar) och krockkuddar (framtill och på sidan).

| (iv) | Hjulupphängning och invändig utrustning såsom trimkomponenter, akustiskt material och säkerhetsbälten. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

Hjulupphängning och invändig utrustning såsom trimkomponenter, akustiskt material och säkerhetsbälten.

Hjulupphängning och invändig utrustning såsom trimkomponenter, akustiskt material och säkerhetsbälten.

| (v) | Kompositplast (instrumentpaneler och invändig trim). |
| --- | --- |

(v)

(v)

Kompositplast (instrumentpaneler och invändig trim).

Kompositplast (instrumentpaneler och invändig trim).

| (vi) | Under huven eller instrumentpanelen (uttagslåda, säkringshållare, trådar för hög strömstyrka och mantlar (tändstiftstrådar). |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

Under huven eller instrumentpanelen (uttagslåda, säkringshållare, trådar för hög strömstyrka och mantlar (tändstiftstrådar).

Under huven eller instrumentpanelen (uttagslåda, säkringshållare, trådar för hög strömstyrka och mantlar (tändstiftstrådar).

| (vii) | Elektrisk och elektronisk utrustning (batterihus och batteriplattor, elektriska anslutningsdon för motorkontroll, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystem, GPS och datorsystem). |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

Elektrisk och elektronisk utrustning (batterihus och batteriplattor, elektriska anslutningsdon för motorkontroll, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystem, GPS och datorsystem).

Elektrisk och elektronisk utrustning (batterihus och batteriplattor, elektriska anslutningsdon för motorkontroll, radiodiskkomponenter, satellitnavigationssystem, GPS och datorsystem).

| (viii) | Textilier såsom fasta insynsskydd, klädsel, innertak, bilsäten, nackstöd, solskydd, trimpaneler, mattor. |
| --- | --- |

(viii)

(viii)

Textilier såsom fasta insynsskydd, klädsel, innertak, bilsäten, nackstöd, solskydd, trimpaneler, mattor.

Textilier såsom fasta insynsskydd, klädsel, innertak, bilsäten, nackstöd, solskydd, trimpaneler, mattor.

| 3. | Tillverkning av dekaBDE och dess användning i produktion och utsläppande på marknaden av följande varor ska vara tillåten enligt följande:









  (a) | Artiklar som släppts ut på marknaden före ... [den dag då denna förordning träder i kraft]. |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Tillverkning av dekaBDE och dess användning i produktion och utsläppande på marknaden av följande varor ska vara tillåten enligt följande:

(a)

(a)

Artiklar som släppts ut på marknaden före ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

Artiklar som släppts ut på marknaden före ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

| (b) | Luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2a. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2a.

Luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2a.

| (c) | Reservdelar till luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2b. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Reservdelar till luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2b.

Reservdelar till luftfartyg som tillverkats i enlighet med punkt 2b.

| (d) | Elektriska och elektroniska produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU

   (1b)

  . |
| --- | --- |

(d)

(d)

Elektriska och elektroniska produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU

   (1b)

  .

Elektriska och elektroniska produkter som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU

1b

.

| 4. | I denna post avses med luftfartyg något av följande:









  (a) | Ett civilt luftfartyg som tillverkas i enlighet med ett typcertifikat som utfärdats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1139

   (1c)

  eller i enlighet med ett konstruktionsgodkännande som utfärdats enligt den nationella lagstiftningen i en avtalsslutande stat till Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), eller för vilket ett luftvärdighetsbevis har utfärdats av en avtalsslutande stat till Icao enligt bilaga 8 till konventionen angående internationell civil luftfart. |
| --- | --- | --- |

4.

4.

I denna post avses med luftfartyg något av följande:

(a)

(a)

Ett civilt luftfartyg som tillverkas i enlighet med ett typcertifikat som utfärdats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1139

   (1c)

  eller i enlighet med ett konstruktionsgodkännande som utfärdats enligt den nationella lagstiftningen i en avtalsslutande stat till Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), eller för vilket ett luftvärdighetsbevis har utfärdats av en avtalsslutande stat till Icao enligt bilaga 8 till konventionen angående internationell civil luftfart.

Ett civilt luftfartyg som tillverkas i enlighet med ett typcertifikat som utfärdats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1139

1c

eller i enlighet med ett konstruktionsgodkännande som utfärdats enligt den nationella lagstiftningen i en avtalsslutande stat till Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), eller för vilket ett luftvärdighetsbevis har utfärdats av en avtalsslutande stat till Icao enligt bilaga 8 till konventionen angående internationell civil luftfart.

| (b) | Ett militärt luftfartyg. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Ett militärt luftfartyg.

Ett militärt luftfartyg.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del A – tabell – rad 24b (ny)

Bilaga I – del A – tabell – rad 24b (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP) | 85535-84-8 | 287-476-5 | 1. | Genom undantag ska det vara tillåtet med tillverkning, utsläppande på marknaden samt användning av ämnen eller beredningar som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 1 viktprocent eller varor som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 0,15 viktprocent. |

Ämne

Ämne

CAS-nr

CAS-nr

EG-nr

EG-nr

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

85535-84-8

85535-84-8

287-476-5

287-476-5

1.

1.

Genom undantag ska det vara tillåtet med tillverkning, utsläppande på marknaden samt användning av ämnen eller beredningar som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 1 viktprocent eller varor som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 0,15 viktprocent.

| 2. | Det ska vara tillåtet att använda









  (a) | transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Det ska vara tillåtet att använda

(a)

(a)

transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och

transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och

| (b) | andra varor än de som avses i (a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012. |
| --- | --- |

(b)

(b)

andra varor än de som avses i (a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012.

andra varor än de som avses i (a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012.

| 3. | Artikel 4.2 tredje och fjärde styckena ska gälla de varor som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 4.2 tredje och fjärde styckena ska gälla de varor som avses i punkt 2.

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – del B

Bilaga I – del B

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering |
| --- | --- | --- | --- |
| 4 | 4 | 4 | 4 |
| 4 | | | 4 |
| 5 Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP) | 5 85535-84-8 | 5 287-476-5 | 5 1. | Genom undantag är produktion, utsläppande på marknaden samt användning av ämnen eller blandningar som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 1 viktprocent eller varor som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 0,15 viktprocent tillåten. |

Ämne

Ämne

CAS-nr

CAS-nr

EG-nr

EG-nr

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

Särskilt angivna undantag om intermediär användning eller annan specificering

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

4

5 Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

5 Alkaner, C10-C13, klorerade (klorparaffiner med kort kolkedja) (SCCP)

5 85535-84-8

5 85535-84-8

5 287-476-5

5 287-476-5

5 1.

5 1.

Genom undantag är produktion, utsläppande på marknaden samt användning av ämnen eller blandningar som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 1 viktprocent eller varor som innehåller SCCP i koncentrationer som är lägre än 0,15 viktprocent tillåten.

| 2. | Det ska vara tillåtet att använda









  (a) | transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Det ska vara tillåtet att använda

(a)

(a)

transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och

transportband i gruvindustrin och tätningsmassa i dammar vilka innehåller SCCP om de redan var i användning senast den 4 december 2015, och

| (b) | andra varor än de som avses i a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012. |
| --- | --- |

(b)

(b)

andra varor än de som avses i a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012.

andra varor än de som avses i a) som innehåller SCCP och som redan var i användning senast den 10 juli 2012.

| 3. | Artikel 4.2 tredje och fjärde styckena ska gälla de varor som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

3.

3.

Artikel 4.2 tredje och fjärde styckena ska gälla de varor som avses i punkt 2.

Ändring

Ändring

utgår

utgår

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III

Bilaga III

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ÄMNEN SOM OMFATTAS AV BESTÄMMELSERNA OM UTSLÄPPSMINSKNINGAR | ÄMNEN SOM OMFATTAS AV BESTÄMMELSERNA OM UTSLÄPPSMINSKNINGAR |
| ÄMNE (CAS-NR) | ÄMNE (CAS-NR) |
| Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) | Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF) |
| Hexaklorbensen (HCB) (CAS-nr 118-74-1) | Hexaklorbensen (HCB) (CAS-nr 118-74-1) |
| Polyklorerade bifenyler (PCB) | Polyklorerade bifenyler (PCB) |
| Polyaromatiska kolväten (PAH) (37) | Polyaromatiska kolväten (PAH) (37) |
| Pentaklorbensen (CAS-nr 608-93-5) | Pentaklorbensen (CAS-nr 608-93-5) |
| | Polyklorerade naftalener

   (37a) |
| | Hexaklorbutadien (CAS-nr 87-68-3) |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ÄMNEN SOM OMFATTAS AV BESTÄMMELSERNA OM UTSLÄPPSMINSKNINGAR

ÄMNEN SOM OMFATTAS AV BESTÄMMELSERNA OM UTSLÄPPSMINSKNINGAR

ÄMNE (CAS-NR)

ÄMNE (CAS-NR)

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF)

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner (PCDD/PCDF)

Hexaklorbensen (HCB) (CAS-nr 118-74-1)

Hexaklorbensen (HCB) (CAS-nr 118-74-1)

Polyklorerade bifenyler (PCB)

Polyklorerade bifenyler (PCB)

Polyaromatiska kolväten (PAH) (37)

37

Polyaromatiska kolväten (PAH) (37)

37

Pentaklorbensen (CAS-nr 608-93-5)

Pentaklorbensen (CAS-nr 608-93-5)

Polyklorerade naftalener

   (37a)

Polyklorerade naftalener

37a

Hexaklorbutadien (CAS-nr 87-68-3)

Hexaklorbutadien (CAS-nr 87-68-3)

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – raderna 5–8

Bilaga IV – raderna 5–8

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 med flera | 254-787-2 med flera | Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter
  och
  heptabromdifenyleter:
  1 000
  mg/kg |
| Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 med flera | 251-084-2 med flera |
| Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 med flera
  253-058-6 med flera | |
| Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 med flera | 273-031-2 med flera |
| ... | | | |

Ämne

CAS-nr

EG-nr

Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a

...

Tetrabromdifenyleter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 med flera

254-787-2 med flera

Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter
  och
  heptabromdifenyleter:
  1 000
  mg/kg

och

1 000

Pentabromdifenyleter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 med flera

251-084-2 med flera

Hexabromdifenyleter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 med flera

253-058-6 med flera

Heptabromdifenyleter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 med flera

273-031-2 med flera

...

Ändring

Ändring

| Ämne | CAS-nr | EG-nr | Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a |
| --- | --- | --- | --- |
| ... | | | |
| Tetrabromdifenyleter
  C12H6Br4O | 40088-47-9 med flera | 254-787-2 med flera | Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter
  och dekabromdifenyleter
  :
  500
  mg/kg |
| Pentabromdifenyleter
  C12H5Br5O | 32534-81-9 med flera | 251-084-2 med flera |
| Hexabromdifenyleter
  C12H4Br6O | 36483-60-0 med flera | 253-058-6 med flera |
| Heptabromdifenyleter
  C12H3Br7O | 68928-80-3 med flera | 273-031-2 med flera |
| Dekabromdifenyleter




  C12Br10O


  ... | 1163-19-5 med flera | 214-604-9 med flera | |

Ämne

CAS-nr

EG-nr

Gräns för koncentrationsnivå enligt artikel 7.4 a

...

Tetrabromdifenyleter

C12H6Br4O

12

6

4

40088-47-9 med flera

254-787-2 med flera

Summan av koncentrationerna av tetrabromdifenyleter, pentabromdifenyleter, hexabromdifenyleter, heptabromdifenyleter
  och dekabromdifenyleter
  :
  500
  mg/kg

och dekabromdifenyleter

500

Pentabromdifenyleter

C12H5Br5O

12

5

5

32534-81-9 med flera

251-084-2 med flera

Hexabromdifenyleter

C12H4Br6O

12

4

6

36483-60-0 med flera

253-058-6 med flera

Heptabromdifenyleter

C12H3Br7O

12

3

7

68928-80-3 med flera

273-031-2 med flera

Dekabromdifenyleter

Dekabromdifenyleter

C12Br10O

C12

10

...

