# Eiropas Savienības C 375/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 375 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 6. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 375

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 6. novembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 375/01 | Komisijas Paziņojums — Bīstamo mājsaimniecības atkritumu dalīta vākšana | 1 |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2020/C 375/02 | Grozījums ECB ētikas principos
  (Ar šo tekstu aizstāj ECB Personāla noteikumu 0. daļu, kas nosaka ētikas principus, tekstā, kas publicēts 2015. gada 20. jūnija Oficiālajā Vēstnesī C 204, 3. lpp. ) | 25 |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 375/03 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | dIebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 375/01

Komisijas Paziņojums — Bīstamo mājsaimniecības atkritumu dalīta vākšana

1

Eiropas Centrālā banka

2020/C 375/02

Grozījums ECB ētikas principos
  (Ar šo tekstu aizstāj ECB Personāla noteikumu 0. daļu, kas nosaka ētikas principus, tekstā, kas publicēts 2015. gada 20. jūnija Oficiālajā Vēstnesī C 204, 3. lpp. )

(Ar šo tekstu aizstāj ECB Personāla noteikumu 0. daļu, kas nosaka ētikas principus, tekstā, kas publicēts 2015. gada 20. jūnija Oficiālajā Vēstnesī C 204, 3. lpp. )

25

Eiropas Komisija

2020/C 375/03

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

dIebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 375/07 | Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. novembris | 46 |
| 2020/C 375/08 | Komisijas Lēmums (2020. gada 22. jūlijs) par norādījumu Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram ievadīt Eiropas Savienības darījumu žurnālā izmaiņas valsts aviācijas kvotu sadales tabulās attiecībā uz aviācijas kvotām, kas 2020. gadā bez maksas jāiedala dalībvalstīm, kuras administrē gaisakuģu operatorus, kas veikuši lidojumus no ES uz Šveici | 47 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2020/C 375/07

Euro maiņas kurss — 2020. gada 5. novembris

46

2020/C 375/08

Komisijas Lēmums (2020. gada 22. jūlijs) par norādījumu Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram ievadīt Eiropas Savienības darījumu žurnālā izmaiņas valsts aviācijas kvotu sadales tabulās attiecībā uz aviācijas kvotām, kas 2020. gadā bez maksas jāiedala dalībvalstīm, kuras administrē gaisakuģu operatorus, kas veikuši lidojumus no ES uz Šveici

47

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2020/C 375/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 57 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2020/C 375/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Duferdofin-Nucor

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/1

---

Komisijas Paziņojums

Bīstamo mājsaimniecības atkritumu dalīta vākšana

(2020/C 375/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 1. | IEVADS | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BĪSTAMO MĀJSAIMNIECĪBAS ATKRITUMU VĀKŠANAS PARAUGPRAKSES PIEMĒRI | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Sadzīves ķimikālijas | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļi un ķermeņa kopšanas līdzekļi | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Krāsas, lakas, iespiedkrāsas un līmes | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Mājsaimniecībā un dārzā izmantojamie pesticīdi | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Fotoķimikālijas | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Iepakojums | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.2. | Mājsaimniecībās radītie veselības aprūpes atkritumi | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Zāles | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Adatas un citi potenciāli infekciozi atkritumi | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 2.3. | Būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Atkritumi, kas satur azbestu | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Apstrādāta koksne | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Akmeņogļu darva un darvu saturoši produkti | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

| 2.4. | Atkritumi, kas rodas automobiļu uzturēšanas laikā | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Eļļas filtri un kontaminēti absorbējošie materiāli | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Automobiļiem paredzēti izstrādājumi, virsbūves pulēšanas līdzekļi, antifrīza šķidrumi | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Atkritumi, kas satur dzīvsudrabu (un kas nav EEIA) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5.

| 3. | BĪSTAMO MĀJSAIMNIECĪBAS ATKRITUMU DALĪTAS VĀKŠANAS PANĀKUMU FAKTORI | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Ekonomiskie stimuli | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pielāgotas atkritumu dalītas vākšanas sistēmas | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Izpratnes veidošana un saziņa | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Prasību izpildes nodrošināšana | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 4. | ATSAUCES | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| PIELIKUMS. Saites uz labas saziņas prakses piemēriem | 24 |
| --- | --- |

1.   IEVADS

Šīs vadlīnijas ir sagatavotas, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem (1) (turpmāk “Atkritumu pamatdirektīva”) 20. panta 4. punktu, kurā ir noteikts, ka Komisijai, lai dalībvalstīm palīdzētu pildīt Atkritumu pamatdirektīvas 20. panta 1. punktā noteikto dalītas vākšanas pienākumu, ir jāizstrādā vadlīnijas par mājsaimniecībās radušos bīstamo atkritumu dalītu vākšanu.

Šo norādījumu galvenais mērķis ir novērst cilvēka veselības, vides un jo īpaši atkritumu apsaimniekošanas jomā strādājošo personu apdraudējumu, sekmējot mājsaimniecībās radīto bīstamo atkritumu dalītu vākšanu. To mērķis ir arī saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvas mērķiem palielināt to materiālu apjomu un kvalitāti, kuri tiek sagatavoti atkalizmantošanai un resursu atguvei, novēršot citu materiālu plūsmu kontamināciju, kuras rezultātā atkritumu apstrādes procesā resursi paliek atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas zemākajos līmeņos (2). Šā dokumenta mērķis ir sniegt pārskatu par tādiem paraugprakses piemēriem no visas ES, kuri ilustrē atkritumu dalītas vākšanas pienākuma pildīšanu – jo īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Lai gan šie norādījumi attiecas uz bīstamo mājsaimniecības atkritumu efektīvu apsaimniekošanu, tomēr jāatceras, ka saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju prioritāte joprojām ir atkritumu rašanās novēršana un to daudzuma samazināšana. Tādēļ ir būtiski svarīgi organizēt informatīvas kampaņas nolūkā līdz minimumam samazināt bīstamu produktu izmantošanu mājas apstākļos.

Šīs vadlīnijas ir paredzētas dalībvalstu vietējā, reģionālā un centrālā līmeņa iestādēm un atkritumu apsaimniekotājiem. To mērķis ir palīdzēt šīm iestādēm izstrādāt un īstenot bīstamo mājsaimniecības atkritumu dalītas vākšanas programmas un sekmēt šā pienākuma pildīšanu.

Image 1

Avots:Pasaules Bankas (2018) un Eurostat (2008) dati (3)

Bīstamie mājsaimniecības atkritumi parasti veido aptuveni 1 % no kopējās sadzīves atkritumu masas (neskaitot elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumus – EEIA) (4). Tie ir (5) 1 līdz 6 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. Taču valstu līmeņa dati ir grūti salīdzināmi, jo dažādās valstīs pastāv dažādi ziņošanas procesi un datu kategorijas (piemēram, “EEIA” vai “pārtikas tauki”).

Lielāko daļu sadzīves atkritumu, kuru būtisks avots ir mājsaimniecības atkritumi, parasti veido sešas atkritumu plūsmas (sk. 1. attēlu). Lai gan bīstamie mājsaimniecības atkritumi, kas ir neliela atkritumu frakcija, ir iekļauti sadaļā “Citi”, to nozīme tomēr ir diezgan liela – gan drošuma apsvērumu dēļ, gan arī tādēļ, ka tie potenciāli var apgrūtināt visu citu atkritumu frakciju kvalitatīvu reciklēšanu.

Šajās vadlīnijās nav aplūkotas atkritumu plūsmas, uz kurām attiecas citi Savienības tiesību akti par atkritumiem, piemēram, akumulatori, EEIA, atkritumeļļas vai nolietoti transportlīdzekļi, attiecībā uz kuriem jau ir ieviestas īpašas vākšanas un apsaimniekošanas shēmas. Šo īpašo atkritumu vākšanas shēmu darbības laikā gūtā pieredze un iespējamā sinerģija ar tām tomēr var izrādīties noderīga arī bīstamo mājsaimniecības atkritumu dalītas vākšanas jomā.

Šīs vadlīnijas nav saistošas. Eiropas Savienības Tiesa (EST) joprojām ir vienīgā iestāde, kura ir tiesīga interpretēt ES tiesību aktus.

2.   BĪSTAMO MĀJSAIMNIECĪBAS ATKRITUMU VĀKŠANAS PARAUGPRAKSES PIEMĒRI

Bīstamie mājsaimniecības atkritumi ir ļoti dažādi materiāli ar dažādām bīstamām īpašībām. Atkritumu pamatdirektīvas 3. panta 2. punktā bīstamie atkritumi ir definēti kā “atkritumi, kam piemīt viena vai vairākas [direktīvas] III pielikumā minētās bīstamās īpašības”. Šos atkritumus parasti rada mājsaimniecības, un to piemēri ir šādi: krāsas un lakas, dārza pesticīdi, tīrīšanas līdzekļi, atsevišķi neizlietotie medikamenti, atsevišķi atkritumi, kas rodas pašu veiktu mājas un transportlīdzekļu uzturēšanas un remontdarbu laikā.

Kritēriji atkritumu klasificēšanai pēc īpašībām, pēc kurām tos var atzīt par bīstamiem, ir izklāstīti šajā pielikumā un attiecīgos gadījumos ir izmantojami, klasificējot atkritumus par bīstamiem vai nebīstamiem, ņemot vērā to izcelsmi un veidu un to, vai tie ir iekļauti Eiropas atkritumu sarakstā (Lēmums 2000/532/EK) (6).

Atkritumu sarakstā ir sniegta atsauces nomenklatūra atkritumu identificēšanai un klasificēšanai, un attiecībā uz atkritumiem, kuri ir uzskatāmi par bīstamiem, tas ir saistošs. Sarakstā iekļautie atkritumi ir iedalīti dažādās nodaļās un apakšnodaļās atkarībā no to avota un sastāva. Atkritumus var pilnīgi identificēt pēc sešu ciparu koda. Šajā sarakstā bīstamie atkritumi ir atzīmēti ar zvaigznīti (*).

Darbības, kas jāveic, lai noteiktai atkritumu plūsmai piešķirtu atkritumu kodu, un hierarhiskā secība, kas jāievēro, iepazīstoties ar dažādajām saraksta nodaļām, ir aprakstīta Lēmuma 2000/532/EK pielikumā. Plašāki norādījumi par atkritumu klasificēšanu un atkritumu kodu piešķiršanu ir pieejami Komisijas paziņojumā “Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu” (7).

Dažādu bīstamo mājsaimniecības atkritumu veidu īpašības un to apstrāde būtiski atšķiras, taču, balstoties uz esošajiem bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanas paraugprakses piemēriem, var izdalīt šādas atkritumu dalītas vākšanas sistēmas:

| — | periodiska savākšana noteiktās vietās (piemēram, mobils savākšanas punkts) vai pie katras mājas atsevišķi (ik pa divām nedēļām vai biežāk), |
| --- | --- |

—

periodiska savākšana noteiktās vietās (piemēram, mobils savākšanas punkts) vai pie katras mājas atsevišķi (ik pa divām nedēļām vai biežāk),

| — | nodošana atpakaļ veikalā, |
| --- | --- |

—

nodošana atpakaļ veikalā,

| — | nodošana šķiroto atkritumu savākšanas laukumā. |
| --- | --- |

—

nodošana šķiroto atkritumu savākšanas laukumā.

Eiropas Savienībā aptuveni divas trešdaļas atsevišķi savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu tiek savākti šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, savukārt atlikusī trešdaļa galvenokārt tiek savākta periodiskas savākšanas ceļā, jo īpaši mobilajos savākšanas punktos. Mazumtirdzniecības veikalu telpās atrodas atsevišķu veidu atkritumu, piemēram, akumulatoru un EEIA, savākšanas punkti (8).

Daži bīstamie mājsaimniecības atkritumi joprojām netiek pienācīgi likvidēti (9) un tiek izmesti atkritumu atliku konteineros vai arī – mazākā mērā – tiek izmesti tādā veidā, kas var radīt ievērojamu veselības un vides apdraudējumu, piemēram, noskalojot kanalizācijā. (10)

Image 2

| Labas prakses piemērs Nr. 1 (11)

  Luksemburgas Lielhercogistē pastāv integrēta atkritumu vākšanas sistēma, kas bez maksas nodrošina plašas bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanas iespējas: 18 stacionāri savākšanas punkti, kur iedzīvotāji var nodot bīstamas vielas (proti, viens šāds punkts uz 35 000 iedzīvotāju), atkritumu vākšana mobilajos savākšanas punktos četras reizes gadā, pēc pieprasījuma – atkritumu savākšana no mājām. Šajā sistēmā gadā tiek savākti vairāk nekā 5 kg bīstamo mājsaimniecības atkritumu uz vienu iedzīvotāju (12).
  Dažādām fokusgrupām, piemēram, daudzdzīvokļu māju iedzīvotājiem, ir paredzētas informatīvas kampaņas, kurās tiek izmantoti digitāli rīki, un īpaši atbalsta pakalpojumi. Visplašākajās atkritumu vākšanas sistēmās daudzdzīvokļu māju iedzīvotāji atsevišķi var nodot līdz pat 27 dažādu veidu atkritumus, tostarp bīstamos mājsaimniecības atkritumus. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 1 (11)

Luksemburgas Lielhercogistē pastāv integrēta atkritumu vākšanas sistēma, kas bez maksas nodrošina plašas bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanas iespējas: 18 stacionāri savākšanas punkti, kur iedzīvotāji var nodot bīstamas vielas (proti, viens šāds punkts uz 35 000 iedzīvotāju), atkritumu vākšana mobilajos savākšanas punktos četras reizes gadā, pēc pieprasījuma – atkritumu savākšana no mājām. Šajā sistēmā gadā tiek savākti vairāk nekā 5 kg bīstamo mājsaimniecības atkritumu uz vienu iedzīvotāju (12).

Dažādām fokusgrupām, piemēram, daudzdzīvokļu māju iedzīvotājiem, ir paredzētas informatīvas kampaņas, kurās tiek izmantoti digitāli rīki, un īpaši atbalsta pakalpojumi. Visplašākajās atkritumu vākšanas sistēmās daudzdzīvokļu māju iedzīvotāji atsevišķi var nodot līdz pat 27 dažādu veidu atkritumus, tostarp bīstamos mājsaimniecības atkritumus.

| Labas prakses piemērs Nr. 2

  Helsinku reģiona Vides dienests (Somijā) metropoles teritorijā ir izvietojis 50 konteinerus, lai bez maksas vāktu dažādu veidu atkritumus, tostarp bīstamos mājsaimniecības atkritumus. Lai tie būtu viegli piekļūstami, konteineri atrodas degvielas uzpildes stacijās, lielveikalu un citu veikalu teritorijās. Lai garantētu konteineru drošību, tie ir pieejami tikai darba laikā, un vietās, kur nestrādā cilvēki, konteinerus uzraudzīt palīdz vietējā policija. Konteineros drīkst izmest šādus bīstamos mājsaimniecības atkritumus:






  — | dzesēšanas, bremžu un sajūga šķidrumi, |
| --- | --- |

Labas prakses piemērs Nr. 2

Helsinku reģiona Vides dienests (Somijā) metropoles teritorijā ir izvietojis 50 konteinerus, lai bez maksas vāktu dažādu veidu atkritumus, tostarp bīstamos mājsaimniecības atkritumus. Lai tie būtu viegli piekļūstami, konteineri atrodas degvielas uzpildes stacijās, lielveikalu un citu veikalu teritorijās. Lai garantētu konteineru drošību, tie ir pieejami tikai darba laikā, un vietās, kur nestrādā cilvēki, konteinerus uzraudzīt palīdz vietējā policija. Konteineros drīkst izmest šādus bīstamos mājsaimniecības atkritumus:

—

dzesēšanas, bremžu un sajūga šķidrumi,

| — | atkritumeļļas, eļļas filtri un citi eļļaini atkritumi, |
| --- | --- |

—

atkritumeļļas, eļļas filtri un citi eļļaini atkritumi,

| — | šķīdinātāji, piemēram, terpentīns, šķīdinātāji, acetons (arī nagu lakas noņēmēji), |
| --- | --- |

—

šķīdinātāji, piemēram, terpentīns, šķīdinātāji, acetons (arī nagu lakas noņēmēji),

| — | mazgāšanas līdzekļi uz šķīdinātāja bāzes, |
| --- | --- |

—

mazgāšanas līdzekļi uz šķīdinātāja bāzes,

| — | krāsas, līmes, lakas, koksnes konservanti, |
| --- | --- |

—

krāsas, līmes, lakas, koksnes konservanti,

| — | spēcīgas skābes, piemēram, sērskābe, |
| --- | --- |

—

spēcīgas skābes, piemēram, sērskābe,

| — | spiedientvertnes, kurās ir vai ir bijusi gāze, |
| --- | --- |

—

spiedientvertnes, kurās ir vai ir bijusi gāze,

| — | aerosola baloniņi, |
| --- | --- |

—

aerosola baloniņi,

| — | sārmaini mazgāšanas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

sārmaini mazgāšanas līdzekļi,

| — | pesticīdi un dezinfekcijas līdzekļi, |
| --- | --- |

—

pesticīdi un dezinfekcijas līdzekļi,

| — | fotoķimikālijas. |
| --- | --- |

—

fotoķimikālijas.

Ir arī tādi bīstamie mājsaimniecības atkritumi, kurus var nodot tikai šķiroto atkritumu savākšanas laukumos: elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (bez maksas), impregnēts koks (bez maksas) un azbestu saturoši atkritumi (2015. gadā – 10 EUR par katriem 100 litriem).

| Labas prakses piemērs Nr. 3 (13)

  Odensē (Dānijā) katra mājsaimniecība saņem sarkanu 40 litru kasti bīstamo sadzīves atkritumu glabāšanai un transportēšanai. Šī kaste var tikt savākta četros dažādos veidos:






  — | pēc pieprasījuma un par maksu to var savākt tieši mājsaimniecībā, |
| --- | --- |

Labas prakses piemērs Nr. 3 (13)

Odensē (Dānijā) katra mājsaimniecība saņem sarkanu 40 litru kasti bīstamo sadzīves atkritumu glabāšanai un transportēšanai. Šī kaste var tikt savākta četros dažādos veidos:

—

pēc pieprasījuma un par maksu to var savākt tieši mājsaimniecībā,

| — | to var savākt pie daudzdzīvokļu mājas ar kravas automobili, kas pielāgots bīstamajiem sadzīves atkritumiem, |
| --- | --- |

—

to var savākt pie daudzdzīvokļu mājas ar kravas automobili, kas pielāgots bīstamajiem sadzīves atkritumiem,

| — | mājsaimniecības pārstāvis to var aizvest uz vienu no diviem bīstamo mājsaimniecības atkritumu pieņemšanas punktiem, ko apkalpo darbinieki, |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības pārstāvis to var aizvest uz vienu no diviem bīstamo mājsaimniecības atkritumu pieņemšanas punktiem, ko apkalpo darbinieki,

| — | mājsaimniecības pārstāvis noteiktās nedēļas nogalēs to var aizvest uz parastajiem šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem. |
| --- | --- |

—

mājsaimniecības pārstāvis noteiktās nedēļas nogalēs to var aizvest uz parastajiem šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem.

Odensē gadā tiek savāktas 300 t bīstamo mājsaimniecības atkritumu, kas ir aptuveni 1,6 kg uz vienu iedzīvotāju gadā. Lielāko bīstamo mājsaimniecības atkritumu daļu veido krāsas un lakas – 66–75 % no visa savāktā bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjoma. Pārējo daļu veido skābes, pesticīdi, aerosola baloniņi un dažādas citas ķimikālijas.

Tā kā atkritumu vākšanu organizē kvalificēti darbinieki, savākto atkritumu plūsmu kvalitāte un viendabība ir augsta. Bīstamo atkritumu vākšana galvenokārt tiek finansēta no parastās maksas par atkritumu apsaimniekošanu, ko maksā visas pašvaldībā esošās mājsaimniecības. Izmaksas uz vienu iedzīvotāju ir aptuveni 3,3 EUR gadā (saskaņā ar 2014. gadā sniegto informāciju).

| Labas prakses piemērs Nr. 4 (14)

  Parīzē (Francijā) līdztekus šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem un atkritumu savākšanai pēc pieprasījuma pie katras mājas atsevišķi tiek izmantoti Trimobiles (mobili atkritumu savākšanas punkti, kas izvietoti uz trīsriteņu transportlīdzekļiem). Šos transportlīdzekļus nepilnas stundas laikā var pārveidot par mobiliem atkritumu savākšanas punktiem. 2012. gadā šajā tīklā bija 6 mobilie atkritumu savākšanas punkti, kas tika izmantoti 30 dažādās vietās.
  Atkritumu savākšanas pakalpojuma sniegšanas biežums ir atkarīgs no vietējiem apstākļiem – parasti vienu līdz septiņas reizes mēnesī. Katrs transportlīdzeklis vienā vietā atrodas pusdienu. Šādā veidā tiek vākti vairāku veidu atkritumi, tostarp būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi, EEIA un koksne. Atkritumu savākšanas koeficients šajos mobilajos savākšanas punktos ir augsts – 65 % no visiem apkalpotajās teritorijās savāktajiem bīstamajiem mājsaimniecības atkritumiem. 2017. gadā tika savāktas 323 tonnas bīstamo atkritumu (15).
  Šis pakalpojums tiek sniegts tikai mājsaimniecībām un ir pieejams bez maksas. Šo sistēmu galvenokārt finansē vietējās pašvaldības, un gan mobilie savākšanas punkti, gan tradicionālie šķiroto atkritumu savākšanas laukumi izmaksā aptuveni 2 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. EEIA paplašinātās ražotāju atbildības shēma nodrošina nelielu daļu no kopējā finansējuma. Parīzē ar Trimobiles savākto atkritumu izmaksas ir aptuveni 300 EUR/t, savukārt izmaksas tradicionālajos šķiroto atkritumu savākšanas laukumos ir aptuveni 75 EUR/t (saskaņā ar 2014. gada ziņojumu). |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 4 (14)

Parīzē (Francijā) līdztekus šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem un atkritumu savākšanai pēc pieprasījuma pie katras mājas atsevišķi tiek izmantoti Trimobiles (mobili atkritumu savākšanas punkti, kas izvietoti uz trīsriteņu transportlīdzekļiem). Šos transportlīdzekļus nepilnas stundas laikā var pārveidot par mobiliem atkritumu savākšanas punktiem. 2012. gadā šajā tīklā bija 6 mobilie atkritumu savākšanas punkti, kas tika izmantoti 30 dažādās vietās.

