# Az Európai Unió C 379/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 379 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. november 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 379

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. november 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 379/01 | A bizottság közleménye — Bizottsági értelmező közlemény az egységes elektronikus beszámolási formátumról (ESEF) szóló (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően elkészített éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások elkészítéséről, könyvvizsgálatáról és közzétételéről | 1 |
| 2020/C 379/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 379/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  ) | 9 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 379/01

A bizottság közleménye — Bizottsági értelmező közlemény az egységes elektronikus beszámolási formátumról (ESEF) szóló (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően elkészített éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások elkészítéséről, könyvvizsgálatáról és közzétételéről

1

2020/C 379/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  )

1

8

2020/C 379/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 379/04 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. november 9. | 10 |
| 2020/C 379/05 | Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság véleménye (2019. augusztus 20.) Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy Előadó: Dánia | 11 |
| 2020/C 379/06 | A meghallgatási tisztviselő zárójelentése E.ON/Innogy (Ügyszám: M.8870) | 14 |
| 2020/C 379/07 | A Bizottság határozatának összefoglalója (2019. szeptember 17.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy)
  (az értesítés a C(2019) 6530. számú dokumentummal történt) | 16 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2020/C 379/08 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 21 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 379/04

Euroátváltási árfolyamok — 2020. november 9.

10

2020/C 379/05

Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság véleménye (2019. augusztus 20.) Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy Előadó: Dánia

11

2020/C 379/06

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése E.ON/Innogy (Ügyszám: M.8870)

14

2020/C 379/07

A Bizottság határozatának összefoglalója (2019. szeptember 17.) egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról (Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy)
  (az értesítés a C(2019) 6530. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2019) 6530. számú dokumentummal történt)

16

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2020/C 379/08

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

21

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 379/09 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 22 |
| 2020/C 379/10 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 29 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2020/C 379/09

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

22

2020/C 379/10

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

29

---

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| | Helyesbítés a következőhöz: Nyílt pályázati felhívás – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – A Cedefop európai szakképzési szakértői hálózata (VET) ( HL C 327., 2020.10.5. ) | 34 |

Helyesbítések

Helyesbítés a következőhöz: Nyílt pályázati felhívás – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – A Cedefop európai szakképzési szakértői hálózata (VET) ( HL C 327., 2020.10.5. )

( HL C 327., 2020.10.5. )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

Bizottsági értelmező közlemény az egységes elektronikus beszámolási formátumról (ESEF) szóló (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek megfelelően elkészített éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások elkészítéséről, könyvvizsgálatáról és közzétételéről

(2020/C 379/01)

1.   Bevezetés

Az értelmező közlemény célja, hogy az (EU) 2019/815 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (1) (az ESEF-rendelettel) összefüggésben egyértelműsítsen egyes, a pénzügyi kimutatások elkészítésére, könyvvizsgálatára és közzétételére vonatkozó hatályos uniós jogi rendelkezéseket. Ezek az uniós rendelkezések a 2013/50/EU irányelvvel módosított 2004/109/EK irányelvből (2) (átláthatósági irányelv), a 2014/56/EU irányelvvel módosított 2006/43/EK irányelvből (3) (a könyvvizsgálatról szóló irányelv) és a 2013/34/EU irányelvből (4) (számviteli irányelv) származnak.

Az e dokumentumban található megállapítások és vélemények az Európai Bizottság álláspontját tükrözik. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében a Bíróság kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Európai Unió intézményei által elfogadott jogi aktusok végső értelmezésére.

Az ESEF-rendelet bevezette az uniós szabályozott piacokon jegyzett értékpapírok kibocsátói által az éves pénzügyi beszámolóikhoz használandó egységes elektronikus beszámolási formátumot. A rendelet általános szabályokat ír elő az átláthatósági irányelv 4. cikkének (2) bekezdésében (5) meghatározott éves pénzügyi beszámolók formátumára vonatkozóan, és megállapítja az azokban levő pénzügyi kimutatások jelölésének részletesebb szabályait. A rendelet nem alkalmazandó az átláthatósági irányelv 5. cikkében meghatározott féléves pénzügyi beszámolókra.

Az ESEF-rendelet a következő fő követelményeket írja elő:

| i. | A kibocsátóknak éves pénzügyi beszámolójukat az XHTML kiterjeszthető hiperszöveges jelölőnyelv használatával kell elkészíteniük és közzétenniük. |
| --- | --- |

i.

A kibocsátóknak éves pénzügyi beszámolójukat az XHTML kiterjeszthető hiperszöveges jelölőnyelv használatával kell elkészíteniük és közzétenniük.

| ii. | Azoknak a kibocsátóknak, amelyek konszolidált pénzügyi kimutatásaikat az 1606/2002/EK rendelet (6) alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (az EU által jóváhagyott IFRS-ek) vagy a 2008/961/EK bizottsági határozat (7) 1. cikke első albekezdésének a) pontjában említett IFRS-eknek (az IASB által elfogadott IFRS-ek) megfelelően készítik el:






  — | az említett konszolidált pénzügyi kimutatásokat az iXBRL kiterjeszthető üzleti beszámolási nyelv alkalmazásával kell jelölniük, |
| --- | --- | --- |

ii.

Azoknak a kibocsátóknak, amelyek konszolidált pénzügyi kimutatásaikat az 1606/2002/EK rendelet (6) alapján elfogadott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (az EU által jóváhagyott IFRS-ek) vagy a 2008/961/EK bizottsági határozat (7) 1. cikke első albekezdésének a) pontjában említett IFRS-eknek (az IASB által elfogadott IFRS-ek) megfelelően készítik el:

—

az említett konszolidált pénzügyi kimutatásokat az iXBRL kiterjeszthető üzleti beszámolási nyelv alkalmazásával kell jelölniük,

| — | a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket blokkcímkézéssel kell ellátniuk (8). |
| --- | --- |

—

a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket blokkcímkézéssel kell ellátniuk (8).

Az iXBRL jelöléseknek meg kell felelniük az ESEF-rendelet mellékleteiben szereplő ESEF-taxonómiának, amelyet az IFRS Alapítvány által közzétett IFRS-taxonómia alapján dolgoztak ki.

Az XHTML formátum és az iXBRL jelölések együttes alkalmazásával az éves pénzügyi beszámolók ember és gép által is olvashatóvá válnak, ami javítja az éves pénzügyi beszámolókban foglalt információk hozzáférhetőségét és összehasonlíthatóságát, és megkönnyíti elemzésüket.

Az ESEF-rendelet alkalmazásának megkezdését követően a kibocsátók csak az ESEF-formátumban elkészített éves pénzügyi beszámolók révén tudják teljesíteni az átláthatósági irányelv (9) szerinti közzétételi kötelezettségeiket.

A Bizottság üdvözli, hogy számos tagállam módosította vagy módosítja nemzeti szabályait, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az uniós jogszabályok ESEF-hez kapcsolódó követelményeinek. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy – ahol még arra szükség van – kellő időben fejezzék be a folyamatot.

E közlemény tartalma annyiban releváns, amennyiben az ESEF-rendelet alkalmazandóvá vált (10).

2.   A könyvvizsgálatra vonatkozó hatályos uniós rendelkezések pontosítása

2.1.   Kötelesek-e a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók könyvvizsgálói véleményt adni arról, hogy az éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek?

Az uniós jog értelmében a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak (11) könyvvizsgálói véleményt kell adniuk arról, hogy az éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek, vagyis az ESEF-rendelet pénzügyi kimutatásokra alkalmazandó előírásainak.

Ez a következtetés a következő jogi elemzésből vonható le:

| i. | Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (7) bekezdése szerint az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírok kibocsátóinak éves pénzügyi beszámolóikat egységes elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük. Az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó követelményeket az ESEF-rendelet határozza meg, amely megállapítja az éves pénzügyi beszámolók formátumára vonatkozó általános szabályokat (12), és a beszámolókban foglalt pénzügyi kimutatások megjelölésére vonatkozó részletes szabályokat (13). |
| --- | --- |

i.

Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (7) bekezdése szerint az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírok kibocsátóinak éves pénzügyi beszámolóikat egységes elektronikus beszámolási formátumban kell elkészíteniük. Az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó követelményeket az ESEF-rendelet határozza meg, amely megállapítja az éves pénzügyi beszámolók formátumára vonatkozó általános szabályokat (12), és a beszámolókban foglalt pénzügyi kimutatások megjelölésére vonatkozó részletes szabályokat (13).

| ii. | Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a kibocsátók pénzügyi kimutatásainak auditálását a számviteli irányelvvel (14) összhangban kell elvégezni. A számviteli irányelv 34. cikkének (1) bekezdése szerint a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek (15) – ideértve többek között az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírok kibocsátóit – pénzügyi kimutatásait jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük. |
| --- | --- |

ii.

Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a kibocsátók pénzügyi kimutatásainak auditálását a számviteli irányelvvel (14) összhangban kell elvégezni. A számviteli irányelv 34. cikkének (1) bekezdése szerint a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodó egységek (15) – ideértve többek között az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírok kibocsátóit – pénzügyi kimutatásait jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak kell ellenőrizniük.

| iii. | A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkének megfelelően a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak könyvvizsgálatuk eredményeit könyvvizsgálói jelentésben kell bemutatniuk. E könyvvizsgálói jelentésnek tartalmaznia kell a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló könyvvizsgálói véleményét: i. arról, hogy az éves pénzügyi kimutatások megbízható és valós összképet adnak-e a vonatkozó pénzügyi beszámolási keretnek megfelelően; valamint ii. „adott esetben” arról, hogy az éves pénzügyi kimutatások megfelelnek-e a „jogszabályi követelményeknek” (16). |
| --- | --- |

iii.

A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkének megfelelően a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak könyvvizsgálatuk eredményeit könyvvizsgálói jelentésben kell bemutatniuk. E könyvvizsgálói jelentésnek tartalmaznia kell a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló könyvvizsgálói véleményét: i. arról, hogy az éves pénzügyi kimutatások megbízható és valós összképet adnak-e a vonatkozó pénzügyi beszámolási keretnek megfelelően; valamint ii. „adott esetben” arról, hogy az éves pénzügyi kimutatások megfelelnek-e a „jogszabályi követelményeknek” (16).

| iv. | A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett „jogszabályi követelmények” az uniós szinten és/vagy nemzeti szinten a pénzügyi kimutatások elkészítésére vonatkozóan meghatározott valamennyi jogi előírást magukban foglalják. Az ESEF-rendelet (11) preambulumbekezdése kifejezetten kimondja, hogy az ESEF-rendeletben előírt követelmények „jogszabályi követelményeknek” minősülnek. |
| --- | --- |

iv.

A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában említett „jogszabályi követelmények” az uniós szinten és/vagy nemzeti szinten a pénzügyi kimutatások elkészítésére vonatkozóan meghatározott valamennyi jogi előírást magukban foglalják. Az ESEF-rendelet (11) preambulumbekezdése kifejezetten kimondja, hogy az ESEF-rendeletben előírt követelmények „jogszabályi követelményeknek” minősülnek.

| v. | A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában szereplő „adott esetben” kifejezés arra utal, hogy amennyiben az uniós és/vagy nemzeti jog a pénzügyi kimutatásokra alkalmazandó jogszabályi követelményeket ír elő, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak ellenőrizniük kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e ezeknek a jogszabályi követelményeknek, és erről könyvvizsgálói véleményt kell adniuk. |
| --- | --- |

v.

A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában szereplő „adott esetben” kifejezés arra utal, hogy amennyiben az uniós és/vagy nemzeti jog a pénzügyi kimutatásokra alkalmazandó jogszabályi követelményeket ír elő, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak ellenőrizniük kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e ezeknek a jogszabályi követelményeknek, és erről könyvvizsgálói véleményt kell adniuk.

Következésképpen a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak ellenőrizniük kell, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az alkalmazandó jogszabályi követelményeknek, ideértve az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeket is – amelyeket a 2.2. kérdés ismertet részletesebben –, és könyvvizsgálói véleményt kell adniuk arról, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e ezeknek a követelményeknek.

A tőzsdén jegyzett társaságok pénzügyi kimutatásainak elkészítését, közzétételét és könyvvizsgálatát szabályozó uniós jogi aktusok preambulumbekezdéseiben meghatározott szakpolitikai célkitűzések alátámasztják ezt a jogi elemzést. E szakpolitikai célkitűzések a következőkre irányulnak:

| i. | a pénzügyi kimutatások összehasonlíthatóságának és a megbízhatóságukkal kapcsolatos általános bizalomnak a növelése (17); |
| --- | --- |

i.

a pénzügyi kimutatások összehasonlíthatóságának és a megbízhatóságukkal kapcsolatos általános bizalomnak a növelése (17);

| ii. | az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírokat kibocsátó társaságok által készített beszámolók magas szintű átláthatóságának és összehasonlíthatóságának biztosítása (18); |
| --- | --- |

ii.

az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírokat kibocsátó társaságok által készített beszámolók magas szintű átláthatóságának és összehasonlíthatóságának biztosítása (18);

| iii. | a harmadik személyek érdekeinek védelme (19); |
| --- | --- |

iii.

a harmadik személyek érdekeinek védelme (19);

| iv. | a jogszabályban előírt könyvvizsgálatra vonatkozó harmonizált megközelítés biztosítása (20); |
| --- | --- |

iv.

a jogszabályban előírt könyvvizsgálatra vonatkozó harmonizált megközelítés biztosítása (20);

| v. | a befektetők Közösségen belüli magas szintű védelmének biztosítása (21); valamint |
| --- | --- |

v.

a befektetők Közösségen belüli magas szintű védelmének biztosítása (21); valamint

| vi. | a beszámolás megkönnyítése, valamint a vállalati információk hozzáférhetőségének, elemzésének és összehasonlíthatóságának javítása (22); |
| --- | --- |

vi.

a beszámolás megkönnyítése, valamint a vállalati információk hozzáférhetőségének, elemzésének és összehasonlíthatóságának javítása (22);

A belső piac integritásának, továbbá a pénzügyi kimutatásokat és az éves pénzügyi beszámolókat felhasználók megkülönböztetésmentes védelme érdekében a felhasználók számára azonos szintű védelmet kell biztosítani, függetlenül attól, hogy miként – például beszkennelt dokumentumok vagy strukturált elektronikus dokumentumok révén – férnek hozzá a pénzügyi kimutatásokban szereplő információkhoz.