1163-19-5 med flera

1163-19-5 med flera

214-604-9 med flera

214-604-9 med flera

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

BILAGA IV – Ämnen som omfattas av bestämmelserna om avfallshantering i artikel 7 – rad Polyklorerade – fotnot 7

BILAGA IV – Ämnen som omfattas av bestämmelserna om avfallshantering i artikel 7 – rad Polyklorerade

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| 7. | Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF): |
| --- | --- |

7.

7.

Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

PCDF

PCDF

TEF

TEF

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

Ändring

Ändring

| 7. | Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF): |
| --- | --- |

7.

7.

Gränsvärdet beräknas som PCDD och PCDF enligt följande toxiska ekvivalensfaktorer (TEF):

PCDD

PCDD

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDD

2,3,7,8-TeCDD

1

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

0,01

OCDD

OCDD

0,0003

0,0003

PCDF

PCDF

TEF

TEF

2,3,7,8-TeCDF

2,3,7,8-TeCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

0,03

2,3,4,7,8-PeCDF

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

0,3

1,2,3,4,7,8-HxCDF

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

0,1

PCDD

PCDD

TEF

TEF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

0,01

OCDF

OCDF

0,0003

0,0003

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0336/2018).

1

(4)  EUT L 63, 6.3.2003, s. 29. Konventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel.

4

(5)  EGT L 39, 16.2.1993, s. 3. Konventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av riskfall.

5

(4)  EUT L 63, 6.3.2003, s. 29. Konventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel.

4

(5)  EGT L 39, 16.2.1993, s. 3. Konventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av riskfall.

5

(5a)  

  EUT L 142, 2.6.2017, s. 4.

5a

EUT L 142, 2.6.2017, s. 4.

(1a)  

  EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

1a

EUT L 124, 17.5.2005, s. 1.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG (EUT L 197, 24.7.2012, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/18/EU av den 4 juli 2012 om åtgärder för att förebygga och begränsa faran för allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår och om ändring och senare upphävande av rådets direktiv 96/82/EG (EUT L 197, 24.7.2012, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 av den 25 november 2002 om avfallsstatistik (EGT L 332, 9.12.2002, s. 1).

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

17

(16a)  
  Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (POP) (2008). Allmän vägledning om bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis i enlighet med artikel 5 och bilaga C i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar. Genève, Sekretariatet för Stockholmskonventionen om POP. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

16a

Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar (POP) (2008). Allmän vägledning om bästa tillgängliga teknik och bästa miljöpraxis i enlighet med artikel 5 och bilaga C i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar. Genève, Sekretariatet för Stockholmskonventionen om POP. http://www.pops.int/Implementation/BATandBEP/BATBEPGuidelinesArticle5/tabid/187/Default.aspx

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

17

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

19

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation och om upphävande av rådets direktiv 90/313/EEG (EUT L 41, 14.2.2003, s. 26).

19

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/46/EG av den 5 september 2007 om fastställande av en ram för godkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon (Ramdirektiv) (EUT L 263, 9.10.2007, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (EUT L 174, 1.7.2011, s. 88).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/65/EU av den 8 juni 2011 om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning (EUT L 174, 1.7.2011, s. 88).

(1c)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

1c

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

(37)  Vid utsläppsinventeringarna ska följande fyra sammansatta indikatorer användas: bens(a)pyren, bens(b)fluoranten, bens(k)fluoranten och indeno(1,2,3-cd)pyren.

37

(37)  Vid utsläppsinventeringarna ska följande fyra sammansatta indikatorer användas: bens(a)pyren, bens(b)fluoranten, bens(k)fluoranten och indeno(1,2,3-cd)pyren.

37

(37a)  
  Polyklorerade naftalener är kemiska föreningar baserade på naftalenringsystemet, där en eller flera väteatomer har ersatts med kloratomer.

37a

Polyklorerade naftalener är kemiska föreningar baserade på naftalenringsystemet, där en eller flera väteatomer har ersatts med kloratomer.

---

Torsdagen den 29 november 2018

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/369 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/369

---

P8_TA(2018)0466

Tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar (COM(2018)0137 – C8-0120/2018 – 2018/0065(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0137), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0137),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0120/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0120/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1)

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 november 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0346/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0346/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 32.

---

P8_TC1-COD(2018)0065

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller tillämpningen av Euro 5-steget på typgodkännande av två- och trehjuliga fordon och fyrhjulingar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/129.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/370 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/370

---

P8_TA(2018)0467

Handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering) (COM(2018)0316 – C8-0210/2018 – 2018/0160(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2020/C 363/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0316), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0316),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0210/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0210/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (1),

| — | med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 103 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0387/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0387/2018), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0160

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/... om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/125.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/371 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/371

---

P8_TA(2018)0468

Asyl-, migrations- och integrationsfonden: Förnyade åtaganden för återstående belopp ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 vad gäller förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom ramen för de nationella programmen (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/40)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Syftet med denna förordning är att möjliggöra förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601, vilka föreskrivs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8), eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom de nationella programmen i enlighet med unionens prioriteringar och medlemsstaternas behov på
  området
  migration och asyl. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Syftet med denna förordning är att möjliggöra förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601, vilka föreskrivs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8), eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom de nationella programmen i enlighet med unionens prioriteringar och medlemsstaternas behov på
  området
  migration och asyl.

| (1) | Syftet med denna förordning är att möjliggöra förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601, vilka föreskrivs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8), eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom de nationella programmen i enlighet med unionens prioriteringar och medlemsstaternas behov på
  särskilda områden som rör
  migration och asyl.
  Den ska också säkerställa att ett sådant förnyat åtagande eller en sådan omfördelning sker på ett transparent sätt. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med denna förordning är att möjliggöra förnyade åtaganden för de återstående belopp som anslagits till stöd för genomförandet av rådets beslut (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601, vilka föreskrivs enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 (8), eller omfördelning av dessa till andra åtgärder inom de nationella programmen i enlighet med unionens prioriteringar och medlemsstaternas behov på
  särskilda områden som rör
  migration och asyl.
  Den ska också säkerställa att ett sådant förnyat åtagande eller en sådan omfördelning sker på ett transparent sätt.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att använda ovannämnda belopp till att fortsatt genomföra omplaceringar genom förnyade åtaganden av beloppen till samma åtgärd inom de nationella programmen.
  Dessutom
  bör det vara möjligt att, om vederbörligen motiverat i översynen av medlemsstaternas nationella program,
  använda dessa medel även för att hantera andra utmaningar
  inom området migration och asyl i enlighet med förordningen om asyl-, migrations- och integrationsfonden. Medlemsstaterna har fortfarande betydande behov på dessa områden. Förnyade åtaganden för ovannämnda belopp inom samma åtgärd, eller överföring av dem till andra åtgärder inom det nationella programmet bör vara möjligt endast en gång och med kommissionens godkännande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att använda ovannämnda belopp till att fortsatt genomföra omplaceringar genom förnyade åtaganden av beloppen till samma åtgärd inom de nationella programmen.
  Dessutom
  bör det vara möjligt att, om vederbörligen motiverat i översynen av medlemsstaternas nationella program,
  använda dessa medel även för att hantera andra utmaningar
  inom området migration och asyl i enlighet med förordningen om asyl-, migrations- och integrationsfonden. Medlemsstaterna har fortfarande betydande behov på dessa områden. Förnyade åtaganden för ovannämnda belopp inom samma åtgärd, eller överföring av dem till andra åtgärder inom det nationella programmet bör vara möjligt endast en gång och med kommissionens godkännande.

| (4) | Medlemsstaterna bör ha möjlighet att använda ovannämnda belopp till att fortsatt genomföra omplaceringar genom förnyade åtaganden av beloppen till samma åtgärd inom de nationella programmen.
  Medlemsstaterna bör som minst på nytt anslå 20 % av dessa belopp till åtgärder inom nationella program, för omplacering av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, eller för vidarebosättning eller annan tillfällig humanitär inresa. När det gäller återstoden av de beloppen
  bör det vara möjligt att, om
  det är
  vederbörligen motiverat i översynen av medlemsstaternas nationella program,
  finansiera särskilda åtgärder som föreskrivs i kapitlen II och III
  inom området migration och asyl i enlighet med förordningen om asyl-, migrations- och integrationsfonden
  , särskilt när det gäller att utveckla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, i synnerhet familjeåterförening eller stöd till laglig migration till medlemsstaterna och främjande av en effektiv integration av tredjelandsmedborgare
  . Medlemsstaterna har fortfarande betydande behov på dessa områden. Förnyade åtaganden för ovannämnda belopp inom samma åtgärd, eller överföring av dem till andra åtgärder inom det nationella programmet bör vara möjligt endast en gång och med kommissionens godkännande.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att omfördelningen av medel sker med full respekt för de principer som anges i budgetförordningen, särskilt i fråga om effektivitet och öppenhet. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör ha möjlighet att använda ovannämnda belopp till att fortsatt genomföra omplaceringar genom förnyade åtaganden av beloppen till samma åtgärd inom de nationella programmen.
  Medlemsstaterna bör som minst på nytt anslå 20 % av dessa belopp till åtgärder inom nationella program, för omplacering av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, eller för vidarebosättning eller annan tillfällig humanitär inresa. När det gäller återstoden av de beloppen
  bör det vara möjligt att, om
  det är
  vederbörligen motiverat i översynen av medlemsstaternas nationella program,
  finansiera särskilda åtgärder som föreskrivs i kapitlen II och III
  inom området migration och asyl i enlighet med förordningen om asyl-, migrations- och integrationsfonden
  , särskilt när det gäller att utveckla aspekter av det gemensamma europeiska asylsystemet, i synnerhet familjeåterförening eller stöd till laglig migration till medlemsstaterna och främjande av en effektiv integration av tredjelandsmedborgare
  . Medlemsstaterna har fortfarande betydande behov på dessa områden. Förnyade åtaganden för ovannämnda belopp inom samma åtgärd, eller överföring av dem till andra åtgärder inom det nationella programmet bör vara möjligt endast en gång och med kommissionens godkännande.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att omfördelningen av medel sker med full respekt för de principer som anges i budgetförordningen, särskilt i fråga om effektivitet och öppenhet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Den målgrupp som är berättigad till omplacering bör utvidgas för att ge medlemsstaterna större handlingsutrymme vid fullgörandet av omplaceringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Den målgrupp som är berättigad till omplacering bör utvidgas för att ge medlemsstaterna större handlingsutrymme vid fullgörandet av omplaceringar.

| (5) | Den målgrupp som är berättigad till omplacering
  samt de länder från vilka omplacering sker
  bör utvidgas för att ge medlemsstaterna större handlingsutrymme vid fullgörandet av omplaceringar.
  Omplaceringen av ensamkommande barn, andra utsatta sökande och familjemedlemmar till personer som åtnjuter internationellt skydd bör prioriteras. |
| --- | --- |

(5)

Den målgrupp som är berättigad till omplacering
  samt de länder från vilka omplacering sker
  bör utvidgas för att ge medlemsstaterna större handlingsutrymme vid fullgörandet av omplaceringar.
  Omplaceringen av ensamkommande barn, andra utsatta sökande och familjemedlemmar till personer som åtnjuter internationellt skydd bör prioriteras.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Medlemsstaterna bör också ha tillräckligt med tid på sig för att använda de belopp som anslagits på nytt till samma åtgärd eller överförts till andra åtgärder före tillbakadragandet av dessa belopp. När sådana förnyade åtaganden eller överföringar av belopp enligt det nationella programmet godkänns av kommissionen, bör de berörda beloppen anses ha anslagits samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom det förnyade åtagandet för eller överföringen av dessa belopp godkänns. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Medlemsstaterna bör också ha tillräckligt med tid på sig för att använda de belopp som anslagits på nytt till samma åtgärd eller överförts till andra åtgärder före tillbakadragandet av dessa belopp. När sådana förnyade åtaganden eller överföringar av belopp enligt det nationella programmet godkänns av kommissionen, bör de berörda beloppen anses ha anslagits samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom det förnyade åtagandet för eller överföringen av dessa belopp godkänns.