Atkritumu savākšanas pakalpojuma sniegšanas biežums ir atkarīgs no vietējiem apstākļiem – parasti vienu līdz septiņas reizes mēnesī. Katrs transportlīdzeklis vienā vietā atrodas pusdienu. Šādā veidā tiek vākti vairāku veidu atkritumi, tostarp būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi, EEIA un koksne. Atkritumu savākšanas koeficients šajos mobilajos savākšanas punktos ir augsts – 65 % no visiem apkalpotajās teritorijās savāktajiem bīstamajiem mājsaimniecības atkritumiem. 2017. gadā tika savāktas 323 tonnas bīstamo atkritumu (15).

Šis pakalpojums tiek sniegts tikai mājsaimniecībām un ir pieejams bez maksas. Šo sistēmu galvenokārt finansē vietējās pašvaldības, un gan mobilie savākšanas punkti, gan tradicionālie šķiroto atkritumu savākšanas laukumi izmaksā aptuveni 2 EUR uz vienu iedzīvotāju gadā. EEIA paplašinātās ražotāju atbildības shēma nodrošina nelielu daļu no kopējā finansējuma. Parīzē ar Trimobiles savākto atkritumu izmaksas ir aptuveni 300 EUR/t, savukārt izmaksas tradicionālajos šķiroto atkritumu savākšanas laukumos ir aptuveni 75 EUR/t (saskaņā ar 2014. gada ziņojumu).

| Labas prakses piemērs Nr. 5 (16)

  Tallinā (Igaunijā) par bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanas punktiem tiek izmantoti rekondicionēti jūras kravas konteineri, kas aprīkoti ar plauktiem, atvilktnēm un atbilstošām atkritumu glabātavām. Šie konteineri tiek izvietoti plaši apmeklētās vietās, lai nodrošinātu to pieejamību iedzīvotājiem. Šāda prakse ir ļāvusi savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu palielināt no 12 tonnām (0,03 kg uz vienu iedzīvotāju gadā) 2000. gadā līdz 158 tonnām (0,4 kg uz vienu iedzīvotāju gadā) 2013. gadā.
  Viena šāda atkritumu savākšanas konteinera izmaksas atkarībā no konteinera lieluma (20–30 m3) 2005. gadā bija robežās no 3 700 EUR līdz 4 500 EUR. Viena atkritumu savākšanas punkta pārvaldības izmaksas bija robežās no 46 EUR mēnesī 2004. gadā līdz 70 EUR mēnesī 2013. gadā. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 5 (16)

Tallinā (Igaunijā) par bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanas punktiem tiek izmantoti rekondicionēti jūras kravas konteineri, kas aprīkoti ar plauktiem, atvilktnēm un atbilstošām atkritumu glabātavām. Šie konteineri tiek izvietoti plaši apmeklētās vietās, lai nodrošinātu to pieejamību iedzīvotājiem. Šāda prakse ir ļāvusi savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu palielināt no 12 tonnām (0,03 kg uz vienu iedzīvotāju gadā) 2000. gadā līdz 158 tonnām (0,4 kg uz vienu iedzīvotāju gadā) 2013. gadā.

Viena šāda atkritumu savākšanas konteinera izmaksas atkarībā no konteinera lieluma (20–30 m3) 2005. gadā bija robežās no 3 700 EUR līdz 4 500 EUR. Viena atkritumu savākšanas punkta pārvaldības izmaksas bija robežās no 46 EUR mēnesī 2004. gadā līdz 70 EUR mēnesī 2013. gadā.

2.1.   Sadzīves ķimikālijas

Lielākajā daļā dalībvalstu pašvaldības jau nodrošina sadzīves ķimikāliju dalītu vākšanu. Tā parasti tiek nodrošināta periodiskas atkritumu savākšanas ceļā vai arī šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, kā arī izmantojot papildu mehānismus – izplatītājiem vācot atkritumus brīvprātīgā kārtā.

Bīstamo sadzīves ķimikāliju vākšanu un apstrādi galvenokārt finansē pašvaldības. Atkritumu vākšanas un apstrādes organizēšana un finansēšana var būt arī paplašinātās ražotāju atbildības shēmu daļa, kā kopš 2011. gada ir Francijā. Francijā virkne šādu nozares shēmu attiecas uz sadzīves ķimikālijām, kas tiek dēvētas par “dažādiem īpašiem atkritumiem” (déchets diffus spécifiques (17)), kuri tiek radīti mājsaimniecībās un ietver pirotehnikas izstrādājumus, ogļūdeņražus, ugunsdzēšamos aparātus, adhezīvus, šķīdinātājus un plaši izmantotas sadzīves ķimikālijas. Pirotehniskas ierīces tiek vāktas, izmantojot kuģu apgādātāju tīklu, kas darbojas saskaņā ar līgumu, kas noslēgts nozares shēmas Aper Pyro ietvaros.

| Labas prakses piemērs Nr. 6

  Briselē (Beļģijā) iedzīvotāji sadzīves ķimikāliju atkritumus var nodot atkritumu savākšanas automobilī Proxy Chimik. Tas periodiski piestāj aptuveni 100 vietās Briselē, katrā vietā paliekot 45 minūtes. Šis pakalpojums atkarībā no konkrētās vietas ir pieejams reizi mēnesī vai reizi divos mēnešos.
  Šādā veidā savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjoms 2012. gadā bija 0,4 kg uz vienu iedzīvotāju. Pirms pieņemšanas atkritumi tiek pārbaudīti, lai izvairītos no kontaminācijas un veselības apdraudējumiem un lai maksimāli palielinātu resursatguves potenciālu (proti, šķidrie un cietie atkritumi ir jānodod atsevišķi un oriģinālajā iepakojumā, uz iepakojuma uzrakstot produkta nosaukumu). Darbinieki, lai varētu pareizi piemērot atkritumu pieņemšanas kritērijus, iziet pamatapmācību darbā ar ķimikālijām.
  Informatīvie materiāli ir šādi: skaidri norādījumi iedzīvotājiem, brošūras, vietnes un mobilās lietotnes iedzīvotāju informēšanai par atkritumu savākšanas grafiku. Lai bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšana iedzīvotājiem būtu pieejama bez maksas, tiek piešķirts publiskais finansējums. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 6

Briselē (Beļģijā) iedzīvotāji sadzīves ķimikāliju atkritumus var nodot atkritumu savākšanas automobilī Proxy Chimik. Tas periodiski piestāj aptuveni 100 vietās Briselē, katrā vietā paliekot 45 minūtes. Šis pakalpojums atkarībā no konkrētās vietas ir pieejams reizi mēnesī vai reizi divos mēnešos.

Šādā veidā savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjoms 2012. gadā bija 0,4 kg uz vienu iedzīvotāju. Pirms pieņemšanas atkritumi tiek pārbaudīti, lai izvairītos no kontaminācijas un veselības apdraudējumiem un lai maksimāli palielinātu resursatguves potenciālu (proti, šķidrie un cietie atkritumi ir jānodod atsevišķi un oriģinālajā iepakojumā, uz iepakojuma uzrakstot produkta nosaukumu). Darbinieki, lai varētu pareizi piemērot atkritumu pieņemšanas kritērijus, iziet pamatapmācību darbā ar ķimikālijām.

Informatīvie materiāli ir šādi: skaidri norādījumi iedzīvotājiem, brošūras, vietnes un mobilās lietotnes iedzīvotāju informēšanai par atkritumu savākšanas grafiku. Lai bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšana iedzīvotājiem būtu pieejama bez maksas, tiek piešķirts publiskais finansējums.

2.1.1.   Mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļi un ķermeņa kopšanas līdzekļi

Tīrīšanas līdzekļiem un ķermeņa kopšanas līdzekļiem (kosmētikai, matu krāsām, nagu lakām, nagu lakas noņēmējiem utt.), ja tie ir bīstami, ir piemērojami šādi Atkritumu saraksta kodi:

| 20 01 13* | – | šķīdinātāji; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | skābes; |
| 20 01 29* | – | mazgāšanas līdzekļi, kas satur bīstamas vielas. |

20 01 13*

–

šķīdinātāji;

20 01 14*

–

skābes;

20 01 29*

–

mazgāšanas līdzekļi, kas satur bīstamas vielas.

Daudzi mājsaimniecībās ikdienā izmantotie tīrīšanas līdzekļi pēc to izmešanas kļūst par bīstamajiem atkritumiem, jo bieži satur šķīdinātājus, skābes, bāzes, abrazīvus materiālus, virsmaktīvās vielas, spilgtinātājus un citas bīstamas sastāvdaļas. Cita starpā tie var būt arī uzliesmojoši vai kodīgi.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Mājsaimniecības tīrīšanas līdzekļi un ķermeņa kopšanas līdzekļi parasti tiek incinerēti. Ķermeņa kopšanas līdzekļu, piemēram, kosmētikas, atkalizmantošana nav plaši izplatīta, taču šajā jomā tiek īstenotas dažas NVO iniciatīvas.

2.1.2.   Krāsas, lakas, iespiedkrāsas un līmes

Krāsas ir šķīdinātāju, pigmentu, minerālu, sveķu, virsmaktīvo vielu un citu piedevu maisījumi. Daļa šo produktu pēc otu un tvertņu mazgāšanas nonāk kanalizācijā un virszemes ūdeņos. Šķīdinātājbāzētas krāsas to lietošanas laikā un ekspluatācijas laika beigās gaisā izdala gaistošus organiskos savienojumus.

Krāsu un šķīdinātāju atkritumi, kas satur bīstamas vielas, veido būtisku bīstamo mājsaimniecības atkritumu daļu. Piemērojamais Atkritumu saraksta kods:

| 20 01 27* | – | krāsas, tipogrāfijas krāsas, adhezīvi un sveķi, kas satur bīstamas vielas. |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

krāsas, tipogrāfijas krāsas, adhezīvi un sveķi, kas satur bīstamas vielas.

| Labas prakses piemērs Nr. 7


  RePaint ir krāsu atkalizmantošanas tīkls, kas darbojas visā Apvienotajā Karalistē (to atbalsta liels krāsu izplatītājs nolūkā nodrošināt zināšanas, redzamību un finansējumu) un savāc krāsas pārpalikumus, atkalpārstrādā tos jaunās krāsās un bez maksas vai par nelielu samaksu iegūtās krāsas izplata iedzīvotājiem, kopienām un labdarības organizācijām. Lai izvairītos no kontaminācijas, tiek ievēroti stingri pārpalikumu pieņemšanas kritēriji (piemēram, krāsas tiek pieņemtas tikai to oriģinālajā iepakojumā).

  RePaint izmanto vairāk nekā 74 krāsu nodošanas punktus, kuri atrodas, piemēram, šķiroto atkritumu savākšanas laukumos un kuros strādā brīvprātīgie, un katru gadu izplata vairāk nekā 300 000 litru krāsas. Viena nodošanas punkta darbības izmaksas atkarībā no mēroga un atrašanās vietas ir gandrīz 10 000 EUR gadā. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 7

RePaint ir krāsu atkalizmantošanas tīkls, kas darbojas visā Apvienotajā Karalistē (to atbalsta liels krāsu izplatītājs nolūkā nodrošināt zināšanas, redzamību un finansējumu) un savāc krāsas pārpalikumus, atkalpārstrādā tos jaunās krāsās un bez maksas vai par nelielu samaksu iegūtās krāsas izplata iedzīvotājiem, kopienām un labdarības organizācijām. Lai izvairītos no kontaminācijas, tiek ievēroti stingri pārpalikumu pieņemšanas kritēriji (piemēram, krāsas tiek pieņemtas tikai to oriģinālajā iepakojumā).

RePaint izmanto vairāk nekā 74 krāsu nodošanas punktus, kuri atrodas, piemēram, šķiroto atkritumu savākšanas laukumos un kuros strādā brīvprātīgie, un katru gadu izplata vairāk nekā 300 000 litru krāsas. Viena nodošanas punkta darbības izmaksas atkarībā no mēroga un atrašanās vietas ir gandrīz 10 000 EUR gadā.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Izlietotās krāsas pārpalikumi ES visbiežāk tiek incinerēti, lai gan notiek arī to atkalizmantošana un reciklēšana. Šķīdinātājus saturošu krāsu (20 01 27*) apglabāšana atkritumu poligonos nav atļauta saskaņā ar Direktīvas 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (18) 5. panta 3. punktu, kas aizliedz šķidru atkritumu un uzliesmojošu atkritumu apglabāšanu poligonos.

2.1.3.   Mājsaimniecībā un dārzā izmantojamie pesticīdi

Pesticīdi ir vielas, kas kā aktīvās vielas ir iekļautas augu aizsardzības līdzekļos un biocīdos. Lai gan mājsaimniecībā izmantojamo pesticīdu sastāvs ir īpaši piemērots neprofesionālai lietošanai mājas apstākļos, tie tomēr satur aktīvās vielas, kas ir toksiskas augiem un dzīvniekiem, kuriem tie nav paredzēti, jo īpaši augiem (herbicīdi), kukaiņiem (insekticīdi) vai sēnēm (fungicīdi). Daži pesticīdi var būt noturīgi un bioakumulatīvi, kā arī toksiski, ja tiek norīti, kā arī kairināt acis un ādu. Veselības un vides apdraudējuma novēršana šo produktu likvidēšanas brīdī lielā mērā ir atkarīga no tā, kā patērētāji ievēro likvidēšanas norādījumus. Savākšanas sistēma, kura dalībvalstīs šā veida atkritumiem tiek izmantota visbiežāk, ir atkritumu pieņemšana no mājsaimniecībām vietējos šķiroto atkritumu savākšanas laukumos.

Mājsaimniecībās radītajiem pesticīdu atkritumiem piemērojamais Atkritumu saraksta kods:

| 20 01 19* | – | pesticīdi. |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

pesticīdi.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Mājsaimniecībās radītie dārzā izmantojamo pesticīdu un ķimikāliju atkritumi parasti reciklēšanai nav piemēroti. Atkritumu apsaimniekošanas shēmas galvenokārt ir vērstas uz to lietošanas samazināšanu un pareizu likvidēšanu ekspluatācijas laika beigās. Vairumā gadījumu pesticīdu atkritumi tiek likvidēti, tos incinerējot augstā temperatūrā.

2.1.4.   Fotoķimikālijas

Šīs kategorijas bīstamo atkritumu apjoms kopš digitālo fotoaparātu parādīšanās ir samazinājies, taču atsevišķas mājsaimniecības joprojām attīsta fotofilmiņas un izgatavo fotogrāfijas, izmantojot lielu daudzumu bīstamu ķimikāliju. Fotoprocesos radušies šķidrie atkritumi satur tādas vielas kā hidrohinīns, nātrija sulfīts, sudrabs, dzīvsudraba hlorīds, kadmijs, ferocianīds, skābes un formaldehīds. Šīs vielas ir atrodamas fotoprocesu šķīdumu atkritumos, krāsu attīstīšanas šķīduma atkritumos, balinātājā, fiksāžā un tās atkritumos. Piemērojamais Atkritumu saraksta kods:

| 20 01 17* | – | fotorūpniecībā izmantotās ķīmiskās vielas. |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

fotorūpniecībā izmantotās ķīmiskās vielas.

Vācijā un Dānijā fotosalonu īpašniekiem ir pienākums no mājsaimniecībām šos atkritumus pieņemt bez maksas. Tie atbild arī par šo atkritumu likvidēšanu.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Fotoķimikāliju atkritumi parasti tiek reciklēti, un šo procesu veicina arī finansiāli apsvērumi, jo ir iespējams ekstrahēt sudrabu. Sudraba atguvei bieži tiek izmantota elektrolīzes metode, taču tā ir dārga.

2.1.5.   Iepakojums

Izlietotais iepakojums, kas satur bīstamas vielas (piemēram, iepriekšējos punktos minētās vielas) un to maisījumus, tiek uzskatīts par bīstamiem atkritumiem, un tiek nodrošināta tā dalīta vākšana šķiroto atkritumu savākšanas laukumos vai mājsaimniecības bīstamo atkritumu periodiskas savākšanas ceļā. Piemērojamais Atkritumu saraksta kods:

| 15 01 10* | – | iepakojums, kas satur bīstamu vielu atlikumus vai kas ir ar tām piesārņots. |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

iepakojums, kas satur bīstamu vielu atlikumus vai kas ir ar tām piesārņots.

Plašāki norādījumi par bīstamo vielu un to maisījumu iepakojuma klasifikāciju un par to, kad tas ir uzskatāms par “tukšu”, ir pieejami Komisijas paziņojumā “Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu” (19). Tukšais iepakojums no mājsaimniecībām parasti tiek savākts, vai nu izmantojot dalītas vākšanas shēmu, vai arī savācot jauktos sadzīves atkritumus.

2.2.   Mājsaimniecībās radītie veselības aprūpes atkritumi

2.2.1.   Zāles

Mājsaimniecībās ir sastopamas ļoti daudzas un dažādas zāles, piemēram, pretsāpju līdzekļi, antibiotikas, hormonu aizstājterapijas zāles, orāli lietojamas ķīmijterapijas zāles un antidepresanti, un saskaņā ar dažām aplēsēm ievērojama daļa šo medikamentu kļūst par atkritumiem (20). Direktīvā 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (127.b pants) (21), ir noteikts, ka dalībvalstis nodrošina atbilstošas savākšanas sistēmas zālēm, kas nav izlietotas vai kam beidzies derīguma termiņš. Dalībvalstis šo pienākumu pilda, nosakot, ka aptiekām vai šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem (22) ir pienākums pieņemt farmaceitisko produktu atkritumus. Šie atkritumi ES tiek vākti arī tādās vietās kā pansionāti un pensionāru kopienas. Savākšanas periodiskums ir atšķirīgs – tie var būt vienas dienas pasākumi, pastāvīga vai periodiska atkritumu vākšana.

Piemērojamie Atkritumu saraksta kodi:

| 20 01 31* | – | citotoksiskas un citostatiskas zāles; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | zāles, kas nav minētas 20 01 31.* pozīcijā. |

20 01 31*

–

citotoksiskas un citostatiskas zāles;

20 01 32

–

zāles, kas nav minētas 20 01 31.* pozīcijā.

Zāļu atkritumu atsevišķa vākšana ir svarīga neatkarīgi no tā, vai konkrēti produkti tiek klasificēti kā bīstami vai nebīstami atkritumi, jo tie no mājsaimniecībām var nonākt vidē. Piemēram, efluents no komunālo (kanalizācijas) notekūdeņu attīrīšanas stacijām satur no organisma izvadītās zāles, kā arī neizlietotās zāles, kas tiek izmestas izlietnēs un tualetes podos (23). Notekūdeņu attīrīšanas stacijas galvenokārt ir paredzētas ekskrētu un citu parastu organisko vielu, nevis zāļu attīrīšanai no notekūdeņiem. Tādēļ zāles un to atlikumi aizvien biežāk tiek konstatēti virszemes ūdeņos (24) (25).

Lai finansētu šo atkritumu vākšanu, dalībvalstis, piemēram, Francija (26) un Spānija (27), ir izveidojušas paplašinātas ražotāju atbildības shēmas, kas tiek piemērotas zālēm, kurām beidzies derīguma termiņš.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi: savāktās zāles, kurām beidzies derīguma termiņš, parasti tiek incinerētas augstā temperatūrā.

| Labas prakses piemērs Nr. 8

  Francijā paplašinātas ražotāju atbildības shēma zāļu jomā tiek īstenota ar organizācijas Cyclamed starpniecību – tā koordinē zāļu atkritumu atsevišķu vākšanu. Cyclamed organizē informatīvas kampaņas pacientiem un veido partnerības ar visiem farmaceitisko produktu piegādes ķēdes dalībniekiem. Shēmā piedalās 21 000 aptieku, 200 izplatītāji un 190 laboratorijas. Cyclamed izdodas savākt 62 % no neizlietotajām zālēm. Kopējais savākto atkritumu apjoms ir 10 500 tonnas jeb 162 g uz vienu iedzīvotāju gadā.
  Šīs atkritumu vākšanas sistēmas kopējās izmaksas ir aptuveni 10 miljoni EUR, kas tiek iegūti no ražotāju iemaksām – 0,0032 EUR par katru zāļu iepakojumu, neieskaitot PVN. Aptuveni 50 % šo izmaksu ir saistītas ar atkritumu likvidēšanu (250 EUR/t), ieskaitot incinerācijas izmaksas (120 EUR/t), glabāšanu un transportēšanu. (28) Aptuveni 25 % no kopējām izmaksām veido aptiekām izsniegto savākšanas kastīšu iepirkums, 10 % – informatīvie pasākumi un 5 % – sistēmas vispārējā pārvaldība. Atlikušie līdzekļi tiek izmantoti pētījumiem, izpētei un dažādiem izdevumiem. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 8

Francijā paplašinātas ražotāju atbildības shēma zāļu jomā tiek īstenota ar organizācijas Cyclamed starpniecību – tā koordinē zāļu atkritumu atsevišķu vākšanu. Cyclamed organizē informatīvas kampaņas pacientiem un veido partnerības ar visiem farmaceitisko produktu piegādes ķēdes dalībniekiem. Shēmā piedalās 21 000 aptieku, 200 izplatītāji un 190 laboratorijas. Cyclamed izdodas savākt 62 % no neizlietotajām zālēm. Kopējais savākto atkritumu apjoms ir 10 500 tonnas jeb 162 g uz vienu iedzīvotāju gadā.