2.2.   A jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók az ESEF-rendelet mely jogszabályi követelményének teljesítését kötelesek ellenőrizni, és arról könyvvizsgálói véleményt adni?

Annak érdekében, hogy könyvvizsgálói véleményt adhassanak arról, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e a rendeletben meghatározott „vonatkozó jogszabályi követelményeknek”, a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak ellenőrizniük kell, hogy a kibocsátó pénzügyi kimutatásai megfelelnek-e az ESEF-rendelet pénzügyi kimutatásokra alkalmazandó rendelkezéseinek (23). A „vonatkozó jogszabályi követelmények” a következők:

| i. | Az éves pénzügyi beszámolóban foglalt valamennyi pénzügyi kimutatást érvényes XHTML formátumban kell elkészíteni (24). |
| --- | --- |

i.

Az éves pénzügyi beszámolóban foglalt valamennyi pénzügyi kimutatást érvényes XHTML formátumban kell elkészíteni (24).

| ii. | Minden olyan konszolidált pénzügyi kimutatás esetében, amelyet az EU által jóváhagyott IFRS-sel vagy az IASB által elfogadott IFRS-sel összhangban készítettek el (25):






  — | az ESEF-rendelet II. mellékletében meghatározott közzétételeket jelölni kell, amennyiben ezek a közzétételek szerepelnek az említett összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban, |
| --- | --- | --- |

ii.

Minden olyan konszolidált pénzügyi kimutatás esetében, amelyet az EU által jóváhagyott IFRS-sel vagy az IASB által elfogadott IFRS-sel összhangban készítettek el (25):

—

az ESEF-rendelet II. mellékletében meghatározott közzétételeket jelölni kell, amennyiben ezek a közzétételek szerepelnek az említett összevont (konszolidált) pénzügyi kimutatásokban,

| — | a jelöléseknek – beleértve a II. mellékletben meghatározottaktól eltérő közzétételek önkéntes jelöléseit is – meg kell felelniük a következő követelményeknek:






  — | az XBRL jelölőnyelvet kell használni, |
| --- | --- | --- |

—

a jelöléseknek – beleértve a II. mellékletben meghatározottaktól eltérő közzétételek önkéntes jelöléseit is – meg kell felelniük a következő követelményeknek:

—

az XBRL jelölőnyelvet kell használni,

| — | az ESEF-rendelet VI. mellékletében meghatározott alaptaxonómia legközelebbi számviteli jelentésű elemeit kell használni, kivéve, ha az ESEF-rendelet IV. mellékletével összhangban bővítő taxonómiaelem jön létre, |
| --- | --- |

—

az ESEF-rendelet VI. mellékletében meghatározott alaptaxonómia legközelebbi számviteli jelentésű elemeit kell használni, kivéve, ha az ESEF-rendelet IV. mellékletével összhangban bővítő taxonómiaelem jön létre,

| — | a jelöléseknek meg kell felelniük a jelölésekre vonatkozó közös szabályoknak (26). |
| --- | --- |

—

a jelöléseknek meg kell felelniük a jelölésekre vonatkozó közös szabályoknak (26).

| iii. | Az IFRS szerinti konszolidált pénzügyi kimutatásoktól eltérő pénzügyi kimutatások esetében (27):






  — | a kibocsátó által önkéntes alapon vagy a nemzeti joggal összhangban alkalmazott valamennyi jelölésnek meg kell felelnie a következő követelményeknek:






  — | az XBRL jelölőnyelvet kell használni, |
| --- | --- | --- | --- |

iii.

Az IFRS szerinti konszolidált pénzügyi kimutatásoktól eltérő pénzügyi kimutatások esetében (27):

—

a kibocsátó által önkéntes alapon vagy a nemzeti joggal összhangban alkalmazott valamennyi jelölésnek meg kell felelnie a következő követelményeknek:

—

az XBRL jelölőnyelvet kell használni,

| — | azon tagállam által biztosított egyedi taxonómiát kell alkalmazni, amelyben a kibocsátót bejegyezték, |
| --- | --- |

—

azon tagállam által biztosított egyedi taxonómiát kell alkalmazni, amelyben a kibocsátót bejegyezték,

| — | a jelöléseknek meg kell felelniük a jelölésekre vonatkozó közös szabályoknak (28). |
| --- | --- |

—

a jelöléseknek meg kell felelniük a jelölésekre vonatkozó közös szabályoknak (28).

2.3.   Az éves pénzügyi beszámolókban foglalt pénzügyi kimutatások ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek való megfelelésével kapcsolatos könyvvizsgálói véleményt bele kell foglalni a könyvvizsgálói jelentésbe, vagy külön jelentésben kell szerepeltetni?

Az arra vonatkozó könyvvizsgálói véleményt, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek, a könyvvizsgálói jelentésbe kell foglalni.

A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkének megfelelően a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak könyvvizsgálatuk eredményeit könyvvizsgálói jelentésben kell bemutatniuk. A 28. cikk (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontja meghatározza, hogy a könyvvizsgálói jelentésnek könyvvizsgálói véleményt kell tartalmaznia arról, hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós összképet adnak-e a vonatkozó pénzügyi beszámolási keretnek megfelelően, valamint arról, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az alkalmazandó „jogszabályi követelményeknek”. Ebben az esetben a „jogszabályi követelmények” az ESEF-rendeletben meghatározott „vonatkozó jogszabályi követelményeket” jelentik (lásd a 2.2. kérdésre adott választ).

2.4.   A könyvvizsgálói jelentést az ESEF-nek megfelelő éves pénzügyi beszámolóba vagy az ESEF-nek megfelelő éves pénzügyi beszámolóval együtt közzétett külön dokumentumba kell foglalni?

A hatályos uniós jogszabályok nem határozzák meg, hogy a könyvvizsgálói jelentést bele kell-e foglalni az éves pénzügyi beszámolóba, vagy azt az éves pénzügyi beszámolóval együtt külön dokumentumként kell közzétenni.

Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése értelmében a könyvvizsgálói jelentést „az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében nyilvánosságra kell hozni”. A nemzeti szinten vagy a szabályozott piac szintjén hatályos konkrét szabályok hiányában és a technikai lehetőségeket eseti alapon figyelembe véve a kibocsátók az általuk előnyben részesített lehetőséget alkalmazhatják.

2.5.   Kötelesek-e a harmadik országbeli kibocsátók olyan könyvvizsgálói jelentést nyilvánosságra hozni, amely könyvvizsgálói véleményt tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az éves pénzügyi beszámolókban levő pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek?

Az átláthatósági irányelv értelmében a harmadik országbeli kibocsátóknak az ESEF-rendelet valamennyi követelményével összhangban elkészített éves pénzügyi beszámolót, valamint a könyvvizsgálatról szóló irányelvvel összhangban elkészített könyvvizsgálói jelentést kell közzétenniük. Következésképpen a harmadik országbeli kibocsátónak biztosítania kell, hogy könyvvizsgálói véleményt adjanak arról, hogy az éves pénzügyi beszámolóban levő pénzügyi kimutatások megfelelnek-e az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeknek.

Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a kibocsátók (többek között a harmadik országbeli kibocsátók) éves pénzügyi beszámolóiban közzéteendő pénzügyi kimutatások auditálását a számviteli irányelv 34. cikkének (1) és (2) bekezdésével, valamint 35. cikkével (amely a könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkére vonatkozó kereszthivatkozást tartalmaz) összhangban kell elvégezni. Ezek a rendelkezések előírják a könyvvizsgálók pénzügyi kimutatások auditálására vonatkozó kötelezettségét, valamint a könyvvizsgálói jelentés tartalmát (29). A könyvvizsgálói jelentés tartalmának meg kell felelnie a könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkének, amely előírja a könyvvizsgáló számára, hogy adjon könyvvizsgálói véleményt arról, hogy a pénzügyi kimutatások megfelelnek-e a jogszabályi követelményeknek, beleértve az ESEF-rendeletben meghatározott vonatkozó jogszabályi követelményeket is.

3.   Az elektronikus aláírás használatára vonatkozó uniós rendelkezések pontosítása

3.1.   A kibocsátóknak és/vagy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálóknak elektronikus aláírást („e-aláírást”) kell használniuk az éves pénzügyi beszámolók és/vagy az azokban foglalt dokumentumok, illetve a könyvvizsgálói jelentések aláírására?

A hatályos uniós jogszabályok nem gátolják, hogy a kibocsátók vagy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók elektronikus aláírást használjanak az éves pénzügyi beszámolók, az azokban foglalt dokumentumok, illetve a könyvvizsgálói jelentések aláírásához. A nemzeti szinten vagy a szabályozott piac szintjén hatályos konkrét szabályok hiányában a kibocsátók és/vagy a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók az általuk előnyben részesített lehetőséget alkalmazhatják, ideértve a kézzel történő aláírást vagy az e-aláírást.

Noha az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése kifejezetten előírja a kibocsátók számára, hogy a pénzügyi kimutatások könyvvizsgálatáért felelős könyvvizsgálók által aláírt könyvvizsgálói jelentést tegyenek közzé (30), uniós szinten nincs explicit követelmény arra vonatkozóan, hogy alá kell-e írni az éves pénzügyi beszámolókat vagy az azokban foglalt dokumentumokat, és ha igen, milyen módon. Mindazonáltal a nemzeti jogszabályok tartalmazhatnak az aláírásra vonatkozó követelményeket.

Mindenesetre a 910/2014/EU rendelet (31) (e-IDAS rendelet) 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amely meghatározza, hogy „[a] minősített elektronikus aláírás a saját kezű aláírással azonos joghatású”, az említett beszámolók minősített elektronikus aláírás használatával történő aláírásával teljesül az aláírásra vonatkozó kötelezettség.

4.   A kibocsátók felelősségére és kötelezettségeire vonatkozó uniós rendelkezések pontosítása

4.1.   Felelős-e a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testülete azért, hogy az éves pénzügyi beszámolók megfeleljenek az ESEF-rendelet követelményeinek?

A kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületét felelősség terheli az éves pénzügyi beszámolók ESEF-rendelettel összhangban történő elkészítéséért és közzétételéért.

Az átláthatósági irányelv 7. cikkének megfelelően gondoskodni kell arról, hogy a többek között az átláthatósági irányelv 4. cikkével összhangban elkészítendő és nyilvánosságra hozandó információkért a felelősség „legalább a kibocsátót vagy a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületeit terhelje”. Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy az éves pénzügyi beszámolókat az ESEF-rendelettel összhangban kell elkészíteni és közzétenni.

4.2.   Kötelesek-e a kibocsátók éves pénzügyi beszámolójukba felelősségvállalási nyilatkozatot belefoglalni arra vonatkozóan, hogy az éves pénzügyi beszámoló megfelel az ESEF-rendeletnek?

Az uniós jog nem gátolja, hogy a kibocsátók önkéntes alapon, például az éves pénzügyi beszámolóban szereplő felelősségvállalási nyilatkozatban külön nyilatkozatot tegyenek az éves pénzügyi beszámoló ESEF-rendeletnek való megfeleléséről.

Az átláthatósági irányelv 4. cikke (2) bekezdésének c) pontja előírja, hogy az éves pénzügyi beszámolónak tartalmaznia kell a következőt: „a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak [...]”. A nemzeti szinten vagy a szabályozott piac szintjén hatályos konkrét szabályok hiányában a kibocsátók az általuk előnyben részesített lehetőséget alkalmazhatják. Mindenesetre az átláthatósági irányelv 7. cikke alapján a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületét felelősség terheli az ESEF-nek megfelelő éves pénzügyi beszámoló elkészítéséért és közzétételéért (lásd még a 4.1. kérdést).

4.3.   A kibocsátók közzétehetik-e az éves pénzügyi beszámoló olyan további változatait, amelyek nem felelnek meg az ESEF-nek és/vagy olyan pénzügyi kimutatásokat tartalmaznak, amelyek megfelelnek az ESEF-nek, de jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók nem ellenőrizték a megfelelőséget?

Az uniós jog nem gátolja, hogy a kibocsátók éves pénzügyi beszámolóik olyan további változatait is közzétegyék (például a weboldalukon), amelyek nem felelnek meg az ESEF-nek, vagy amelyek az ESEF-nek megfelelő pénzügyi kimutatásokat tartalmaznak, de jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálók nem ellenőrizték a megfelelőséget (32). Mindazonáltal egyértelművé kell tenni, hogy az éves pénzügyi beszámolók e további, az ESEF-nek nem megfelelő változatai nem hivatalos változatnak minősülnek.

Az átláthatósági irányelv 4. cikke előírja, hogy a kibocsátóknak az ESEF-rendelettel összhangban elkészített éves pénzügyi beszámolókat kell közzétenniük. Az ESEF-rendelet alkalmazásának megkezdését követően a kibocsátók csak akkor tudják teljesíteni az átláthatósági irányelv szerinti közzétételi kötelezettségeiket, ha az ESEF-nek megfelelő – az éves pénzügyi beszámolóban levő pénzügyi kimutatásokra vonatkozó könyvvizsgálói jelentést tartalmazó – éves pénzügyi beszámolót tesznek közzé. Az uniós jog nem tiltja az ESEF-nek meg nem felelő éves pénzügyi beszámoló olyan további változatainak közzétételét (például a kibocsátó weboldalán), amelyek nem felelnek meg az ESEF-nek és/vagy az ESEF-nek megfelelő, nem auditált pénzügyi kimutatásokat tartalmaznak, de ez nem elegendő az átláthatósági irányelvnek való megfeleléshez.

5.   Az ESEF-fájloknak az egyéb uniós kötelezettségek teljesítése céljából történő felhasználására vonatkozó uniós rendelkezések pontosítása

5.1.   Benyújthatják-e a kibocsátók az ESEF-nek megfelelő pénzügyi kimutatásokat a nemzeti cégnyilvántartásba annak érdekében, hogy megfeleljenek a számviteli irányelv közzétételi szabályainak?

Az uniós szabályozott piacokon jegyzett értékpapírt kibocsátó korlátolt felelősségű társaság esetében az uniós jog nem tiltja az ESEF-rendelettel összhangban elkészített és közzétett, auditált pénzügyi kimutatások felhasználását az átláthatósági irányelvből eredő kötelezettségektől eltérő jogi kötelezettségek teljesítéséhez. Következésképpen az uniós jog nem gátolja olyan nemzeti és/vagy közigazgatási szabályok végrehajtását, amelyek lehetővé teszik a kibocsátók számára, hogy az ESEF-nek megfelelő pénzügyi kimutatásokat számviteli dokumentumként benyújtsák a cégnyilvántartásba.