| (7) | Medlemsstaterna bör också ha tillräckligt med tid på sig för att använda de belopp som anslagits på nytt till samma åtgärd eller överförts till andra
  särskilda
  åtgärder före tillbakadragandet av dessa belopp. När sådana förnyade åtaganden eller överföringar av belopp enligt det nationella programmet godkänns av kommissionen, bör de berörda beloppen anses ha anslagits samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom det förnyade åtagandet för eller överföringen av dessa belopp godkänns. |
| --- | --- |

(7)

Medlemsstaterna bör också ha tillräckligt med tid på sig för att använda de belopp som anslagits på nytt till samma åtgärd eller överförts till andra
  särskilda
  åtgärder före tillbakadragandet av dessa belopp. När sådana förnyade åtaganden eller överföringar av belopp enligt det nationella programmet godkänns av kommissionen, bör de berörda beloppen anses ha anslagits samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom det förnyade åtagandet för eller överföringen av dessa belopp godkänns.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om användningen av resurser för överföringen av personer som ansöker om och åtnjuter internationellt skydd, särskilt när det gäller överföringar till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet och förnyade åtaganden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Kommissionen bör årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om användningen av resurser för överföringen av personer som ansöker om och åtnjuter internationellt skydd, särskilt när det gäller överföringar till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet och förnyade åtaganden.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | Om någon ändring av förordning (EU) nr 516/2014 inte kommer till stånd före utgången av 2018 kommer den relevanta finansieringen inte längre att vara tillgänglig för användning inom medlemsstaternas nationella program som stöds av asyl-, migrations- och integrationsfonden. Med tanke på den brådskande ändringen av förordning (EU) nr 516/2014 är det lämpligt att föreskriva ett undantag från den åttaveckorsperiod som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

Om någon ändring av förordning (EU) nr 516/2014 inte kommer till stånd före utgången av 2018 kommer den relevanta finansieringen inte längre att vara tillgänglig för användning inom medlemsstaternas nationella program som stöds av asyl-, migrations- och integrationsfonden. Med tanke på den brådskande ändringen av förordning (EU) nr 516/2014 är det lämpligt att föreskriva ett undantag från den åttaveckorsperiod som avses i artikel 4 i protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Rubriken ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1)

Resurser för överföring av personer som åtnjuter internationellt skydd

”Resurser för överföring av personer som
  ansöker om eller
  åtnjuter internationellt skydd”

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I punkt 1 ska orden ”person som åtnjuter internationellt skydd” ersättas med ”person som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd”. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

utgår

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Punkt 1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(1a)

”1.   I syfte att tillämpa principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning och mot bakgrund av unionspolitikens utveckling under fondens genomförandeperiod ska medlemsstaterna få, utöver sina anslag, som ska beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, ett tilläggsbelopp enligt artikel 15.2 b, baserat på ett schablonbelopp på
  6 000
   EUR för varje person som åtnjuter internationellt skydd som överförs från en annan medlemsstat.”

”1.   I syfte att tillämpa principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning och mot bakgrund av unionspolitikens utveckling under fondens genomförandeperiod ska medlemsstaterna få, utöver sina anslag, som ska beräknas i enlighet med artikel 15.1 a, ett tilläggsbelopp enligt artikel 15.2 b, baserat på ett schablonbelopp på
  10 000
   EUR för varje person som
  ansöker om eller
  åtnjuter internationellt skydd som överförs från en annan medlemsstat.”

Ändring 10

Ändring 10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2

Artikel 1 – led 2

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”3.   De ytterligare belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln ska tilldelas medlemsstaterna, första gången genom individuella finansieringsbeslut om godkännande av deras nationella program i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14 i förordning (EU) nr 514/2014 och senare genom ett finansieringsbeslut som bifogas beslutet om godkännande av deras nationella program. Förnyade åtaganden för dessa belopp inom samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet, eller överföringar av dem till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet, ska vara möjligt om detta vederbörligen motiveras i översynen av respektive nationella program. Ett förnyat åtagande eller en överföring av ett belopp får endast göras en gång. Kommissionen ska godkänna det förnyade åtagandet eller överföringen genom en översyn av det nationella programmet.” | ”3.   De ytterligare belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln ska tilldelas medlemsstaterna, första gången genom individuella finansieringsbeslut om godkännande av deras nationella program i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14 i förordning (EU) nr 514/2014 och senare genom ett finansieringsbeslut som bifogas beslutet om godkännande av deras nationella program. Förnyade åtaganden för dessa belopp inom samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet, eller överföringar av dem till andra
  särskilda
  åtgärder
  som föreskrivs enligt kapitel II och kapitel III i denna förordning
  inom ramen för det nationella programmet, ska vara möjligt om detta vederbörligen motiveras i översynen av respektive nationella program. Ett förnyat åtagande eller en överföring av ett belopp får endast göras en gång. Kommissionen ska godkänna det förnyade åtagandet eller överföringen genom en översyn av det nationella programmet.
  Medlen ska omfördelas på ett öppet och effektivt sätt i enlighet med målen för det nationella programmet. |
| | När det gäller belopp från provisoriska åtgärder som införts genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 ska minst 20 % av de belopp som anslås på nytt anslås för åtgärder inom de nationella programmen för omplacering av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, eller för vidarebosättning och annan tillfällig humanitär inresa.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”3.   De ytterligare belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln ska tilldelas medlemsstaterna, första gången genom individuella finansieringsbeslut om godkännande av deras nationella program i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14 i förordning (EU) nr 514/2014 och senare genom ett finansieringsbeslut som bifogas beslutet om godkännande av deras nationella program. Förnyade åtaganden för dessa belopp inom samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet, eller överföringar av dem till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet, ska vara möjligt om detta vederbörligen motiveras i översynen av respektive nationella program. Ett förnyat åtagande eller en överföring av ett belopp får endast göras en gång. Kommissionen ska godkänna det förnyade åtagandet eller överföringen genom en översyn av det nationella programmet.”

”3.   De ytterligare belopp som avses i punkt 1 i den här artikeln ska tilldelas medlemsstaterna, första gången genom individuella finansieringsbeslut om godkännande av deras nationella program i enlighet med det förfarande som anges i artikel 14 i förordning (EU) nr 514/2014 och senare genom ett finansieringsbeslut som bifogas beslutet om godkännande av deras nationella program. Förnyade åtaganden för dessa belopp inom samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet, eller överföringar av dem till andra
  särskilda
  åtgärder
  som föreskrivs enligt kapitel II och kapitel III i denna förordning
  inom ramen för det nationella programmet, ska vara möjligt om detta vederbörligen motiveras i översynen av respektive nationella program. Ett förnyat åtagande eller en överföring av ett belopp får endast göras en gång. Kommissionen ska godkänna det förnyade åtagandet eller överföringen genom en översyn av det nationella programmet.
  Medlen ska omfördelas på ett öppet och effektivt sätt i enlighet med målen för det nationella programmet.

När det gäller belopp från provisoriska åtgärder som införts genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 ska minst 20 % av de belopp som anslås på nytt anslås för åtgärder inom de nationella programmen för omplacering av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, eller för vidarebosättning och annan tillfällig humanitär inresa.”

När det gäller belopp från provisoriska åtgärder som införts genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 ska minst 20 % av de belopp som anslås på nytt anslås för åtgärder inom de nationella programmen för omplacering av personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, eller för vidarebosättning och annan tillfällig humanitär inresa.”

Ändring 11

Ändring 11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 3a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”3a.   För att genomföra artikel 50.1 i förordning (EU) nr 514/2014, när belopp från provisoriska åtgärder som införs genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 anslås på nytt för samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet eller överförs till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet i enlighet med punkt 3, ska de berörda beloppen anses ha avsatts samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom åtagandet eller överföringen i fråga godkänns. | ”3a.   För att genomföra artikel 50.1 i förordning (EU) nr 514/2014, när belopp från provisoriska åtgärder som införs genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 anslås på nytt för samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet eller överförs till andra
  särskilda
  åtgärder inom ramen för det nationella programmet i enlighet med punkt 3, ska de berörda beloppen anses ha avsatts samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom åtagandet eller överföringen i fråga godkänns. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”3a.   För att genomföra artikel 50.1 i förordning (EU) nr 514/2014, när belopp från provisoriska åtgärder som införs genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 anslås på nytt för samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet eller överförs till andra åtgärder inom ramen för det nationella programmet i enlighet med punkt 3, ska de berörda beloppen anses ha avsatts samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom åtagandet eller överföringen i fråga godkänns.

”3a.   För att genomföra artikel 50.1 i förordning (EU) nr 514/2014, när belopp från provisoriska åtgärder som införs genom besluten (EU) 2015/1523 och (EU) 2015/1601 anslås på nytt för samma åtgärd inom ramen för det nationella programmet eller överförs till andra
  särskilda
  åtgärder inom ramen för det nationella programmet i enlighet med punkt 3, ska de berörda beloppen anses ha avsatts samma år som översynen av det nationella programmet, varigenom åtagandet eller överföringen i fråga godkänns.

Ändring 12

Ändring 12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna artikel, särskilt när det gäller överföringar av belopp till andra åtgärder inom ramen för nationella program och förnyade åtaganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Kommissionen ska årligen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna artikel, särskilt när det gäller överföringar av belopp till andra åtgärder inom ramen för nationella program och förnyade åtaganden.

Ändring 13

Ändring 13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Artikel 1 – led 4

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I punkt 4 ska ”personer som åtnjuter internationellt skydd” ersättas med orden ”person som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

(4)

I punkt 4 ska ”personer som åtnjuter internationellt skydd” ersättas med orden ”person som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd”.

utgår

utgår

Ändring 14

Ändring 14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) nr 516/2014

Artikel 18 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Punkt 4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

4.   För att effektivt uppnå målen för solidariteten och ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna som avses i artikel 80 i EUF-fördraget och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 i den här förordningen för att justera det schablonbelopp som avses i punkt 1 i den här artikeln och då särskilt beakta den rådande inflationen, relevant utveckling på området för överföring av personer som åtnjuter internationellt skydd från en medlemsstat till en annan samt faktorer som kan optimera användningen av det ekonomiska incitament som schablonbeloppen innebär.

4.   För att effektivt uppnå målen för solidariteten och ansvarsfördelningen mellan medlemsstaterna som avses i artikel 80 i EUF-fördraget och inom ramen för tillgängliga resurser ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 i den här förordningen för att justera det schablonbelopp som avses i punkt 1 i den här artikeln och då särskilt beakta den rådande inflationen, relevant utveckling på området för överföring av personer som
  ansöker om eller
  åtnjuter internationellt skydd från en medlemsstat till en annan
  och för vidarebosättning och annan tillfällig humanitär inresa
  samt faktorer som kan optimera användningen av det ekonomiska incitament som schablonbeloppen innebär.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0370/2018).

1

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av den 16 april 2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 168).

8

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 av den 16 april 2014 om inrättande av asyl-, migrations- och integrationsfonden, om ändring av rådets beslut 2008/381/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG och nr 575/2007/EG och rådets beslut 2007/435/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 168).