Šīs atkritumu vākšanas sistēmas kopējās izmaksas ir aptuveni 10 miljoni EUR, kas tiek iegūti no ražotāju iemaksām – 0,0032 EUR par katru zāļu iepakojumu, neieskaitot PVN. Aptuveni 50 % šo izmaksu ir saistītas ar atkritumu likvidēšanu (250 EUR/t), ieskaitot incinerācijas izmaksas (120 EUR/t), glabāšanu un transportēšanu. (28) Aptuveni 25 % no kopējām izmaksām veido aptiekām izsniegto savākšanas kastīšu iepirkums, 10 % – informatīvie pasākumi un 5 % – sistēmas vispārējā pārvaldība. Atlikušie līdzekļi tiek izmantoti pētījumiem, izpētei un dažādiem izdevumiem.

2.2.2.   Adatas un citi potenciāli infekciozi atkritumi

Infekciozi atkritumi ir atkritumi, kas satur dzīvotspējīgus mikroorganismus vai to toksīnus, par ko ir zināms vai domājams, ka tie var izraisīt cilvēku vai citu dzīvu organismu saslimšanu (Atkritumu pamatdirektīvas III pielikums). Šā veida atkritumi parasti rodas slimnīcās, laboratorijās un citās veselības aprūpes iestādēs. Taču līdzīgi atkritumi var rasties arī mājas apstākļos, pacientiem ārstējoties un sevi uzraugot pašiem, bez veselības aprūpes personāla iejaukšanās. Tās var būt izlietotās adatas, kuras pacienti izmanto konkrētu slimību, tostarp diabēta, ārstēšanai, un atkritumi no lipīgu infekcijas slimību diagnostiskās paštestēšanas ierīcēm. Informāciju par dažādām infekcijas ierosinātāju kategorijām, kā arī par veselības aprūpē radušos atkritumu kategorijām sniedz Pasaules Veselības organizācija (29). Īpaši valstu noteikumi par šādu atkritumu vākšanu un apstrādi parasti attiecas uz veselības aprūpes iestādēs, piemēram, slimnīcās, laboratorijās un veterinārajās klīnikās, radušamies atkritumiem, taču neattiecas uz veselības aprūpes atkritumiem, kuri rodas mājas apstākļos un kuriem parasti nav paredzētas nekādas citas atsevišķas vākšanas shēmas kā vien zāļu vākšanas shēma (sk. iepriekš tekstā).

Atkritumu sarakstā nav tāda koda, kas attiektos uz atsevišķi savāktiem infekcioziem sadzīves atkritumiem. Patlaban, piemērojot Lēmuma 2000/532/EK pielikumā aprakstīto metodiku, šādiem mājsaimniecībās radušamies atkritumiem varētu piemērot šādus Atkritumu saraksta kodus:

| 20 03 01 | – | jaukti sadzīves atkritumi; |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | citur neminēti sadzīves atkritumi. |

20 03 01

–

jaukti sadzīves atkritumi;

20 03 99

–

citur neminēti sadzīves atkritumi.

| Labas prakses piemērs Nr. 9

  Francija ir izveidojusi paplašinātas ražotāju atbildības shēmu attiecībā uz atsevišķiem potenciāli infekcioziem medicīniskajiem izstrādājumiem, jo īpaši adatām, testēšanas komplektiem un nolietotām medicīniskajām ierīcēm. Šā pienākuma izpildei ražotāju vārdā ir izveidota organizācija DASTRI. Tā izsniedz īpašus konteinerus, ko dēvē par “adatu kastēm” un kas ir jānodod aptiekās, kuras sadarbojas ar DASTRI.
  Sešu gadu laikā pacientiem ir izsniegti 12 miljoni asiem priekšmetiem paredzēto konteineru, un 2018. gadā izdevās droši savākt un apstrādāt 83 % aso priekšmetu.
  2020. gada martā izsludinātās Covid-19 pandēmijas dēļ dažas dalībvalstis vai to reģioni ir ieviesuši īpašas shēmas (30) jauktu atkritumu savākšanai no mājsaimniecībām, kurās ir Covid-19 pacienti. Tomēr, kā norādīts Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) izdotajos norādījumos (31) un vēlāk arī Komisijas dienestu izdotajos norādījumos (32), šādi atkritumi parasti tiek vākti kopā ar nešķirotajiem sadzīves atkritumiem, neīstenojot nekādus īpašus atkritumu vākšanas pasākumus.
  Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Infekciozos atkritumus parasti incinerē atkritumu apsaimniekotāji, kam ir atļauja pieņemt infekciozos atkritumus. Infekciozos atkritumus var arī sterilizēt ar tvaiku vai apstrādāt ķīmiski. Pasaules Veselības organizācija 2019. gadā publicēja visaptverošu pārskatu (33) par tehnoloģijām, kuras izmanto veselības aprūpes atkritumu apstrādē. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 9

Francija ir izveidojusi paplašinātas ražotāju atbildības shēmu attiecībā uz atsevišķiem potenciāli infekcioziem medicīniskajiem izstrādājumiem, jo īpaši adatām, testēšanas komplektiem un nolietotām medicīniskajām ierīcēm. Šā pienākuma izpildei ražotāju vārdā ir izveidota organizācija DASTRI. Tā izsniedz īpašus konteinerus, ko dēvē par “adatu kastēm” un kas ir jānodod aptiekās, kuras sadarbojas ar DASTRI.

Sešu gadu laikā pacientiem ir izsniegti 12 miljoni asiem priekšmetiem paredzēto konteineru, un 2018. gadā izdevās droši savākt un apstrādāt 83 % aso priekšmetu.

2020. gada martā izsludinātās Covid-19 pandēmijas dēļ dažas dalībvalstis vai to reģioni ir ieviesuši īpašas shēmas (30) jauktu atkritumu savākšanai no mājsaimniecībām, kurās ir Covid-19 pacienti. Tomēr, kā norādīts Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) izdotajos norādījumos (31) un vēlāk arī Komisijas dienestu izdotajos norādījumos (32), šādi atkritumi parasti tiek vākti kopā ar nešķirotajiem sadzīves atkritumiem, neīstenojot nekādus īpašus atkritumu vākšanas pasākumus.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Infekciozos atkritumus parasti incinerē atkritumu apsaimniekotāji, kam ir atļauja pieņemt infekciozos atkritumus. Infekciozos atkritumus var arī sterilizēt ar tvaiku vai apstrādāt ķīmiski. Pasaules Veselības organizācija 2019. gadā publicēja visaptverošu pārskatu (33) par tehnoloģijām, kuras izmanto veselības aprūpes atkritumu apstrādē.

2.3.   Būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi

2.3.1.   Atkritumi, kas satur azbestu

Jēdziens “azbests” apzīmē dabā sastopamu šķiedrainu serpentīnu un amfibolu grupas materiālu. Azbests ir bīstams minerāls ar šķiedrainu struktūru, kas tā ieelpošanas gadījumā izraisa nopietnu ilgtermiņa ietekmi uz veselību, arī vēzi, un var būt arī nāvējošs. Agrāk tas savas ugunsizturības un karstumizturības dēļ tika plaši izmantots kā izolācijas materiāls un arī citiem nolūkiem.

Azbests ir viela, kas klasificēta kā 1. kategorijas kancerogēns (34), un saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvas III pielikumu atkritumi, kuru sastāvā šādas vielas daudzums pārsniedz robežkoncentrāciju 0,1 %, tiek klasificēti kā bīstami atkritumi. Azbestu saturošiem atkritumiem, kuri mājsaimniecībās var rasties vai nu ēku nojaukšanas vai atjaunošanas darbos, vai arī izmetot noteikta veida (vecas) iekārtas, piemēro vairākus Atkritumu saraksta kodus:

| 16 02 12* | – | nederīgas iekārtas, kas satur azbestu nesaistītā veidā; |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | bīstamas detaļas, kas noņemtas no nederīgām iekārtām; |
| 17 06 01* | – | izolācijas materiāli, kas satur azbestu; |
| 17 06 05* | – | būvmateriāli, kas satur azbestu. |

16 02 12*

–

nederīgas iekārtas, kas satur azbestu nesaistītā veidā;

16 02 15*

–

bīstamas detaļas, kas noņemtas no nederīgām iekārtām;

17 06 01*

–

izolācijas materiāli, kas satur azbestu;

17 06 05*

–

būvmateriāli, kas satur azbestu.

Lai gan azbesta ražošana ES ir aizliegta ar ierobežojumu, kas noteikts REACH regulas XVII pielikuma 6. punktā (35), tas joprojām ir plaši sastopams dažādos materiālos un produktos ar ilgu aprites ciklu, piemēram, tādos ēku materiālos kā betons, jumta segumi, izolācijas materiāli, cauruļvadu sistēmas utt. Iedzīvotāji, kuri paši veic dažādus mājamatniecības darbus, (saistītus, neirstošus) azbesta atkritumus nodod šķiroto atkritumu savākšanas laukumos dažādās valstīs. Jāatzīmē, ka visās dalībvalstīs ir spēkā tiesību akti, kas atbilstoši Direktīvas 2009/148/EK (36) noteikumiem stingri reglamentē darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar eksponētību azbestam darba vietā. Ar azbestu saturošiem materiāliem drīkst strādāt tikai apmācīti speciālisti, un šādus darbus nevajadzētu veikt pašiem mājas apstākļos.

| Labas prakses piemērs Nr. 10

  Londonā (Apvienotajā Karalistē) pēc pieprasījuma ir pieejams iesaiņota azbesta savākšanas pakalpojums. Iedzīvotāji reizi gadā bez maksas var pieprasīt 15 m3 (jeb septiņu būvgružu maisu) azbesta savākšanu – šis pakalpojums tiek subsidēts. Lai optimizētu izmaksas, šo pakalpojumu kā ārpakalpojumu sniedz īpaši atlasīti privātie darbuzņēmēji. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 10

Londonā (Apvienotajā Karalistē) pēc pieprasījuma ir pieejams iesaiņota azbesta savākšanas pakalpojums. Iedzīvotāji reizi gadā bez maksas var pieprasīt 15 m3 (jeb septiņu būvgružu maisu) azbesta savākšanu – šis pakalpojums tiek subsidēts. Lai optimizētu izmaksas, šo pakalpojumu kā ārpakalpojumu sniedz īpaši atlasīti privātie darbuzņēmēji.

| Labas prakses piemērs Nr. 11

  Flandrijas reģions (Beļģijā) ir apņēmies līdz 2040. gadam kļūt par “azbesta ziņā drošu” reģionu. Viens no šīs rīcībpolitikas pasākumiem ļauj mājsaimniecībām nodot neirstošu (saistītu) azbestu, kas iegūts iedzīvotāju pašu veiktu ēku atjaunošanas darbu laikā, šķiroto atkritumu savākšanas laukumos vai arī pieprasīt to savākšanu no mājām, izmantojot reģistrētus maisus, kurus pirms tam var iegādāties pašvaldībā. Mājsaimniecībām šādu azbestu nododot šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, pakalpojums ir pieejams bez maksas apjomā līdz 200 kg uz vienu iedzīvotāju jeb 1 m3 jeb 10 jumta seguma loksnēm gadā. Pakalpojuma maksu iedzīvotājiem samazina līdzfinansējuma sistēma, un par vienu maisu, kura ietilpība ir aptuveni 20 viļņotās jumta seguma loksnes, ir jāmaksā tikai 30 EUR. Rezultāti rāda, ka šķiroto atkritumu savākšanas laukumos nodotā azbesta apjoms nemainās arī situācijā, kad ir pieejama iespēja pieprasīt azbesta savākšanu tieši no mājām, kas liecina, ka pāreja no šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem uz savākšanu pie katras mājas atsevišķi tomēr nenotiek. Tas nozīmē, ka atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi ir svarīga, jo paātrina azbesta atkritumu aizvākšanu no mājām.
  Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Lai gan pastāv arī alternatīvas apstrādes metodes (37), labākā pieejamā metode joprojām ir azbesta atkritumu apglabāšana atkritumu poligonos. Pirms apglabāšanas var veikt papildu stabilizēšanas pasākumus, lai samazinātu šķiedru atdalīšanās risku. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 11

Flandrijas reģions (Beļģijā) ir apņēmies līdz 2040. gadam kļūt par “azbesta ziņā drošu” reģionu. Viens no šīs rīcībpolitikas pasākumiem ļauj mājsaimniecībām nodot neirstošu (saistītu) azbestu, kas iegūts iedzīvotāju pašu veiktu ēku atjaunošanas darbu laikā, šķiroto atkritumu savākšanas laukumos vai arī pieprasīt to savākšanu no mājām, izmantojot reģistrētus maisus, kurus pirms tam var iegādāties pašvaldībā. Mājsaimniecībām šādu azbestu nododot šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, pakalpojums ir pieejams bez maksas apjomā līdz 200 kg uz vienu iedzīvotāju jeb 1 m3 jeb 10 jumta seguma loksnēm gadā. Pakalpojuma maksu iedzīvotājiem samazina līdzfinansējuma sistēma, un par vienu maisu, kura ietilpība ir aptuveni 20 viļņotās jumta seguma loksnes, ir jāmaksā tikai 30 EUR. Rezultāti rāda, ka šķiroto atkritumu savākšanas laukumos nodotā azbesta apjoms nemainās arī situācijā, kad ir pieejama iespēja pieprasīt azbesta savākšanu tieši no mājām, kas liecina, ka pāreja no šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem uz savākšanu pie katras mājas atsevišķi tomēr nenotiek. Tas nozīmē, ka atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi ir svarīga, jo paātrina azbesta atkritumu aizvākšanu no mājām.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Lai gan pastāv arī alternatīvas apstrādes metodes (37), labākā pieejamā metode joprojām ir azbesta atkritumu apglabāšana atkritumu poligonos. Pirms apglabāšanas var veikt papildu stabilizēšanas pasākumus, lai samazinātu šķiedru atdalīšanās risku.

2.3.2.   Apstrādāta koksne

Koksnes atkritumi rodas mājsaimniecībās veiktu renovācijas darbu un remontdarbu laikā un sastāv no konstrukcijas elementiem un citiem elementiem, piemēram, logu un durvju rāmjiem, starpsienu un jumta elementiem, nojumēm, dārza žogiem un citām ārpustelpu koka struktūrām. Lai novērstu koksnes bojāšanos, tā tiek piesūcināta ar koksnes konservantiem. Dažu plaši izmantotu konservantu, piemēram, vara hroma arsenāta (CCA), kreozota un pentahlorfenola, lietošana ir būtiski ierobežota vai aizliegta, taču ar tiem apstrādātās koksnes likvidēšana joprojām ir nepieciešama (38) (39). Šiem mājsaimniecības atkritumiem piemērojamais Atkritumu saraksta kods:

| 20 01 37* | – | koksne, kas satur bīstamas vielas. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

koksne, kas satur bīstamas vielas.

Mājsaimniecības var apstrādātu koksni nodot šķiroto atkritumu savākšanas laukumos.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Ar CCA un citiem konservantiem apstrādātas koksnes vēlamā apstrādes metode ir incinerācija, kuras laikā tiek nodrošināta mūsdienīga gaisa piesārņojuma kontrole, ņemot vērā, ka dūmgāzēs esošais arsēns ir gaistošs.

2.3.3.   Akmeņogļu darva un darvu saturoši produkti

Akmeņogļu darva plaši tika izmantota par saistvielu ceļu būvniecībā – līdz brīdim, kad tā tika aizstāta ar bitumenu. Arī dzelzceļa koka gulšņi daudzus gadu desmitus tika apstrādāti ar akmeņogļu darvas kreozotu kā konservantu. Mūsdienās kreozota izmantošana koksnes apstrādē ir ļoti ierobežota, un to reglamentē Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) (40) XVII pielikuma 31. punkts.

Akmeņogļu darvu saturoši atkritumi tiek klasificēti kā bīstami atkritumi, jo tie satur ievērojamu daudzumu policiklisko aromātisko ogļūdeņražu (PAH), kas ir kancerogēnisku savienojumu grupa. Akmeņogļu darvu saturoši asfalta atkritumi tiek uzskatīti par bīstamiem atkritumiem, ja akmeņogļu darvas līmenis tajos ir > 0,1 %. Termins “akmeņogļu darva” attiecas uz virkni no oglēm iegūtu sarežģītu vielu, kuras CLP regulas VI pielikumā (41) ir klasificētas kā 1.A kategorijas kancerogēni un kuras saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvas III pielikumu tiek klasificētas kā bīstamie atkritumi, ja to koncentrācija ir 0,1 % vai lielāka. Nolietoti dzelzceļa gulšņi nereti tiek atkalizmantoti dārzos zemes vai žogu nostiprināšanai; tie ir aplūkoti iepriekšējā sadaļā par koksnes atkritumiem. Akmeņogļu darva ir sastopama arī tādos izstrādājumos kā darvoti dēļi vai jumta segumu filcs, kas agrāk tika izmantots kā daļa no dārza mājiņu jumta seguma. Remonta vai nomaiņas laikā no tiem var rasties ievērojams daudzums bīstamo atkritumu.

Piemērojamie Atkritumu saraksta kodi:

| 17 03 01* | – | bitumena maisījumi, kas satur akmeņogļu darvu; |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | akmeņogļu darva un darvu saturoši produkti; |
| 20 01 37* | – | koksne, kas satur bīstamas vielas (sk. 3.3.2. punktu iepriekš tekstā). |

17 03 01*

–

bitumena maisījumi, kas satur akmeņogļu darvu;

17 03 03*

–

akmeņogļu darva un darvu saturoši produkti;

20 01 37*

–

koksne, kas satur bīstamas vielas (sk. 3.3.2. punktu iepriekš tekstā).

Mājsaimniecības šos atkritumus var nodot atkritumu savākšanas laukumos.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Atkarībā no spēkā esošā regulējuma un valstī pieejamās infrastruktūras, šīs kategorijas atkritumi tiek vai nu termiski apstrādāti (incinerācija), vai arī apglabāti atkritumu poligonos, kas saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju ir mazāk vēlams risinājums.

2.4.   Atkritumi, kas rodas automobiļu uzturēšanas laikā

2.4.1.   Eļļas filtri un kontaminēti absorbējošie materiāli

Automašīnu eļļas filtri var nonākt mājsaimniecības atkritumos, kad automašīnu īpašnieki paši veic savu spēkratu apkopi. Šajās darbībās var rasties arī citi ar eļļu piesūkušies atkritumi, piemēram, auduma gabali un cimdi. Ir aprēķināts, ka Apvienotajā Karalistē vien ik gadu tiek izmestas 1 100 tonnas (42) atkritumeļļas, kas atrodas šādos nolietotos filtros, kuri nereti nonāk jauktajos sadzīves atkritumos. Piemērojamie Atkritumu saraksta kodi:

| 15 02 02* | – | absorbenti, filtru materiāls (ieskaitot eļļas filtrus, kas nav minēti citur), slaucīšanas materiāls, aizsargapģērbs, kas piesārņoti ar bīstamām vielām; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | eļļas filtri. |

15 02 02*

–

absorbenti, filtru materiāls (ieskaitot eļļas filtrus, kas nav minēti citur), slaucīšanas materiāls, aizsargapģērbs, kas piesārņoti ar bīstamām vielām;

16 01 07*

–

eļļas filtri.

Šādus atkritumus var nodot attiecīgi pilnvarotos uzņēmumos, kuros šādi atkritumi rodas to profesionālās darbības laikā, piemēram, automobiļu remontdarbnīcās vai rezerves daļu veikalos (par to var būt noteikta maksa) vai šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, izmantojot īpašas tvertnes, lai novērstu noplūdes un atvieglotu atkritumu tālāku transportēšanu.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Nolietotie eļļas filtri ir reciklējami, jo ir izgatavoti no tērauda. Tajos atlikušo eļļu var atgūt, izmantojot eļļas filtru preses.

2.4.2.   Automobiļiem paredzēti izstrādājumi, virsbūves pulēšanas līdzekļi, antifrīza šķidrumi

Daudzas vielas un maisījumi, kas tiek izmantoti automobiļos un to tīrīšanai un uzturēšanai, ir bīstami cilvēka veselībai un videi. Piemēram, antifrīza galvenā sastāvdaļa ir etilēnglikols, kas ir toksiska viela. Antifrīzs periodiski ir jāmaina – gluži tāpat kā citi automobiļos izmantotie šķidrumi, piemēram, bremžu šķidrums vai smēreļļa. Piemērojamie Atkritumu saraksta kodi:

| 16 01 13* | – | bremžu šķidrums; |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | antifrīza šķidrums, kas satur bīstamas vielas; |
| 20 01 26* | – | eļļas un tauki, kas nav minēti 20 01 25. pozīcijā. |

16 01 13*

–

bremžu šķidrums;

16 01 14*

–

antifrīza šķidrums, kas satur bīstamas vielas;

20 01 26*

–

eļļas un tauki, kas nav minēti 20 01 25. pozīcijā.

Atkritumeļļas nepareizas likvidēšanas piemēri ir tās izliešana kanalizācijā vai zemē, dedzināšana ugunskuros vai eļļas degļos vai izmešana kopā ar nolietotajiem filtriem atkritumu atliku konteinerā. Šādus atkritumus var nodot attiecīgi pilnvarotos uzņēmumos, kuros šādi atkritumi rodas to profesionālās darbības laikā, piemēram, automobiļu remontdarbnīcās, rezerves daļu veikalos vai degvielas uzpildes stacijās.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Nostrādāto antifrīzu var reciklēt un atjaunot tā sākotnējās īpašības. Reciklētu antifrīzu var izmantot par dzinēja dzesēšanas šķidrumu, vai no tā var ekstrahēt etilēnglikolu, ko var atkalizmantot plastmasas ražošanā. Motoreļļu var apstrādāt un reģenerēt par bāzes eļļu vai izmantot par kurināmo. Taču liela daļa eļļas tiek zaudēta, tai sadegot izmantošanas laikā.