A számviteli irányelv 30. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a korlátolt felelősségű társaságok auditált pénzügyi kimutatásaikat a mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül tegyék közzé, és a közzététel szabályai tekintetében az (EU) 2017/1132 irányelvre (a társasági jogról szóló irányelv) vonatkozó kereszthivatkozásokat tartalmaz. A társasági jogról szóló irányelv 16. cikke – amely attól függetlenül alkalmazandó a korlátolt felelősségű társaságokra, hogy értékpapírjaikat az EU szabályozott piacain jegyzik-e – előírja, hogy a társaságoknak be kell nyújtaniuk a pénzügyi beszámolókat a nemzeti cégnyilvántartásba.

Sem a számviteli irányelv, sem a társasági jogról szóló irányelv nem határozza meg az auditált pénzügyi kimutatások elkészítésének és benyújtásának formátumát, amely elektronikus is lehet. Elvben nincs akadálya annak, hogy a tagállamok engedélyezzék az EU szabályozott piacain jegyzett értékpapírokkal rendelkező korlátolt felelősségű társaságok számára, hogy az ESEF-nek megfelelő pénzügyi kimutatásokat nyújtsanak be a cégnyilvántartásba a számviteli irányelv 30. cikkének (1) bekezdése és a társasági jogról szóló irányelv 16. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében.

6.   A hivatalosan kijelölt rendszerekre vonatkozó uniós rendelkezések pontosítása

6.1.   Hozzáférhetővé tehetik a hivatalosan kijelölt rendszerek az éves pénzügyi beszámolókat az ESEF-től eltérő formátumban?

A hivatalosan kijelölt rendszereknek a kibocsátók által benyújtott, ESEF-nek megfelelő éves pénzügyi beszámolókat mindenképpen hozzáférhetővé kell tenniük.

Az átláthatósági irányelv 21. cikke előírja a tagállamok számára, hogy hozzanak létre hivatalosan kijelölt rendszereket a központi tároláshoz, továbbá előírja, hogy a végfelhasználók számára biztosítani kell az egyszerű hozzáférést.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2018/815 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 17.) a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az egységes elektronikus beszámolási formátumot meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 143., 2019.5.29., 1. o.). Ez a felhatalmazáson alapuló rendelet kiegészíti a 2013/50/EU irányelvvel módosított 2004/109/EK irányelv 4. cikkének (7) bekezdését.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU Irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

(5)  A 4. cikk (2) bekezdése szerint az éves pénzügyi beszámolók az auditált pénzügyi kimutatásokat, a vezetőségi beszámolót és a kibocsátó felelősségvállalási nyilatkozatait tartalmazzák.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.)(IAS-rendelet).

(7)  A Bizottság 2008/961/EK határozata (2008. december 12.) egyes harmadik országok nemzeti számviteli standardjainak és egyes nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által a konszolidált pénzügyi kimutatások elkészítésére való alkalmazásáról (HL L 340., 2008.12.19., 112. o.).

(8)  Ezt a követelményt az ESEF-rendelet II. mellékletének megfelelően fokozatosan vezetik be.

(9)  Az átláthatósági irányelv a „szabályozott információkra” vonatkozó közzétételi követelményeket határozza meg, amely kategóriába az éves pénzügyi beszámolók is beletartoznak. Ugyanakkor az értékpapírokra vonatkozó nyilvános ajánlattételkor vagy értékpapíroknak a szabályozott piacra történő bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról és a 2003/71/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. június 14-i (EU) 2017/1129 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 168., 2017.6.30., 12. o.)(a tájékoztatóról szóló rendelet) 9. cikkének (12) bekezdése szerint a kibocsátók éves pénzügyi beszámolóikat belefoglalhatják egyetemes regisztrációs okmányukba. E kibocsátók esetében azonban csak bizonyos feltételek mellett vélelmezhető, hogy teljesítik az átláthatósági irányelvnek az éves pénzügyi beszámoló közzétételére vonatkozó követelményeit. Az egyik ilyen feltétel szerint az egyetemes regisztrációs okmányba foglalt éves pénzügyi beszámolónak meg kell felelnie az átláthatósági irányelv 4. cikkében foglalt követelményeknek (beleértve az ESEF-et).

(10)  Lásd az ESEF-rendelet 8. cikkét.

(11)  E dokumentumban a „jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra” való hivatkozásokat a „jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálókra vagy könyvvizsgáló társaságokra” való hivatkozásként kell értelmezni.

(12)  Lásd az ESEF-rendelet 3. cikkét.

(13)  Lásd az ESEF-rendelet 4., 5. és 6. cikkét.

(14)  Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése kereszthivatkozást tartalmaz a 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv (HL L 222., 1978.8.14., 11. o.) 51. és 51a. cikkére, valamint a 83/349/EGK hetedik tanácsi irányelv (HL L 193., 1983.7.18., 1. o.) 37. cikkére (ezeket az irányelveket a számviteli irányelv hatályon kívül helyezte, és a vonatkozó rendelkezések helyébe a következők léptek: a számviteli irányelv 34. cikkének (1) bekezdése, 34. cikkének (2) bekezdése és 35. cikke).

(15)  Lásd a számviteli irányelv 2. cikkének 1.a) pontját.

(16)  Lásd a könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikke (2) bekezdése c) pontjának ii. alpontját, amely nemcsak a különálló pénzügyi kimutatásokra vonatkozik, hanem a konszolidált pénzügyi kimutatásokra is (az említett cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint).

(17)  A számviteli irányelv (55) preambulumbekezdése.

(18)  A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló 1606/2002/EK rendelet (IAS-rendelet) (3) preambulumbekezdése.

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1132 irányelve (2017. június 14.) a társasági jog egyes vonatkozásairól szóló (EU) 2017/1132 irányelv (HL L 169., 2017.6.30., 46. o.)(a társasági jogról szóló irányelv) (7) preambulumbekezdése.

(20)  A könyvvizsgálatról szóló irányelv (3) preambulumbekezdése.

(21)  Az átláthatósági irányelv (7) preambulumbekezdése.

(22)  Az átláthatósági irányelvet módosító 2013/50/EU irányelv (HL L 294., 2013.11.6., 13. o.) (26) preambulumbekezdése és az ESEF-rendelet (4) preambulumbekezdése.

(23)  Az ESEF-rendelet vonatkozó jogszabályi követelményeinek való megfelelés ellenőrzésére vonatkozó iránymutatást az Európai Könyvvizsgálat-felügyeleti Szervek Bizottsága által kidolgozott, a könyvvizsgálóknak az egységes európai elektronikus formátumban készült pénzügyi kimutatásokhoz való hozzájárulásáról szóló iránymutatás tartalmazza, amely a következő internetcímen érhető el: https://ec.europa.eu/info/files/191128-ceaob-guidelines-auditors-involvement-financial-statements_en

(24)  Az ESEF-rendelet 3. cikkét – amely előírja, hogy a teljes éves pénzügyi beszámolót XHTML formátumban kell elkészíteni – az átláthatósági irányelv 4. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben kell értelmezni, amely kimondja, hogy az éves pénzügyi beszámolónak tartalmaznia kell többek között az auditált pénzügyi kimutatásokat. Az XHTML dokumentumok ingyenes validáló eszköze itt érhető el: http://validator.w3.org/

(25)  Lásd az ESEF-rendelet 4. cikkét.

(26)  Lásd az ESEF-rendelet 6. cikkét.

(27)  Lásd az ESEF-rendelet 5. cikkét. Ezek a szabályok a tagállamokban bejegyzett kibocsátókra alkalmazandók.

(28)  Lásd az ESEF-rendelet 6. cikkét.

(29)  Az átláthatósági irányelv 4. cikkének (4) bekezdése kereszthivatkozást tartalmaz a 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv 51. és 51a. cikkére, valamint a 83/349/EGK irányelv 37. cikkére. A számviteli irányelv 2013-ban mindkét irányelvet hatályon kívül helyezte. A megfelelési táblázat szerint a hatályon kívül helyezett irányelvek e cikkeire való hivatkozásokat a számviteli irányelv 34. cikkének (1) bekezdésére, 34. cikkének (2) bekezdésére és 35. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

(30)  A könyvvizsgálatról szóló irányelv 28. cikkének (4) bekezdése szintén előírja, hogy a könyvvizsgálói jelentést a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálónak aláírással és dátummal kell ellátnia.

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete ( 2014. július 23. ) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

(32)  Ezek a további változatok magukban foglalhatják például az ESEF-től eltérő formátumban készített pénzügyi beszámolókat vagy olyan, ESEF-formátumban elkészített éves pénzügyi beszámolókat, amelyekben az ESEF-nek megfelelő pénzügyi kimutatások nem auditáltak (például ha az ESEF-nek megfelelő közzétett éves pénzügyi beszámoló nyelve eltér az ESEF-nek megfelelő auditált pénzügyi kimutatások nyelvétől).

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/8

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9434 — UTC/Raytheon)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 379/02)

2020. március 13-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9434 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9434 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/9

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9861 — Unilabs/Medbase/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 379/03)

2020. november 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9861 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32020M9861 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít on-line hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/10

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. november 9.

(2020/C 379/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1883 |
| JPY | Japán yen | 124,67 |
| DKK | Dán korona | 7,4476 |
| GBP | Angol font | 0,90224 |
| SEK | Svéd korona | 10,1970 |
| CHF | Svájci frank | 1,0778 |
| ISK | Izlandi korona | 163,10 |
| NOK | Norvég korona | 10,7101 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 26,475 |
| HUF | Magyar forint | 356,98 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4670 |
| RON | Román lej | 4,8655 |
| TRY | Török líra | 9,5786 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6234 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5388 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,2128 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7378 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5950 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 321,43 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 18,1305 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,8475 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5640 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 710,47 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8821 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,213 |
| RUB | Orosz rubel | 90,1763 |
| THB | Thaiföldi baht | 36,101 |
| BRL | Brazil real | 6,2447 |
| MXN | Mexikói peso | 23,8949 |
| INR | Indiai rúpia | 87,6380 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1883

JPY

Japán yen

124,67

DKK

Dán korona

7,4476

GBP

Angol font

0,90224

SEK

Svéd korona

10,1970

CHF

Svájci frank

1,0778

ISK

Izlandi korona

163,10

NOK

Norvég korona

10,7101

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

26,475

HUF

Magyar forint

356,98

PLN

Lengyel zloty

4,4670

RON

Román lej

4,8655

TRY

Török líra

9,5786

AUD

Ausztrál dollár

1,6234

CAD

Kanadai dollár

1,5388

HKD

Hongkongi dollár

9,2128

NZD

Új-zélandi dollár

1,7378

SGD

Szingapúri dollár

1,5950

KRW

Dél-Koreai won

1 321,43

ZAR

Dél-Afrikai rand

18,1305

CNY

Kínai renminbi

7,8475

HRK

Horvát kuna

7,5640

IDR

Indonéz rúpia

16 710,47

MYR

Maláj ringgit

4,8821

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,213

RUB

Orosz rubel

90,1763

THB

Thaiföldi baht

36,101

BRL

Brazil real

6,2447

MXN

Mexikói peso

23,8949

INR

Indiai rúpia

87,6380

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/11

---

Az Összefonódásokkal Foglalkozó Tanácsadó Bizottság véleménye

(2019. augusztus 20.)

Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy

Előadó: Dánia

(2020/C 379/05)

Hatáskör

| 1. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében összefonódásnak minősül. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügylet az összefonódás-ellenőrzési rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében uniós léptékű. |
| --- | --- |

2.

A termékpiac meghatározása

| 3. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottságnak az érintett termék- és földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő meghatározása vonatkozásában megfogalmazott következtetéseivel a következők tekintetében:






  a) | A villamos energia termelése és nagykereskedelmi értékesítése Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

A villamos energia termelése és nagykereskedelmi értékesítése Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| b) | A villamos energia forgalmazása Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- |

b)

A villamos energia forgalmazása Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| c) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

c)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban.

| d) | Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban. |
| --- | --- |

d)

Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban.

| e) | Downstream nagykereskedelmi gázpiac Csehországban. |
| --- | --- |

e)

Downstream nagykereskedelmi gázpiac Csehországban.

| f) | Gázelosztás Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- |

f)

Gázelosztás Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| g) | Kiskereskedelmi gázellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

g)

Kiskereskedelmi gázellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban.

| h) | Fogyasztásmérés Németországban és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

h)

Fogyasztásmérés Németországban és az Egyesült Királyságban.

| i) | Elektromos közlekedés Németországban. |
| --- | --- |

i)

Elektromos közlekedés Németországban.

| j) | Utcai világítás Magyarországon. |
| --- | --- |

j)

Utcai világítás Magyarországon.

A földrajzi piac meghatározása

| 4. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottságnak az érintett földrajzi piacoknak a határozattervezetben szereplő meghatározása vonatkozásában megfogalmazott következtetéseivel a következők tekintetében:






  a) | A villamos energia termelése és nagykereskedelmi értékesítése Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

A villamos energia termelése és nagykereskedelmi értékesítése Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| b) | A villamos energia forgalmazása Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- |

b)

A villamos energia forgalmazása Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| c) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

c)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban.

| d) | Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban. |
| --- | --- |

d)

Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban.

| e) | Downstream nagykereskedelmi gázpiac Csehországban. |
| --- | --- |

e)

Downstream nagykereskedelmi gázpiac Csehországban.

| f) | Gázelosztás Németországban, Csehországban és Magyarországon. |
| --- | --- |

f)

Gázelosztás Németországban, Csehországban és Magyarországon.

| g) | Kiskereskedelmi gázellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

g)

Kiskereskedelmi gázellátás Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban.

| h) | Fogyasztásmérés Németországban és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

h)

Fogyasztásmérés Németországban és az Egyesült Királyságban.

| i) | Elektromos közlekedés Németországban. |
| --- | --- |

i)

Elektromos közlekedés Németországban.

| j) | Utcai világítás Magyarországon. |
| --- | --- |

j)

Utcai világítás Magyarországon.