8

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/379 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/379

---

P8_TA(2018)0469

Samoas anslutning till interimsavtalet om partnerskap mellan EG och Stillahavsstaterna ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till rådets beslut om Samoas anslutning till interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Stillahavsstaterna, å andra sidan (12281/2018 – C8-0434/2018 – 2018/0291(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 363/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12281/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12281/2018),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0434/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0434/2018),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2016 om framtiden för förbindelserna mellan AVS och EU efter 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 oktober 2016 om framtiden för förbindelserna mellan AVS och EU efter 2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Stillahavsstaterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2011 om interimsavtalet om partnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Stillahavsstaterna (2),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000, nedan kallat Cotonouavtalet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000, nedan kallat Cotonouavtalet (3),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0376/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A8-0376/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Samoas anslutning till avtalet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas och Samoas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 2.

(2)  EUT C 136 E, 11.5.2012, s. 19.

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/380 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/380

---

P8_TA(2018)0470

Utnämning av ordföranden i tillsynsnämnden för Europeiska centralbanken

Europaparlamentets beslut av den 29 november 2018 om förslaget till utnämning av ordföranden för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (N8-0120/2018 – C8-0466/2018 – 2018/0905(NLE))

(Godkännande)

(2020/C 363/42)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens förslag av den 7 november 2018 om utnämning av ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (C8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens förslag av den 7 november 2018 om utnämning av ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd (C8-0466/2018),

| — | med beaktande av artikel 26.3 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 26.3 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 av den 15 oktober 2013 om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska centralbanken om det praktiska genomförandet av demokratiskt ansvarsutkrävande och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelats inom ramen för den gemensamma tillsynsmekanism (2),

| — | med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0380/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0380/2018), och av följande skäl:

| A. | I artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att Europeiska centralbanken ska förelägga Europaparlamentet sitt förslag till utnämning av ordförande för sin tillsynsnämnd, och att denna ordförande ska utses på grundval av ett öppet urvalsförfarande bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom banksektorn och den finansiella sektorn är allmänt erkända och som inte är ledamöter i ECB-rådet. |
| --- | --- |

A.

I artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att Europeiska centralbanken ska förelägga Europaparlamentet sitt förslag till utnämning av ordförande för sin tillsynsnämnd, och att denna ordförande ska utses på grundval av ett öppet urvalsförfarande bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom banksektorn och den finansiella sektorn är allmänt erkända och som inte är ledamöter i ECB-rådet.

| B. | I artikel 26.2 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med den förordningen ska respektera principerna om jämn könsfördelning, erfarenhet och kvalifikationer. |
| --- | --- |

B.

I artikel 26.2 i rådets förordning (EU) nr 1024/2013 fastställs att utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med den förordningen ska respektera principerna om jämn könsfördelning, erfarenhet och kvalifikationer.

| C. | Genom en skrivelse av den 7 november 2018 överlämnade Europeiska centralbanken till Europaparlamentet ett förslag till utnämning av Andrea Enria som tillsynsnämndens ordförande. |
| --- | --- |

C.

Genom en skrivelse av den 7 november 2018 överlämnade Europeiska centralbanken till Europaparlamentet ett förslag till utnämning av Andrea Enria som tillsynsnämndens ordförande.

| D. | Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 26.2 och 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013. I samband med denna utvärdering mottog utskottet en meritförteckning från den nominerade kandidaten. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentets utskott för ekonomi och valutafrågor granskade därefter den nominerade kandidatens kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 26.2 och 26.3 i förordning (EU) nr 1024/2013. I samband med denna utvärdering mottog utskottet en meritförteckning från den nominerade kandidaten.

| E. | Utskottet höll en utfrågning med den nominerade kandidaten den 20 november 2018. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

E.

Utskottet höll en utfrågning med den nominerade kandidaten den 20 november 2018. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande och besvarade därefter utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker Europeiska centralbankens förslag om utnämningen av Andrea Enria till ordförande för Europeiska centralbankens tillsynsnämnd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska centralbanken, rådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 287, 29.10.2013, s. 63.

(2)  EUT L 320, 30.11.2013, s. 1.

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/381 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/381

---

P8_TA(2018)0471

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2018/003 EL/Attica publishing

Europaparlamentets resolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Grekland – EGF/2018/003 EL/Attica publishing) (COM(2018)0667 – C8-0430/2018 – 2018/2240(BUD))

(2020/C 363/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0667 – C8-0430/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0667 – C8-0430/2018),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1)(nedan kallad förordningen om fonden), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1)(nedan kallad förordningen om fonden),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0377/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0377/2018), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ställas till förfogande så snabbt och effektivt som möjligt.

| C. | Grekland har lämnat in ansökan EGF/2018/003 EL/Attica publishing om ekonomiskt stöd från fonden efter 550 uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 58 (förlagsverksamhet) i Nuts 2-regionen Attika (EL30) i Grekland. |
| --- | --- |

C.

Grekland har lämnat in ansökan EGF/2018/003 EL/Attica publishing om ekonomiskt stöd från fonden efter 550 uppsägningar inom den näringsgren som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 58 (förlagsverksamhet) i Nuts 2-regionen Attika (EL30) i Grekland.

| D. | Ansökan lämnades in på grundval av insatskriteriet i artikel 4.1 b i förordningen om fonden, där det krävs att minst 500 arbetstagare blir uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma näringsgren som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller i två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, eller i fler än två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, förutsatt att mer än 500 arbetstagare berörs i två regioner i en medlemsstat. |
| --- | --- |

D.

Ansökan lämnades in på grundval av insatskriteriet i artikel 4.1 b i förordningen om fonden, där det krävs att minst 500 arbetstagare blir uppsagda under en referensperiod på nio månader vid företag som alla verkar inom samma näringsgren som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2 och som är belägna i en region eller i två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, eller i fler än två regioner som gränsar till varandra på Nuts 2-nivå, förutsatt att mer än 500 arbetstagare berörs i två regioner i en medlemsstat.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att de villkor som fastställs i artikel 4.1 b i förordningen om fonden är uppfyllda och att Grekland är berättigat till ett ekonomiskt stöd på 2 308 500 EUR enligt denna förordning, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 3 847 500 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de grekiska myndigheterna lämnade in ansökan den 22 maj 2018 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Grekland lämnat, slutförde sin bedömning den 4 oktober 2018 och underrättade parlamentet samma dag, det vill säga tidsfristen på 12 veckor respekterades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Grekland hävdar att uppsägningarna är kopplade till den globala finansiella och ekonomiska krisen, särskilt dess effekter på den grekiska ekonomin, däribland en nedgång i BNP per capita, stigande arbetslöshet, sjunkande löner och minskad inkomst för hushållen i kombination med den snabba digitala utvecklingen som, tillsammans med stora annonsörers nedskärningar av sina marknadsföringsutgifter, håller på att förändra förlagsbranschen. Parlamentet noterar att branschen står inför en minskning av både reklam- och försäljningsintäkterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att de uppsägningar som skett i tre företag inom den grekiska förlagsbranschen förväntas ha en betydande negativ inverkan på den lokala ekonomin, och att effekten av uppsägningarna är kopplad till svårigheterna att omplacera personal på grund av bristen på arbetstillfällen, brist på yrkesutbildningskurser som motsvarar de faktiska behoven på arbetsmarknaden och det stora antalet arbetssökande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar med oro att regionen Attika står för en stor del av arbetslösheten och långtidsarbetslösheten i Grekland, där arbetslösheten fortfarande är hög. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att detta är den andra ansökan från Grekland om ekonomiskt stöd från fonden i samband med uppsägningar inom förlagsbranschen i Attika. Den första ansökan, EGF/2014/018, lämnades in 2014 och ledde till ett positivt beslut (4). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att ansökan avser 550 arbetstagare som sagts upp, varav ett stort antal är kvinnor (41,82 %). Parlamentet noterar dessutom att 14,73 % av de uppsagda är äldre än 55 år och att 1,6 % är under 30 år. Parlamentet erkänner därför vikten av aktiva arbetsmarknadsåtgärder som samfinansieras av fonden för att förbättra möjligheterna för återinträde på arbetsmarknaden för dessa utsatta grupper. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att det planerade utbildningsutbudet återspeglar erfarenheterna från den första ansökan EGF/2014/018 GR/Attica, som, enligt den pågående utvärderingen, har inneburit att goda integrationsnivåer har uppnåtts. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att inga åtgärder planeras för unga som varken arbetar eller studerar, trots att andelen unga som varken arbetar eller studerar fortfarande är hög i Grekland. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att ekonomiska bidrag förutsätter att de berörda stödmottagarna deltar aktivt och kan tjäna som ett verkligt incitament i den särskilda ekonomiska situationen i Grekland. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att ekonomiska bidrag och incitament, dvs. anställningsincitament, jobbsöknings- och utbildningsbidrag, ligger nära den högsta nivå på 35 % som fastställs i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att Grekland planerar fem olika typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan: i) yrkesvägledning och stöd till arbetssökande, ii) utbildning, omskolning och yrkesutbildning i enlighet med arbetsmarknadens behov, iii) starta eget-bidrag, iv) arbetssökar- och utbildningsbidrag, v) anställningsstöd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att Grekland har uppgett att det samordnade paketet med individanpassade tjänster utarbetats i samråd med representanter för Journalistförbundet vid Atens dagstidningar (ΕΣΗΕΑ), organisationen för arbetstagare vid dagspressen i Aten (ΕΠΗΕΑ) och arbetsministeriet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att de grekiska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från andra av unionens fonder eller finansieringsinstrument och att all dubbelfinansiering kommer att förhindras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer och välkomnar Greklands bekräftelse av detta. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vädja till nationella myndigheter om att i framtida förslag lämna mer information om de sektorer som har tillväxtpotential och därför kan förväntas anställa personer, och att samla in underbyggda uppgifter om effekterna av finansieringen från fonden, inbegripet om kvaliteten på sysselsättningen och hur många som kan återintegreras tack vare insatser via fonden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om sin uppmaning till kommissionen om att säkra allmänhetens tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/644 av den 15 april 2015 om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan EGF/2014/018 GR/Attica broadcasting från Grekland) (EUT L 106, 24.4.2015, s. 29).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Grekland – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2019/275.)

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/385 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/385

---

P8_TA(2018)0472

Tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 29 november 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna (COM(2017)0571 – C8-0326/2017 – 2017/0245(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/44)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Området med fri rörlighet för personer över de inre gränserna är en av unionens största landvinningar. Att detta område, som bygger på förtroende och solidaritet, fungerar som det ska och förstärks bör vara ett gemensamt mål för unionen och de medlemsstater som har kommit överens om att delta i det. Det är också nödvändigt att gemensamt bemöta situationer som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i detta område, eller delar av det, genom att ge möjlighet till ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna under exceptionella omständigheter och som en sista utväg, samtidigt som samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna stärks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

Området med fri rörlighet för personer över de inre gränserna är en av unionens största landvinningar. Att detta område, som bygger på förtroende och solidaritet, fungerar som det ska och förstärks bör vara ett gemensamt mål för unionen och de medlemsstater som har kommit överens om att delta i det. Det är också nödvändigt att gemensamt bemöta situationer som allvarligt påverkar den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i detta område, eller delar av det, genom att ge möjlighet till ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna under exceptionella omständigheter och som en sista utväg, samtidigt som samarbetet mellan de berörda medlemsstaterna stärks.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer.
  Beslut om att återinföra
  inre gränskontroll bör
  fattas
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer.
  Beslut om att återinföra
  inre gränskontroll bör
  fattas
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.

| (1) | Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer.
  Eftersom den fria rörligheten för personer påverkas av ett tillfälligt återinförande av
  inre gränskontroll bör
  detta återinföras
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.
  Alla sådana åtgärder bör dras tillbaka så snart som de bakomliggande skälen för åtgärden inte längre föreligger. |
| --- | --- |

(1)

Återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna bör förbli en exceptionell åtgärd inom ett område med fri rörlighet för personer.
  Eftersom den fria rörligheten för personer påverkas av ett tillfälligt återinförande av
  inre gränskontroll bör
  detta återinföras
  endast som en sista utväg, för en begränsad tidsperiod och i den mån kontrollerna är nödvändiga och proportionerliga i förhållande till de konstaterade allvarliga hoten mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.
  Alla sådana åtgärder bör dras tillbaka så snart som de bakomliggande skälen för åtgärden inte längre föreligger.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Migration och det faktum att ett stort antal tredjelandsmedborgare passerar de yttre gränserna bör inte i sig betraktas som ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Migration och det faktum att ett stort antal tredjelandsmedborgare passerar de yttre gränserna bör inte i sig betraktas som ett hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2:

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning.
  Medlemsstaterna
  förfogar
  även
  över polisiära befogenheter, som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (8) och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (9) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning.
  Medlemsstaterna
  förfogar
  även
  över polisiära befogenheter, som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (8) och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (9) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga.

| (2) | De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning.
  Även om det fortfarande står klart att polisiära befogenheter skiljer sig från gränskontroll i fråga om art och syfte
  förfogar
  medlemsstaterna
  över
  dessa
  polisiära befogenheter,
  enligt vad
  som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (8), och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (9) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga. |
| --- | --- |

(2)

De konstaterade allvarliga hoten kan hanteras genom olika åtgärder, beroende på deras art och omfattning.
  Även om det fortfarande står klart att polisiära befogenheter skiljer sig från gränskontroll i fråga om art och syfte
  förfogar
  medlemsstaterna
  över
  dessa
  polisiära befogenheter,
  enligt vad
  som avses i artikel 23 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (8), och de kan, på vissa villkor, användas i gränsområden. Kommissionens rekommendation om proportionella poliskontroller och polissamarbete i Schengenområdet (9) ger medlemsstaterna riktlinjer i denna fråga.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Innan ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillgrips bör medlemsstaterna ge företräde åt alternativa åtgärder. I synnerhet bör den berörda medlemsstaten, när det är nödvändigt och motiverat, överväga att använda sig av poliskontroller på ett effektivare sätt eller intensifiera dessa inom sitt territorium, inbegripet i gränsområden och på större transportvägar, på grundval av en riskbedömning, samtidigt som det säkerställs att dessa poliskontroller inte syftar till gränskontroll. Modern teknik är avgörande för att bemöta hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Medlemsstaterna bör bedöma om situationen kan hanteras lämpligt genom ett förstärkt gränsöverskridande samarbete, såväl ur ett operativt perspektiv som i fråga om informationsutbyte mellan polis och underrättelsetjänst. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Innan ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna tillgrips bör medlemsstaterna ge företräde åt alternativa åtgärder. I synnerhet bör den berörda medlemsstaten, när det är nödvändigt och motiverat, överväga att använda sig av poliskontroller på ett effektivare sätt eller intensifiera dessa inom sitt territorium, inbegripet i gränsområden och på större transportvägar, på grundval av en riskbedömning, samtidigt som det säkerställs att dessa poliskontroller inte syftar till gränskontroll. Modern teknik är avgörande för att bemöta hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Medlemsstaterna bör bedöma om situationen kan hanteras lämpligt genom ett förstärkt gränsöverskridande samarbete, såväl ur ett operativt perspektiv som i fråga om informationsutbyte mellan polis och underrättelsetjänst.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Det
  har dock visat
  sig
  att vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten
  kan
  kvarstå
  mycket
  längre än
  dessa
  perioder
  , t.ex. gränsöverskridande terroristhot eller särskilda fall av irreguljära migranters sekundära förflyttningar inom unionen vilka motiverar återinförande av gränskontroller
  . Det är därför nödvändigt
  och motiverat
  att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas
  för
  tillfälligt återinförande av gränskontroll
  till de nuvarande behoven
  samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som
  endast
  används som en sista utväg.
  I detta syfte bör den allmänna tidsbegränsningen enligt artikel 25 i kodexen om Schengengränserna förlängas till ett år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Det
  har dock visat
  sig
  att vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten
  kan
  kvarstå
  mycket
  längre än
  dessa
  perioder
  , t.ex. gränsöverskridande terroristhot eller särskilda fall av irreguljära migranters sekundära förflyttningar inom unionen vilka motiverar återinförande av gränskontroller
  . Det är därför nödvändigt
  och motiverat
  att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas
  för
  tillfälligt återinförande av gränskontroll
  till de nuvarande behoven
  samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som
  endast
  används som en sista utväg.
  I detta syfte bör den allmänna tidsbegränsningen enligt artikel 25 i kodexen om Schengengränserna förlängas till ett år.

| (4) | Erfarenheten
  har dock visat
  att det sällan finns ett behov
  att
  återinföra gränskontroll vid de inre gränserna för perioder längre än två månader. Endast under exceptionella omständigheter kan
  vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten kvarstå längre än
  de längsta
  perioder
  på sex månader som för närvarande är tillåtna för återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  . Det är därför nödvändigt att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas
  på
  tillfälligt återinförande av gränskontroll, samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som används
  endast
  som en sista utväg. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheten
  har dock visat
  att det sällan finns ett behov
  att
  återinföra gränskontroll vid de inre gränserna för perioder längre än två månader. Endast under exceptionella omständigheter kan
  vissa allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten kvarstå längre än
  de längsta
  perioder
  på sex månader som för närvarande är tillåtna för återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  . Det är därför nödvändigt att anpassa de tidsbegränsningar som tillämpas
  på
  tillfälligt återinförande av gränskontroll, samtidigt som man säkerställer att denna åtgärd inte missbrukas och förblir ett undantag som används
  endast
  som en sista utväg.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Varje undantag från den grundläggande principen om fri rörlighet för personer bör tolkas strikt, och ett verkligt, aktuellt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen måste föreligga för att få hänvisa till begreppet allmän ordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Varje undantag från den grundläggande principen om fri rörlighet för personer bör tolkas strikt, och ett verkligt, aktuellt och tillräckligt allvarligt hot som påverkar ett av samhällets grundläggande intressen måste föreligga för att få hänvisa till begreppet allmän ordning.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning
  av det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet.
  Ifall den inre gränskontrollen pågår längre än sex månader bör
  riskbedömningen också i efterhand visa hur effektiv den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning
  av det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet.
  Ifall den inre gränskontrollen pågår längre än sex månader bör
  riskbedömningen också i efterhand visa hur effektiv den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna.

| (5) | För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna
  är en sista utväg och
  förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning
  beträffande en planerad förlängning av gränskontroll utöver två månader
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg,
  i synnerhet genom att visa att alternativa åtgärder har visat sig vara eller bedöms vara otillräckliga,
  och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Riskbedömningen
  bör
  också i efterhand visa hur effektiv
  och ändamålsenlig
  den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna.
  Medlemsstaterna bör behålla möjligheten att vid behov säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som lämnats. |
| --- | --- |

(5)

För att garantera att dessa kontroller vid de inre gränserna
  är en sista utväg och
  förblir ett undantag bör medlemsstaterna lägga fram en riskbedömning
  beträffande en planerad förlängning av gränskontroll utöver två månader
  . Riskbedömningen bör framför allt bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, visa att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg,
  i synnerhet genom att visa att alternativa åtgärder har visat sig vara eller bedöms vara otillräckliga,
  och förklara hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Riskbedömningen
  bör
  också i efterhand visa hur effektiv
  och ändamålsenlig
  den återinförda gränskontrollen har varit för att avvärja det konstaterade hotet och förklara i detalj hur varje angränsande medlemsstat som påverkas av en sådan förlängning har rådfrågats och involverats i fastställandet av de minst betungande arbetsformerna.
  Medlemsstaterna bör behålla möjligheten att vid behov säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de uppgifter som lämnats.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Om återinförandet av inre gränskontroll föreslås för särskilda planerade evenemang av exceptionell natur och varaktighet, såsom idrottsaktiviteter, bör kontrollernas varaktighet vara mycket exakt, begränsad och kopplad till evenemangets faktiska varaktighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Om återinförandet av inre gränskontroll föreslås för särskilda planerade evenemang av exceptionell natur och varaktighet, såsom idrottsaktiviteter, bör kontrollernas varaktighet vara mycket exakt, begränsad och kopplad till evenemangets faktiska varaktighet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån
  och
  Europol bör delta i denna bedömning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån
  och
  Europol bör delta i denna bedömning.

| (6) | Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europol
  , Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter
  bör delta i denna bedömning. |
| --- | --- |

(6)

Kvaliteten på den riskbedömning som medlemsstaten lämnar in kommer att vara mycket viktig för bedömningen av behovet av och proportionaliteten hos det planerade återinförandet eller den planerade förlängningen av gränskontroll. Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, Europol
  , Europeiska stödkontoret för asylfrågor, Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa samt Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter
  bör delta i denna bedömning.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionens befogenhet att avge ett yttrande enligt artikel 27.4 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla medlemsstaternas nya skyldigheter i fråga om riskbedömningen, även samarbetet med berörda medlemsstater. När gränskontroll utförs vid de inre gränserna längre än sex månader bör kommissionen vara skyldig att avge ett yttrande. Även
  samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla
  byråernas
  roll
  (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol)
  och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna
  , bland annat samordningen av olika åtgärder på båda sidor av gränsen i tillämpliga fall
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Kommissionens befogenhet att avge ett yttrande enligt artikel 27.4 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla medlemsstaternas nya skyldigheter i fråga om riskbedömningen, även samarbetet med berörda medlemsstater. När gränskontroll utförs vid de inre gränserna längre än sex månader bör kommissionen vara skyldig att avge ett yttrande. Även
  samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla
  byråernas
  roll
  (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol)
  och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna
  , bland annat samordningen av olika åtgärder på båda sidor av gränsen i tillämpliga fall
  .

| (7) | Samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla
  unionsbyråernas
  roll och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Samrådsförfarandet enligt artikel 27.5 i kodexen om Schengengränserna bör ändras för att återspegla
  unionsbyråernas
  roll och fokusera på det praktiska genomförandet av olika aspekter av samarbetet mellan medlemsstaterna.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att förlänga inre gränskontroller utöver
  ett år
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver
  två
  år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att förlänga inre gränskontroller utöver
  ett år
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver
  två
  år.

| (8) | För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att
  i undantagsfall
  förlänga inre gränskontroller utöver
  sex månader
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver
  ett
  år. |
| --- | --- |

(8)

För att bättre anpassa de reviderade reglerna till utmaningarna i samband med ihållande allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten bör man införa en särskild möjlighet att
  i undantagsfall
  förlänga inre gränskontroller utöver
  sex månader
  . En sådan förlängning bör åtfölja proportionerliga nationella undantagsåtgärder som också vidtagits inom territoriet för att avvärja hotet, såsom undantagstillstånd. I alla händelser bör en sådan möjlighet inte leda till ytterligare en förlängning av tillfälliga gränskontroller utöver
  ett
  år.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Behovet av och proportionaliteten hos återinförandet av inre gränskontroll bör vägas mot det hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten som föranledde behovet av ett sådant återinförande, vilket även bör ske i fråga om alternativa åtgärder som kan vidtas på nationell nivå eller unionsnivå, eller bådadera, liksom inverkan av denna kontroll på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Behovet av och proportionaliteten hos återinförandet av inre gränskontroll bör vägas mot det hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten som föranledde behovet av ett sådant återinförande, vilket även bör ske i fråga om alternativa åtgärder som kan vidtas på nationell nivå eller unionsnivå, eller bådadera, liksom inverkan av denna kontroll på den fria rörligheten för personer inom området utan inre gränskontroll.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Hänvisningen till artikel 29 i artikel 25.4 bör ändras för att klargöra förhållandet mellan de tidsbegränsningar som är tillämpliga enligt artiklarna 29 och 25 i kodexen om Schengengränserna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Hänvisningen till artikel 29 i artikel 25.4 bör ändras för att klargöra förhållandet mellan de tidsbegränsningar som är tillämpliga enligt artiklarna 29 och 25 i kodexen om Schengengränserna.

utgår

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än
  ett år
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än
  ett år
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande.

| (10) | Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än
  sex månader
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande
  som kräver en rekommendation från rådet
  . |
| --- | --- |

(10)

Möjligheten att utföra tillfälliga kontroller vid de inre gränserna som svar på ett specifikt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten vilket kvarstår längre än
  sex månader
  bör vara föremål för ett särskilt förfarande
  som kräver en rekommendation från rådet
  .