2.5.   Atkritumi, kas satur dzīvsudrabu (un kas nav EEIA)

Dzīvsudrabs tā ieelpošanas vai norīšanas gadījumā ir ļoti toksisks cilvēkiem un dzīvniekiem. Tas ir toksisks arī ūdens organismiem. Mājsaimniecības atkritumi, kas satur dzīvsudrabu, ir, piemēram, vecas dzīvsudraba baterijas un dzīvsudraba termometri. Šiem atkritumiem piemēro šādus Atkritumu saraksta kodus:

| 20 01 21* | – | luminiscences spuldzes un citi atkritumi, kas satur dzīvsudrabu; |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | baterijas un akumulatori, kas iekļauti 16 06 01., 16 06 02. vai 16 06 03. pozīcijā, un nešķirotas baterijas un akumulatori, kas satur šīs baterijas. |

20 01 21*

–

luminiscences spuldzes un citi atkritumi, kas satur dzīvsudrabu;

20 01 33*

–

baterijas un akumulatori, kas iekļauti 16 06 01., 16 06 02. vai 16 06 03. pozīcijā, un nešķirotas baterijas un akumulatori, kas satur šīs baterijas.

Kopējais dzīvsudraba patēriņš mērierīcēs ES 27 valstīs 2007. gadā bija robežās no 7 līdz 17 tonnām. Tas galvenokārt tika izmantots sfigmomanometros, mājas barometros, ķermeņa temperatūras termometros un termometros, kas tiek izmantoti laboratorijās un rūpniecībā. Dzīvsudraba mērierīču laišana tirgū tagad ir aizliegta ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) (43) (XVII pielikums, 18.a punkts) un dzīvsudraba izmantošana iekārtās, kas paredzētas iedzīvotājiem (piemēram, ķermeņa temperatūras termometros un barometros), tika pārtraukta 2009. gadā. (44)

Lielākā daļa dalībvalstu šīs ierīces savāc kopā ar citu veidu bīstamajiem atkritumiem un pēc šķirošanas tos nosūta uz reciklēšanu. Taču būtiska daļa dzīvsudraba, ko satur mājsaimniecībās izmantotie termometri un citas mērierīces, joprojām tiek likvidēta nepareizi, proti, izmesta jaukto atkritumu atliku tvertnēs.

Dalīta vākšana ļauj nodrošināt šādu apstrādi. Atkritumi, kas satur dzīvsudrabu, būtu jāreciklē vai jāapstrādā objektā, kur atļauts apstrādāt bīstamos atkritumus. Dzīvsudraba atgūšanas objekti pastāv, piemēram, Vācijā, Francijā, Austrijā un Zviedrijā. Dzīvsudraba tirdzniecība tiek reglamentēta un stingri kontrolēta saskaņā ar Regulu (ES) 2017/852 par dzīvsudrabu (45). Atkritumi, kas satur dzīvsudrabu, pirms to galīgās apglabāšanas pazemes glabātavās, piemēram, sāls raktuvēs, vai arī īpaši veidotos atkritumu poligonos parasti tiek apstrādāti un stabilizēti.

3.   BĪSTAMO MĀJSAIMNIECĪBAS ATKRITUMU DALĪTAS VĀKŠANAS PANĀKUMU FAKTORI

Dažādas pieejas atkritumu dalītas vākšanas organizēšanai ir analizētas daudzos pētījumos (46). Veiksmīgās atkritumu dalītas vākšanas sistēmās parasti tiek izmantota integrēta pieeja, kas aptver šādus četrus elementus: tās sniedz ekonomiskus stimulus, paredz skaidrus noteikumus attiecībā uz prasību izpildes nodrošināšanu, nodrošina pielāgotu atkritumu dalītas vākšanas infrastruktūru un aktīvi un regulāri iesaistās saziņā ar mērķauditoriju (mājsaimniecībām, kas rada atkritumus). Šie elementi ir kopīgi visām atkritumu dalītas vākšanas shēmām, ieskaitot bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanai paredzētās shēmas.

Dalībvalstu paraugprakses piemēru analīze Komisijai ir ļāvusi noteikt faktorus, kuri būtiski uzlabo atkritumu, jo īpaši bīstamo mājsaimniecības atkritumu, dalītas vākšanas shēmu darbības efektivitāti savākto atkritumu daudzuma ziņā.

3.1.   Ekonomiskie stimuli

Tālāk tekstā uzskaitītie instrumenti parasti tiek uzskatīti par tādiem, kas sekmīgi veicina atkritumu dalītu vākšanu Eiropā, ieskaitot iedzīvotāju veiktu dalītu vākšanu atkritumu rašanās vietās.

Ražotāju paplašinātās atbildības shēmas finansiālo un/vai operatīvo atbildību par atkritumu apsaimniekošanu novirza no pašvaldībām uz preču ražotājiem. Šīs shēmas uzlabo atkritumu šķirošanu un reciklēšanu, nodrošinot atbilstīgu infrastruktūru un nepieciešamo saziņu un sedzot atkritumu vākšanas pakalpojuma un to tālākas apstrādes neto izmaksas saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kā arī nodrošinot izpratnes veidošanu. Šīs shēmas ir pierādījušas savu lietderību daudzu atkritumu plūsmu, piemēram, iepakojuma, elektronisko ierīču, akumulatoru un transportlīdzekļu, reciklēšanas nodrošināšanā.

2018. gadā pārskatītās Atkritumu pamatdirektīvas 8. un 8.a pantā ir izklāstīti pamatprincipi, kas jāievēro paplašinātās ražotāju atbildības shēmu īstenošanas laikā. Svarīga īpatnība ir diferencētā maksa, ko ražotāji maksā atkarībā no ilgtspējas kritērijiem, kuros tiek ņemta vērā, piemēram, izturība, remontējamība, atkalizmantojamība, reciklējamība un bīstamu vielu klātbūtne to produktos. Bīstamo mājsaimniecības produktu gadījumā produktu izstrādes uzlabojumus, kuru mērķis ir samazināt to bīstamību (kvalitatīvā profilakse), sekmēt atkritumu rašanās novēršanu (kvantitatīvā profilakse) un uzlabot to reciklējamību vai atkalizmantojamību, varētu sekmēt maksas ekomodulācija.

Shēmas “cik izmet, tik maksā” paredz, ka mājsaimniecības par jaukto atkritumu izmešanu maksā. Tās parasti tiek īstenotas, izmantojot marķētus atkritumu maisus, kuri jāiegādājas iepriekš, vai uz ielas izvietotus konteinerus, kuri atslēdzas tikai pēc tam, kad lietotāju ir identificējuši pēc lietotāja kartes. Ir svarīgi, lai maksa par jaukto atkritumu savākšanu būtu samērā augsta salīdzinājumā ar reciklējamiem atkritumiem un citām šķiroto atkritumu plūsmām, kuru savākšana tiktu nodrošināta (gandrīz) bez maksas. Tas ir acīmredzams stimuls šķirot atkritumus to rašanās vietā.

Finansiālo stimulu spēcīgās iedarbības dēļ shēma “cik izmet, tik maksā” ir izrādījusies iedarbīgs instruments atkritumu dalītai vākšanai to rašanās vietā.

| Labas prakses piemērs Nr. 12

  Pateicoties reģionā izveidotajai sistēmai “cik izmet, tik maksā”, līdere atkritumu dalītā vākšanā to rašanās vietā ir Flandrija (47) (Beļģijā). Mājsaimniecību maksātā sadzīves atkritumu nodokļa mainīgajai daļai ir jābūt robežās no 0,1 līdz 0,3 EUR/kg par atkritumu atlikām vai robežās no 0,75 EUR līdz 2,25 EUR par 60 litru maisu. Sistēmā “cik izmet, tik maksā” parasti tiek izmantoti reģistrēti atkritumu maisi vai atkritumu konteineri ar svītrkodu. Daudzdzīvokļu mājās un ļoti blīvi apdzīvotās teritorijās var izmantot publiskus (pazemes) konteinerus, kas automātiski atveras pēc maksājuma veikšanas vai identifikācijas kartes izmantošanas.
  Nodokļi un nodevas par atkritumu apglabāšanu poligonos un incinerāciju iedzīvotājus tiešā veidā neskar, taču palīdz mudināt pašvaldības un atkritumu apsaimniekotājus uzlabot atkritumu šķirošanu, vākšanu un reciklēšanu to apkalpotajā teritorijā. Šie nodokļi un nodevas (48) palīdz internalizēt gan ar atkritumu apglabāšanu saistītās ārējās izmaksas (oglekļa dioksīda un metāna emisijas, gaisa un pazemes ūdeņu piesārņojums), gan ar reciklēšanu saistītos ārējos ieguvumus (enerģijas ietaupījums, neskartu resursu ieguves radītā vides un veselības ietekmējuma samazinājums).
  Iepakojuma depozīta sistēmā produkta, piemēram, dzēriena pudeles, iegādes brīdī patērētājs iemaksā depozītu, kuru atgūst brīdī, kad iepakojumu nodod atpakaļ (49). Šo sistēmu parasti izmanto dzērienu iepakojumam, taču to var izmantot arī tādiem atpakaļnododamiem izstrādājumiem kā propāna gāzes baloni pārtikas pagatavošanai brīvā dabā. Pateicoties finansiālajam stimulam, iepakojuma depozīta sistēmas palīdz reciklēšanas rādītājus gandrīz nekavējoties palielināt līdz līmenim virs 90 %.
  Pirmie trīs no iepriekš aprakstītajiem instrumentiem, proti, paplašinātās ražotāju atbildības shēmas, shēmas “cik izmet, tik maksā” un nodokļi par atkritumu apglabāšanu poligonā un incinerāciju, tiek uzskatīti par svarīgiem ekonomiskajiem instrumentiem, kas sekmē Atkritumu pamatdirektīvas IV.a pielikumā izklāstītās atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.
  Labas prakses ieteikumi






  — | Nodrošinot mājsaimniecībām iespējas par nelielu samaksu vai bez maksas droši likvidēt bīstamos mājsaimniecības atkritumus, palielinās atkritumu savākšanas rādītāji. |
| --- | --- |

Labas prakses piemērs Nr. 12

Pateicoties reģionā izveidotajai sistēmai “cik izmet, tik maksā”, līdere atkritumu dalītā vākšanā to rašanās vietā ir Flandrija (47) (Beļģijā). Mājsaimniecību maksātā sadzīves atkritumu nodokļa mainīgajai daļai ir jābūt robežās no 0,1 līdz 0,3 EUR/kg par atkritumu atlikām vai robežās no 0,75 EUR līdz 2,25 EUR par 60 litru maisu. Sistēmā “cik izmet, tik maksā” parasti tiek izmantoti reģistrēti atkritumu maisi vai atkritumu konteineri ar svītrkodu. Daudzdzīvokļu mājās un ļoti blīvi apdzīvotās teritorijās var izmantot publiskus (pazemes) konteinerus, kas automātiski atveras pēc maksājuma veikšanas vai identifikācijas kartes izmantošanas.

Nodokļi un nodevas par atkritumu apglabāšanu poligonos un incinerāciju iedzīvotājus tiešā veidā neskar, taču palīdz mudināt pašvaldības un atkritumu apsaimniekotājus uzlabot atkritumu šķirošanu, vākšanu un reciklēšanu to apkalpotajā teritorijā. Šie nodokļi un nodevas (48) palīdz internalizēt gan ar atkritumu apglabāšanu saistītās ārējās izmaksas (oglekļa dioksīda un metāna emisijas, gaisa un pazemes ūdeņu piesārņojums), gan ar reciklēšanu saistītos ārējos ieguvumus (enerģijas ietaupījums, neskartu resursu ieguves radītā vides un veselības ietekmējuma samazinājums).

Iepakojuma depozīta sistēmā produkta, piemēram, dzēriena pudeles, iegādes brīdī patērētājs iemaksā depozītu, kuru atgūst brīdī, kad iepakojumu nodod atpakaļ (49). Šo sistēmu parasti izmanto dzērienu iepakojumam, taču to var izmantot arī tādiem atpakaļnododamiem izstrādājumiem kā propāna gāzes baloni pārtikas pagatavošanai brīvā dabā. Pateicoties finansiālajam stimulam, iepakojuma depozīta sistēmas palīdz reciklēšanas rādītājus gandrīz nekavējoties palielināt līdz līmenim virs 90 %.

Pirmie trīs no iepriekš aprakstītajiem instrumentiem, proti, paplašinātās ražotāju atbildības shēmas, shēmas “cik izmet, tik maksā” un nodokļi par atkritumu apglabāšanu poligonā un incinerāciju, tiek uzskatīti par svarīgiem ekonomiskajiem instrumentiem, kas sekmē Atkritumu pamatdirektīvas IV.a pielikumā izklāstītās atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu.

Labas prakses ieteikumi

—

Nodrošinot mājsaimniecībām iespējas par nelielu samaksu vai bez maksas droši likvidēt bīstamos mājsaimniecības atkritumus, palielinās atkritumu savākšanas rādītāji.

| — | Atbildību par bīstamo mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanu ar paplašinātās ražotāju atbildības shēmu palīdzību attiecīgos gadījumos uzliekot uz ražotāju pleciem, tiek nodrošināta ilgtspējīga atkritumu savākšanas finansēšana, kas kombinācijā ar iedarbīgu maksas ekomodulāciju var arī sekmēt pārmaiņas produktu izstrādes posmā, lai līdz minimumam samazinātu produktu apsaimniekošanas izmaksas to ekspluatācijas laika beigās. |
| --- | --- |

—

Atbildību par bīstamo mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanu ar paplašinātās ražotāju atbildības shēmu palīdzību attiecīgos gadījumos uzliekot uz ražotāju pleciem, tiek nodrošināta ilgtspējīga atkritumu savākšanas finansēšana, kas kombinācijā ar iedarbīgu maksas ekomodulāciju var arī sekmēt pārmaiņas produktu izstrādes posmā, lai līdz minimumam samazinātu produktu apsaimniekošanas izmaksas to ekspluatācijas laika beigās.

3.2.   Pielāgotas atkritumu dalītas vākšanas sistēmas

Pastāv daudzi un dažādi veidi, kā savākt dažādu veidu atkritumus.

| 1) | Atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi (vienas plūsmas vai jauktu atkritumu plūsmu) ir īpaši piemērota urbānajām teritorijām ar lielu iedzīvotāju blīvumu, kur atkritumu transportēšanas attālumi ir nelieli. Parasti tā tiek izmantota dažādu atkritumu plūsmu savākšanai, piemēram, (biežai) sauso reciklējamo atkritumu un bioatkritumu savākšanai, taču reti tiek izmantota bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanai (iespējams, nelielā atkritumu apjoma un atkritumu dažādības dēļ un tāpēc, ka pastāv risks, ka bīstamie sadzīves atkritumi tiks vienkārši nolikti ielas malā). |
| --- | --- |

1)

Atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi (vienas plūsmas vai jauktu atkritumu plūsmu) ir īpaši piemērota urbānajām teritorijām ar lielu iedzīvotāju blīvumu, kur atkritumu transportēšanas attālumi ir nelieli. Parasti tā tiek izmantota dažādu atkritumu plūsmu savākšanai, piemēram, (biežai) sauso reciklējamo atkritumu un bioatkritumu savākšanai, taču reti tiek izmantota bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanai (iespējams, nelielā atkritumu apjoma un atkritumu dažādības dēļ un tāpēc, ka pastāv risks, ka bīstamie sadzīves atkritumi tiks vienkārši nolikti ielas malā).

| 2) | Periodiskas savākšanas iespējas parasti tiek nodrošinātas tādām atkritumu plūsmām kā zaļie atkritumi, bīstamie mājsaimniecības atkritumi un lielgabarīta atkritumi. Organizējot atkritumu periodisku savākšanu, pašvaldības nodrošina šī pakalpojuma pieejamību mājsaimniecībām, taču tas netiek sniegts bieži – piemēram, reizi mēnesī. Atkritumu savākšanas vietas var būt mainīgas (piemēram, bīstamos mājsaimniecības atkritumus periodiski var savākt kravas automašīnās, kas atrodas plaši apmeklētās vietās) vai atkritumus var savākt pēc pieprasījuma (piemēram, iepakota neirstoša azbesta savākšana pie katras mājas atsevišķi). Šos pakalpojumus lielākoties organizē un nodrošina pašvaldības, taču nereti tos kā ārpakalpojumu sniedz privāti atkritumu apsaimniekotāji. Pašvaldības var noteikt ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apjomu, ko no vienas mājsaimniecības var savākt pašvaldības dienesti (piemēram, 2 m3 lielgabarīta atkritumu gadā), un ieviest identifikācijas sistēmu, lai apkalpotas tiktu tikai privātas mājsaimniecības, nevis uzņēmumi un citi objekti. |
| --- | --- |

2)

Periodiskas savākšanas iespējas parasti tiek nodrošinātas tādām atkritumu plūsmām kā zaļie atkritumi, bīstamie mājsaimniecības atkritumi un lielgabarīta atkritumi. Organizējot atkritumu periodisku savākšanu, pašvaldības nodrošina šī pakalpojuma pieejamību mājsaimniecībām, taču tas netiek sniegts bieži – piemēram, reizi mēnesī. Atkritumu savākšanas vietas var būt mainīgas (piemēram, bīstamos mājsaimniecības atkritumus periodiski var savākt kravas automašīnās, kas atrodas plaši apmeklētās vietās) vai atkritumus var savākt pēc pieprasījuma (piemēram, iepakota neirstoša azbesta savākšana pie katras mājas atsevišķi). Šos pakalpojumus lielākoties organizē un nodrošina pašvaldības, taču nereti tos kā ārpakalpojumu sniedz privāti atkritumu apsaimniekotāji. Pašvaldības var noteikt ierobežojumus attiecībā uz atkritumu apjomu, ko no vienas mājsaimniecības var savākt pašvaldības dienesti (piemēram, 2 m3 lielgabarīta atkritumu gadā), un ieviest identifikācijas sistēmu, lai apkalpotas tiktu tikai privātas mājsaimniecības, nevis uzņēmumi un citi objekti.

| 3) | Uz ielas izvietoti konteineri jeb sistēma “Atnes pats”. Pašvaldības, uzņēmumi, kas iesaistījušies ražotāju paplašinātās atbildības shēmās vai citi atkritumu apsaimniekotāji izmanto uz ielas izvietotus konteinerus jeb atkritumu nodošanas sistēmas, kurās savāc dažādas atkritumu plūsmas – atkritumu atlikas, noteiktus bīstamos mājsaimniecības atkritumus, virtuves atkritumus, papīru un kartonu, plastmasu, metālus, stikla iepakojumu, tekstilizstrādājumus. Atkritumu tvertnes un konteinerus izvietojot plaši apmeklētās publiskās vietās, mājsaimniecībām tiek dota iespēja atkritumus izmest jebkurā laikā, vienlaikus nodrošinot vienkāršāku loģistiku salīdzinājumā ar atkritumu savākšanu pie katras mājas atsevišķi. |
| --- | --- |

3)

Uz ielas izvietoti konteineri jeb sistēma “Atnes pats”. Pašvaldības, uzņēmumi, kas iesaistījušies ražotāju paplašinātās atbildības shēmās vai citi atkritumu apsaimniekotāji izmanto uz ielas izvietotus konteinerus jeb atkritumu nodošanas sistēmas, kurās savāc dažādas atkritumu plūsmas – atkritumu atlikas, noteiktus bīstamos mājsaimniecības atkritumus, virtuves atkritumus, papīru un kartonu, plastmasu, metālus, stikla iepakojumu, tekstilizstrādājumus. Atkritumu tvertnes un konteinerus izvietojot plaši apmeklētās publiskās vietās, mājsaimniecībām tiek dota iespēja atkritumus izmest jebkurā laikā, vienlaikus nodrošinot vienkāršāku loģistiku salīdzinājumā ar atkritumu savākšanu pie katras mājas atsevišķi.

| 4) | Nodošana atpakaļ veikalā – uzņēmumi, kas iesaistījušies paplašinātās ražotāju atbildības shēmās, nodrošina iespēju nodot atpakaļ veikalā dažādu plūsmu atkritumus – dzērienu iepakojumu, EEIA, baterijas un bīstamos mājsaimniecības atkritumus. Nodošana atpakaļ veikalā ir ērts risinājums patērētājiem un vienlaikus nodrošina vienkāršāku loģistiku salīdzinājumā ar atkritumu savākšanu pie katras mājas atsevišķi. |
| --- | --- |

4)

Nodošana atpakaļ veikalā – uzņēmumi, kas iesaistījušies paplašinātās ražotāju atbildības shēmās, nodrošina iespēju nodot atpakaļ veikalā dažādu plūsmu atkritumus – dzērienu iepakojumu, EEIA, baterijas un bīstamos mājsaimniecības atkritumus. Nodošana atpakaļ veikalā ir ērts risinājums patērētājiem un vienlaikus nodrošina vienkāršāku loģistiku salīdzinājumā ar atkritumu savākšanu pie katras mājas atsevišķi.

| 5) | Šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir vietas, kur lietotāji var nodot gandrīz visu veidu atkritumus, kas paredzēti resursatguvei vai likvidācijai, un to darbinieki var sniegt nepieciešamo palīdzību un kontrolēt nodoto atkritumu kvalitāti. Tā kā šķiroto atkritumu savākšanas laukumu galvenais uzdevums ir savākt mājsaimniecības atkritumus, tad atkritumi, kas radīti profesionālās darbības laikā, būtu jānovirza prom no šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem, piemēram, ieviešot pienākumu identifikācijai izmantot ID karti un aizliedzot atkritumus nodot lielā apjomā.