A verseny értékelése

| 5. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a bejelentett összefonódás horizontális, nem koordinatív hatások következtében jelentősen akadályozná a hatékony versenyt az alábbi piacokon:






  a) | Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban a háztartások és a KKV-k részére. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Fűtési célú kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Németországban a háztartások és a KKV-k részére.

| b) | Az autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítése és üzemeltetése Németországban. |
| --- | --- |

b)

Az autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítése és üzemeltetése Németországban.

| c) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás a kisfeszültségű hálózathoz csatlakozó fogyasztók részére Csehországban. |
| --- | --- |

c)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás a kisfeszültségű hálózathoz csatlakozó fogyasztók részére Csehországban.

| d) | Kiskereskedelmi gázellátás kis fogyasztók részére Csehországban. |
| --- | --- |

d)

Kiskereskedelmi gázellátás kis fogyasztók részére Csehországban.

| e) | Kiskereskedelmi gázellátás nagy fogyasztók részére Csehországban. |
| --- | --- |

e)

Kiskereskedelmi gázellátás nagy fogyasztók részére Csehországban.

| f) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás versenyképes kkv-fogyasztók részére Magyarországon. |
| --- | --- |

f)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás versenyképes kkv-fogyasztók részére Magyarországon.

| g) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás nagy ipari fogyasztók részére Magyarországon. |
| --- | --- |

g)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás nagy ipari fogyasztók részére Magyarországon.

| 6. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a bejelentett összefonódás horizontális, nem koordinatív hatások következtében jelentősen akadályozná a hatékony versenyt az alábbi piacokon:






  a) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Szlovákiában. Hat tagállam mellette szavazott. Két tagállam tartózkodott. Egy tagállam ellene szavazott. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás Szlovákiában. Hat tagállam mellette szavazott. Két tagállam tartózkodott. Egy tagállam ellene szavazott.

| b) | Kiskereskedelmi gázellátás Szlovákiában. Hét tagállam mellette szavazott. Két tagállam tartózkodott. |
| --- | --- |

b)

Kiskereskedelmi gázellátás Szlovákiában. Hét tagállam mellette szavazott. Két tagállam tartózkodott.

| c) | Kiskereskedelmi gázellátás Nagy-Britanniában. Kilenc tagállam mellette szavazott. |
| --- | --- |

c)

Kiskereskedelmi gázellátás Nagy-Britanniában. Kilenc tagállam mellette szavazott.

| d) | Energiamérési szolgáltatások (villamos energia és gáz) az Egyesült Királyságban. Kilenc tagállam mellette szavazott. |
| --- | --- |

d)

Energiamérési szolgáltatások (villamos energia és gáz) az Egyesült Királyságban. Kilenc tagállam mellette szavazott.

| 7. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottság azon értékelésével, hogy a bejelentett összefonódás nem horizontális, hatások következtében jelentősen akadályozná a hatékony versenyt az alábbi piacokon:






  a) | A vertikálisan érintett piacok bármelyike Németországban. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

A vertikálisan érintett piacok bármelyike Németországban.

| b) | A vertikálisan érintett piacok bármelyike Csehországban. |
| --- | --- |

b)

A vertikálisan érintett piacok bármelyike Csehországban.

| c) | A vertikálisan érintett piacok bármelyike Magyarországon. |
| --- | --- |

c)

A vertikálisan érintett piacok bármelyike Magyarországon.

| d) | A vertikálisan érintett piacok bármelyike Szlovákiában. |
| --- | --- |

d)

A vertikálisan érintett piacok bármelyike Szlovákiában.

| e) | A vertikálisan érintett piacok bármelyike az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

e)

A vertikálisan érintett piacok bármelyike az Egyesült Királyságban.

Kötelezettségvállalások

| 8. | A tanácsadó bizottság (9 tagállam) egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentő felek által 2019. július 3-án ajánlott végleges kötelezettségvállalások megszüntetik a hatékony verseny jelentős akadályozását, amelyet a Bizottság a határozattervezetben felvázolt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy amennyiben a bejelentő fél teljes mértékben betartja a 2019. július 3-i végleges kötelezettségvállalásokban foglaltakat, a bejelentett ügylet valószínűleg nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak egy jelentős részén. Nyolc tagállam mellette szavazott. Egy tagállam ellene szavazott. |
| --- | --- |

9.

A belső piaccal és az EGT-megállapodással való összeegyeztethetőség

| 10. | A tanácsadó bizottság egyetért a Bizottsággal abban, hogy a bejelentett ügyletet ezért a belső piaccal és az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével és 8. cikkének (2) bekezdésével, valamint az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban. Nyolc tagállam mellette szavazott. Egy tagállam ellene szavazott.
  Ezúton megerősítem, hogy Írország, Szlovénia és az Egyesült Királyság videokonferencia keretében részt vett a tanácsadó bizottság ülésén és felkértek, hogy nevükben írjam alá a tanácsadó bizottság véleményét. |
| --- | --- |

10.

Ezúton megerősítem, hogy Írország, Szlovénia és az Egyesült Királyság videokonferencia keretében részt vett a tanácsadó bizottság ülésén és felkértek, hogy nevükben írjam alá a tanácsadó bizottság véleményét.

Patrick LINDBERG

a tanácsadó bizottság ülésének elnöke

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

1

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/14

---

A meghallgatási tisztviselő zárójelentése (1)

E.ON/Innogy

(Ügyszám: M.8870)

(2020/C 379/06)

1.

2019. január 31-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint az E.ON (a továbbiakban: E.ON, Németország), kizárólagos irányítást szerez az Innogy SE (a továbbiakban: Innogy, Németország), elosztási és fogyasztói megoldások üzletága, továbbá egyes villamosenergia-termelési eszközei felett (a továbbiakban: a javasolt ügylet) (3).

2.

A Bizottság 2019. március 7-én úgy határozott, hogy megindítja az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárást (a továbbiakban: a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti eljárásról szóló határozat). E határozatban a Bizottság megállapította, hogy komoly kétségek merültek fel a javasolt ügyletnek a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével való összeegyeztethetőségét illetően a kiskereskedelmi villamosenergia- és gázellátás piacának horizontális, nem koordinatív hatásainak következtében Csehországban, Németországban, Magyarországon és Szlovákiában.

3.

2019. március 20-án az E.ON benyújtotta a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozatra adott válaszát.

4.

Miután az E.ON és az Innogy a számukra küldött információkérésre nem nyújtott teljes körű tájékoztatást, a Bizottság 2019. március 25-én az E.ON-nak címzett, és március 29-én pedig az E.ON-nak és az Innogynak címzett két, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló határozatot fogadott el. E határozatok felfüggesztették az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében említett határidőket. 2019. április 5-én az E.ON, április 11-én pedig (az E.ON az Innogyval együtt a kettőjüknek címzett határozatra) nyújtott be teljes körű választ. Az első felfüggesztés ennek megfelelően 2019. március 22-től április 11-ig tartott.

5.

Miután az RWE, illetve az Innogy a számukra küldött információkérésekre nem nyújtott teljes körű tájékoztatást, a Bizottság 2019. április 30-án egy, az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdésén alapuló másik határozatot fogadott el. Ez a határozat ugyanúgy felfüggesztette az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdésének első albekezdésében említett határidőt. Az Innogy 2019. május 8-án teljes körű választ nyújtott be, és ennek megfelelően ez a második felfüggesztés 2019. április 29-től május 8-ig tartott.

6.

2019. február 7. és május 14. között a 2011/695/EU határozat 5. cikke értelmében vett érdekelt harmadik személyekként 18, ugyanazon vagy a kapcsolatban álló piacokon aktív vállalat részvételét engedélyeztem. A Bizottság az eljárás során – szóban és írásban – több alkalommal is kapcsolatba lépett ezekkel a személyekkel, ami lehetővé tette számukra, hogy az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelet végrehajtási rendelete (4) 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban véleményt nyilvánítsanak a tervezett ügyletről.

7.

2019. június 7-én a Bizottság az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikke (3) bekezdése második albekezdésének harmadik mondatával összhangban húsz munkanappal meghosszabbította a végső határozat elfogadására rendelkezésre álló időszakot.

8.

2019. június 20-án az E.ON hivatalosan benyújtotta az első kötelezettségvállalásokat, amelyeket a Bizottság 2019. június 21-én piaci tesztnek vetett alá. 2019. július 3-án a piaci teszt során kapott visszajelzéseket figyelembe véve az E.ON felülvizsgált kötelezettségvállalásokat (a továbbiakban: végleges kötelezettségvállalások) nyújtott be a Bizottsághoz.

9.

A Bizottság nem tett közzé az összefonódás-ellenőrzési rendelet végrehajtási rendelete (5) 13. cikkének (2) bekezdése szerinti kifogásközlést. Ugyanezen rendelet 14. cikkével összhangban ezért nem került sor hivatalos szóbeli meghallgatásra.

10.

2019. augusztus 7-én a meghallgatási tisztviselő elutasította két érdekelt harmadik személy arra irányuló közös kérését, hogy a 2011/695/EU határozat 7. cikke (2) bekezdésének d) pontja és (3) bekezdése alkalmazásában biztosítsa számukra a Bizottság érveléséhez, a vizsgálat előzetes megállapításaihoz és a tervezett határozathoz való hozzáférést. Tekintettel az ezen érdekelt harmadik személyekkel folytatott (részletesebben a (6) bekezdésben leírt) különleges kapcsolatokra, e harmadik személyek megfelelő tájékoztatásban részesültek az eljárás jellegéről és tárgyáról, és hatékonyan élhettek azzal a jogukkal, hogy kifejtsék véleményüket a bejelentett összefonódás rájuk gyakorolt káros hatásairól. A harmadik személyek meghallgatáshoz való joga nem terjed ki arra a jogra, hogy tájékoztatást kapjanak a Bizottság tervezett határozatáról vagy annak indokairól (6).

11.

A határozattervezetben a Bizottság megállapítja, hogy a végleges kötelezettségvállalások megszüntetik a belső piacon vagy annak egy jelentős részén a hatékony versenyt gátló azon jelentős akadályokat, amelyek az ügylet következtében jelentkeznének. Ezért a határozattervezet megállapítja, hogy a tervezett ügylet – a végleges kötelezettségvállalások teljes körű betartása esetén – a belső piaccal és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás megállapodásban foglaltakkal összeegyeztethető.

12.

Összességében megállapítom, hogy ebben az ügyben a felek hatékonyan tudták eljárási jogaikat gyakorolni.

Brüsszel, 2019. szeptember 5.

Joos STRAGIER

---

(1)  A meghallgatási tisztviselő egyes versenyjogi eljárásokban meglévő feladatáról és megbízatásáról szóló, 2011. október 13-i 2011/695/EU európai bizottsági elnöki határozat (HL L 275., 2011.10.20., 29. o.), (a továbbiakban: 2011/695/EU határozat) 16. és 17. cikke szerint.

1

(2)  A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete)(HL L 24., 2004.1.29., 1. o.)(a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

2

(3)  Az Innogy jelenleg az RWE AG irányítása alá tartozik (a továbbiakban: Innogy, Németország). A javasolt összefonódás az RWE és az E.ON közötti összetett eszközcsere részét képezi. Az RWE egy külön ügyben (az M.8871 ügyben) értesítette a Bizottságot az E.ON egyes villamosenergia-termelőeszközei feletti együttes vagy kizárólagos irányításának tervezett megszerzéséről, amit a Bizottság 2019. február 26-án feltételek nélkül jóváhagyott.

3

(4)  A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 802/2004/EK bizottsági rendelet (az összefonódás-ellenőrzési végrehajtási rendelet (HL L 133., 2004.4.30., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 802/2004/EK rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 133., 2004.4.30., 1. o., helyesbítve: HL L 172., 2004.5.6., 9. o.).

5

(6)  Lásd a Kaysersberg kontra Bizottság ügyben hozott ítéletet, T-290/94, EU:T:1997:186, 105-109. pont.

6

Kaysersberg

Bizottság

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/16

---

A Bizottság határozatának összefoglalója

(2019. szeptember 17.)

egy vállalati összefonódásnak a belső piaccal és az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével összeegyeztethetőnek nyilvánításáról

(Ügyszám: M.8870 – E.ON/Innogy)

(az értesítés a C(2019) 6530. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2020/C 379/07)

A Bizottság 2019. szeptember 17-én a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 2004. január 20-i 139/2004/EK tanácsi rendelet (1)
  és különösen annak 8. cikke (2) bekezdése értelmében határozatot hozott egy összefonódási ügyben. A határozat teljes szövegének betekinthető változata az ügy hiteles nyelvén a Versenypolitikai Főigazgatóság honlapján, az alábbi címen található meg: http://ec.europa.eu/competition/index_hu.html

I.   A felek

| (1) | 2019. január 31-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról, amely szerint az E.ON az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében kizárólagos irányítást szerez az Innogy SE (a továbbiakban: Innogy, Németország), elosztási és fogyasztói megoldások üzletága, továbbá egyes villamosenergia-termelési eszközei felett. (2) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Az E.ON az ellátási lánc különböző szintjein – többek között a termelésben, a nagykereskedelmi forgalmazásban, az átvitelben, az elosztásban, a kiskereskedelmi forgalmazásban és az energiával kapcsolatos tevékenységekben (például mérés, elektromos közlekedés stb.) – aktív energetikai vállalkozás. Az E.ON számos tagállamban folytat tevékenységet, többek között Svédországban, Romániában, Olaszországban, Lengyelországban, Dániában, Csehországban, Németországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Az Innogy az RWE 100 %-ban tulajdonolt leányvállalataként az ellátási lánc különböző szintjein – többek között az elosztásban, a kiskereskedelmi forgalmazásban és az energiával kapcsolatos tevékenységekben (például mérés, elektromos közlekedés, stb.) – aktív energetikai vállalkozás. Az Innogy számos tagállamban folytat tevékenységet, többek között Belgiumban, Spanyolországban, Hollandiában, Lengyelországban, Franciaországban, Olaszországban, Portugáliában, Romániában, Horvátországban, Szlovéniában, Csehországban, Németországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Az E.ON a továbbiakban „bejelentő fél” és az Innogyval együtt pedig „a felek”. |
| --- | --- |

(4)