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning
  och, i tillämpliga fall, om samarbete med angränsande
  medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning
  och, i tillämpliga fall, om samarbete med angränsande
  medlemsstater.

| (11) | För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning
  . Europaparlamentet bör omedelbart underrättas om den föreslagna förlängningen. De
  medlemsstater
  som påverkas bör ha möjlighet att lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger sitt yttrande
  . |
| --- | --- |

(11)

För detta ändamål bör kommissionen avge ett yttrande om behovet av och proportionaliteten hos en sådan förlängning
  . Europaparlamentet bör omedelbart underrättas om den föreslagna förlängningen. De
  medlemsstater
  som påverkas bör ha möjlighet att lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger sitt yttrande
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall
  fastställa
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som endast
  gäller
  för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är
  enhetlig
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver
  ettårsperioden och därmed vara av samma art som den som redan föreskrivs i artikel 29
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall
  fastställa
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som endast
  gäller
  för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är
  enhetlig
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver
  ettårsperioden och därmed vara av samma art som den som redan föreskrivs i artikel 29
  .

| (13) | Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall
  ange
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som
  införs
  endast för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är
  konsekvent
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver
  perioden på sex månader
  .
  Rådets rekommendation bör omedelbart vidarebefordras till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

(13)

Rådet får, med beaktande av kommissionens yttrande, rekommendera en sådan extraordinär ytterligare förlängning och i tillämpliga fall
  ange
  villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna, i syfte att säkerställa att det är en undantagsåtgärd som
  införs
  endast för så lång tid som är nödvändig och motiverad och som är
  konsekvent
  med de åtgärder som också vidtagits på nationell nivå inom territoriet för att hantera samma specifika hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Rådets rekommendation bör vara en förutsättning för en eventuell ytterligare förlängning utöver
  perioden på sex månader
  .
  Rådets rekommendation bör omedelbart vidarebefordras till Europaparlamentet.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Åtgärder som vidtas enligt det särskilda förfarandet vid exceptionella omständigheter som utgör en risk för det övergripande funktionssättet för området utan inre gränskontroll bör inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt ett annat förfarande för att återinföra eller förlänga inre gränskontroll enligt förordning (EU) 2016/399. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Åtgärder som vidtas enligt det särskilda förfarandet vid exceptionella omständigheter som utgör en risk för det övergripande funktionssättet för området utan inre gränskontroll bör inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt ett annat förfarande för att återinföra eller förlänga inre gränskontroll enligt förordning (EU) 2016/399.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen bör den, i egenskap av fördragens väktare som övervakar tillämpningen av unionsrätten, vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bland annat att föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Om kommissionen anser att en medlemsstat har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragen bör den, i egenskap av fördragens väktare som övervakar tillämpningen av unionsrätten, vidta lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, bland annat att föra ärendet vidare till Europeiska unionens domstol.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 25 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten
  exceptionellt
  återinföra gränskontroll vid
  hela den inre gränsen, eller vid vissa gränsavsnitt,
  under en begränsad tidsperiod
  på högst 30 dagar eller så länge som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå om varaktigheten överstiger 30 dagar, dock högst sex månader
  . Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är
  absolut
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet. | 1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten
  , som en sista utväg, undantagsvis
  återinföra gränskontroll vid
  alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser
  under en begränsad tidsperiod. Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är
  strikt
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten
  exceptionellt
  återinföra gränskontroll vid
  hela den inre gränsen, eller vid vissa gränsavsnitt,
  under en begränsad tidsperiod
  på högst 30 dagar eller så länge som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå om varaktigheten överstiger 30 dagar, dock högst sex månader
  . Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är
  absolut
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet.

1.   Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten
  , som en sista utväg, undantagsvis
  återinföra gränskontroll vid
  alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser
  under en begränsad tidsperiod. Omfattningen och varaktigheten av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna får inte överskrida vad som är
  strikt
  nödvändigt för att bemöta det allvarliga hotet.

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Gränskontroll vid de inre gränserna ska endast återinföras som en sista utväg och i enlighet med artiklarna 27, 27a, 28 och 29. De kriterier som anges i artikel 26 respektive 30 ska beaktas varje gång ett beslut om återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med artikel 27, 27a, 28 respektive 29. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Gränskontroll vid de inre gränserna ska endast återinföras som en sista utväg och i enlighet med artiklarna 27, 27a, 28 och 29. De kriterier som anges i artikel 26 respektive 30 ska beaktas varje gång ett beslut om återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med artikel 27, 27a, 28 respektive 29.

utgår

utgår

Ändringar 22 och 52

Ändringar 22 och 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 25 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår efter den tidsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel, får den medlemsstaten förlänga gränskontroll vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som avses i artikel 26 och i enlighet med artikel 27, på samma grunder som anges i punkt 1 i denna artikel och, med hänsyn till nya omständigheter, i förnybara perioder som motsvarar den tid som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå, dock högst sex månader. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår efter den tidsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel, får den medlemsstaten förlänga gränskontroll vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som avses i artikel 26 och i enlighet med artikel 27, på samma grunder som anges i punkt 1 i denna artikel och, med hänsyn till nya omständigheter, i förnybara perioder som motsvarar den tid som det allvarliga hotet kan förväntas kvarstå, dock högst sex månader.

utgår

utgår

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1

Artikel 1 – led 1

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 25 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna får totalt sett endast gälla i högst ett år, medräknat förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel. | utgår |
| I de exceptionella fall som avses i artikel 27a får den totala perioden förlängas ytterligare med högst två år i enlighet med den artikeln. | |
| När det förekommer exceptionella omständigheter som avses i artikel 29 får den totala perioden förlängas med högst två år i enlighet med punkt 1 i den artikeln. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna får totalt sett endast gälla i högst ett år, medräknat förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.

Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna får totalt sett endast gälla i högst ett år, medräknat förlängningar enligt punkt 3 i denna artikel.

utgår

utgår

I de exceptionella fall som avses i artikel 27a får den totala perioden förlängas ytterligare med högst två år i enlighet med den artikeln.

I de exceptionella fall som avses i artikel 27a får den totala perioden förlängas ytterligare med högst två år i enlighet med den artikeln.

När det förekommer exceptionella omständigheter som avses i artikel 29 får den totala perioden förlängas med högst två år i enlighet med punkt 1 i den artikeln.

När det förekommer exceptionella omständigheter som avses i artikel 29 får den totala perioden förlängas med högst två år i enlighet med punkt 1 i den artikeln.

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Artikel 1 – led 1a (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 26

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Artikel 26 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(1a)

(1a)

Artikel 26 ska ersättas med följande:

Artikel 26

”Artikel 26

Kriterier för ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

Kriterier för ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

När
  en medlemsstat som en sista utväg beslutar att tillfälligt återinföra gränskontroll vid en eller flera av
  dess
  inre gränser eller avsnitt av
  inre gränser
  , eller beslutar att förlänga ett sådant återinförande
  , i enlighet med artiklarna 25 eller 28.1
  , ska den bedöma
  i vilken utsträckning en sådan åtgärd på ett adekvat sätt kan
  avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten
  samt om åtgärden
  står i proportion till hotet
  . Vid en sådan bedömning ska medlemsstaten
  särskilt beakta följande:

När

dess

inre gränser

, i enlighet med artiklarna 25 eller 28.1

i vilken utsträckning en sådan åtgärd på ett adekvat sätt kan

samt om åtgärden

. Vid en sådan bedömning ska medlemsstaten

Innan
  en medlemsstat som en sista utväg beslutar att tillfälligt återinföra gränskontroll vid en eller flera av
  sina
  inre gränser eller
  vid
  avsnitt av
  dessa
  , eller beslutar att förlänga ett sådant
  tillfälligt
  återinförande, ska den bedöma

Innan

sina

vid

dessa

tillfälligt

| a) | huruvida det kan anses sannolikt att det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna i tillräcklig utsträckning kommer att
  avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, |
| --- | --- |

a)

a)

huruvida det kan anses sannolikt att det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna i tillräcklig utsträckning kommer att
  avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,

huruvida det kan anses sannolikt att det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna i tillräcklig utsträckning kommer att

| b) | huruvida andra åtgärder än det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, |
| --- | --- |

b)

b)

huruvida andra åtgärder än det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning,

huruvida andra åtgärder än det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning,

| c) | om det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna
  står i proportion till hotet
  mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,
  särskilt
  genom att
  beakta följande: |
| --- | --- |

c)

c)

om det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna
  står i proportion till hotet
  mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,
  särskilt
  genom att
  beakta följande:

om det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna

mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,

genom att

| a) | Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet till följd av terroristhändelser eller terroristhot och
  inbegripet de
  som kommer från organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

a)

a)

Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet till följd av terroristhändelser eller terroristhot och
  inbegripet de
  som kommer från organiserad brottslighet.

inbegripet de

| | i) | Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet
  hot
  till följd av terroristhändelser eller terroristhot och
  hot
  som kommer från organiserad brottslighet. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Den sannolika effekten av eventuella hot mot dess allmänna ordning eller dess inre säkerhet, inbegripet
  hot
  till följd av terroristhändelser eller terroristhot och
  hot
  som kommer från organiserad brottslighet.

hot

hot

| b) | Den sannolika effekten av
  en sådan åtgärd
  på
  fri rörlighet
  för personer inom området utan inre gränskontroll. |
| --- | --- |

b)

b)

Den sannolika effekten av
  en sådan åtgärd
  på
  fri rörlighet
  för personer inom området utan inre gränskontroll.

en sådan åtgärd

fri rörlighet

| | ii) | Den sannolika effekten av
  ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  på
  den fria rörligheten
  för personer inom området utan inre gränskontroll. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Den sannolika effekten av
  ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  på
  den fria rörligheten
  för personer inom området utan inre gränskontroll.

ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna

den fria rörligheten

Om en medlemsstat enligt första stycket led a bedömer att ett tillfälligt återinförande av inre gränskontroll sannolikt inte kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra inre gränskontroll.

Om en medlemsstat enligt första stycket led a bedömer att ett tillfälligt återinförande av inre gränskontroll sannolikt inte kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra inre gränskontroll.

Om en medlemsstat enligt första stycket led b bedömer att andra åtgärder än ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll utan ska vidta dessa andra åtgärder.

Om en medlemsstat enligt första stycket led b bedömer att andra åtgärder än ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna sannolikt kommer att avhjälpa hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i tillräcklig utsträckning, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll utan ska vidta dessa andra åtgärder.

Om en medlemsstat enligt första stycket led c bedömer att det föreslagna återinförandet av inre gränskontroll inte står i proportion till hotet, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll.”

Om en medlemsstat enligt första stycket led c bedömer att det föreslagna återinförandet av inre gränskontroll inte står i proportion till hotet, ska den inte återinföra eller förlänga inre gränskontroll.”

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led -i (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led -i (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -i) | Rubriken ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-i)

-i)

Rubriken ska ersättas med följande:

Rubriken ska ersättas med följande:

Förfarande vid ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  enligt artikel 25

enligt artikel 25

”Förfarande vid ett tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  i händelse av ett förutsebart allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten”

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led -ia (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led -ia (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -ia) | I artikel 27 ska följande nya punkt införas före punkt 1:





  ”-1.
     
  Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten, som en sista utväg och i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 26, återinföra gränskontroll vid alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser för en begränsad period på upp till 30 dagar, eller, om det allvarliga hotet kvarstår längre än 30 dagar, för det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst två månader.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-ia)

-ia)

I artikel 27 ska följande nya punkt införas före punkt 1:

I artikel 27 ska följande nya punkt införas före punkt 1:

”-1.
     
  Om det i området utan inre gränskontroll föreligger ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i en medlemsstat, får den medlemsstaten, som en sista utväg och i enlighet med de kriterier som fastställs i artikel 26, återinföra gränskontroll vid alla eller vissa avsnitt av sina inre gränser för en begränsad period på upp till 30 dagar, eller, om det allvarliga hotet kvarstår längre än 30 dagar, för det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst två månader.”

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led -ib (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led -ib (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | -ib) | I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

-ib)

-ib)

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

I punkt 1 ska inledningen ersättas med följande:

1.   
  Om en medlemsstat planerar att återinföra gränskontroll vid sina inre gränser enligt artikel 25,
  ska den meddela övriga medlemsstater och kommissionen senast fyra veckor före det planerade återinförandet, eller inom en kortare tidsfrist om de omständigheter som föranledde behovet av att återinföra gränskontroll vid de inre gränserna blev kända mindre än fyra veckor före det planerade återinförandet. I detta syfte ska medlemsstaten lämna följande uppgifter:

”1.   
  Vid tillämpningen av punkt - 1
  ska den
  berörda medlemsstaten
  meddela övriga medlemsstater och kommissionen senast fyra veckor före det planerade återinförandet, eller inom en kortare tidsfrist om de omständigheter som föranledde behovet av att återinföra gränskontroll vid de inre gränserna blev kända mindre än fyra veckor före det planerade återinförandet. I detta syfte ska medlemsstaten lämna följande uppgifter:”

Ändringar 28 och 57

Ändringar 28 och 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led i

Artikel 1 – led 2 – led i

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1 – led aa

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa:

I punkt 1 ska följande led läggas till som led aa:

utgår

utgår

| | ”aa) | En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.



  Riskbedömningen ska även innehålla en detaljerad rapport om den samordning som skedde mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater med vilka den delar de inre gränser där gränskontroll har utförts.


  Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol, i tillämpliga fall.” |
| --- | --- | --- |

”aa)

”aa)

En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.

En riskbedömning där det bedöms hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av de inre gränserna som påverkas, där det visas att förlängningen av gränskontroll är en sista utväg och förklaras hur gränskontroll skulle bidra till att komma till rätta med det konstaterade hotet. Om gränskontroll redan har återinförts i mer än sex månader ska det i riskbedömningen även förklaras hur det tidigare återinförandet av gränskontroll har bidragit till att avvärja det konstaterade hotet.

Riskbedömningen ska även innehålla en detaljerad rapport om den samordning som skedde mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater med vilka den delar de inre gränser där gränskontroll har utförts.

Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån och Europol, i tillämpliga fall.”

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led ia (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led ia (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – stycke 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ia) | I punkt 1 ska följande införas som led ab:










  ”ab) | Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ia)

ia)

I punkt 1 ska följande införas som led ab:

I punkt 1 ska följande införas som led ab:

”ab)

”ab)

Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.”

Andra åtgärder än det föreslagna återinförandet som vidtagits eller planerats av medlemsstaten för att avvärja hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten samt de evidensbaserade skälen till varför alternativa åtgärder, såsom förstärkt gränsöverskridande polissamarbete och poliskontroll, bedömdes vara otillräckliga.”

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led ii

Artikel 1 – led 2 – led ii

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de
  berörda
  inre gränserna.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de
  berörda
  inre gränserna.”

berörda

| e) | I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de
  relevanta
  inre gränserna.” |
| --- | --- |

e)

I förekommande fall de åtgärder som ska vidtas av övriga medlemsstater och som har överenskommits före det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de
  relevanta
  inre gränserna.”

relevanta

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iii

Artikel 1 – led 2 – led iii

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1 – sista meningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får
  , om det är nödvändigt,
  begära ytterligare uppgifter från de berörda medlemsstaterna,
  t.ex.
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna samt
  ytterligare information
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg. | Kommissionen får
  vid behov
  begära ytterligare uppgifter från
  den eller
  de berörda medlemsstaterna,
  bland annat
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av
  det planerade återinförandet eller
  den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna, samt
  vidare uppgifter
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får
  , om det är nödvändigt,
  begära ytterligare uppgifter från de berörda medlemsstaterna,
  t.ex.
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna samt
  ytterligare information
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg.

, om det är nödvändigt,

t.ex.

ytterligare information

Kommissionen får
  vid behov
  begära ytterligare uppgifter från
  den eller
  de berörda medlemsstaterna,
  bland annat
  om samarbetet med de medlemsstater som påverkas av
  det planerade återinförandet eller
  den planerade förlängningen av gränskontroll vid de inre gränserna, samt
  vidare uppgifter
  som behövs för att bedöma om detta är en sista utväg.

vid behov

den eller

bland annat

det planerade återinförandet eller

vidare uppgifter

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iiia (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led iiia (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | Följande ska införas som punkt 1a:





  ”1a.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår längre än två månader, får den medlemsstaten förlänga gränskontrollen vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som fastställs i artikel 26, på samma grunder som avses i punkt - 1 i den här artikeln och, med beaktande av nya omständigheter, för en period som motsvarar det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst fyra månader. Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen inom den tidsperiod som avses i punkt 1.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

Följande ska införas som punkt 1a:

Följande ska införas som punkt 1a:

”1a.
     
  Om det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i den berörda medlemsstaten kvarstår längre än två månader, får den medlemsstaten förlänga gränskontrollen vid sina inre gränser, med beaktande av de kriterier som fastställs i artikel 26, på samma grunder som avses i punkt - 1 i den här artikeln och, med beaktande av nya omständigheter, för en period som motsvarar det allvarliga hotets förutsebara varaktighet, dock högst fyra månader. Den berörda medlemsstaten ska underrätta övriga medlemsstater och kommissionen inom den tidsperiod som avses i punkt 1.”

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iiib (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led iiib (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiib) | Följande ska införas som punkt 1b:





  ”1b.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska den berörda medlemsstaten, utöver de uppgifter som anges i punkt 1, tillhandahålla en riskbedömning som ska










  i) | bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av dess inre gränser som påverkas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiib)

iiib)

Följande ska införas som punkt 1b:

Följande ska införas som punkt 1b:

”1b.
     
  Vid tillämpningen av punkt 1 ska den berörda medlemsstaten, utöver de uppgifter som anges i punkt 1, tillhandahålla en riskbedömning som ska

i)

bedöma hur länge det konstaterade hotet förväntas kvarstå och vilka avsnitt av dess inre gränser som påverkas,

| ii) | beskriva vilka alternativa insatser och åtgärder som tidigare vidtagits för att avvärja det konstaterade hotet, |
| --- | --- |

ii)

beskriva vilka alternativa insatser och åtgärder som tidigare vidtagits för att avvärja det konstaterade hotet,

| iii) | förklara varför de alternativa insatser eller åtgärder som avses i led ii inte i tillräcklig utsträckning avhjälpt det konstaterade hotet, |
| --- | --- |

iii)

förklara varför de alternativa insatser eller åtgärder som avses i led ii inte i tillräcklig utsträckning avhjälpt det konstaterade hotet,

| iv) | visa att förlängningen av gränskontrollen är en sista utväg, och |
| --- | --- |

iv)

visa att förlängningen av gränskontrollen är en sista utväg, och

| v) | förklara hur gränskontrollen på ett bättre sätt skulle bidra till att avvärja det konstaterade hotet. |
| --- | --- |

v)

förklara hur gränskontrollen på ett bättre sätt skulle bidra till att avvärja det konstaterade hotet.

Den riskbedömning som avses i första stycket ska även innehålla en detaljerad rapport om det samarbete som ägt rum mellan den berörda medlemsstaten och den eller de medlemsstater som direkt påverkas av återinförandet av gränskontroll, inbegripet de medlemsstater med vilka den berörda medlemsstaten delar de inre gränser där gränskontroll utförs.

Kommissionen ska vidarebefordra riskbedömningen till byrån och Europol och får vid behov begära att de lämnar synpunkter på den.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att komplettera denna förordning genom att anta metoderna för riskbedömningen.”

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 37 för att komplettera denna förordning genom att anta metoderna för riskbedömningen.”

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iiic (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led iiic (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | iiic) | Punkt 2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

iiic)

iiic)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

Punkt 2 ska ersättas med följande:

2.   De uppgifter som avses i 
  punkt 1
  ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt som de meddelas till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen i enlighet med
  den punkten
  .

2.   De uppgifter som avses i 
  punkterna 1 och 1b
  ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet samtidigt som de meddelas till de övriga medlemsstaterna och till kommissionen i enlighet med
  dessa punkter
  .

Ändring 35

Ändring 35

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iiid (nytt)

Artikel 1 – led 2 – led iiid (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | iiid) | Punkt 3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

iiid)

iiid)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

Punkt 3 ska ersättas med följande:

3.   Medlemsstater som lämnar ett meddelande
  enligt punkt 1
  får, när så är nödvändigt och i enlighet med nationell rätt,
  besluta att vissa
  uppgifter
  ska vara säkerhetsskyddsklassificerade
  . En sådan säkerhetsskyddsklassificering ska inte utesluta att kommissionen gör uppgifterna tillgängliga för Europaparlamentet. Översändandet av
  uppgifterna
  och
  handlingarna
  till Europaparlamentet enligt denna artikel ska följa de regler om vidarebefordran och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som
  ska tillämpas
  mellan Europaparlamentet och kommissionen.

”3.   Medlemsstater som lämnar ett meddelande får, när så är nödvändigt och i enlighet med nationell rätt,
  säkerhetsskyddsklassificera alla eller delar av de
  uppgifter
  som avses i punkterna 1 och 1b
  . En sådan säkerhetsskyddsklassificering ska inte
  hindra tillgång till uppgifterna via lämpliga och säkra kanaler för polissamarbete för de andra medlemsstater som påverkas av det tillfälliga återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna och ska inte
  utesluta att kommissionen gör uppgifterna tillgängliga för Europaparlamentet. Översändandet
  och hanteringen
  av
  uppgifter
  och
  handlingar som översänds
  till Europaparlamentet enligt denna artikel ska följa de regler om vidarebefordran och hantering av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som
  är tillämpliga
  mellan Europaparlamentet och kommissionen.”

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iv

Artikel 1 – led 2 – led iv

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt
  punkt 1
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget. | Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt
  punkterna 1 och 1a
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt
  punkt 1
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget.

punkt 1

Kommissionen eller en annan medlemsstat får avge ett yttrande efter ett meddelande från en medlemsstat enligt
  punkterna 1 och 1a
  och inför det samråd som avses i punkt 5, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72 i EUF-fördraget.

punkterna 1 och 1a

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iv

Artikel 1 – led 2 – led iv

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om kommissionen har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den avge ett yttrande med
  sådan
  innebörd. | Om kommissionen
  , på grundval av uppgifterna i meddelandet eller ytterligare inkomna uppgifter,
  har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den
  utan dröjsmål
  avge ett yttrande med
  denna
  innebörd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om kommissionen har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den avge ett yttrande med
  sådan
  innebörd.

sådan

Om kommissionen
  , på grundval av uppgifterna i meddelandet eller ytterligare inkomna uppgifter,
  har farhågor rörande behovet av eller proportionaliteten hos det planerade återinförandet av gränskontroll vid de inre gränserna, eller om den anser att det vore lämpligt med samråd om någon aspekt av meddelandet, ska den
  utan dröjsmål
  avge ett yttrande med
  denna
  innebörd.