  Labas prakses piemērs Nr. 13

  Nīderlandē orientējošais iedzīvotāju skaits uz vienu šķiroto atkritumu savākšanas laukumu ir 60 000 (50). Flandrijas reģionā (Beļģijā) pašvaldības var izvēlēties, vai izmantot iedzīvotāju skaita standartu vai attāluma standartu. Pirmajā standartā ir paredzēts viens šķiroto atkritumu savākšanas laukums katrā pašvaldībā, kurā ir vismaz 10 000 iedzīvotāju, un viens papildu laukums uz 30 000 iedzīvotāju (51). Pastāv arī pašvaldību apvienības, kurās visi šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir pieejami visu apvienībā iesaistīto pašvaldību iedzīvotājiem un kurās 90 % iedzīvotāju šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem vajadzētu būt pieejamiem 5 km attālumā. Pilsētas parasti izvēlas ievērot attāluma standartu, un laukumu skaits uz noteikto iedzīvotāju skaitu tāpēc parasti ir mazāks, jo iedzīvotāju blīvums ir ļoti liels.
  Jāatzīmē, ka, lai gan dažādās teritorijās esošo paraugprakses piemēru analīze liecina, ka universāli piemērotas atkritumu dalītās vākšanas sistēmas nav, tomēr pastāv ierobežots skaits kopīgu elementu, kas dažādās kombinācijās raksturo atkritumu dalītas vākšanas modeli. Šie elementi ir aplūkoti un apspriesti šajos norādījumos. Elastīga šo elementu saskaņošana un kombinēšana ļauj modeli optimizēt, ņemot vērā vietējos apstākļus, piemēram, iedzīvotāju blīvumu, mājokļu tipus, klimatu, glabāšanas telpu ierobežojumus, atkritumu vākšanu pilsētu vēsturiskajos centros utt.
  Labas prakses ieteikumi






  — | Dažādu dalītas atkritumu vākšanas sistēmu kombinēšana nodrošina lielāku atkritumu vākšanas efektivitāti, ļaujot savākt dažādu plūsmu atkritumus un pielāgoties iedzīvotāju atkritumu izmešanas ieradumiem un vēlmēm šajā sakarā. |
| --- | --- | --- |

5)

Šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir vietas, kur lietotāji var nodot gandrīz visu veidu atkritumus, kas paredzēti resursatguvei vai likvidācijai, un to darbinieki var sniegt nepieciešamo palīdzību un kontrolēt nodoto atkritumu kvalitāti. Tā kā šķiroto atkritumu savākšanas laukumu galvenais uzdevums ir savākt mājsaimniecības atkritumus, tad atkritumi, kas radīti profesionālās darbības laikā, būtu jānovirza prom no šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem, piemēram, ieviešot pienākumu identifikācijai izmantot ID karti un aizliedzot atkritumus nodot lielā apjomā.

Labas prakses piemērs Nr. 13

Nīderlandē orientējošais iedzīvotāju skaits uz vienu šķiroto atkritumu savākšanas laukumu ir 60 000 (50). Flandrijas reģionā (Beļģijā) pašvaldības var izvēlēties, vai izmantot iedzīvotāju skaita standartu vai attāluma standartu. Pirmajā standartā ir paredzēts viens šķiroto atkritumu savākšanas laukums katrā pašvaldībā, kurā ir vismaz 10 000 iedzīvotāju, un viens papildu laukums uz 30 000 iedzīvotāju (51). Pastāv arī pašvaldību apvienības, kurās visi šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir pieejami visu apvienībā iesaistīto pašvaldību iedzīvotājiem un kurās 90 % iedzīvotāju šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem vajadzētu būt pieejamiem 5 km attālumā. Pilsētas parasti izvēlas ievērot attāluma standartu, un laukumu skaits uz noteikto iedzīvotāju skaitu tāpēc parasti ir mazāks, jo iedzīvotāju blīvums ir ļoti liels.

Jāatzīmē, ka, lai gan dažādās teritorijās esošo paraugprakses piemēru analīze liecina, ka universāli piemērotas atkritumu dalītās vākšanas sistēmas nav, tomēr pastāv ierobežots skaits kopīgu elementu, kas dažādās kombinācijās raksturo atkritumu dalītas vākšanas modeli. Šie elementi ir aplūkoti un apspriesti šajos norādījumos. Elastīga šo elementu saskaņošana un kombinēšana ļauj modeli optimizēt, ņemot vērā vietējos apstākļus, piemēram, iedzīvotāju blīvumu, mājokļu tipus, klimatu, glabāšanas telpu ierobežojumus, atkritumu vākšanu pilsētu vēsturiskajos centros utt.

Labas prakses ieteikumi

—

Dažādu dalītas atkritumu vākšanas sistēmu kombinēšana nodrošina lielāku atkritumu vākšanas efektivitāti, ļaujot savākt dažādu plūsmu atkritumus un pielāgoties iedzīvotāju atkritumu izmešanas ieradumiem un vēlmēm šajā sakarā.

| — | Šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir daudzu un dažādu bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanai visplašāk izmantotie atkritumu vākšanas punkti. Lai tie palielinātu savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu, svarīgs ir to izmantošanas ērtums – ilgs darba laiks, viegli pieejama atrašanās vieta un blīvs šķiroto atkritumu savākšanas laukumu tīkls. |
| --- | --- |

—

Šķiroto atkritumu savākšanas laukumi ir daudzu un dažādu bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanai visplašāk izmantotie atkritumu vākšanas punkti. Lai tie palielinātu savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu, svarīgs ir to izmantošanas ērtums – ilgs darba laiks, viegli pieejama atrašanās vieta un blīvs šķiroto atkritumu savākšanas laukumu tīkls.

| — | Periodiska atkritumu savākšana, atkritumu savākšana pēc pieprasījuma un mobilie atkritumu savākšanas punkti ir būtisks papildinājums parastajiem šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem, jo ļauj no atkritumiem atbrīvoties tuvāk mājām. Šie pakalpojumi turklāt ļauj pārvarēt ar vietas trūkumu saistītās problēmas blīvi apdzīvotās teritorijās. Novatoriski atkritumu savākšanas punkti (piemēram, Parīzē izmantotie Trimobiles vai pielāgotie jūras kravas konteineri, kas tiek izmantoti Tallinā) var būt efektīvs un izmaksefektīvs atkritumu savākšanas risinājums. |
| --- | --- |

—

Periodiska atkritumu savākšana, atkritumu savākšana pēc pieprasījuma un mobilie atkritumu savākšanas punkti ir būtisks papildinājums parastajiem šķiroto atkritumu savākšanas laukumiem, jo ļauj no atkritumiem atbrīvoties tuvāk mājām. Šie pakalpojumi turklāt ļauj pārvarēt ar vietas trūkumu saistītās problēmas blīvi apdzīvotās teritorijās. Novatoriski atkritumu savākšanas punkti (piemēram, Parīzē izmantotie Trimobiles vai pielāgotie jūras kravas konteineri, kas tiek izmantoti Tallinā) var būt efektīvs un izmaksefektīvs atkritumu savākšanas risinājums.

| — | Atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi parasti nodrošina vislielāko savākto atkritumu apjomu, jo īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās. Taču arī tās izmaksas ir lielākas nekā atkritumu savākšanai citos veidos. |
| --- | --- |

—

Atkritumu savākšana pie katras mājas atsevišķi parasti nodrošina vislielāko savākto atkritumu apjomu, jo īpaši blīvi apdzīvotās teritorijās. Taču arī tās izmaksas ir lielākas nekā atkritumu savākšanai citos veidos.

| — | Daļa no atkritumu vākšanas tīkla var būt arī noteikta veida atkritumu savākšanas punkti veikalos, aptiekās un cita veida uzņēmumos un to pienākums šos atkritumus pieņemt, kas dod iespēju vienkārši un pareizi atbrīvoties no atkritumiem tā vietā, lai tos izmestu jauktajos sadzīves atkritumos vai noskalotu kanalizācijā. |
| --- | --- |

—

Daļa no atkritumu vākšanas tīkla var būt arī noteikta veida atkritumu savākšanas punkti veikalos, aptiekās un cita veida uzņēmumos un to pienākums šos atkritumus pieņemt, kas dod iespēju vienkārši un pareizi atbrīvoties no atkritumiem tā vietā, lai tos izmestu jauktajos sadzīves atkritumos vai noskalotu kanalizācijā.

| — | Noteiktu bīstamo mājsaimniecības atkritumu, piemēram, azbesta, gadījumā vietējās pašvaldības var līdz minimumam samazināt veselības apdraudējumu un šo atkritumu nelikumīgu likvidēšanu, nodrošinot attiecīgajai atkritumu plūsmai piemērotus pakalpojumus, piemēram, neirstoša azbesta savākšanu mājās, izmantojot standartizētu iepakojumu. |
| --- | --- |

—

Noteiktu bīstamo mājsaimniecības atkritumu, piemēram, azbesta, gadījumā vietējās pašvaldības var līdz minimumam samazināt veselības apdraudējumu un šo atkritumu nelikumīgu likvidēšanu, nodrošinot attiecīgajai atkritumu plūsmai piemērotus pakalpojumus, piemēram, neirstoša azbesta savākšanu mājās, izmantojot standartizētu iepakojumu.

| — | Šķiroto atkritumu savākšanas laukumu darbinieku pienācīga apmācība, jo īpaši jautājumos par atkritumu pieņemšanas kritērijiem, kuri būtu jāievēro visos šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, palīdz uzlabot atkritumu šķirošanu un tādējādi arī atgūto materiālu kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Šķiroto atkritumu savākšanas laukumu darbinieku pienācīga apmācība, jo īpaši jautājumos par atkritumu pieņemšanas kritērijiem, kuri būtu jāievēro visos šķiroto atkritumu savākšanas laukumos, palīdz uzlabot atkritumu šķirošanu un tādējādi arī atgūto materiālu kvalitāti.

| — | Sistēma, kas ļauj noteikt dalītā veidā savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu un aprēķināt savākto atkritumu daudzumu un atkritumu savākšanas izmaksas uz vienu iedzīvotāju gadā, ir lietderīgs veids, kā uzraudzīt atkritumu savākšanas shēmas darbību, nospraust mērķrādītājus un izvērtēt shēmas attīstību laika gaitā. |
| --- | --- |

—

Sistēma, kas ļauj noteikt dalītā veidā savākto bīstamo mājsaimniecības atkritumu apjomu un aprēķināt savākto atkritumu daudzumu un atkritumu savākšanas izmaksas uz vienu iedzīvotāju gadā, ir lietderīgs veids, kā uzraudzīt atkritumu savākšanas shēmas darbību, nospraust mērķrādītājus un izvērtēt shēmas attīstību laika gaitā.

3.3.   Izpratnes veidošana un saziņa

Lai informētu mājsaimniecības un tās motivētu atkritumus šķirot to rašanās vietā, ir jārūpējas par saziņu. Tā ir nepieciešama, lai informētu iedzīvotājus par to, kā šķirot, un lai iegūtu atbalstu, taču ar to vien reti kad pietiek, lai izmainītu kopienas atkritumu šķirošanas ieradumus. Tāpēc, lai saziņa būtu veiksmīga, tā ir jāpapildina ar ekonomiskiem stimuliem un prasību izpildes nodrošināšanu.

| Labas prakses piemērs Nr. 14

  Ļubļana (Slovēnijā) izceļas ar to, ka tur tiek savākti 73 % reciklējamo atkritumu, kas tiek panākts, pateicoties bioatkritumu un reciklējamo atkritumu savākšanai pie katras mājas atsevišķi, kā arī šķiroto atkritumu savākšanas laukumu darbībai. Lai stimulētu atkritumu šķirošanu to rašanās vietā, sausie reciklējamie atkritumi tiek savākti biežāk nekā atkritumu atlikas. Tik augstus atkritumu savākšanas rādītājus ir ļāvusi sasniegt sociālo mediju un īsziņu izmantošana nolūkā informēt par atkritumu savākšanas dienām, informāciju pielāgojot katra iedzīvotāja profilam. Valsts atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums Snaga sociālos medijus (internetu, īsziņas, Facebook, Twitter) izmanto arī nolūkā uzlabot atkritumu savākšanas pakalpojumu izmantošanas ērtumu. Pilsētas centrā izveidotie pazemes konteineri ļauj savākt atkritumus, neradot vizuāli nepatīkamu skatu. |
| --- |

Labas prakses piemērs Nr. 14

Ļubļana (Slovēnijā) izceļas ar to, ka tur tiek savākti 73 % reciklējamo atkritumu, kas tiek panākts, pateicoties bioatkritumu un reciklējamo atkritumu savākšanai pie katras mājas atsevišķi, kā arī šķiroto atkritumu savākšanas laukumu darbībai. Lai stimulētu atkritumu šķirošanu to rašanās vietā, sausie reciklējamie atkritumi tiek savākti biežāk nekā atkritumu atlikas. Tik augstus atkritumu savākšanas rādītājus ir ļāvusi sasniegt sociālo mediju un īsziņu izmantošana nolūkā informēt par atkritumu savākšanas dienām, informāciju pielāgojot katra iedzīvotāja profilam. Valsts atkritumu apsaimniekošanas uzņēmums Snaga sociālos medijus (internetu, īsziņas, Facebook, Twitter) izmanto arī nolūkā uzlabot atkritumu savākšanas pakalpojumu izmantošanas ērtumu. Pilsētas centrā izveidotie pazemes konteineri ļauj savākt atkritumus, neradot vizuāli nepatīkamu skatu.

Iedarbīgas informatīvās kampaņas sagatavošanā būtu jāņem vērā tālāk tekstā aplūkotie elementi. Informāciju par atkritumu šķirošanu mājsaimniecības var saņemt no dažādiem avotiem, piemēram, uzņēmumiem, kas iesaistījušies paplašinātās ražotāju atbildības shēmās, vietējām pašvaldībām un valsts vai reģionālajām valdībām. Lai maksimāli palielinātu šādu informatīvo kampaņu ietekmi un radītu sinerģiju, ir ieteicams

| — | saskaņot to tvērumu un saturu, |
| --- | --- |

—

saskaņot to tvērumu un saturu,

| — | nodrošināt, ka informatīvās kampaņas vienlaikus notiek dažādos kanālos – TV, radio, sociālajos medijos, tīmekļa vietnēs, laikrakstos, vietējos žurnālos utt., |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka informatīvās kampaņas vienlaikus notiek dažādos kanālos – TV, radio, sociālajos medijos, tīmekļa vietnēs, laikrakstos, vietējos žurnālos utt.,

| — | nodrošināt, ka vēstījums un lietotā valoda tiek pielāgota katrai mērķgrupai, īpaši cenšoties sasniegt neaizsargātas mājsaimniecības, kurām piekļuve informācijai bieži vien ir ierobežota, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka vēstījums un lietotā valoda tiek pielāgota katrai mērķgrupai, īpaši cenšoties sasniegt neaizsargātas mājsaimniecības, kurām piekļuve informācijai bieži vien ir ierobežota,

| — | definēt indikatorus un periodiski tos izmantot izpratnes līmeņa noteikšanai. Tas ļauj kampaņas novērtēt un pielāgot un noteikt turpmākās saziņas prioritātes, |
| --- | --- |

—

definēt indikatorus un periodiski tos izmantot izpratnes līmeņa noteikšanai. Tas ļauj kampaņas novērtēt un pielāgot un noteikt turpmākās saziņas prioritātes,

| — | sniegt skaidrus norādījumus uz atkritumu savākšanas maisiem un atkritumu savākšanas punktos, lai samazinātu nevēlamu materiālu apjomu. |
| --- | --- |

—

sniegt skaidrus norādījumus uz atkritumu savākšanas maisiem un atkritumu savākšanas punktos, lai samazinātu nevēlamu materiālu apjomu.

| Labas prakses piemērs Nr. 15

  Kā norādīts piemērā Nr. 8, Cyclamed (52) ir organizācija, kas ir iesaistījusies paplašinātās ražotāju atbildības shēmā un Francijā koordinē un finansē tādu zāļu savākšanu, kurām beidzies derīguma termiņš (vai kuras nav izlietotas). Tās saziņas stratēģijas mērķis ir nodrošināt, ka patērētāji neizlietotās zāles šķiro un tās nodod aptiekās, savukārt zāļu iepakojumu un receptes izmet papīra reciklēšanas tvertnēs. Atkritumu savākšanas rādītājs 2018. gadā bija 62 %. Informatīvie pasākumi ir paredzēti patērētājiem, un tajos piedalās aptiekas, izplatītāji un pašvaldības.
  2018. gadā īstenotie informatīvie pasākumi:






  — | Īsfilma (< 80 sekundes) – pieejama internetā un tiek demonstrēta uz TV ekrāniem aptiekās. Filmā vienkāršā un humoristiskā veidā tiek skaidroti atkritumu šķirošanas norādījumi. |
| --- | --- |

Labas prakses piemērs Nr. 15

Kā norādīts piemērā Nr. 8, Cyclamed (52) ir organizācija, kas ir iesaistījusies paplašinātās ražotāju atbildības shēmā un Francijā koordinē un finansē tādu zāļu savākšanu, kurām beidzies derīguma termiņš (vai kuras nav izlietotas). Tās saziņas stratēģijas mērķis ir nodrošināt, ka patērētāji neizlietotās zāles šķiro un tās nodod aptiekās, savukārt zāļu iepakojumu un receptes izmet papīra reciklēšanas tvertnēs. Atkritumu savākšanas rādītājs 2018. gadā bija 62 %. Informatīvie pasākumi ir paredzēti patērētājiem, un tajos piedalās aptiekas, izplatītāji un pašvaldības.

2018. gadā īstenotie informatīvie pasākumi:

—

Īsfilma (< 80 sekundes) – pieejama internetā un tiek demonstrēta uz TV ekrāniem aptiekās. Filmā vienkāršā un humoristiskā veidā tiek skaidroti atkritumu šķirošanas norādījumi.

| — | Īsi videomateriāli (12 sekundes) – paredzēti TV, sociālajiem medijiem un elektroniskajiem reklāmas stendiem (piemēram, aptiekās) nolūkā nodrošināt izpratni. |
| --- | --- |

—

Īsi videomateriāli (12 sekundes) – paredzēti TV, sociālajiem medijiem un elektroniskajiem reklāmas stendiem (piemēram, aptiekās) nolūkā nodrošināt izpratni.

| — | Plakāti, skrejlapas un infografikas – pieejami tīmekļa vietnē un izvietoti aptiekās un pašvaldību telpās. Tajos ir minēti svarīgākie skaitļi un sniegti vizuāli šķirošanas norādījumi, lai patērētājus motivētu šķirot atkritumus. |
| --- | --- |

—

Plakāti, skrejlapas un infografikas – pieejami tīmekļa vietnē un izvietoti aptiekās un pašvaldību telpās. Tajos ir minēti svarīgākie skaitļi un sniegti vizuāli šķirošanas norādījumi, lai patērētājus motivētu šķirot atkritumus.

| — | Reklāmkarogi ar svarīgu vēstījumu, kurus aptiekas vai citas iesaistītās puses vai viegli izmantot savās tīmekļa vietnēs. |
| --- | --- |

—

Reklāmkarogi ar svarīgu vēstījumu, kurus aptiekas vai citas iesaistītās puses vai viegli izmantot savās tīmekļa vietnēs.

| — | Ilustrēts komikss ar dažiem uzdevumiem, kurus var izpildīt. |
| --- | --- |

—

Ilustrēts komikss ar dažiem uzdevumiem, kurus var izpildīt.

| — | Uzlīmes ar svarīgu vēstījumu par atkritumu šķirošanu (< 15 vārdi) – paredzētas aptiekām un izplatītāju piegādes transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Uzlīmes ar svarīgu vēstījumu par atkritumu šķirošanu (< 15 vārdi) – paredzētas aptiekām un izplatītāju piegādes transportlīdzekļiem.

| — | Tīmekļa vietne ar lapām, kas paredzētas noteiktām mērķgrupām un partneriem – patērētājiem, aptiekām, izplatītājiem un pašvaldībām. Tīmekļa vietne ir interaktīva – tajā var kartē atrast iesaistītās aptiekas, kas pieņem zāles, kurām beidzies derīguma termiņš, aizpildīt viktorīnas un iepazīties ar atsauksmēm vai sniegt atsauksmes. |
| --- | --- |

—

Tīmekļa vietne ar lapām, kas paredzētas noteiktām mērķgrupām un partneriem – patērētājiem, aptiekām, izplatītājiem un pašvaldībām. Tīmekļa vietne ir interaktīva – tajā var kartē atrast iesaistītās aptiekas, kas pieņem zāles, kurām beidzies derīguma termiņš, aizpildīt viktorīnas un iepazīties ar atsauksmēm vai sniegt atsauksmes.

| — | Sociālie mediji – blogs, Facebook un Twitter konti. Ietekmes novērtēšanas nolūkos tiek noteikts sekotāju skaits. |
| --- | --- |

—

Sociālie mediji – blogs, Facebook un Twitter konti. Ietekmes novērtēšanas nolūkos tiek noteikts sekotāju skaits.

| — | Mobilā lietotne ar zāļu meklētāju, kura informācija regulāri tiek atjaunināta. Informatīvi ziņojumi, kurus var pielāgot lietotāja vajadzībām, un atkritumu šķirošanas norādījumi. |
| --- | --- |

—

Mobilā lietotne ar zāļu meklētāju, kura informācija regulāri tiek atjaunināta. Informatīvi ziņojumi, kurus var pielāgot lietotāja vajadzībām, un atkritumu šķirošanas norādījumi.

| — | Informatīvs biļetens – paredzēts aptiekām un ietver jaunāko informāciju par atkritumu savākšanas shēmu, kā arī daudzus citus rakstus tā aktualitātes un tvēruma palielināšanai. Ietekmi novērtē ārējs uzņēmums, aptaujājot aptieku darbiniekus. |
| --- | --- |

—

Informatīvs biļetens – paredzēts aptiekām un ietver jaunāko informāciju par atkritumu savākšanas shēmu, kā arī daudzus citus rakstus tā aktualitātes un tvēruma palielināšanai. Ietekmi novērtē ārējs uzņēmums, aptaujājot aptieku darbiniekus.

| — | Reklāma Francijas farmaceitu žurnālā, kurā tiek aicināts kļūt par “atkritumu savākšanas vēstniekiem”. |
| --- | --- |

—

Reklāma Francijas farmaceitu žurnālā, kurā tiek aicināts kļūt par “atkritumu savākšanas vēstniekiem”.

| — | Regulāras tikšanās ar nozares federāciju pārstāvjiem, lai sniegtu aktuālāko informāciju, apkopotu atsauksmes nolūkā uzlabot pakalpojumu sniegšanu un nodrošinātu visu piegādes ķēdes partneru iesaistīšanos. |
| --- | --- |

—

Regulāras tikšanās ar nozares federāciju pārstāvjiem, lai sniegtu aktuālāko informāciju, apkopotu atsauksmes nolūkā uzlabot pakalpojumu sniegšanu un nodrošinātu visu piegādes ķēdes partneru iesaistīšanos.

| — | Citas kampaņas – atbalsts attiecīgo kompetento iestāžu un citu paplašinātās ražotāju atbildības shēmās iesaistīto organizāciju rīkotajām kampaņām un pasākumiem, kuru mērķis ir uzsvērt, cik svarīga ir visu atkritumu plūsmu dalīta savākšana. |
| --- | --- |

—

Citas kampaņas – atbalsts attiecīgo kompetento iestāžu un citu paplašinātās ražotāju atbildības shēmās iesaistīto organizāciju rīkotajām kampaņām un pasākumiem, kuru mērķis ir uzsvērt, cik svarīga ir visu atkritumu plūsmu dalīta savākšana.

| — | Pielāgotas informācijas sniegšana pašvaldībām un līdzdalība pašvaldību organizētos pasākumos. |
| --- | --- |

—

Pielāgotas informācijas sniegšana pašvaldībām un līdzdalība pašvaldību organizētos pasākumos.