II.   A tervezett összefonódás

| (5) | Az összefonódás abban áll, hogy az E.ON kizárólagos irányítást szerez az Innogy felett. Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor. Az összefonódás az E.ON és az RWE közötti kiterjedt eszközcsere részét képezi, amelynek eredményeként az E.ON elsősorban a villamosenergia- és gázelosztó hálózatok működtetésében lesz aktív, valamint kiskereskedelmi értékesítéssel foglalkozik majd több európai országban. Az RWE a termelésre és a nagykereskedelmi tevékenységekre fog összpontosítani. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Az E.ON megszerzi az RWE leányvállalatának az Innogynak az energiaelosztó hálózatát és fogyasztói megoldásait, valamint egyes kisebb villamosenergia-termelő eszközöket, főleg az Innogy tulajdonában lévő kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő létesítményeket (a továbbiakban: fordított leválasztott eszközök). Az RWE megszerzi az E.ON megújuló energiaforrásokból származó villamosenergia-termelési üzletágának nagy részét és kisebbségi részesedést szerez két már az RWE által üzemeltetett atomerőműben. Az RWE emellett megtartaná a) az Innogy megújulóenergia-termelő eszközeit (a fordított leválasztott eszközök kivételével), b) az Innogy által Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH-ban tulajdonolt 49 %-os részesedést, és c) az Innogy által Németországban és Csehországban működtetett tizenegy gáztároló létesítményt (ezek az eszközök összesen teszik ki a visszaruházott eszközöket). Az RWE továbbá tisztán pénzügyi kisebbségi részesedést is szerezne az E.ON-ban. Az E.ON eszközök RWE általi megszerzését a Bizottság a 2019. február 26-i COMP/M.8871 – RWE/E.ON Transfer Assets határozatával engedélyezte. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Az eszközcsere két része két külön összefonódást keletkeztet. A határozat arra az összefonódásra vonatkozik, amely abból eredne, hogy az E.ON irányítást szerez az Innogy felett. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Az érintett vállalkozások összevont teljes világszintű forgalma meghaladja az 5 000 millió EUR-t. Mindkét vállalkozás EU-szintű forgalma meghaladja a 250 millió EUR-t, de az összevont uniós szintű forgalmuk több mint kétharmadát nem egy és ugyanazon tagállamban termelik meg. A bejelentett művelet tehát uniós léptékű. |
| --- | --- |

(8)

III.   Az eljárás

| (9) | A Bizottságnak komoly kétségei vetődtek fel az összefonódás belső piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, és 2019. március 7-én határozatot fogadott el az összefonódás-ellenőrzési rendelet 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint az eljárás megindításáról. A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti határozattal kapcsolatos írásbeli észrevételeit az E.ON 2019. március 20-án nyújtotta be, amelyet 2019. május 8-án és 2019. május 20-án egészített ki. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban a végső határozat elfogadásának határidejét kétszer felfüggesztették, 2019. március 22-én (2019. április 11-ig) és 2019. április 29-én (2019. május 8-ig) – felfüggesztették. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | A felek kérésére 2019. június 7-én a végső határozat elfogadásának határidejét az összefonódás-ellenőrzési rendelet 10. cikkének (3) bekezdésével összhangban további 20 munkanappal meghosszabbították. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | A Bizottság által megállapított előzetes versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében és részletes megbeszéléseket követően a felek 2019. június 20-án kötelezettségvállalási tervezeteket nyújtottak be a Bizottságnak (a továbbiakban: a II. szakasz kötelezettségvállalásai). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | 2019. június 21-én a Bizottság piaci tesztet hajtott végre annak értékelésére, hogy a II. szakasz kötelezettségvállalásai megfelelőek lennének-e a Bizottság által meghatározott versenyjogi aggályok eloszlatására. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | 2019. július 4-én a felek benyújtották végleges kötelezettségvállalásaikat (a továbbiakban: végleges kötelezettségvállalások). |
| --- | --- |

(14)

IV.   Az értékelés összefoglalása

| (15) | A felek tevékenységei több országban átfedik egymást, de a legfőbb átfedések Németországban, Csehországban, Magyarországon, Szlovákiában és az Egyesült Királyságban történnek. (3) Ezen országok mindegyikén belül jelentős horizontális átfedések vannak a Felek egyes tevékenységeiben. Ezen átfedések összefoglalása az alábbiakban olvasható. |
| --- | --- |

(15)

1.   Németország

1.1.   A piacok meghatározása

| (16) | A kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás: A végfelhasználóknak nyújtott kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacait a Bizottság jellemzően nemzeti kiterjedésűként határozza meg, azonban Németország esetében a múltban szűkebb meghatározást vett figyelembe vett (az elosztóhálózat szintjén (DSO)). E határozat alkalmazásában a Bizottság a nagy fogyasztók esetében fenntartja a nemzeti hatályt és megállapítja, hogy az általa lefolytatott piaci vizsgálat alapján és a Német Szövetségi Kartellhivatal által elfogadott piacmeghatározással összhangban, i. a villamos energia háztartások és a kiskereskedelmi fogyasztók részére történő rendszeres, kiskereskedelmi értékesítésének földrajzi hatálya az alapellátás esetében helyinek minősül és a releváns alapellátási területére korlátozódik; és ii. a villamos energia háztartások és kiskereskedelmi fogyasztók részére különleges szerződések keretében történő, rendszeres, kiskereskedelmi értékesítésének földrajzi piaca nemzeti szintű. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | A kiskereskedelmi elektromosfűtés-ellátás: A Bizottság vizsgálata megállapította, hogy több elem is alátámasztja a nemzeti piac meghatározását, valamint az elemek helyi verseny dinamikára utalnak. Ezért e határozat alkalmazásában a háztartások és a KKV-k kiskereskedelmi elektromosfűtés-ellátási piacának németországi földrajzi hatálya nyitva marad a tekintetben, hogy az a hálózati terület szintjén a regionális verseny erős elemeivel jellemzett nemzeti szintűnek vagy helyi szintűnek minősül-e. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | A kiskereskedelmi gázellátás: A Bizottság megállapította, hogy a kiskereskedelmi gázellátás piacának szerkezete és működése nagyon hasonló a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacához. A Bizottság ezért ugyanazt a földrajzi piaci meghatározást veszi figyelembe a kiskereskedelmi gázellátás mint a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Elektromos közlekedés: E határozat alkalmazásában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy i. az elektromos járművek töltőállomásainak nagykereskedelmi ellátásának földrajzi hatálya nemzeti szintű vagy EGT-szintű (nyitva marad), ii. a magán elektromos járművek töltőállomásainak kiskereskedelmi ellátásának földrajzi hatálya nemzeti szintű, iii. az autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének piaca helyi vagy helyi elemekkel rendelkező nemzeti szintű (nyitva marad), iv. az autópályákon kívüli, nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének piaca helyi vagy nemzeti szintű (nyitva marad), v. a nyilvános elektromos töltőállomások szolgáltatásaira való előfizetéses szolgáltatások piacának hatálya nemzeti, és vi. a nyilvános elektromos töltőállomások márkázatlan szolgáltatásainak piacának hatálya nemzeti. |
| --- | --- |

(19)

1.2.   A verseny értékelése

| (20) | A Bizottság a fentiek szerint értékelte az összefonódást. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás jelentősen akadályozza majd a hatékony versenyt a következő piacokon. |
| --- | --- |

(20)

| a) | A kiskereskedelmi elektromosfűtés-ellátási piacon Németországban: A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert az elektromosfűtés-ellátási piac igen erősen koncentrált piac (az összefonódás a két legnagyobb nemzeti szolgáltatót egyesíti), a felek jelentős versenynyomást gyakorolnak egymásra, korlátozott a felek hiteles alternatívája és magasak a belépési korlátok. |
| --- | --- |

a)

| b) | Az autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének németországi piacán. A Bizottság úgy jutott erre a következtetésre, hogy a felekhez tartozó, egymáshoz közel elhelyezkedő elektromos töltőállomásokat fedezett fel, ahol nem volt versenytárs elektromos töltőállomás. |
| --- | --- |

b)

2.   Csehország

2.1.   A piac meghatározása

| (21) | A kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás: Határozathozatali gyakorlatában a Bizottság nyitva hagyta, hogy Csehországban a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piac földrajzi hatálya nemzeti szintű-e vagy annál szűkebb-e. E határozat alkalmazásában az i. nagyfeszültségű fogyasztók és ii. kisfeszültségű fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás földrajzi piacát országos hatályúnak határozták meg, azonban a kisfeszültségű fogyasztók részére történő kiskereskedelmi ellátás esetében léteznek a versenynek helyi elemei. |
| --- | --- |

(21)

| (22) | A kiskereskedelmi gázellátás: Határozathozatali gyakorlatában a Bizottság nyitva hagyta, hogy Csehországban a kiskereskedelmi gázellátási piacának földrajzi hatálya nemzeti szintű-e vagy annál szűkebb-e. E határozat alkalmazásában i. nagy fogyasztók és ii. kis fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás földrajzi piacát országos hatályúnak határozták meg, azonban a kis fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátásban helyi versenytényezők mutatkoznak. |
| --- | --- |

(22)

2.2.   A verseny értékelése

| (23) | A Bizottság a fentiek szerint értékelte az összefonódást. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás jelentősen akadályozza majd a hatékony versenyt a következő piacokon.






  a) | A kisfeszültségű fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás csehországi piacán. A Bizottság erre a következtetésre, a felek meglévő történelmi helyzete és azon tény miatt jutott, mert a felek szoros versenytársai egymásnak. |
| --- | --- | --- |

(23)

a)

A kisfeszültségű fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás csehországi piacán. A Bizottság erre a következtetésre, a felek meglévő történelmi helyzete és azon tény miatt jutott, mert a felek szoros versenytársai egymásnak.

| b) | A kis fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás csehországi piacán. A Bizottság erre a következtetésre a felek történelmi helyzetének komplementaritása és azon tény miatt jutott, mert a felek szoros versenytársai egymásnak. |
| --- | --- |

b)

A kis fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás csehországi piacán. A Bizottság erre a következtetésre a felek történelmi helyzetének komplementaritása és azon tény miatt jutott, mert a felek szoros versenytársai egymásnak.

| c) | A nagy fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás csehországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert nagy piaci részesedés figyelhető meg a ritka piacon, amelyen a felek szoros versenytársai egymásnak. |
| --- | --- |

c)

A nagy fogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás csehországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert nagy piaci részesedés figyelhető meg a ritka piacon, amelyen a felek szoros versenytársai egymásnak.

3.   Magyarország

3.1.   A piac meghatározása

| (24) | A kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás: A Bizottság a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás piacait Magyarországon előzetesen országos kiterjedésűként határozza meg, miközben a lakossági fogyasztók kiskereskedelmi ellátását szubnacionális szintűnek tekintette (minden egyes elosztórendszer-üzemeltetői (DSO) terület). A Bizottság értékelése alapján e határozat alkalmazásában az egyetemes szolgáltató által kiszolgált lakossági fogyasztók és kkv-fogyasztók részére történő, kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás földrajzi hatálya szubnacionális kiterjedésűnek tekinthető (DSO-terület). A versenyképes ajánlatokkal kiszolgált kkv-fogyasztók és a nagy kereskedelmi és ipari fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás földrajzi hatálya nemzeti szintűnek minősül. |
| --- | --- |

(24)

3.2.   A verseny értékelése

| (25) | A Bizottság a fentiek szerint értékelte az összefonódást. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás jelentősen akadályozza majd a hatékony versenyt a következő piacokon.






  a) | A versenyképes kkv-fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magyarországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert az összefonódás jelentős versenykényszert szüntetne meg egy már amúgy is erősen koncentrált piacon. |
| --- | --- | --- |

(25)

a)

A versenyképes kkv-fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magyarországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert az összefonódás jelentős versenykényszert szüntetne meg egy már amúgy is erősen koncentrált piacon.

| b) | A nagy ipari fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magyarországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert a felek egymás szoros versenytársai és az összefonódás jelentősen csökkentené a tényleges versenytársak számát a piacon. |
| --- | --- |

b)

A nagy ipari fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás magyarországi piacán. A Bizottság azért jutott erre a következtetésre, mert a felek egymás szoros versenytársai és az összefonódás jelentősen csökkentené a tényleges versenytársak számát a piacon.

4.   Szlovákia

4.1.   A piac meghatározása

| (26) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás: A határozat alkalmazásában a Bizottság úgy véli, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás földrajzi piaca nemzeti hatályú, jóllehet erős regionális elemek jellemzik. |
| --- | --- |

(26)

4.2.   A verseny értékelése

| (27) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás nem akadályozza jelentősen a hatékony versenyt Szlovákiában. |
| --- | --- |

(27)

| (28) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az i. szabályozott fogyasztók, ii. szabályozatlan kisfogyasztók és iii. nagy ipari fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás három érintett piaci szegmensében Szlovákiában nem volt jelentős akadálya a hatékony versenynek, mivel a felek nem közeli versenytársak és a többi ellátó erősebb nyomást gyakorol a felekre annál, mint amilyent a felek egymásra gyakorolnak. A Bizottság azt is mérlegelte, hogy az összefonódás – bár most nem gyakorol jelentős hatást a verseny jelenlegi szintjére – befolyásolhatja a versenyt a jövőben azáltal, hogy a potenciális verseny csökkenéséhez vezet, azonban a vizsgálat során gyűjtött bizonyítékok nem támasztották alá ezt a megállapítást. |
| --- | --- |

(28)

5.   Egyesült Királyság

5.1.   A piac meghatározása

| (29) | Kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás
  a háztartások és nagy ipari fogyasztók részére: a korábbi határozatokkal összhangban a Bizottság úgy véli, hogy a kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás földrajzi hatálya Nagy-Britannia. |
| --- | --- |

(29)

5.2.   A verseny értékelése

| (30) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az összefonódás nem fogja jelentősen akadályozni a hatékony versenyt az Egyesült Királyságban. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az i. háztartások, ii. nagy ipari fogyasztók részére történő kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás három érintett piaci szegmensében Nagy-Britanniában nem volt jelentős akadálya a hatékony versenynek, a felek mérsékelt együttes piaci részesedésének és annak a ténynek köszönhetően, hogy számos hiteles alternatív versenytárs működik a piacokon. |
| --- | --- |

(31)

V.   Jogorvoslatok

| (32) | A megállapított versenyjogi aggályok eloszlatása érdekében a felek „végleges kötelezettségvállalásokat” nyújtottak be, amelyek a piaci teszt eredményeit figyelembe vevő módosításokat tartalmaztak. A végleges kötelezettségvállalások a következők: |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Az elektromosfűtés esetében Németországban: a jogorvoslatok gyakorlatilag az EDG (az E.ON legfőbb leányvállalata) fűtési célú villamos energiával ellátott különleges szerződéses ügyfeleinek elidegenítéséből állnak. A külön fogyasztásmérők alapján kiszolgált fogyasztók esetében a végleges kötelezettségvállalások kiterjednek valamennyi megfelelő, háztartási, villamos energiára vonatkozó különleges szerződésre is, amelyek a fűtési célú villamos energiával ellátott fogyasztókra irányulnak. Az elidegenítés során az ügyfélportfóliót két részre osztják el, amelyeket egy vevő egyben vagy két különböző vevő külön szerez majd meg. |
| --- | --- |