, på grundval av uppgifterna i meddelandet eller ytterligare inkomna uppgifter,

utan dröjsmål

denna

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led iv

Artikel 1 – led 2 – led iv

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om gränskontroll vid de inre gränserna redan har varit återinförd i sex månader ska kommissionen avge ett yttrande.” | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om gränskontroll vid de inre gränserna redan har varit återinförd i sex månader ska kommissionen avge ett yttrande.”

Om gränskontroll vid de inre gränserna redan har varit återinförd i sex månader ska kommissionen avge ett yttrande.”

utgår

utgår

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 2 – led v

Artikel 1 – led 2 – led v

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De uppgifter som avses i 
  punkt 1
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt punkt 4 ska vara föremål för samråd
  under ledning av kommissionen
  .
  I förekommande fall ska
  samrådet inbegripa gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid
  inre gränser
  , övriga medlemsstater, särskilt de som påverkas
  direkt
  av sådana åtgärder, och
  de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten
  och sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas
  .
  Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller. | De uppgifter som avses i 
  punkterna 1 och 1a
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt
  vad som avses i
  punkt 4 ska vara föremål för samråd. Samrådet
  ska
  inbegripa |
| | i) | gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid
  de inre gränserna
  , övriga medlemsstater, särskilt de som
  direkt
  påverkas av sådana åtgärder, och
  med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De uppgifter som avses i 
  punkt 1
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt punkt 4 ska vara föremål för samråd
  under ledning av kommissionen
  .
  I förekommande fall ska
  samrådet inbegripa gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid
  inre gränser
  , övriga medlemsstater, särskilt de som påverkas
  direkt
  av sådana åtgärder, och
  de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten
  och sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas
  .
  Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller.

punkt 1

under ledning av kommissionen

I förekommande fall ska

inre gränser

direkt

de berörda byråerna. Proportionaliteten hos de planerade åtgärderna, det konstaterade

och sätten att säkerställa genomförande av det ömsesidiga samarbetet mellan medlemsstaterna ska undersökas

Den medlemsstat som planerar att återinföra eller förlänga gränskontroll vid de inre gränserna ska ta största hänsyn till resultaten av ett sådant samråd när den utför gränskontroller.

De uppgifter som avses i 
  punkterna 1 och 1a
  och ett yttrande från kommissionen eller en medlemsstat enligt
  vad som avses i
  punkt 4 ska vara föremål för samråd. Samrådet
  ska
  inbegripa

punkterna 1 och 1a

vad som avses i

ska

i)

i)

gemensamma möten mellan den medlemsstat som planerar att återinföra gränskontroll vid
  de inre gränserna
  , övriga medlemsstater, särskilt de som
  direkt
  påverkas av sådana åtgärder, och
  med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom
  hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten,

de inre gränserna

direkt

med kommissionen, vilka ska hållas i syfte att vid behov organisera ömsesidigt samarbete mellan medlemsstaterna och att granska om åtgärderna står i proportion till de händelser som föranleder återinförandet av gränskontroll, inklusive eventuella alternativa åtgärder, liksom

| ii) | oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet
  . |
| --- | --- |

ii)

ii)

oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet
  .

oanmälda platsbesök av kommissionen vid de berörda inre gränserna där så är lämpligt, vid behov med bistånd av experter från medlemsstaterna och byrån, Europol eller andra relevanta unionsorgan eller unionsbyråer, för att bedöma gränskontrollernas ändamålsenlighet vid dessa inre gränser och efterlevnaden av denna förordning; rapporterna från sådana oanmälda platsbesök ska översändas till Europaparlamentet

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27a – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider
  ett år | Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider
  sex månader |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider
  ett år

ett år

Särskilt förfarande när det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten överskrider
  sex månader

sex månader

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  I
  exceptionella
  fall
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i 
  artikel 25.4 första meningen
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel. | 1.   
  Under
  exceptionella
  omständigheter
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i 
  artikel 27.1a
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  I
  exceptionella
  fall
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i 
  artikel 25.4 första meningen
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel.

1.   
  Under
  exceptionella
  omständigheter
  , när medlemsstaten står inför samma allvarliga hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten under en längre tid än den period som avses i 
  artikel 27.1a
  , och när proportionerliga nationella undantagsåtgärder också vidtagits inom territoriet för att komma till rätta med detta hot, kan den gränskontroll som tillfälligt återinförts för att bemöta detta hot förlängas ytterligare i enlighet med denna artikel.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Senast
  sex
  veckor före utgången av den period som avses i 
  artikel 25.4 första meningen
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i 
  denna artikel
  .
  Meddelandet
  ska innehålla de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1
  a–e
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas. | 2.   Senast
  tre
  veckor före utgången av den period som avses i 
  artikel 27.1a
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i 
  den här artikeln
  .
  Detta meddelande
  ska innehålla
  alla
  de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1 
  och 27.1b
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Senast
  sex
  veckor före utgången av den period som avses i 
  artikel 25.4 första meningen
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i 
  denna artikel
  .
  Meddelandet
  ska innehålla de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1
  a–e
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas.

2.   Senast
  tre
  veckor före utgången av den period som avses i 
  artikel 27.1a
  ska medlemsstaten meddela de andra medlemsstaterna och kommissionen om att den eftersträvar en ytterligare förlängning i enlighet med det särskilda förfarande som anges i 
  den här artikeln
  .
  Detta meddelande
  ska innehålla
  alla
  de uppgifter som krävs enligt artikel 27.1 
  och 27.1b
  . Artikel 27.2 och 27.3 ska tillämpas.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska avge ett yttrande. | 3.   Kommissionen ska avge ett yttrande
  över huruvida den föreslagna förlängningen uppfyller de krav som anges i punkterna 1 och 2 och över behovet av och proportionaliteten hos den föreslagna förlängningen
  .
  De medlemsstater som påverkas får lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger detta yttrande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska avge ett yttrande.

3.   Kommissionen ska avge ett yttrande
  över huruvida den föreslagna förlängningen uppfyller de krav som anges i punkterna 1 och 2 och över behovet av och proportionaliteten hos den föreslagna förlängningen
  .
  De medlemsstater som påverkas får lämna synpunkter till kommissionen innan denna avger detta yttrande.

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 27a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   
  Rådet får, med vederbörligt beaktande av
  kommissionens yttrande, rekommendera att medlemsstaten
  beslutar att
  ytterligare
  förlänga
  gränskontrollen vid
  de
  inre
  gränserna
  med en period på
  högst
  sex månader.
  Den perioden får förlängas högst tre gånger med en ytterligare period på högst sex månader.
  I sin rekommendation ska rådet
  åtminstone
  ange de uppgifter som avses i artikel 27.1
  a–e. I tillämpliga fall ska rådet
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna. | 4.   
  När rådet har beaktat
  kommissionens yttrande
  får det, som en sista utväg
  , rekommendera att
  den berörda
  medlemsstaten ytterligare
  förlänger
  gränskontrollen vid
  sina
  inre
  gränser
  med en period på
  upp till
  sex månader. I sin rekommendation ska rådet ange de uppgifter som avses i artikel 27.1
  och 27.1b och
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   
  Rådet får, med vederbörligt beaktande av
  kommissionens yttrande, rekommendera att medlemsstaten
  beslutar att
  ytterligare
  förlänga
  gränskontrollen vid
  de
  inre
  gränserna
  med en period på
  högst
  sex månader.
  Den perioden får förlängas högst tre gånger med en ytterligare period på högst sex månader.
  I sin rekommendation ska rådet
  åtminstone
  ange de uppgifter som avses i artikel 27.1
  a–e. I tillämpliga fall ska rådet
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna.

4.   
  När rådet har beaktat
  kommissionens yttrande
  får det, som en sista utväg
  , rekommendera att
  den berörda
  medlemsstaten ytterligare
  förlänger
  gränskontrollen vid
  sina
  inre
  gränser
  med en period på
  upp till
  sex månader. I sin rekommendation ska rådet ange de uppgifter som avses i artikel 27.1
  och 27.1b och
  fastställa villkoren för samarbete mellan de berörda medlemsstaterna.

Ändringar 45 och 66

Ändringar 45 och 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 28 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Artikel 28.4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3a)

(3a)

Artikel 28.4 ska ersättas med följande:

4.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 25.4 ska
  ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna inte överstiga två månader totalt, medräknat den första perioden enligt punkt 1 i 
  den här artikeln
  och förlängningar enligt punkt 3 i 
  den här artikeln
  .

”4.   Ett återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna
  ska
  inte överstiga två månader totalt, medräknat den första perioden enligt punkt 1 i 
  denna artikel
  och förlängningar enligt punkt 3 i 
  denna artikel
  .”

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 28a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Följande nya artikel 28a ska införas:




  ”Artikel 28a




  Beräkning av den period under vilken gränskontroll återinförs eller förlängs på grund av ett förutsebart hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, där det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten överstiger sex månader och i fall som kräver omedelbara åtgärder.




  Varje återinförande eller förlängning av gränskontroller vid de inre gränserna som görs före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska medtas vid beräkningen av de perioder som avses i artiklarna 27, 27a och 28.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3b)

(3b)

Följande nya artikel 28a ska införas:

”Artikel 28a

Beräkning av den period under vilken gränskontroll återinförs eller förlängs på grund av ett förutsebart hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten, där det allvarliga hotet mot den allmänna ordningen och den inre säkerheten överstiger sex månader och i fall som kräver omedelbara åtgärder.

Varje återinförande eller förlängning av gränskontroller vid de inre gränserna som görs före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska medtas vid beräkningen av de perioder som avses i artiklarna 27, 27a och 28.”

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – 3c (nytt)

Artikel 1 – 3c (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c) | I artikel 29.1 ska följande stycke läggas till:



  ”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c)

3c)

I artikel 29.1 ska följande stycke läggas till:

”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.”

”De kriterier som anges i artikel 30 ska beaktas varje gång ett beslut om tillfälligt återinförande eller tillfällig förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna övervägs i enlighet med denna artikel.”

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3d (nytt)

Artikel 1 – led 3d (nytt)

Förordning (EU) 2016/399

Artikel 29 – punkt 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | Artikel 29.5 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3d)

(3d)

Artikel 29.5 ska ersättas med följande:

5.   Denna artikel ska inte påverka åtgärder som kan komma att antas av medlemsstaterna i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten enligt artiklarna
  25, 27
  och 28.

”5.   Denna artikel ska inte påverka åtgärder som kan komma att antas av medlemsstaterna i händelse av ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten enligt artiklarna
  27, 27a
  och 28.
  Den totala perioden för ett återinförande eller en förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna enligt denna artikel ska dock inte förlängas i kraft av, eller kombineras med, åtgärder som vidtas enligt artiklarna 27, 27a eller 28.”

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 1a




  Denna förordning ska tillämpas på meddelanden som medlemsstaterna lämnar i enlighet med artikel 27 i kodexen om Schengengränserna från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft].




  Varje återinförande eller förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna som har gjorts före den ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i artikel 28.4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 1a

Denna förordning ska tillämpas på meddelanden som medlemsstaterna lämnar i enlighet med artikel 27 i kodexen om Schengengränserna från och med den ... [den dag då denna förordning träder i kraft].

Varje återinförande eller förlängning av gränskontroll vid de inre gränserna som har gjorts före den ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska beaktas vid beräkningen av den period som avses i artikel 28.4.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0356/2018).

1

(8)  EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

8

(9)  C(2017)3349 final, 12.05.2017.

9

(8)  EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

8

(9)  C(2017)3349 final, 12.05.2017.

9

---

| 28.10.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 363/410 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 363/410

---

P8_TA(2018)0473

Gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 29 november 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (COM(2016)0818 – C8-0531/2016 – 2016/0411(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2020/C 363/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0818), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0818),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0531/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0531/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 juli 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 juli 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 oktober 2018 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 23 oktober 2018 att godkänna denna ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0150/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A8-0150/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 126.

---

P8_TC1-COD(2016)0411

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 29 november 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/...om ändring av förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2019/2.)

---