Labas prakses ieteikumi

| — | Visām bīstamo mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanā iesaistītajām pusēm (piemēram, vietējām pašvaldībām, atkritumu apsaimniekotājiem un organizācijām, kuras ražotāju vārdā pilda ražotāju paplašinātās atbildības shēmās paredzētos pienākumus) būtu jāsniedz skaidri, saskaņoti un detalizēti norādījumi attiecībā uz bīstamo mājsaimniecības atkritumu rašanās novēršanu, šķirošanu un likvidēšanu (cita starpā arī uzlabojot bīstamo produktu marķējumu). Norādījumiem ir jābūt vienkāršiem, lai nemulsinātu patērētājus, kuri saskaras ar plašu bīstamo mājsaimniecības atkritumu klāstu. |
| --- | --- |

—

Visām bīstamo mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanā iesaistītajām pusēm (piemēram, vietējām pašvaldībām, atkritumu apsaimniekotājiem un organizācijām, kuras ražotāju vārdā pilda ražotāju paplašinātās atbildības shēmās paredzētos pienākumus) būtu jāsniedz skaidri, saskaņoti un detalizēti norādījumi attiecībā uz bīstamo mājsaimniecības atkritumu rašanās novēršanu, šķirošanu un likvidēšanu (cita starpā arī uzlabojot bīstamo produktu marķējumu). Norādījumiem ir jābūt vienkāršiem, lai nemulsinātu patērētājus, kuri saskaras ar plašu bīstamo mājsaimniecības atkritumu klāstu.

| — | Informācija par šķiroto atkritumu savākšanas laukumu un citu bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanas punktu atrašanās vietu un darba laiku ir jāizplata dažādos kanālos, tostarp sociālajos medijos, nodrošinot, ka tā sasniedz visas iedzīvotāju grupas. |
| --- | --- |

—

Informācija par šķiroto atkritumu savākšanas laukumu un citu bīstamo mājsaimniecības atkritumu savākšanas punktu atrašanās vietu un darba laiku ir jāizplata dažādos kanālos, tostarp sociālajos medijos, nodrošinot, ka tā sasniedz visas iedzīvotāju grupas.

| — | Vietējo ieinteresēto personu (piemēram, apkaimes iedzīvotāju apvienību) un sociālo grupu iesaistīšana bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanā uzlabo iedzīvotāju izpratni un iesaistīšanos šajā procesā. |
| --- | --- |

—

Vietējo ieinteresēto personu (piemēram, apkaimes iedzīvotāju apvienību) un sociālo grupu iesaistīšana bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanā uzlabo iedzīvotāju izpratni un iesaistīšanos šajā procesā.

| — | Atbalsts izglītības programmām, kuras jo īpaši paredzētas bērniem, kuri ir lieliski pareizas atkritumu apsaimniekošanas prakses vēstnieki. Izglītojot bērnus par bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanas nozīmi un praksi (kursos, objektu apmeklējumos utt.), arī viņu vecāki un vecāka gadagājuma cilvēki netiešā veidā tiek mudināti šķirot atkritumus. |
| --- | --- |

—

Atbalsts izglītības programmām, kuras jo īpaši paredzētas bērniem, kuri ir lieliski pareizas atkritumu apsaimniekošanas prakses vēstnieki. Izglītojot bērnus par bīstamo mājsaimniecības atkritumu vākšanas nozīmi un praksi (kursos, objektu apmeklējumos utt.), arī viņu vecāki un vecāka gadagājuma cilvēki netiešā veidā tiek mudināti šķirot atkritumus.

| — | Iedzīvotāju informēšana par bīstamo mājsaimniecības atkritumu nepareizas likvidēšanas kaitīgo ietekmi uz sabiedrības veselību un vidi var veicināt atkritumu šķirošanas un izmešanas ieradumu maiņu. |
| --- | --- |

—

Iedzīvotāju informēšana par bīstamo mājsaimniecības atkritumu nepareizas likvidēšanas kaitīgo ietekmi uz sabiedrības veselību un vidi var veicināt atkritumu šķirošanas un izmešanas ieradumu maiņu.

3.4.   Prasību izpildes nodrošināšana

Nepareiza atkritumu vākšana un šķirošana samazina resursatguves nolūkos savākto atkritumu kvalitāti. Bīstamie mājsaimniecības atkritumi, kas savākti kopā ar jauktajiem mājsaimniecības atkritumiem vai citiem nebīstamajiem atkritumiem, negatīvi ietekmē šo atkritumu kvalitatīvas reciklēšanas potenciālu. Lai gan informatīvie pasākumi nodrošina, ka mājsaimniecību pārstāvji zina, kā pareizi šķirot atkritumus, zināmi stimuli vai kontroles un prasību izpildes nodrošināšanas pasākumi tomēr ir vajadzīgi. Praksē kompetentās iestādes var veikt šādus kontroles pasākumus:

| — | caurspīdīgu atkritumu savākšanas maisu vizuāla pārbaude: ja maisos ir materiāli, kas attiecīgās atkritumu dalītas savākšanas sistēmas ietvaros vākti netiek, tos marķē kā neatbilstošus un atstāj atkritumu savākšanas vietā, |
| --- | --- |

—

caurspīdīgu atkritumu savākšanas maisu vizuāla pārbaude: ja maisos ir materiāli, kas attiecīgās atkritumu dalītas savākšanas sistēmas ietvaros vākti netiek, tos marķē kā neatbilstošus un atstāj atkritumu savākšanas vietā,

| — | svara pārbaude: konkrētai atkritumu plūsmai neraksturīgi liels svars var kalpot par pamatu pārbaudes veikšanai; piemēram, ja alumīnija un plastmasas iepakojumam vai bioatkritumiem paredzētā atkritumu tvertne ir neraksturīgi smaga, tas var liecināt par citu materiālu, piemēram, augsnes, klātbūtni, |
| --- | --- |

—

svara pārbaude: konkrētai atkritumu plūsmai neraksturīgi liels svars var kalpot par pamatu pārbaudes veikšanai; piemēram, ja alumīnija un plastmasas iepakojumam vai bioatkritumiem paredzētā atkritumu tvertne ir neraksturīgi smaga, tas var liecināt par citu materiālu, piemēram, augsnes, klātbūtni,

| — | naudas sodi: līdztekus atteikumam savākt maisus vai tvertnes, kur ir nepareizi sašķiroti atkritumi, iedarbīgs instruments, kā veicināt pareizu atkritumu vākšanu to rašanās vietā, ir arī administratīvie sodi. Naudas sodi arī palīdz nodrošināt, ka iepriekš noraidītie atkritumu maisi publiskās vietās nepaliek nesavākti. Taču naudas sodiem būtu tikai jāpapildina pienācīgi ekonomiskie stimuli un pārliecināšanas un saziņas pasākumi – tie nedrīkst tos aizstāt. |
| --- | --- |

—

naudas sodi: līdztekus atteikumam savākt maisus vai tvertnes, kur ir nepareizi sašķiroti atkritumi, iedarbīgs instruments, kā veicināt pareizu atkritumu vākšanu to rašanās vietā, ir arī administratīvie sodi. Naudas sodi arī palīdz nodrošināt, ka iepriekš noraidītie atkritumu maisi publiskās vietās nepaliek nesavākti. Taču naudas sodiem būtu tikai jāpapildina pienācīgi ekonomiskie stimuli un pārliecināšanas un saziņas pasākumi – tie nedrīkst tos aizstāt.

Nekontrolēta un nelegāla atkritumu atstāšana neatļautās vietās (nelikumīga atkritumu izgāšana) apiet visus stimulus veicināt pareizu atkritumu vākšanu un to rašanās novēršanu un rada būtisku apgrūtinājumu un kaitējumu videi un sabiedrības veselībai. Nelikumīgas atkritumu izgāšanas prasību izpildes nodrošināšanas un šīs prakses novēršanas stratēģijas īstenošana ir veiksmīgas atkritumu apsaimniekošanas stūrakmens. Lielāki stimuli nodrošināt pareizu bīstamo mājsaimniecības atkritumu apsaimniekošanu palīdz šo praksi mazināt, tādējādi nodrošinot, ka iedarbīgāki ir pārējie prasību izpildes nodrošināšanas pasākumi.

Valsts un reģionālās valdības var rādītājus vēl vairāk uzlabot, veicot pašvaldību salīdzinošo vērtēšanu un sekmējot prasību izpildes nodrošināšanas paraugprakses piemēru apmaiņu. Salīdzinošā vērtēšana jāveic attiecībā uz pašvaldībām vai reģioniem ar līdzīgām īpatnībām. Piemēram, Flandrijas reģionā (Beļģijā) pašvaldības ir iedalītas 16 grupās, kurām ir dažādi atkritumu dalītas vākšanas mērķrādītāji (53). Iedalījuma kritēriji cita starpā ietver tādus aspektus kā iedzīvotāju vecums, migrācija, tūrisms un urbanizācijas līmenis. Metodika pašvaldību atkritumu apsaimniekošanas sistēmu salīdzinošās vērtēšanas veikšanai ir pieejama literatūrā (54).

| Labas prakses piemērs Nr. 16

  Luksemburgas Lielhercogistes 2012. gada 21. marta likums par atkritumu apsaimniekošanu nosaka, ka pie daudzdzīvokļu mājām ir jānodrošina dalītas atkritumu vākšanas iespējas. Integrētās atkritumu vākšanas sistēmas SuperDrecksKëscht® pārstāvji bez maksas sniedz konsultācijas ēku apsaimniekotājiem, lai atbalstītu likuma noteikumu īstenošanu vietējā līmenī: tie apmeklē konkrētus objektus, lai analizētu esošo situāciju, sniedz ieteikumus šķirošanas infrastruktūras izveidei un palīdz informēt iedzīvotājus. Šis likumā noteiktais pienākums, kas tiek īstenots ar integrētas pieejas palīdzību, ir veicinājis augstu savākto atkritumu apjomu (55).
  Labas prakses ieteikumi






  — | Ar likumu ieviešot pienākumu pie daudzdzīvokļu mājām izveidot pienācīgu atkritumu šķirošanas infrastruktūru, ēku apsaimniekotāji un īpašnieki tiek mudināti rīkoties. Šo pienākumu papildinot ar praktiska atbalsta pakalpojumiem (objektu apmeklējumi, informatīvo materiālu paraugi), ir izdevies efektīvi veicināt bīstamo mājsaimniecības atkritumu šķirošanu daudzdzīvokļu mājās nolūkā novērst to nepareizu likvidēšanu. |
| --- | --- |

Labas prakses piemērs Nr. 16

Luksemburgas Lielhercogistes 2012. gada 21. marta likums par atkritumu apsaimniekošanu nosaka, ka pie daudzdzīvokļu mājām ir jānodrošina dalītas atkritumu vākšanas iespējas. Integrētās atkritumu vākšanas sistēmas SuperDrecksKëscht® pārstāvji bez maksas sniedz konsultācijas ēku apsaimniekotājiem, lai atbalstītu likuma noteikumu īstenošanu vietējā līmenī: tie apmeklē konkrētus objektus, lai analizētu esošo situāciju, sniedz ieteikumus šķirošanas infrastruktūras izveidei un palīdz informēt iedzīvotājus. Šis likumā noteiktais pienākums, kas tiek īstenots ar integrētas pieejas palīdzību, ir veicinājis augstu savākto atkritumu apjomu (55).

Labas prakses ieteikumi

—

Ar likumu ieviešot pienākumu pie daudzdzīvokļu mājām izveidot pienācīgu atkritumu šķirošanas infrastruktūru, ēku apsaimniekotāji un īpašnieki tiek mudināti rīkoties. Šo pienākumu papildinot ar praktiska atbalsta pakalpojumiem (objektu apmeklējumi, informatīvo materiālu paraugi), ir izdevies efektīvi veicināt bīstamo mājsaimniecības atkritumu šķirošanu daudzdzīvokļu mājās nolūkā novērst to nepareizu likvidēšanu.

| — | Atkritumu atliku maisos nonākušo nepareizi sašķiroto bīstamo mājsaimniecības atkritumu koncentrācijas un veidu uzraudzība ļauj atkritumu apsaimniekotājiem noteikt savu prasību izpildes nodrošināšanas un saziņas pasākumu galvenās prioritātes. |
| --- | --- |

—

Atkritumu atliku maisos nonākušo nepareizi sašķiroto bīstamo mājsaimniecības atkritumu koncentrācijas un veidu uzraudzība ļauj atkritumu apsaimniekotājiem noteikt savu prasību izpildes nodrošināšanas un saziņas pasākumu galvenās prioritātes.

| — | Izpētot nelikumīgi izgāztus atkritumus, nereti izdodas noskaidrot pārkāpuma izdarītāja identitāti, kas kalpo par pamatu prasību izpildes nodrošināšanas pasākumu veikšanai. Naudas sodu piemērošana un bailes no iespējas, ka tiks uzlikts naudas sods, sekmē ieradumu maiņu. |
| --- | --- |

—

Izpētot nelikumīgi izgāztus atkritumus, nereti izdodas noskaidrot pārkāpuma izdarītāja identitāti, kas kalpo par pamatu prasību izpildes nodrošināšanas pasākumu veikšanai. Naudas sodu piemērošana un bailes no iespējas, ka tiks uzlikts naudas sods, sekmē ieradumu maiņu.

4.   ATSAUCES

ACR+ (2019) Deposit-refund systems in Europe

Adamcová, D. et al. Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste.
  Pol. J. Environ.
  Stud. 25. sējums, Nr. 2 (2016), 487.–493. lpp. http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème (2017) Les filières à responsabilité élargie du producteur. https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam (2015) Afvalketen in Beeld

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017) Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries, Waste Management, 69. lpp., 545.–557. lpp. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. et al. (2016), Pharmaceuticals in the environment.Global occurrences and perspectives, Environmental Toxicology and Chemistry, 35/4 sējums, 823.–835. lpp. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence (2012). Use of economic instruments and waste management performances

Cyclamed (2019) Rapport annuel 2018

D’emweltverwaltung (2018) Plan national de gestion des déchets et ressources

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004) Burn or bury?
  A social cost comparison of final waste disposal methods, Ecological economics, 5. lpp., 233.–247. lpp.

Dubois, M. (2013) Disparity in European taxation of combustible waste, Waste Management 7, 1575.–1576. lpp.

Eiropas Komisija (2002a), Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)

Eiropas Komisija (2002b), Costs for municipal waste management in the EU

EVA (2015), Prevention of hazardous waste in Europe

EVA (2019), Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential. https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat (2008), Municipal solid waste composition EU 27

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993), Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte. Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 under contract with Umweltbundesamt Berlin;
  Heidelberg, 1993. gada decembris

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019) Identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance:
  A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach, Waste Management, 89. lpp., 418.–429. lpp.

Letcher, T. M., & Vallero, D. A. (Eds.) (2019), Waste:
  A handbook for management.
  Academic Press.

Nainggolan.
  D. et al. Ecological Economics 166 (2019) 106402.
  Consumers in a Circular Economy:
  Economic Analysis of Household Waste.Sorting Behaviour

ESAO (2012), Sustainable materials management, Making better use of resources. https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM (2010) Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen

OVAM (2010)
  Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval

OVAM (2010)
  Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019

START project (2008). Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water. http://www.start-project.de. Citēts: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

ANO Vides programma (2016), Guidelines for Framework legislation for Integrated Waste Management. https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4 https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 - https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Pasaules Banka (2018), What a Waste 2.0

WRAP (2014) Waste Regulations Route Map. http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/851 (2018. gada 30. maijs), ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp., 41. apsvērums).

(3)  Lai gūtu priekšstatu par atkritumu sastāvu dažādās atkritumu plūsmās, skatīt, piemēram, Andreasi et al. (2017).

(4)  Adamcová, D. et al. (2016).

(5)  EEA (2015) and D’emwelverwaltung (2018).

(6)  Komisijas Lēmums 2000/532/EK (2000. gada 3. maijs), ar ko aizstāj Lēmumu 94/3/EK, ar kuru izveidots atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta a) punktu Padomes Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem, un Padomes Lēmumu 94/904/EK, ar kuru izveidots bīstamo atkritumu saraksts saskaņā ar 1. panta 4. punktu Padomes Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.).

(7)  Komisijas paziņojums “Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu” (OV C 124, 9.4.2018., 1. lpp.).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(9)  Letcher and Vallero (2019).

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf

(12)  D’emweltverwaltung (2018).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf

(15)  https://cdn.paris.fr/paris/2020/06/10/4beadd723295ce69dcd7acbcbe0a582f.pdf

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers

(18)  Padomes Direktīva 1999/31/EK (1999. gada 26. aprīlis) par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(19)  Komisijas paziņojums “Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu” (OV C 124, 9.4.2018., 1. lpp.).

(20)  Vācijas Umweltbundesamt lēš, ka kopumā aptuveni 30 % no pārdotā zāļu apjoma paliek neizlietotas un tiek izmestas.

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

(22)  Health care without harm (HCWH). Eiropā ir izveidota datubāze, kuras mērķis ir sniegt pārskatu par šobrīd un agrāk īstenotām vietējā, reģionālā un valsts līmeņa NVO, Eiropas projektu un ES dalībvalstu nacionālo/reģionālo iestāžu iniciatīvām, kuru mērķis ir risināt ar vidē nonākušajām zālēm un zāļu atkritumiem saistītos jautājumus: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices

(23)  ESAO 2019 – https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 un https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028

(25)  Tim
  aus der Beek, T. et al. (2016).

(26)  Ademe (2017).

(27)  https://www.sigre.es/

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg

(29)  PVO, 2014. Safe management of wastes from health-care activities (“Droša veselības aprūpes atkritumu apsaimniekošana”), https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/

(30)  Pārskats pa dalībvalstīm/reģioniem ir pieejams ACR+ vietnes sadaļā, kas veltīta Covid-19, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (“Atkritumu apsaimniekošana koronavīrusa krīzes kontekstā”) (2020. gada aprīlis), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1272/2008 (2008. gada 16. decembris) par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(35)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(36)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/148/EK (2009. gada 30. novembris) par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar pakļaušanu azbesta iedarbībai darba vietā (OV L 330, 16.12.2009., 28. lpp.).

(37)  State of the art:
  asbestos – possible treatment methods in Flanders:
  constraints and opportunities (2016) https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia

(39)  Vācijas Vides aģentūras pasūtītā detalizētā pētījumā (Giegrich et al., 1993) tika secināts, ka arsēns ir galvenais atkritumu poligonu infiltrāta kancerogenitātes faktors.

(40)  Sk. 35. piezīmi.

(41)  Piemēram, augsttemperatūras ogļu darvas piķis [EK Nr.: 266-028-2].

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf

(43)  Sk. 35. piezīmi.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

(46)  Cita starpā sk. ESAO (2012), WRAP (2014), ANO Vides programma (2016) un EVA (2019).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bijlage 5.1.4.

(48)  Sk. plašu diskusiju par zaļajiem nodokļiem vietnē https://ex-tax.com/

(49)  Sk. ACR+ (2019), kur pieejams pārskats par Eiropā esošajām iepakojuma depozīta sistēmām.

(50)  Amsterdam (2015).

(51)  OVAM (2010).

(52)  Cyclamed (2019).

(53)  OVAM (2019).

(54)  Lavigne et al. (2019).

(55)  Luksemburgas Vides aģentūra, 2015.