(33)

| (34) | A németországi autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének esetében: az elidegenítés az E.ON azon kötelezettségéből áll, hogy teljes mértékben le kell állítania a felfüggesztett töltőállomások üzemeltetését (azaz azokon a területeken, ahol horizontális átfedések voltak) és egy előre meghatározott ideig nem üzemeltetheti a megszüntetett töltőállomásokat. Továbbá az E.ON kötelezettséget vállal, hogy meghatározott ideig nem üzemelteti a felfüggesztett további töltőállomásokat (olyan harmadik fél által üzemeltetett további töltőállomásokat, amelyekre az E.ON üzemeltetési megállapodás megkötését mérlegelte). |
| --- | --- |

(34)

| (35) | A kis és nagyfogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás, valamint a kisfeszültségű fogyasztók részére történő csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: Az Innogy és kapcsolt csehországi vállalkozásainak teljes csehországi villamosenergia- és gázkiskereskedelmi üzletágának elidegenítése az Innogy többi csehországi tevékenységének többségével együtt. (4) |
| --- | --- |

(35)

| (36) | A versenyképes kkv-fogyasztók és nagy ipari fogyasztók részére történő magyarországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: Az E.ON elidegenítené a versenyképes kkv-fogyasztók és a nagy ipari fogyasztók magyarországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátási üzletágának egészét. |
| --- | --- |

(36)

| (37) | A Bizottság véleménye szerint a végleges kötelezettségvállalások megfelelően kezelik a megállapított versenyjogi aggályokat.






  a) | A németországi elektromosfűtés esetében: a felek között nemzeti szinten és az elosztórendszer-üzemeltetők helyi szintjén fennálló versenyátfedés megszüntetése, valamint egy vagy két régió feletti versenytárs létrehozása, amelyek képesek hatékonyan növekedni és versenyezni az összefonódással létrejött vállalkozással. |
| --- | --- | --- |

(37)

a)

A németországi elektromosfűtés esetében: a felek között nemzeti szinten és az elosztórendszer-üzemeltetők helyi szintjén fennálló versenyátfedés megszüntetése, valamint egy vagy két régió feletti versenytárs létrehozása, amelyek képesek hatékonyan növekedni és versenyezni az összefonódással létrejött vállalkozással.

| b) | A németországi autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket. |
| --- | --- |

b)

A németországi autópályák menti nyilvános elektromos töltőállomások létesítésének és üzemeltetésének esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket.

| c) | A kis és nagyfogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás, valamint a kisfeszültségű fogyasztók részére történő csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket. |
| --- | --- |

c)

A kis és nagyfogyasztók részére történő kiskereskedelmi gázellátás, valamint a kisfeszültségű fogyasztók részére történő csehországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket.

| d) | A versenyképes kkv-fogyasztók és nagy ipari fogyasztók részére történő, magyarországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket. |
| --- | --- |

d)

A versenyképes kkv-fogyasztók és nagy ipari fogyasztók részére történő, magyarországi kiskereskedelmi villamosenergia-ellátás esetében: az elidegenítés megszüntetné a felek közötti releváns versenybeli átfedéseket.

VI.   Következtetés

| (38) | A fent említett okokból a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a kötelezettségvállalásokkal módosított és meghatározott feltételek – többek között a Bizottság által az elidegenítendő üzletágak számára alkalmas vevők elfogadása – függvényében javasolt összefonódás nem akadályozza jelentős mértékben a hatékony versenyt a belső piacon vagy annak jelentős részén. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Következésképpen az összefonódást – az összefonódás-ellenőrzési rendelet 2. cikkének (2) bekezdésével, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével, továbbá az EGT-megállapodás 57. cikkével összhangban – a Bizottság a belső piaccal és az EGT-megállapodással bizonyos feltételek és kötelezettségek mellett összeegyeztethetőnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

(39)

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

(2)  Első lépésben az E.ON megszerzi az Innogy egészét. Második lépésben az E.ON leválasztja az Innogy megújuló villamosenergia-termelési és gáztárolási üzletágának nagyobbik részét, továbbá a Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH-ban lévő részesedését, majd az említett eszközöket visszaruházza az RWE-re.

(3)  Kisebb átfedések vannak még Dániában, Svédországban, Lengyelországban, Romániában, Ausztriában, Olaszországban, Belgiumban, Hollandiában és Franciaországban.

(4)  A tervek szerint az Innogy csehországi gázelosztási tevékenységeit átirányítják a Macquarie-hoz és az RWE pedig megtartja a csehországi gáztárolási tevékenységeit.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/21

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

(2020/C 379/08)

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja | 2020.10.1. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2020.10.1–2020.12.31. |
| Tagállam | Belgium |
| Állomány vagy állománycsoport | LEZ/*8ABDE (különleges feltétel: LEZ/07.) |
| Faj | Rombuszhalak (Lepidorhombus spp.) |
| Övezet | 8a, 8b, 8d és 8e |
| Halászhajótípus(ok) | --- |
| Hivatkozási szám | 24/TQ123 |

A tilalom bevezetésének dátuma és időpontja

2020.10.1.

Időtartam

2020.10.1–2020.12.31.

Tagállam

Belgium

Állomány vagy állománycsoport

LEZ/*8ABDE (különleges feltétel: LEZ/07.)

Faj

Rombuszhalak (Lepidorhombus spp.)

Övezet

8a, 8b, 8d és 8e

Halászhajótípus(ok)

---

Hivatkozási szám

24/TQ123

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/22

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 379/09)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU”

PDO-FR-A0496-AM02

Az értesítés időpontja: 2020.9.15.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A hivatalos földrajzi kódexre való hivatkozást a 2020. év feltüntetésével frissítették.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2018. június 20-i” szövegrész után az „és 2020. június 17-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy az egységes dokumentumba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott termék előállítására.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület felülvizsgálatára azért került sor, mert település-egyesülés miatt egyes települések neve megváltozott.

Ennek megfelelően „Saint-Géréon” és „Ancenis” települések helyébe „Ancenis-Saint-Géréon” település lép. „Saint-Hilaire-de-Loulay” és „Montaigu” települések helyébe a „Montaigu-Vendée kizárólag Montaigu és Saint-Hilaire-de-Loulay volt önálló települések területe tekintetében” szövegrész lép.

Ez a módosítás szövegezésbeli módosítás, amely nem módosította a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területet.

E módosítás következtében módosult az egységes dokumentum 9. pontja.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok száraz és csendes fehérborok.

A borok jellemzői a következők:

| — | térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10 %, |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10 %,

| — | 3 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom), |
| --- | --- |

—

3 gramm/liter maximális erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom),

| — | 10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom, |
| --- | --- |

—

10 milliekvivalens/liter maximális illósavtartalom,

| — | térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: 12 %. |
| --- | --- |

—

térfogatszázalékban kifejezett maximális összes alkoholtartalom az alkoholtartalom-növelést követően: 12 %.

A borok összes savtartalmának, összes kén-dioxid-tartalmának és összes tényleges alkoholtartalmának meg kell felelnie a közösségi jogszabályokban meghatározott küszöbértékeknek. A borok száraz és csendes fehérborok.

Intenzív, túlnyomórészt gyümölcsös aromáik vannak, amelyekhez időnként jódos jegyek társulnak, valamint olyan ízharmóniával rendelkeznek, amelyben összességében az üdeség dominál.

A hosszú ideig tartó érlelés gazdagabb ízaromákat kölcsönözhet a boroknak, és kiválóan alkalmassá teheti azokat az öregítésre.

Aromagazdagságuk kifejeződésének megőrzése és felerősítése érdekében gondosan palackozzák azokat.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 6 500 tőke.

A sorok közötti távolság legfeljebb 1,50 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,90 méter és 1,10 méter közöttinek kell lennie.

A szőlőtőkék metszésekor tőkénként legfeljebb 12 rügyet hagynak meg:

| — | rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; vagy |
| --- | --- |

—

rövidcsapos metszéssel, tőkénként legfeljebb 5 csap meghagyásával; vagy

| — | egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel. |
| --- | --- |

—

egyszerű vagy kettős Guyot-metszéssel.

A metszést a rügyfakadás vagy az Eichhorn–Lorentz skála 5. szakasza előtt be kell fejezni.

A metszés módjától függetlenül a szőlő tőkénként 4 további rügy meghagyásával is metszhető, feltéve, hogy a 11 vagy 12 leveles fenológiai szakaszban az adott évi termőágak tőkénkénti száma legfeljebb 12.

Borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

Tilos a leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése, amelynek során –5 °C-nál alacsonyabb hőmérséklet jön létre.

A borok térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12 %-ot.

Az alkoholos erjesztés végétől legalább a szüretet követő év március 1-jéig a borok az erjedésük során keletkező finomseprőn érlelődnek. A borok a palackozásukkor vagy a pincészeteken kívülre történő első szállításukkor még az erjedésük során keletkező finomseprőn találhatók.

A fentiekben ismertetett rendelkezéseken kívül a boroknak a borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi jogszabályokban, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

b)   Maximális hozamok

66 hektoliter hektáronként.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletszakaszára az Institut national de l’origine et de la qualité által az illetékes nemzeti bizottság 2017. június 15-i ülésén jóváhagyott földrajzi területen kerül sor. E termékleírás illetékes nemzeti bizottság általi jóváhagyásának napján ez a terület – a 2018. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Le Bignon (részben), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (részben), La Limouzinière, La Planche, Montbert (részben), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (részben), Vieillevigne (részben). |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Le Bignon (részben), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (részben), La Limouzinière, La Planche, Montbert (részben), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (részben), Vieillevigne (részben).

| — | Vendée megye: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Melon B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területre vonatkozó információk

a)   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvény alapvetően a Grandlieu-tavat körülvevő dombokon és a tavat tápláló folyóvizek – többek között a Logne, a Boulogne és az Ognon folyó – mentén, valamint a vízelvezetőjeként szolgáló Acheneau menti lankákon helyezkedik el, és elér a Loire torkolatvidékéig Nantes és Saint-Nazaire között. A földrajzi terület Loire-Atlantique és Vendée megye területének egy részére terjed ki, Nantes városától délre, az Atlanti-óceán partjaitól nem messzire található. A „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelölés földrajzi területének legnyugatibb részét képezi. A szőlőültetvényt a legjobb fekvésű szigetecskékre telepítették, amelyek többnyire elszigetelten helyezkednek el egy – egyébként és elsődlegesen – állattenyésztési és növénytermesztési tevékenységeknek szentelt területen.

A földrajzi terület kifejezetten mérsékelt óceáni éghajlattal rendelkezik, ahol a tengerpart közelségét figyelembe véve a hőmérséklet-ingadozás igen csekély az év folyamán. Télen a Grandlieu-tó képezi Franciaország kontinentális területén a legnagyobb kiterjedésű édesvíz-területet, és hozzájárul az enyhe levegőhőmérséklethez, jelentősen csökkentve a fagyok gyakoriságát. A tengerpart és a szőlőültetvények közötti bármilyen jelentős domborzati elem hiánya kedvez a felhőket hordozó tengeri szelek gyors átvonulásának, ami alacsony csapadékmennyiséget okoz a földrajzi területen, valamint a szárazföld belsejéhez viszonyítva jelentősebb napsugárzást eredményez. Nyáron a hőmérséklet általában enyhe marad, a ritkán előforduló kánikulás időszakokat pedig enyhíti a Grandlieu-tónak köszönhető páratartalom.

A földrajzi terület geológiai szerkezete főleg metamorf kőzetekből, leginkább csillámpalából és gneiszből áll, valamint lúgos kőzetek, amfibolit, eklogit és zöldkő alkotta nagy kiterjedésű kőzettelérekből. A Grandlieu-tó körüli, alacsonyabban fekvő területeken az elsődleges talapzatot helyenként harmadkori üledék borítja, amely elsősorban – változó arányban – agyagos és kavicsos homokból áll. Az ezeken a különböző képződményeken kialakult talajok általában barnák, egészségesek és vízáteresztőek. A szokásoknak megfelelően a szőlő szüreteléséhez meghatározott parcellaterület szigorúan azokat a dombokat határolja körül, amelyek nyílt területet képeznek, alapvetően vagy hagyományosan szőlővel vannak betelepítve, valamint azokat a parcellákat, amelyek kevésbé mély és mérsékelten termékeny talajjal rendelkeznek, amelyek hamar képesek átmelegedni és vízraktározó képességük korlátozott.

b)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelöléshez tartozó szőlőültetvény régi szőlészeti hagyományok örököse. A bourgneufi és noirmoutier-i öbölből induló sóút a borellátás érdekében a középkorban már elhaladt a Grandlieu-tó mentén. Az aktív kereskedelem Írországgal és a kelta országokkal azóta állandósult. A középkori szőlőültetvény ezt követően az (Acheneau partjainál lévő) buzay-i és (Ognon partján található) villeneuve-i apátság hatására bővül.

A XIV. századtól a bourgneufi öbölben megtalálható észak-európai flották jelenlétének köszönhetően kereskedelmi szőlőültetvények jelentek meg. A XVI. században a holland kereskedésnek köszönhető kereslet ösztönzően hatott a fehérbortermelésre. A melon B szőlőfajta így meghonosodott a régióban, ahol a XVII. század közepétől a „Muscadet” névvel illették. A XVIII. század végére a Saint-Philbert-de-Grand-Lieu-i plébánia földjeinek harmada már szőlőültetvényekkel volt beültetve. Ez a település a Második Császárság idejére már 750 hektárnyi szőlőültetvénnyel rendelkezett.

A filoxéravész után a szőlőültetvényeket szőlőoltványokkal állították helyre, olyan új technikákat meghonosítva, mint a Guyot-metszés és a soros művelésű ültetvények. Innentől kezdve a termeléshez kapcsolódó szaktudást a melon B egyedüli szőlőfajta kiválasztásával, magas ültetési sűrűség fenntartásával, a szőlő terhelésének és hozamának szakszerű szabályozásával és a szőlő teljesen érett állapotban való szüretelésével megfelelően törvénybe iktatták.

A gazdag és összetett borok előállítása érdekében a gazdasági szereplők kidolgoztak egy sajátos borkészítési technológiai eljárást, az ún. „nantes-i módszert”, amely azt takarja, hogy a bort lefejtés nélkül legalább egy tél folyamán a bor erjedése során keletkező finomseprőn tartják. Ez a szaktudás abból a szokásból alakult ki, hogy a termelők az elkövetkező ünnepekre készülve a legjobb borukból egy hordónyit seprőn tartottak. Ez az érlelési mód többek között a mannoproteinekkel és az élesztősejtek falának autolíziséből származó egyéb vegyületekkel történő alkoholtartalom-növelés révén lekerekítettséget és zamatosságot kölcsönöz a bornak. Ez a borászati műveletek hiányán és a szénsavgázzal töltött közegben való tartásukon alapuló módszer ráadásul – azáltal, hogy erősen korlátozza az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását – lehetővé teszi az alkoholos erjesztés során képződött aromák tavaszig vagy még tovább való megőrződését. Az érlelésük során a borok harmadlagos aromákkal is gazdagodnak. A melon B szőlőfajtából származó szőlők, mustok és borok jelentős koncentrációban tartalmazzák glikozidos aromák prekurzorait. A cukrokhoz kapcsolódó aglükonokból álló molekulák ebben az állapotban szagtalanok. A β-glikozid kötések különféle kémiai és enzimes folyamatok hatására bekövetkező szétszakadása erősen illatos vegyületeket hoz létre, főleg monoterpéneneket és C13-nor-izoprenoidokat, többek között β-damaszkon képződésével, amely a borok gyümölcsös aromáinak fokozásért felelős anyagként ismert. A gazdasági szereplők elsajátítottak egy olyan sajátos szaktudást, amellyel megvédhető a bor a kádakban való oxidációtól, valamint amelynek révén körültekintéssel végezhető a palackozás, hogy az illatok felszabadulása a lehető leghosszabb ideig folytatódjon, és hogy a borok komplexitása nőjön.

1937-től a földrajzi terület borászati szempontból legjobb fekvésű területeit a „Muscadet” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ismerték el. A termelők azonban, miután még jobban növelni kívánták a legjobb dombokon termelt borok értékét, 1955-től ellenőrzött eredetmegjelölés elismerését kérelmezték, majd kérelmüket 1979-ben ismét benyújtották. A „Muscadet Côtes de Grandlieu ” ellenőrzött eredetmegjelölést végül az 1994. december 29-i rendeletben ismerték el. A borok elláthatók a „Muscadet” név alatt 1977-ben meghatározott „sur lie” (seprőn tartott) hagyományos felirattal, ami abban nyilvánul meg, hogy a borokat a lefejtések és átöntések csökkentése érdekében a szüretet követő év során ugyanazokban a pincészetekben palackozzák, ahol az erjesztés zajlik.

2016-ban a termőterület kb. 250 hektárt fedett le, amelyet kb. 80 termelő művelt. Évente mintegy 12 000 hektolitert hoznak kereskedelmi forgalomba, és ennek nagy részét a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal.

2.   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelölésű borok száraz és csendes fehérborok. Intenzív, túlnyomórészt gyümölcsös aromáik vannak, amelyekhez időnként jódos jegyek társulnak, valamint olyan ízharmóniával rendelkeznek, amelyben összességében az üdeség dominál. A hosszú ideig tartó érlelés gazdagabb ízaromákat kölcsönöz a boroknak, és kiválóan alkalmassá teszi azokat az érésre. Aromagazdagságuk megnyilvánulásának megőrzése és felerősítése érdekében gondosan palackozzák azokat.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátott borok általában kiegyensúlyozottak, többnyire inkább lekerekítettek, összetettebb illataromákkal rendelkeznek, és az alkoholos erjesztés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyözhetnek. Üdeségük, aromagazdagságuk és az endogén szénsavgáz megőrzése érdekében az érlelés során a borokat óvják az oxidációtól. Mivel a borok szén-dioxid-tartalma túl magas a rugalmas tárolóedényekbe való töltéséhez, üvegekbe palackozzák azokat, és a palackozáskor különleges körültekintést igényelnek.

3.   Ok-okozati összefüggések

A földrajzi terület éghajlatát az egészen közeli Atlanti-óceán, valamint a Grandlieu-tó közvetlen hatása és enyhe telek jellemzik. Ez az éghajlat, valamint a többségében tisztán homokos talajú parcellák jelenléte a szőlő vegetációs időszaka során igen korai érést biztosít, így az a hosszú és napsütéses nappalok előnyeit teljes növekedése során élvezi, a leszüretelt termés pedig még az őszi esők előtt beérik. Ez a korai érés fellelhető a borok nyílt és ragyogó jellegében már egészen fiatal koruktól.

A geológiai talapzatot alkotó metamorf kőzetek repedezettsége és a talaj durva szemcséjű szerkezete lehetővé teszi a szőlő mélyen való meggyökerezését, ami mérsékelt és rendszeres vízellátást biztosít, ez pedig kedvez a szőlőszemek érésének. A hűvös nyár biztosítja a melon B szőlőfajta szemeiben megtalálható illékony aromák prekurzorainak megfelelő megőrzését. Az óceáni fuvallatok által az egészségi ártalmaktól védett szőlőszemek teljesen érett állapotban szüretelhetők, gyümölcsös jelleget és finoman jódos illatot kölcsönözve a bornak.

Noha a földrajzi terület régi szőlészeti hagyományok örököse, mezőgazdasága sokáig vegyes volt, melyben az állattenyésztés dominált. A gazdasági szereplők által a „Muscadet Côtes de Grandlieu” ellenőrzött eredetmegjelölés elismerésének megszerzése érdekében megtett út a gazdasági szereplőket a borkészítési eljárásaik összehangolására ösztönözte. Együttes szaktudásuk így lehetővé tette a termelők számra, hogy optimalizálják a szőlőültetvények terméshozamát és a szőlőszemek érettségét.

A helyi szokásoknak megfelelően erjesztett borokat a palackozásig lefejtés nélkül, az erjedésük során keletkező finomseprőn tartják. A földrajzi terület enyhe téli hőmérsékletének köszönhetően, ami kedvez a seprővel való keveredésnek, a borok az érlelés során folyamatosan tovább fejlődnek, és a következő tavasztól gazdagabb ízaromákat tárnak fel. A gondossággal végzett palackozás lehetővé teszi a bor alapvető jellemzőinek megőrzését, bizonyos aromák pedig a palackozást követően is tovább fejlődnek. A természeti környezetben és a melon B szőlőfajtában rejlő lehetőségekhez tökéletesen hozzáigazított szaktudás lehetővé teszi, hogy az erjesztés során keletkezett illatmolekulák és a glikozidos aromák prekurzorai teljes mértékben érvényre jussanak a borban.

A szüretet követő évben palackozott, a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal kiegészített ellenőrzött eredetmegjelölésű borok megőrizik jellegzetes üdeségüket, és a borkészítés során képződő szénsavgáz-maradványoknak köszönhetően enyhén gyöngyöznek. Az oxidáció elkerülése érdekében ezeket a borokat közvetlenül a pincészetekben palackozzák. Ez a hagyományos gyakorlat, amely minimálisra csökkenti a termékkel kapcsolatos műveleteket, tökéletesen alkalmas a borok finom illatvegyületeinek megőrzésére.

A földrajzi területen a tengerpart idegenforgalmi jelentőségű területeinek közelsége kedvezően hatott a borok közvetlen értékesítésének fejlődésére. A „Muscadet” borvidéken előállított termékek többségével ellentétben a megtermelt bornak a kereskedelmi forgalomban palackozatlanul értékesített része ezért csekély. Az élénk kereskedelemnek és a borok minőségének köszönhetően a megtermelt borokat szinte teljes egészében a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal értékesítik, legyen szó akár az országhatárokon átnyúló, akár a magánszemélyek számára vagy az atlanti-óceáni partvidék fürdőhelyeinek éttermei részére történő értékesítésről, ahol a borok üdesége remekül harmonizál a kagylókkal, rákokkal, halakkal és a tenger gyümölcseivel.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése, valamint a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátható borok erjesztése, készítése, érlelése és palackozása tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlen szomszédságban lévő terület – a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a következő települések vagy településrészek területét foglalja magában:

| — | Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (részben), Ligné, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (részben), Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Loire-Atlantique megye: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (részben), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (részben), Ligné, Loireauxence (kizárólag La Chapelle-Saint-Sauveur és Varades volt önálló települések területe tekintetében), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (részben), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (részben), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (részben), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (részben), Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló települések területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében). |
| --- | --- |

—

Maine-et-Loire megye: Beaupréau-en-Mauges (kizárólag Beaupréau és Gesté volt önálló települések területe tekintetében), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (kizárólag Fresne-sur-Loire volt önálló települések területe tekintetében), Mauges-sur-Loire (kizárólag La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais és Saint-Florent-le-Vieil volt önálló települések területe tekintetében), Montrevault-sur-Èvre (kizárólag La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart és Saint-Rémy-en-Mauges volt önálló települések területe tekintetében), Orée d’Anjou, Sèvremoine (kizárólag Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine és Tillières volt önálló települések területe tekintetében).

| — | Vendée megye: Cugand, Montaigu-Vendée, kizárólag Montaigu és Saint-Hilaire-de-Loulayvolt önálló települések területe tekintetében. |
| --- | --- |

—

Vendée megye: Cugand, Montaigu-Vendée, kizárólag Montaigu és Saint-Hilaire-de-Loulayvolt önálló települések területe tekintetében.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi terület határain belüli palackozás

A feltétel leírása:

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátható borokat a körülhatárolt területen belül kell palackozni.

Az erjesztési és az érlelési módból adódó jellemzők – nevezetesen az üdeség, az ízkomplexitás, melyből bizonyos összetevők a palackozást követően nyilvánulnak meg, valamint az endogén szénsavgáz-tartalomnak köszönhető enyhe gyöngyözés – megőrzéséhez az átöntések korlátozása érdekében a „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátható borokat a szüretet követő év március 1-je és december 31-e között a pincészetekben palackozzák.

Ez a sajátos érlelési mód többek között a mannoproteinekkel és az élesztősejtek falának autolíziséből származó egyéb vegyületekkel történő alkoholtartalom-növelés révén lekerekítettséget és zamatosságot kölcsönöz a bornak. Ez a módszer a borászati műveletek hiányán és a borok szénsavgázzal töltött közegben való tartásán alapul, erősen korlátozva az oxidációs jelenségeket és az illékony vegyületek felszabadulását.

Mivel a borok szén-dioxid-tartalma túl magas a rugalmas tárolóedényekbe való töltéséhez, üvegekbe palackozzák azokat, és a palackozáskor különleges körültekintést igényelnek.

A borok a palackozásukkor vagy a pincészeteken kívülre történő első szállításukkor még az erjedésük során keletkező finomseprőn találhatók.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve – a „sur lie” (seprőn tartott) felirat feltüntetéséhez a termékleírásban meghatározott termelési feltételeknek megfelelő borok esetében – kiegészíthető ezzel a felirattal.

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve – a „Val de Loire” földrajzi név használatához a termékleírásban meghatározott szabályok mellett – kiegészíthető ezzel a földrajzi névvel.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirat és a „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem a magasságot, sem a szélességet, sem pedig a vastagságot tekintve nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

A „sur lie” (seprőn tartott) felirattal ellátott borokon fel kell tüntetni az évjáratot.

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy:

| — | kataszteri dűlőről van szó, |
| --- | --- |

—

kataszteri dűlőről van szó,

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

A kataszteri dűlő nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem a magasságot, sem a szélességet, sem pedig a vastagságot tekintve nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. A kataszteri terület nevét ugyanabban a látómezőben kell feltüntetni, mint az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/29

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2020/C 379/10)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS AZ EGYSÉGES DOKUMENTUMOT ÉRINTŐ STANDARD MÓDOSÍTÁSRÓL

„CÔTES D'AUVERGNE”

PDO-FR-A0925-AM03

Az értesítés időpontja: 2020.9.15.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Földrajzi terület

A földrajzi területhez tartozó településeket a hivatalos földrajzi kódex szerint frissítették. Ennek következtében törölték Mezel és Dallet települést, és a jegyzéket (a Mezel és Dallet települések egyesülése után létrejött) Mur-sur-Allier településsel egészítették ki.

Ez a módosítás kizárólag szövegezésbeli módosítást jelent, a földrajzi terület nem változott.

E módosítás következtében az egységes dokumentum 6. pontja is módosult.

2.   Parcellákra osztott körülhatárolt terület

A termékleírás 1. fejezete IV. szakaszának 2. pontja a „2010. november 16-i” szövegrész után az „és 2020. június 17-i” szövegrésszel egészül ki. A szöveg a „2017. május 3-i” szövegrész után az „és 2020. június 17-i” szövegrésszel egészül ki.

E módosítás célja, hogy a termékleírásba bekerüljön a termelés földrajzi területén belül található, parcellákra osztott körülhatárolt területet érintő módosítás illetékes nemzeti hatóság általi jóváhagyásának dátuma. A parcellákra történő felosztás azoknak a parcelláknak a termelés földrajzi területén belüli azonosítására szolgál, amelyek alkalmasak a szóban forgó oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termelésére.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

3.   A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő területhez tartozó településeket a hivatalos földrajzi kódex szerint frissítették. Ennek következtében „Villeneuve-Lembron” település neve „Villeneuve”-re változott.

E módosítás következtében az egységes dokumentum 9. pontja is módosult.

4.   Az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátuma

Az 1. fejezet IX. szakasza 4. pontjának az adóraktár-engedélyesek közötti borforgalmazás dátumára vonatkozó b) alpontját törölték.

Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Côtes d'Auvergne

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

A borok csendes fehér-, vörös- és rozé borok, amelyek analitikai jellemzői a következők: térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalom: 10,5 %, és a csomagolási szakaszban: a borok erjeszthetőcukor-tartalma (glükóz és fruktóz) legfeljebb 3 g/l, összes savtartalmuk pedig legfeljebb 112 milliekvivalens/liter. A borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 térfogatszázalékot.

Az illósavtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékeit a közösségi jogszabályok állapítják meg.

Az ömlesztve történő forgalomba hozatalra kész vagy a csomagolás szakaszában lévő vörösbortételek almasavtartalma literenként legfeljebb 0,4 gramm. A fehérborok általában citrusfélékre, egzotikus gyümölcsökre vagy érett körtére emlékeztető ízjegyeket hordoznak, amelyek pörkölt aromákká fejlődhetnek. Ízükben többnyire egyfajta élénkség, de testesség és vaskosság is érzékelhető.

Az ízletes rozé borok aromáit gyakran a gyümölcsösség uralja (citrusfélék, egzotikus gyümölcsök, piros gyümölcsök stb.).

A vörösborok színe rendszerint igen mély, a fiatal borok gyakran gyümölcsös aromái (fekete ribiszke, ribizli stb.) érett gyümölcsből készült lekvárt idéző, meggyes, illetve fűszeres (különösen borsra emlékeztető) ízjegyekké alakulhatnak.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék): | |
| Minimális összes savtartalom: | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter): | |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter): | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék):

Minimális összes savtartalom:

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter):

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter):

5.   Borkészítési eljárások

a)   Különleges borászati eljárások

Különleges borászati eljárás

A rozé borok készítéséhez tilos borászati használatra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve; A vörösborok esetében a kivonáson alapuló alkoholtartalom-növelési technikák alkalmazása engedélyezett, és a feldolgozott mennyiséghez viszonyított maximális részleges koncentráció mértéke 10 %-ban rögzített; A borok összes alkoholtartalma az alkoholtartalom-növelést követően nem haladja meg a 12,5 térfogatszázalékot. A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

Művelési gyakorlat

| — | Művelési módok






  a) | Ültetési sűrűség: a szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 400 tőke. Ezeken a szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,90 méter és 1,40 méter közöttinek kell lennie. |
| --- | --- | --- |

—

Művelési módok

a)

Ültetési sűrűség: a szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 400 tőke. Ezeken a szőlőültetvényeken a sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy sorban található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,90 méter és 1,40 méter közöttinek kell lennie.

| b) | A metszésre vonatkozó szabályok: a szőlőt tőkénként legfeljebb 12 rügyre metszik a következő technikák szerint: – egyszerű Guyot-metszés egyetlen szálvesszővel és legfeljebb 2 csappal; – „Y” vagy kettős rövid Guyot-metszés két szálvesszővel és legfeljebb 2 csappal; – rövid metszés (Royat-kordonművelés vagy legyezőművelés): a termőágak száma a virágzás után (a Lorenz-féle 23. fenológiai fázisban) tőkénként legfeljebb 10 lehet. |
| --- | --- |

b)

A metszésre vonatkozó szabályok: a szőlőt tőkénként legfeljebb 12 rügyre metszik a következő technikák szerint: – egyszerű Guyot-metszés egyetlen szálvesszővel és legfeljebb 2 csappal; – „Y” vagy kettős rövid Guyot-metszés két szálvesszővel és legfeljebb 2 csappal; – rövid metszés (Royat-kordonművelés vagy legyezőművelés): a termőágak száma a virágzás után (a Lorenz-féle 23. fenológiai fázisban) tőkénként legfeljebb 10 lehet.

b)   Maximális hozamok

Hektáronként 60 hektoliter.

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelését, a borok erjesztését és készítését Puy-de-Dôme megye következő településeinek területén biztosítják (a felsorolás a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján készült): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d'Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe, La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

Pinot noir N

8.   A kapcsolat(ok) leírása

1.   A földrajzi területre vonatkozó információk

a)   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A Puy-de-Dôme megyében, észak-déli irányban körülbelül 80 km-en, kelet-nyugati irányban pedig 15 km-en elterülő földrajzi terület elsősorban a Limagne-medence peremeit és a keleten a Monts du Livradois hegylánc, nyugaton pedig a Sancy-hegy között húzódó területből kiemelkedő vulkanikus képződmények lejtőit foglalja el. A szőlőparcellák általában elszórtan, számos kis szigeten, szinte mindig jó fekvésű lejtőkön, 350 és 550 m közötti tengerszint feletti magasságban, a földrajzi területet alkotó 53 település területén helyezkednek el.

A Puys-hegyláncot és annak legmagasabb pontját, a Puy de Dôme-ot (1 464 méter) létrehozó vulkáni tevékenység alakította a földrajzi terület tájképét és határozta meg annak sokszínűségét. A kiegészítő földrajzi nevek, például a „Boudes”, a „Chanturgue”, a „Châteaugay”, a „Corent” és a „Madargue” hírneve és különlegessége jól szemlélteti ezt a sokszínűséget. A Riom településen lévő „Madargue” terület egy fehér színű, márgás bortermelő dombot takar. A „Côtes d’Auvergne” emblematikus földrajzi nevéhez, a „Chanturgue”-höz tartozó szőlővidék, amelynek kelta eredetű neve a ragyogó jelentésű „cantalo” és a „jól látható” jelentésű „clarus” szóból ered, egy bazaltplató meredek (több mint 25 %-os) lejtőin terül el. A „Châteaugay” földrajzi névhez tartozó szőlőparcellák egy több kisebb fennsíkra töredezett régi bazaltfolyás oldalait foglalják el. A „Corent” földrajzi név az utolsó kitörések során kialakult hegyről (puy) vált híressé, amelynek sötét színű talajai vulkáni eredetű lejtőtörmelékben gazdagok. A „Boudes” földrajzi nevet viselő szőlőparcellák egy hatalmas mészkődombon terülnek el, amelynek tetejét egy bazaltfolyás védi.

A szőlő szüreteléséhez körülhatárolt parcellákon igen sokféle anyagból, például márgából, bazaltból, vulkáni eredetű lejtőtörmelékből, gránitból és gneiszből származó talajok találhatók. A talajokat azonban egytől egyig jó hőháztartás és alacsony vízkészlet jellemzi, és a parcellák többnyire jó fekvésűek.

A földrajzi terület félkontinentális éghajlatú. A Puys-hegylánc a Sancy-hegy jelenléte miatti főnhatás megvédi a területet a nyugat felől érkező nedves légtömegektől, és magasabb hőmérsékletet tart fenn, mint a teljes földrajzi környezetben.

b)   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

Puy-de-Dôme megyében legalább az V. századra nyúlik vissza a szőlőtermesztés, ahogyan ezt az akkori clermonti püspök, Sidoine APOLLINAIRE írásai is tanúsítják. A nemesség és a papság, majd később a polgárság hatására minőségi szőlőültetvény alakult ki az egész középkorban, egészen a XVIII. század végéig, amikor a beültetett terület már megközelítőleg 21 000 hektárt ért el.

Miután a francia forradalom idején felszámolták a borforgalmazás akadályait, nagyon sok paraszt tudott tulajdonhoz jutni és szőlőt termeszteni. Ennélfogva 1789 és 1804 között megnégyszereződött a kisbirtokok száma, az 1789 és 1850 közötti időszakban pedig 21 000 hektárról 34 000 hektárra nőtt a Puy-de-Dôme megyében beültetett terület. A fajtaválaszték fő szőlőfajtája a szokásos metszési módszerek szerint metszett gamay N szőlőfajta. Dr. J. GUYOT is feljegyezte, hogy „A szőlőt hozzáértéssel termesztik”. Megtalálható a gamay N nemesített változata is, a „gamay d’Auvergne”-nek nevezett „laza” fürtű és kései rügyfakadású szőlőfajta.

Ez a fellendülés az Allier kikötői által biztosított északi felvevőpiacoknak volt köszönhető. A Loire-on Orléans-ig lehajózva szárazföldi úton el lehetett jutni a Szajnáig (és Párizsig). A folyó tehát nagymértékben hozzájárult a termelők jólétéhez.

1895-re a szőlőültetvény területe elérte a 45 000 hektárt.

1890-től gyors ütemben terjedt a filoxéra és hatalmas területeket pusztított el az auvergne-i borvidéken, amelyeket 1900 után csak részben hoztak helyre néhány önkéntes termelő kezdeményezésére. 1902-ben borászati laboratóriumot hoztak létre, 1929-ben pedig létrejött a „Châteauguay” borszindikátus, amelyet 1932-ben az összes auvergne-i borra kiterjesztettek. Ugyanebben az évben a Riomi Bíróság ítéletben mondta ki, hogy a „Vins d’Auvergne” eredetmegjelölést a gamay N, pinot noir N és chardonnay B fajtákból készített és Puy-de-Dôme megye 171 településének területén termelt borokra is megadták.

A termelők ezt követően egyesítették erőiket és 1935-ben szövetkezeti pincészetet hoztak létre Aubière-ben, majd 1950-ben egy másodikat is, a „Cave des Coteaux d’Auvergne”-t, amely 2010-ben már a „Cave Saint-Verny” nevet viselte. Végül 1948-ban jött létre az auvergne-i borok promócióját végző borrend.

Ekkor kezdtek elmozdulni a minőség irányába, és e folyamat során igen hamar 5 körzet emelkedett ki: „Boudes”, „Chanturgue”, „Châteaugay”, „Corent” és „Madargue”, amelyek a régió legerősebb magját alkotják. Ezeknek köszönhetően ismerték el 1951 májusában a Côtes d’Auvergne minőségi bor eredetmegjelölést. A családi termelés különösen erős maradt Auvergne-ben. Így a 330 hektáros területet 2008-ban hozzávetőleg 150 termelő művelte meg, akik mintegy ötven magánpincészetet és körülbelül száz szövetkezeti beszállítót tesznek ki. A 11 000 hektoliteres termelés 75 %-át a vörösborok teszik ki.

2.   A termékek minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A fehérborok általában citrusfélékre, egzotikus gyümölcsökre vagy érett körtére emlékeztető ízjegyeket hordoznak, amelyek pörkölt aromákká fejlődhetnek. Ízükben többnyire egyfajta élénkség, de testesség és vaskosság is érzékelhető. Az ízletes rozé borok aromáit gyakran a gyümölcsösség uralja (citrusfélék, egzotikus gyümölcsök, piros gyümölcsök stb.).

A vörösborok színe rendszerint igen mély, a fiatal borok gyakran gyümölcsös aromái (fekete ribiszke, ribizli stb.) érett gyümölcsből készült lekvárt idéző, meggyes, illetve fűszeres (különösen borsra emlékeztető) ízjegyekké alakulhatnak.

3.   Ok-okozati összefüggések

A borok egyedisége elsősorban a települések és a hegyi lejtőkön található parcellák megválasztására vezethető vissza, amelyek a Puys-hegyláncnak és a Sancy-hegynek köszönhetően védettséget élveznek a nyugatról érkező alacsony légnyomású légtömegektől.

A földrajzi területen ugyanis ki kell emelni a főnhatás fontosságát, amely szabályozza a hőmérsékletet és korlátozza a csapadék mennyiségét. A meleg nyaraknak és a 600 milliméternyi éves átlagos csapadékmennyiségnek köszönhetően a szőlő szüretelésére pontosan körülhatárolt parcellákon a szőlő a teljes vegetációs időszakban kiváló időjárási viszonyokat élvezhet. Ezek a feltételek biztosítják a szőlő fejlődési ciklusának korai megindulását és érési folyamatának optimális lezajlását.

A borok egyedi jellege a fajták kiválasztásának is köszönhető, amelyek természetes módon maradtak fenn a hosszú bortermelői múlt során. A korai érésű gamay N, pinot noir N és chardonnay B szőlőfajtákat azért választották ki, mert jól alkalmazkodtak ezekhez a különleges feltételekhez.

E körülmények következtében optimális módon kell kezelni a növényt és annak termőképességét, amit a magas ültetési sűrűség, a szigorú metszési szabályok alkalmazása, a magas lombozat és a növénytakaróval biztosított talajvédelem is tükröz.

A szőlő megmunkálása és a terméshozamok korlátozása, valamint a borászok szakértelme is segít rávilágítani a rendkívül jó hőháztartású és alacsony víztartalékú vulkáni talajok és a borok minősége közötti szoros kapcsolatra: a szájban élénk és testes, citrusos aromákat felvonultató fehérborok; finom és gyümölcsös rozé borok; gyümölcsös aromájú és fűszeres ízjegyeket hordozó vörösborok.

A szőlősgazdák nemzedékei által végzett kitartó munka eredménye az, hogy az 1932. évi ítélettel elismerték az auvergne-i borokat, amit tovább erősített az Auvergne-ben mindig is nagy ismertségnek örvendő öt földrajzi név elismerése.

A „Côtes d’Auvergne” ellenőrzött eredetmegjelöléssel ellátott borok ismertségéről tanúskodik az is, hogy ezeket a helyi neveket nagyon régóta folyamatosan használják a földrajzi területen.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

A borok erjesztése és készítése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület Puy-de-Dôme megye következő településeinek területét foglalja magában (a felsorolás a 2020. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján készült): Beauregard-l'Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Côtes d'Auvergne” ellenőrzött eredetmegjelölés neve a következő kiegészítő földrajzi nevek egyikével egészíthető ki: „Boudes”, „Chanturgue”, „Châteaugay”, „Corent”, „Madargue”, a termékleírásban meghatározott rendelkezésekkel összhangban.

| a) | Azokat a választható jelöléseket, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, a címkéken akkora karakterekkel kell feltüntetni, amelyeknek a mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét. |
| --- | --- |

a)

Azokat a választható jelöléseket, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, a címkéken akkora karakterekkel kell feltüntetni, amelyeknek a mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

| b) | A kiegészítő földrajzi nevek feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét. |
| --- | --- |

b)

A kiegészítő földrajzi nevek feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretét.

| c) | Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – kataszteri dűlőről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. A kataszteri dűlő nevét akkora karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét. |
| --- | --- |

c)

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – kataszteri dűlőről van szó; – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. A kataszteri dűlő nevét akkora karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

Helyesbítések

| 2020.11.10. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 379/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2020.11.10.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 379/34

---

Helyesbítés a következőhöz: Nyílt pályázati felhívás – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 – ReferNet – A Cedefop európai szakképzési szakértői hálózata (VET)

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 327., 2020. október 5.
  )

(2020/C 379/11)

„A 2021–23. évi partnerségi keretmegállapodásra és a 2021. évi egyedi támogatási megállapodásra vonatkozó pályázatokat legkésőbb 2020. november 30-ig kell benyújtani.”

Amint e helyesbítést közzéteszik, azt a Cedefop weboldalán is bejelentik az alábbi linken:

https://www.cedefop.europa.eu/hu/about-cedefop/public-procurement/refernet-call-proposals-belgium

---