---

PIELIKUMS

Saites uz labas saziņas prakses piemēriem

Internetā ir pieejami daudzi saistošu informatīvo materiālu piemēri:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/instructions/hazardouswaste/Pages/default.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/en/residents/sorting/wasteguide/Pages/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (somu un zviedru valodā) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (somu un zviedru valodā)

---

Eiropas Centrālā banka

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/25

---

GROZĪJUMS ECB ĒTIKAS PRINCIPOS

(Ar šo tekstu aizstāj ECB Personāla noteikumu 0. daļu, kas nosaka ētikas principus, tekstā, kas publicēts 2015. gada 20. jūnija “Oficiālajā Vēstnesī” C 204, 3. lpp.)

(2020/C 375/02)

III daļa. ECB Personāla noteikumu 0. daļu, kas nosaka ētikas principus, aizstāj ar šādu tekstu:

“III.   ECB PERSONĀLA NOTEIKUMU 0. DAĻA, KAS NOSAKA ĒTIKAS PRINCIPUS

0.1.   Vispārīgie noteikumi un principi

| 0.1.1. | Privilēģijas un imunitāte, ko darbinieki bauda saskaņā ar Protokolu par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti, ir piešķirtas tiem vienīgi ECB interesēs. Šīs privilēģijas un imunitātes nekādā veidā neatbrīvo darbiniekus no to privāto pienākumu izpildes vai no piemērojamo tiesību aktu un policijas noteikumu ievērošanas. Ja pastāv strīds par privilēģijām un imunitāti, attiecīgais darbinieks nekavējoties informē ECB Valdi. |
| --- | --- |

0.1.1.

| 0.1.2. | Principā darbinieki, kas ir nosūtīti uz ECB vai kas ir atvaļinājumā no citas iestādes vai organizācijas, lai strādātu ECB, pamatojoties uz darba līgumu ar ECB, tiek integrēti ECB personālā, viņiem ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā citiem darbiniekiem, un viņi veic savus profesionālos pienākumus tikai ECB labā. |
| --- | --- |

0.1.2.

0.2.   Neatkarība

0.2.1.   Interešu konflikti

| 0.2.1.1. | Darbinieki izvairās no interešu konfliktiem, pildot savus profesionālos pienākumus. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.1. | “Interešu konflikts” ir situācija, kurā darbinieka personiskās intereses var ietekmēt vai ietekmē tā profesionālo pienākumu neitrālu un objektīvu izpildi. Personiskās intereses ir jebkāds finanšu vai nefinanšu rakstura labums vai iespējamais labums, ko saņem darbinieks, tā ģimenes locekļi, citi tā radinieki vai personas no tā draugu vai paziņu loka. |
| --- | --- |

0.2.1.1.

| 0.2.1.3. | Darbinieki, kuri, pildot savus profesionālos pienākumus, uzzina par interešu konfliktu, par to nekavējoties informē savu tiešo vadītāju. Tiešais vadītājs pēc konsultēšanās ar Atbilstības un pārvaldības biroju uzsāk visus atbilstošos pasākumus, lai novērstu interešu konfliktu. Tiešais vadītājs var atbrīvot darbinieku no atbildības par konkrēto jautājumu, ja konfliktu nevar atrisināt vai mazināt ar citiem atbilstošiem pasākumiem. Ja interešu konflikts ir saistīts ar iepirkuma procedūru, tiešais vadītājs informē attiecīgi ECB Centrālo iepirkumu biroju vai ECB Iepirkumu komiteju, kas pieņem lēmumu par veicamajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

0.2.1.3.

| 0.2.1.4. | Pirms kandidāta iecelšanas amatā 1.a.1.1. panta a) punktā definētā iecēlēja iestāde saskaņā ar atlases un amatā iecelšanas noteikumiem izvērtē, vai var pastāvēt interešu konflikts saistībā ar kandidāta iepriekšējo profesionālo darbību vai kandidāta ciešām personiskām attiecībām ar ECB darbiniekiem, Valdes locekļiem vai citu ECB iekšējo institūciju locekļiem. Iecēlēja iestāde konsultējas ar Atbilstības un pārraudzības dienestu interešu konflikta konstatēšanas jautājumā. |
| --- | --- |

0.2.1.4.

0.2.2.   Dāvanas un viesmīlības pasākumi

| 0.2.2.1. | Darbinieki nedrīkst ne pieņemt, ne pieprasīt savā vai citu personu labā nekādas priekšrocības, kas ir jebkādā veidā saistītas ar darbinieka nodarbinātību ECB. |
| --- | --- |

0.2.2.1.

| 0.2.2.2. | Priekšrocība ir jebkāda dāvana, viesmīlības pasākumi vai citi finansiāla vai nefinansiāla rakstura labumi, kas objektīvi uzlabo saņēmēja vai jebkādas citas personas finansiālo, tiesisko vai personisko situāciju un uz kuriem to saņēmējam nav tiesību saskaņā ar likumu. Nelielu viesmīlību, ko izrāda ar darbu saistītā sanāksmē, neuzskata par priekšrocību. Priekšrocība ir saistīta ar saņēmēja darbu ECB, ja to piedāvā, pamatojoties uz saņēmēja amatu ECB, nevis pamatojoties uz personiskiem iemesliem. |
| --- | --- |

0.2.2.2.

| 0.2.2.3. | Šo ētikas principu 0.2.2.1. panta izņēmuma kārtā un ar nosacījumu, ka tas nenotiek bieži un priekšrocības nenāk no viena un tā paša avota, ir pieņemami:






  a) | viesmīlības pasākumi privātajā sektorā vērtībā līdz EUR 50, ja tos piedāvā ar darbu saistītajā gadījumā. Izņēmums neattiecas uz viesmīlības pasākumiem, ko saistībā ar ECB veikto pārbaudi uz vietas vai revīziju piedāvā pašreizējie vai iespējamie piegādātāji vai kredītiestādes, – šādos gadījumos viesmīlības pasākumus nedrīkst pieņemt; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3.

a)

viesmīlības pasākumi privātajā sektorā vērtībā līdz EUR 50, ja tos piedāvā ar darbu saistītajā gadījumā. Izņēmums neattiecas uz viesmīlības pasākumiem, ko saistībā ar ECB veikto pārbaudi uz vietas vai revīziju piedāvā pašreizējie vai iespējamie piegādātāji vai kredītiestādes, – šādos gadījumos viesmīlības pasākumus nedrīkst pieņemt;

| b) | citu centrālo banku, valsts iestāžu vai Eiropas un starptautisko organizāciju piedāvātās priekšrocības, kuru vērtība nepārsniedz tradicionāli pieņemto un par piemērotu uzskatāmo; |
| --- | --- |

b)

citu centrālo banku, valsts iestāžu vai Eiropas un starptautisko organizāciju piedāvātās priekšrocības, kuru vērtība nepārsniedz tradicionāli pieņemto un par piemērotu uzskatāmo;

| c) | priekšrocības, kas piedāvātas tādos konkrētajos apstākļos, kuros to noraidīšana būtu izraisījusi aizvainojumu vai nopietni apdraudētu profesionālās attiecības. |
| --- | --- |

c)

priekšrocības, kas piedāvātas tādos konkrētajos apstākļos, kuros to noraidīšana būtu izraisījusi aizvainojumu vai nopietni apdraudētu profesionālās attiecības.

| 0.2.2.4. | Darbinieki nekavējoties reģistrē Atbilstības un pārraudzības dienestā:






  a) | jebkādas priekšrocības, kas pieņemtas saskaņā ar 0.2.2.3. panta c) punktu; |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4.

a)

jebkādas priekšrocības, kas pieņemtas saskaņā ar 0.2.2.3. panta c) punktu;

| b) | jebkādas priekšrocības, kuru vērtību nevar skaidri noteikt kā tādu, kas nepārsniedz pantā minēto robežvērtību; |
| --- | --- |

b)

jebkādas priekšrocības, kuru vērtību nevar skaidri noteikt kā tādu, kas nepārsniedz pantā minēto robežvērtību;

| c) | jebkādu citu priekšrocību piedāvājumu no trešām personām, kuru pieņemšana ir aizliegta. |
| --- | --- |

c)

jebkādu citu priekšrocību piedāvājumu no trešām personām, kuru pieņemšana ir aizliegta.

Darbinieki nodod ECB dāvanas, kas pieņemtas saskaņā ar 0.2.2.3. panta c) punktu. Šādas dāvanas kļūst par ECB īpašumu.

| 0.2.2.5. | Priekšrocības pieņemšana nekādā gadījumā nedrīkst traucēt vai ietekmēt darbinieka neatkarību vai rīcības brīvību. |
| --- | --- |

0.2.2.5.

0.2.3.   Iepirkums

Darbinieki nodrošina pareizu iepirkuma procedūru norisi, saglabājot neitralitāti un taisnīgumu un nodrošinot savas darbības caurredzamību. Darbinieki it īpaši ievēro visus vispārīgos un speciālos noteikumus, kas attiecas uz interešu konfliktu novēršanu un ziņošanu par tiem, priekšrocību saņemšanu un dienesta noslēpumu.

Darbinieki sazinās ar piegādātājiem, kas piedalās iepirkuma procedūrā, tikai izmantojot oficiālus kanālus, un sazinās ar tiem rakstveidā visos gadījumos, kuros tas ir iespējams.

0.2.4.   Apbalvojumi, goda tituli un goda zīmes

Darbiniekiem jāsaņem Atbilstības un pārvaldības biroja atļauja pirms apbalvojumu, goda titulu vai goda zīmju pieņemšanas, kas saistīti ar viņu darbu ECB.

0.2.5.   Aizliegums saņemt samaksu par profesionālo pienākumu izpildi no trešām personām

Darbinieki nepieņem nekādu samaksu par savu profesionālo pienākumu izpildi no trešām personām. Ja samaksu piedāvā trešās personas, tā jāveic ECB labā.

Darbības, kas ir saistītas ar ECB uzdevumiem vai darbinieka pienākumiem, uzskatāmas par daļu no darbinieka vispārīgajiem profesionālajiem pienākumiem. Šaubu gadījumā atbildīgais tiešais vadītājs izvērtē, vai darbības uzskatāmas par profesionāliem pienākumiem un pieņem par to lēmumu.

0.2.6.   Ārējās darbības

| 0.2.6.1. | Pirms iesaistīties ārējās darbībās, kuram ir profesionāls raksturs vai kuras var tikt pamatoti uzskatītas par tādām, kas neietilpst brīvā laika pavadīšanā, darbinieki saņem rakstisku atļauju.
  Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks pēc konsultēšanās ar Atbilstības un pārvaldības biroju un attiecīgajiem tiešajiem vadītājiem piešķir tādu atļauju, ja ārējā darbība nekādā ziņā netraucē darbinieka pienākumu izpildi pret ECB un tā nav iespējamais interešu konflikta avots.
  Šādu atļauju katru reizi piešķir uz ne vairāk kā pieciem gadiem. |
| --- | --- |

0.2.6.1.

Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks pēc konsultēšanās ar Atbilstības un pārvaldības biroju un attiecīgajiem tiešajiem vadītājiem piešķir tādu atļauju, ja ārējā darbība nekādā ziņā netraucē darbinieka pienākumu izpildi pret ECB un tā nav iespējamais interešu konflikta avots.

Šādu atļauju katru reizi piešķir uz ne vairāk kā pieciem gadiem.

| 0.2.6.2. | Ētikas principu 0.2.6.1. panta izņēmuma kārtā atļauja nav jāpieprasa tādām ārējām darbībām, kas:






  i) | tiek veiktas bez atlīdzības; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2.

i)

tiek veiktas bez atlīdzības;

| ii) | tiek veiktas kultūras, zinātnes, izglītības, sporta, labdarības, reliģijas, sabiedriskā darba vai citā labdarības jomā; un |
| --- | --- |

ii)

tiek veiktas kultūras, zinātnes, izglītības, sporta, labdarības, reliģijas, sabiedriskā darba vai citā labdarības jomā; un

| iii) | nav saistītas ar ECB vai ar darbinieka profesionālajiem pienākumiem ECB. |
| --- | --- |

iii)

nav saistītas ar ECB vai ar darbinieka profesionālajiem pienākumiem ECB.

| 0.2.6.3. | Neaizskarot 0.2.6.1. un 0.2.6.2. pantā minēto, darbinieki drīkst iesaistīties politiskajās un arodbiedrību aktivitātēs, tomēr, veicot tās, tie neizmanto savu amatu ECB un nepārprotami norāda, ka viņu personiskais viedoklis var nesakrist ar ECB viedokli. |
| --- | --- |

0.2.6.3.

| 0.2.6.4. | Darbinieki, kas vēlas kandidēt vēlēšanās vai ir ievēlēti publiskā amatā, brīdina par to Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru vai tā vietnieku, kurš pēc konsultēšanās ar Atbilstības un pārvaldības biroju un ņemot vērā darba intereses, amata nozīmīgumu, amata pienākumus, atlīdzību un ar šī amata izpildi saistīto izdevumu segšanu, pieņem lēmumu par to, vai attiecīgajam darbiniekam:






  a) | nepieciešams lūgt neapmaksātu atvaļinājumu saistībā ar personiskiem iemesliem; |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4.

a)

nepieciešams lūgt neapmaksātu atvaļinājumu saistībā ar personiskiem iemesliem;

| b) | nepieciešams lūgt ikgadējo atvaļinājumu; |
| --- | --- |

b)

nepieciešams lūgt ikgadējo atvaļinājumu;

| c) | var tikt atļauts pildīt savus profesionālos pienākumus uz nepilnu slodzi; vai |
| --- | --- |

c)

var tikt atļauts pildīt savus profesionālos pienākumus uz nepilnu slodzi; vai

| d) | var ļaut turpināt pildīt savus profesionālos pienākumus kā iepriekš. |
| --- | --- |

d)

var ļaut turpināt pildīt savus profesionālos pienākumus kā iepriekš.

Ja darbiniekam tiek pieprasīts doties neapmaksātā atvaļinājumā saistībā ar personiskiem iemesliem vai tiek sniegta atļauja turpināt pildīt savus profesionālos pienākumus uz nepilnu slodzi, šāda neapmaksātā atvaļinājuma vai darba uz nepilnu slodzi ilgums atbilst darbinieka publiskā amata pilnvaru laikam.

| 0.2.6.5. | Darbinieki veic ārējās darbības ārpus darba laika. Izņēmuma gadījuma Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks var piešķirt atkāpes no šī noteikuma. |
| --- | --- |

0.2.6.5.

| 0.2.6.6. | Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks jebkurā laikā pēc konsultēšanās ar Atbilstības un pārvaldības biroju un pēc darbinieka uzklausīšanas, ja vien iespējams, var pieprasīt darbiniekam izbeigt ārējās darbības, kuras jebkādā veidā var traucēt pienākumu izpildi pret ECB vai ir iespējamais interešu konflikta avots, pat ja tās iepriekš tika atļautas. Ja tas tiek pieprasīts, darbiniekiem piešķir saprātīgu laiku ārējo darbību izbeigšanai, ja vien šādu darbību tūlītēja pārtraukšana nav nepieciešama darba vajadzību dēļ. |
| --- | --- |

0.2.6.6.

0.2.7.   Laulātā vai atzītā partnera algots darbs

Darbinieki informē Atbilstības un pārvaldības biroju par sava laulātā vai atzītā partnera algotu profesionālo darbību, kas var izraisīt interešu konfliktu. Ja profesionālās darbības raksturs izraisa interešu konfliktu ar darbinieka profesionālajiem pienākumiem, Atbilstības un pārvaldības birojs vispirms informē tiešo vadītāju un iesaka atbilstošus pasākumus, kas jāuzsāk, lai mazinātu interešu konfliktu, tostarp, ja nepieciešams, darbinieka atbrīvošanu no atbildības konkrētajā jomā.

0.2.8.   Ierobežojumi laikā pēc darba attiecību izbeigšanas

Pārrunas par iespējamo profesionālo darbību

| 0.2.8.1. | Darbinieki visās pārrunās par iespējamo profesionālo darbību rīkojas godīgi un apdomīgi. Ja profesionālās darbības raksturs var izraisīt interešu konfliktu ar darbinieka profesionālajiem pienākumiem, darbinieki informē par to Atbilstības un pārvaldības biroju. Ja pastāv interešu konflikts, Atbilstības un pārvaldības biroju par to informē tiešo vadītāju un iesaka pasākumus, kas jāuzsāk, lai mazinātu interešu konfliktu, tostarp, ja nepieciešams, darbinieka atbrīvošanu no atbildības konkrētajā jomā. |
| --- | --- |

0.2.8.1.

Brīdināšanas pienākumi

| 0.2.8.2. | Pirms uzņemties kādu profesionālo darbību, darbinieki un bijušie darbinieki tālāk minēto brīdināšanas periodu laikā informē par to Atbilstības un pārvaldības biroju:






  a) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri bija iesaistīti uzraudzības darbībās, – divus gadus no dienas, kad tie pārstāja būt iesaistīti uzraudzības darbībās; |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2.

a)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri bija iesaistīti uzraudzības darbībās, – divus gadus no dienas, kad tie pārstāja būt iesaistīti uzraudzības darbībās;

| b) | darbinieki, kuru alga atbilst F/G – H algu kategorijai un kuri bija iesaistīti uzraudzības darbībās, – sešus mēnešus no dienas, kad tie pārstāja būt iesaistīti uzraudzības darbībās; |
| --- | --- |

b)

darbinieki, kuru alga atbilst F/G – H algu kategorijai un kuri bija iesaistīti uzraudzības darbībās, – sešus mēnešus no dienas, kad tie pārstāja būt iesaistīti uzraudzības darbībās;

| c) | pārējie darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai, – vienu gadu no dienas, kad stājās spēkā to atbrīvošana no profesionālo pienākumu izpildes. |
| --- | --- |

c)

pārējie darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai, – vienu gadu no dienas, kad stājās spēkā to atbrīvošana no profesionālo pienākumu izpildes.

Nogaidīšanas periodi

| 0.2.8.3. | Nogaidīšanas periodi attiecas uz tālāk minētiem darbiniekiem:






  a) | darbinieki, kuri, strādājot ECB, vismaz sešus mēnešus darbojās uzraudzības jomā, var uzsākt darbu:






  1) | kredītiestādē, ar kuras uzraudzību tie tieši nodarbojās, – pēc:






  i) | viena gada, ja to alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai (izņēmuma gadījumos šo termiņu var pagarināt līdz diviem gadiem saskaņā ar 0.2.8.7. pantu); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3.

a)

darbinieki, kuri, strādājot ECB, vismaz sešus mēnešus darbojās uzraudzības jomā, var uzsākt darbu:

1)

kredītiestādē, ar kuras uzraudzību tie tieši nodarbojās, – pēc:

i)

viena gada, ja to alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai (izņēmuma gadījumos šo termiņu var pagarināt līdz diviem gadiem saskaņā ar 0.2.8.7. pantu);

| ii) | sešiem mēnešiem, ja to alga atbilst F/G – H algu kategorijai,
  no dienas, kad tie pārstāja būt tieši iesaistīti šīs kredītiestādes uzraudzībā; |
| --- | --- |

ii)

sešiem mēnešiem, ja to alga atbilst F/G – H algu kategorijai,

no dienas, kad tie pārstāja būt tieši iesaistīti šīs kredītiestādes uzraudzībā;

| 2) | pie šādas kredītiestādes tieša konkurenta – pēc:






  i) | sešiem mēnešiem, ja to alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai; |
| --- | --- | --- |

2)

pie šādas kredītiestādes tieša konkurenta – pēc:

i)

sešiem mēnešiem, ja to alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai;

| ii) | trīs mēnešiem, ja to alga atbilst F/G – H algu kategorijai.
  no dienas, kad tie pārstāja būt tieši iesaistīti šīs kredītiestādes uzraudzībā; |
| --- | --- |

ii)

trīs mēnešiem, ja to alga atbilst F/G – H algu kategorijai.

no dienas, kad tie pārstāja būt tieši iesaistīti šīs kredītiestādes uzraudzībā;

| b) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri strādāja Ekonomikas ģenerāldirektorātā, Pētniecības ģenerāldirektorātā, Makrouzraudzības politikas un finanšu stabilitātes ģenerāldirektorātā, Tirgus operāciju ģenerāldirektorātā, Riska vadības direktorātā, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātā, ECB pārstāvniecībā Vašingtonā, Sekretariāta ģenerāldirektorātā (izņemot Informācijas vadības pakalpojumu nodaļu), Valdes birojā, Juridiskajā ģenerāldirektorātā, Mikrolīmeņa uzraudzības I – IV ģenerāldirektorātā vai Uzraudzības valdes sekretariātā vismaz sešus mēnešus, var uzsākt darbu Savienībā dibinātajā finanšu sabiedrībā tikai pēc trīs mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja veikt darbu attiecīgajās struktūrvienībās; |
| --- | --- |

b)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri strādāja Ekonomikas ģenerāldirektorātā, Pētniecības ģenerāldirektorātā, Makrouzraudzības politikas un finanšu stabilitātes ģenerāldirektorātā, Tirgus operāciju ģenerāldirektorātā, Riska vadības direktorātā, Starptautisko un Eiropas attiecību ģenerāldirektorātā, ECB pārstāvniecībā Vašingtonā, Sekretariāta ģenerāldirektorātā (izņemot Informācijas vadības pakalpojumu nodaļu), Valdes birojā, Juridiskajā ģenerāldirektorātā, Mikrolīmeņa uzraudzības I – IV ģenerāldirektorātā vai Uzraudzības valdes sekretariātā vismaz sešus mēnešus, var uzsākt darbu Savienībā dibinātajā finanšu sabiedrībā tikai pēc trīs mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja veikt darbu attiecīgajās struktūrvienībās;

| c) | darbinieki, kuru alga atbilst K algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri strādāja jebkurā citā ECB struktūrvienībā vismaz sešus mēnešus, var uzsākt darbu Savienībā dibinātajā finanšu sabiedrībā tikai pēc trīs mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja veikt darbu attiecīgajās struktūrvienībās; |
| --- | --- |

c)

darbinieki, kuru alga atbilst K algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri strādāja jebkurā citā ECB struktūrvienībā vismaz sešus mēnešus, var uzsākt darbu Savienībā dibinātajā finanšu sabiedrībā tikai pēc trīs mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja veikt darbu attiecīgajās struktūrvienībās;

| d) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri, strādājot ECB, vismaz sešus mēnešus bija iesaistīti maksājumu sistēmu pārraudzībā, var uzsākt darbu iestādē, kuras pārraudzībā tie bija tieši iesaistīti, pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt tieši iesaistīti attiecīgās iestādes pārraudzībā; |
| --- | --- |

d)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri, strādājot ECB, vismaz sešus mēnešus bija iesaistīti maksājumu sistēmu pārraudzībā, var uzsākt darbu iestādē, kuras pārraudzībā tie bija tieši iesaistīti, pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt tieši iesaistīti attiecīgās iestādes pārraudzībā;

| e) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri, strādājot ECB, bija tieši iesaistīti piegādātāju atlasē vai līguma ar piegādātāju pārvaldīšanā, var uzsākt darbu pie šī piegādātāja pēc:






  1) | sešiem mēnešiem, ja līguma(-u) ar šo piegādātāju kopsumma ir lielāka par EUR 200 000, bet mazāka par EUR 1 milj.; |
| --- | --- | --- |

e)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri, strādājot ECB, bija tieši iesaistīti piegādātāju atlasē vai līguma ar piegādātāju pārvaldīšanā, var uzsākt darbu pie šī piegādātāja pēc:

1)

sešiem mēnešiem, ja līguma(-u) ar šo piegādātāju kopsumma ir lielāka par EUR 200 000, bet mazāka par EUR 1 milj.;

| 2) | viena gada, ja līguma(-u) ar šo piegādātāju kopsumma ir EUR 1 milj. vai lielāka, |
| --- | --- |

2)

viena gada, ja līguma(-u) ar šo piegādātāju kopsumma ir EUR 1 milj. vai lielāka,

no dienas, kurā tie pārstāja būt iesaistīti;

| f) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai, pēc darba attiecību izbeigšanas ar ECB drīkst iesaistīties pret ECB vērsto interešu lobēšanā un pārstāvēšanā jautājumos, par kuriem tie bija atbildīgi darba laikā ECB, pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt atbildīgi par šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

f)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai, pēc darba attiecību izbeigšanas ar ECB drīkst iesaistīties pret ECB vērsto interešu lobēšanā un pārstāvēšanā jautājumos, par kuriem tie bija atbildīgi darba laikā ECB, pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt atbildīgi par šiem jautājumiem;

| g) | darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri daba laikā ECB bija tieši iesaistīti tiesiskā strīdā vai nopietnā konfliktā ar citu struktūru, drīkst uzsākt darbu šajā struktūrā vai citā organizācijā, kas rīkojas šīs struktūras vārdā, tikai pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt tieši iesaistīti. |
| --- | --- |

g)

darbinieki, kuru alga atbilst I algu kategorijai vai augstākai kategorijai un kuri daba laikā ECB bija tieši iesaistīti tiesiskā strīdā vai nopietnā konfliktā ar citu struktūru, drīkst uzsākt darbu šajā struktūrā vai citā organizācijā, kas rīkojas šīs struktūras vārdā, tikai pēc sešiem mēnešiem no dienas, kurā tie pārstāja būt tieši iesaistīti.

| 0.2.8.4. | Ja uz paredzēto profesionālo darbību attiecas divi nogaidīšanas periodi, piemēro ilgāko. |
| --- | --- |

0.2.8.4.

| 0.2.8.5. | To darbinieku, kuru darba attiecību ilgums ar ECB nepārsniedz četrus gadus, 0.2.8.2. un 0.2.8.3. pantā minētā paziņošanas pienākuma un nogaidīšanas perioda ilgums nepārsniedz pusi no viņu darba ilguma ECB. |
| --- | --- |

0.2.8.5.

| 0.2.8.6. | Pēc darbinieka pieprasījuma ECB Valde izņēmuma kārtā var atcelt vai saīsināt 0.2.8.3. pantā minētos nogaidīšanas periodus, ja pastāv īpaši apstākļi, kas izslēdz interešu konfliktus saistībā ar nākamo profesionālo darbību. Darbinieks iesniedz pamatotu pieprasījumu un pierādījumus Atbilstības un pārvaldības birojā, lai ECB Valde pieņemtu lēmumu saprātīgā laika posmā. |
| --- | --- |

0.2.8.6.

| 0.2.8.7. | Ja tiek piemērots 0.2.8.3. panta a) punkta 1) apakšpunkta i) punktā minētais nogaidīšanas periods, izņēmuma gadījumos un pēc Atbilstības un pārvaldības biroja ierosinājuma ECB Valde var pieņemt lēmumu pagarināt nogaidīšanas periodu līdz diviem gadiem gadījumos, kad pastāv interešu konflikts. |
| --- | --- |

0.2.8.7.

0.3.   Profesionāli standarti

0.3.1.   Dienesta noslēpums

Darbinieki apzinās ECB dokumentu vadības un konfidencialitātes noteikumus, it īpaši, ja nepieciešams, pieprasa atļauju informācijas izpaušanai ECB un ārpus tās.

0.3.2.   Attiecības ar trešām personām

| 0.3.2.1. | Darbinieki ievēro ECB neatkarību, reputāciju un nepieciešamību saglabāt dienesta noslēpumu. Pildot savus profesionālos pienākumus, darbinieki neprasa un nepieņem norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas ārpus ECB. Darbinieki informē savus tiešos vadītājus par jebkuru trešās personas mēģinājumu ietekmēt ECB uzdevumu izpildi.
  Izsakot viedokli par jautājumiem, kuros ECB nav noteikusi savu viedokli, darbinieki nepārprotami norāda, ka viņu personiskais viedoklis var nesakrist ar ECB viedokli. |
| --- | --- |

0.3.2.1.

Izsakot viedokli par jautājumiem, kuros ECB nav noteikusi savu viedokli, darbinieki nepārprotami norāda, ka viņu personiskais viedoklis var nesakrist ar ECB viedokli.

| 0.3.2.2. | Darbinieki nodrošina augsta līmeņa pieejamību savos kontaktos ar citām Eiropas Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un starptautiskām organizācijām, ir atsaucīgi un reaģē savlaicīgi.
  Darbinieki savas attiecības ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) kolēģiem nacionālajās centrālajās bankās un nacionālajās kompetentajās iestādēs, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM), veido ciešas abpusējās sadarbības garā, apzinoties savus pienākumus pret ECB un ECB neitrālo pozīciju ECBS. |
| --- | --- |

0.3.2.2.

Darbinieki savas attiecības ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) kolēģiem nacionālajās centrālajās bankās un nacionālajās kompetentajās iestādēs, kuras piedalās vienotajā uzraudzības mehānismā (VUM), veido ciešas abpusējās sadarbības garā, apzinoties savus pienākumus pret ECB un ECB neitrālo pozīciju ECBS.

| 0.3.2.3. | Darbinieki ir uzmanīgi attiecībās ar interešu grupām un plašsaziņas līdzekļiem. Visus informācijas pieprasījumus, kas saņemti no iedzīvotājiem vai plašsaziņas līdzekļiem, darbinieki nodod Komunikācijas un valodu ģenerāldirektorātam saskaņā ar Iestādes prakses rokasgrāmatas noteikumiem. Visus pieprasījumus par pieeju ECB dokumentiem, kas saņemti no iedzīvotājiem vai plašsaziņas līdzekļiem, darbinieki nodod Sekretariāta ģenerāldirektorātam saskaņā ar Iestādes prakses rokasgrāmatas noteikumiem. |
| --- | --- |

0.3.2.3.

| 0.3.2.4. | Darbiniekiem, kuri vēlas uzstāties ārējās konferencēs vai semināros vai apsver iespēju piedalīties ārējās publikācijās, jāsaņem iepriekšēja atļauja saskaņā ar Iestādes prakses rokasgrāmatu un jāievēro attiecīgie noteikumi. |
| --- | --- |

0.3.2.4.

| 0.3.2.5. | 0.3.2.3. un 0.3.2.4. pants neattiecas uz darbinieku pārstāvjiem, ja jautājumi ietilpst to pilnvaru jomā. Šādi pārstāvji var savlaicīgi informēt Komunikācijas un valodu ģenerāldirektorātu par kontaktēšanos ar plašsaziņas līdzekļiem, runām un ārējām publikācijām. Visos gadījumos pilnībā saglabājas lojalitātes un dienesta noslēpuma neizpaušanas pienākums. |
| --- | --- |

0.3.2.5.

0.3.3.   Iekšējās attiecības

| 0.3.3.1. | Darbinieki ievēro savu vadītāju norādījumus un atbilstošo pakļautības kārtību. Ja darbinieks uzskata, ka viņam dotais norādījums ir neparasts, tie informē par savām bažām savu tiešo vadītāju, bet ja darbinieks uzskata, ka tiešais vadītājs bažām nav pievērsis pietiekamu uzmanību, informē par to sava ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru, direktoru vai tā vietnieku. Ja norādījumu apstiprinājis ģenerāldirektors, direktors vai tā vietnieks, darbinieks pilda šo norādījumu, ja vien tas nav acīmredzami nelikumīgs. |
| --- | --- |

0.3.3.1.

| 0.3.3.2. | Darbinieki neprasa citiem darbiniekiem veikt privātus uzdevumus savā vai citu labā. |
| --- | --- |

0.3.3.2.

| 0.3.3.3. | Darbinieki pret saviem kolēģiem izturas lojāli. Darbinieki neslēpj no citiem darbiniekiem informāciju, kas var nelabvēlīgi ietekmēt darba gaitu, it īpaši, lai gūtu personisku labumu, kā arī nesniedz nepareizu, kļūdainu vai pārspīlētu informāciju. Turklāt tie netraucē sadarbību un neatsakās no sadarbības ar citiem kolēģiem. |
| --- | --- |

0.3.3.3.

0.3.4.   Uzraudzības funkciju un monetārās politikas nošķirtības principa ievērošana

Darbinieki ievēro uzraudzības funkciju un monetārās politikas nošķirtības principu atbilstoši normām par šī principa īstenošanu.

0.4.   Privātie finanšu darījumi

0.4.1.   Vispārīgi principi

| 0.4.1.1. | Darbinieki, veicot savus privātos finanšu darījumus savā vārdā vai trešās personas vārdā, rīkojas uzmanīgi un rūpīgi, lai aizsargātu ECB reputāciju un ticamību tai, kā arī iedzīvotāju pārliecību par ECB darbinieku godīgumu un neatkarību. Darbinieku privātie finanšu darījumi ir nespekulatīvi, mēreni un ir saprātīgi samērīgi to ienākumiem un labklājībai, lai neapdraudētu to finansiālo neatkarību. |
| --- | --- |

0.4.1.1.

| 0.4.1.2. | Atbilstības un pārvaldības birojs var pieņemt saistošas vadlīnijas šī panta interpretācijai un piemērošanai. Atbilstības un pārvaldības birojs, saņemot ECB Valdes atļauju, var tālāk precizēt privātos finanšu darījumus, kas ir aizliegti vai kuru veikšanai ir jāsaņem iepriekšēja atļauja saskaņā ar 0.4.2.2. un 0.4.2.3. pantu, ja šādi darījumi ir vai var tikt uzskatīti par tādiem, kas ir pretrunā ar ECB darbību. Atbilstības un pārvaldības birojs publicē šādas vadlīnijas, izmantojot piemērotus līdzekļus. |
| --- | --- |

0.4.1.2.

| 0.4.1.3. | Darbiniekiem aizliegts izmantot vai mēģināt izmantot informāciju, kas attiecas uz ECB, nacionālo centrālo banku, nacionālo kompetento iestāžu vai Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību un kas nav publiskota vai kas nav pieejama sabiedrībai (turpmāk tekstā – “iekšējā informācija”), savās vai citu personu privātajās interesēs.
  Darbiniekiem ir īpaši aizliegts gūt labumu no iekšējās informācijas, veicot jebkādu privātu finanšu darījumu, kā arī iesakot vai neiesakot slēgt šādus darījumus. |
| --- | --- |

0.4.1.3.

Darbiniekiem ir īpaši aizliegts gūt labumu no iekšējās informācijas, veicot jebkādu privātu finanšu darījumu, kā arī iesakot vai neiesakot slēgt šādus darījumus.

| 0.4.1.4. | Ja ir šaubas par šī panta interpretāciju, pirms iesaistīties privātā finanšu darījumā darbinieki konsultējas ar Atbilstības un pārvaldības biroju. |
| --- | --- |

0.4.1.4.

0.4.2.   Privāto finanšu darījumu kategorijas

Neierobežojot 0.4.1. un 0.4.3. pantā noteiktos vispārīgos pienākumus, darbinieki ievēro tālāk minētām kategorijām piemērojamos noteikumus:

| a) | atbrīvotie privātie finanšu darījumi; |
| --- | --- |

a)

atbrīvotie privātie finanšu darījumi;

| b) | aizliegtie privātie finanšu darījumi; |
| --- | --- |

b)

aizliegtie privātie finanšu darījumi;

| c) | privātie finanšu darījumi, kuriem jāsaņem iepriekšēja atļauja; |
| --- | --- |

c)

privātie finanšu darījumi, kuriem jāsaņem iepriekšēja atļauja;

| d) | privātie finanšu darījumi, par kuriem jāpaziņo pēc to veikšanas. |
| --- | --- |

d)

privātie finanšu darījumi, par kuriem jāpaziņo pēc to veikšanas.

0.4.2.1.   Atbrīvotie privātie finanšu darījumi

Neaizskarot 0.4.1. un 0.4.3. pantā noteiktos vispārīgos pienākumus, darbinieki veic tālāk minētos privātos finanšu darījumus bez jebkāda ierobežojuma vai paziņošanas pienākuma:

| a) | vērtspapīru iegāde vai pārdošana kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru ieguldījumu politiku darbinieks neietekmē, izņemot shēmas, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi tādos aktīvos, uz kuriem attiecas 0.4.2.2. panta b) punkts un 0.4.2.3. panta b) un c) punkts, kā arī naudas pārvedumi un valūtas maiņas darījumi, kas tieši saistīti ar šādu iegādi vai pārdošanu; |
| --- | --- |

a)

vērtspapīru iegāde vai pārdošana kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru ieguldījumu politiku darbinieks neietekmē, izņemot shēmas, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi tādos aktīvos, uz kuriem attiecas 0.4.2.2. panta b) punkts un 0.4.2.3. panta b) un c) punkts, kā arī naudas pārvedumi un valūtas maiņas darījumi, kas tieši saistīti ar šādu iegādi vai pārdošanu;

| b) | apdrošināšanas polišu vai gada rentes iegāde vai dzēšana; |
| --- | --- |

b)

apdrošināšanas polišu vai gada rentes iegāde vai dzēšana;

| c) | ārvalstu valūtas iegāde vai pārdošana, laiku pa laikam veicot nefinanšu ieguldījumu vai aktīvu iegādi, privātiem ceļojumiem vai pašreizēju vai nākamo personisko izdevumu segšanai valūtā, kas nav darbinieka algas valūta; |
| --- | --- |

c)

ārvalstu valūtas iegāde vai pārdošana, laiku pa laikam veicot nefinanšu ieguldījumu vai aktīvu iegādi, privātiem ceļojumiem vai pašreizēju vai nākamo personisko izdevumu segšanai valūtā, kas nav darbinieka algas valūta;

| d) | izdevumi, tostarp nefinanšu instrumentu vai aktīvu, ieskaitot nekustamo īpašumu, iegāde vai pārdošana; |
| --- | --- |

d)

izdevumi, tostarp nefinanšu instrumentu vai aktīvu, ieskaitot nekustamo īpašumu, iegāde vai pārdošana;

| e) | nekustamā īpašuma ieķīlāšana; |
| --- | --- |

e)

nekustamā īpašuma ieķīlāšana;

| f) | naudas pārskaitījumi no darbinieka jebkādas valūtas norēķinu konta vai krājkonta uz citu darbinieka vai trešās personas norēķinu kontu vai krājkontu; |
| --- | --- |

f)

naudas pārskaitījumi no darbinieka jebkādas valūtas norēķinu konta vai krājkonta uz citu darbinieka vai trešās personas norēķinu kontu vai krājkontu;

| g) | citi privātie finanšu darījumi, kas nav aizliegti un kuru veikšanai nav jāsaņem iepriekšēja atļauja, un kuri nepārsniedz EUR 10 000 vienā kalendārā mēnesī. Darbinieki nesadala privātos finanšu darījumus nolūkā apiet šo ierobežojumu. |
| --- | --- |

g)

citi privātie finanšu darījumi, kas nav aizliegti un kuru veikšanai nav jāsaņem iepriekšēja atļauja, un kuri nepārsniedz EUR 10 000 vienā kalendārā mēnesī. Darbinieki nesadala privātos finanšu darījumus nolūkā apiet šo ierobežojumu.

0.4.2.2.   Aizliegtie privātie finanšu darījumi

Darbinieki neveic tālāk minētos privātos finanšu darījumus:

| a) | darījumus ar privātām juridiskām personām vai privātpersonām, ar kurām darbinieki ECB vārdā uztur pastāvīgas profesionālas attiecības, vai darījumus saistībā ar minētām personām; |
| --- | --- |

a)

darījumus ar privātām juridiskām personām vai privātpersonām, ar kurām darbinieki ECB vārdā uztur pastāvīgas profesionālas attiecības, vai darījumus saistībā ar minētām personām;

| b) | darījumus par i) Savienībā dibinātu finanšu sabiedrību (izņemot centrālās bankas) vai finanšu sabiedrību, kurām ir filiāle Savienībā, emitētām individuālām tirgojamām obligācijām un akcijām; ii) atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar šādām obligācijām un akcijām; iii) kombinētajiem instrumentiem, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīriem kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādās obligācijās, akcijās vai instrumentos. |
| --- | --- |

b)

darījumus par i) Savienībā dibinātu finanšu sabiedrību (izņemot centrālās bankas) vai finanšu sabiedrību, kurām ir filiāle Savienībā, emitētām individuālām tirgojamām obligācijām un akcijām; ii) atvasinātajiem instrumentiem, kas saistīti ar šādām obligācijām un akcijām; iii) kombinētajiem instrumentiem, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīriem kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādās obligācijās, akcijās vai instrumentos.

0.4.2.3.   Privātie finanšu darījumi, kuriem jāsaņem iepriekšēja atļauja

Pirms tālāk minēto finanšu darījumu veikšanas darbinieki pieprasa Atbilstības un pārvaldības biroja atļauju:

| a) | īstermiņa tirdzniecība, t. i., tādu aktīvu ar vienu un to pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas kodu (International Securities Identification Number, ISIN) pārdošana un iegāde, kas ir iegādāti vai pārdoti iepriekšējā mēneša laikā. Atļauja nav jāpieprasa, ja sekojošs pārdevums notika, darbiniekam iesniedzot savam brokerim pārdošanas rīkojumu ar minimālo robežvērtību (“stop-loss” rīkojums); |
| --- | --- |

a)

īstermiņa tirdzniecība, t. i., tādu aktīvu ar vienu un to pašu starptautisko vērtspapīru identifikācijas kodu (International Securities Identification Number, ISIN) pārdošana un iegāde, kas ir iegādāti vai pārdoti iepriekšējā mēneša laikā. Atļauja nav jāpieprasa, ja sekojošs pārdevums notika, darbiniekam iesniedzot savam brokerim pārdošanas rīkojumu ar minimālo robežvērtību (“stop-loss” rīkojums);

| b) | darījumi, kas jebkura konkrētā kalendārā mēneša laikā pārsniedz EUR 10 000 i) euro zonas dalībvalsts valdības vērtspapīros; ii) atvasinātajos instrumentos, kas saistīti ar šādiem valdības vērtspapīriem; iii) kombinētajos instrumentos, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīros kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādos vērtspapīros vai instrumentos; |
| --- | --- |

b)

darījumi, kas jebkura konkrētā kalendārā mēneša laikā pārsniedz EUR 10 000 i) euro zonas dalībvalsts valdības vērtspapīros; ii) atvasinātajos instrumentos, kas saistīti ar šādiem valdības vērtspapīriem; iii) kombinētajos instrumentos, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīros kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādos vērtspapīros vai instrumentos;

| c) | darījumi, kas jebkura konkrētā kalendārā mēneša laikā pārsniedz EUR 10 000 i) zelta var ar zeltu saistītajos atvasinātajos instrumentos (tostarp zelta indeksētajos vērtspapīros); ii) akcijās, obligācijās vai saistītajos atvasinātajos instrumentos, ko emitē sabiedrības, kuru galvenais darbības veids ir zelta ieguve vai ražošana; iii) kombinētajos instrumentos, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīros kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādos vērtspapīros un instrumentos; |
| --- | --- |

c)

darījumi, kas jebkura konkrētā kalendārā mēneša laikā pārsniedz EUR 10 000 i) zelta var ar zeltu saistītajos atvasinātajos instrumentos (tostarp zelta indeksētajos vērtspapīros); ii) akcijās, obligācijās vai saistītajos atvasinātajos instrumentos, ko emitē sabiedrības, kuru galvenais darbības veids ir zelta ieguve vai ražošana; iii) kombinētajos instrumentos, ja viena no komponentēm atbilst i) vai ii) apakšpunktam, un iv) vērtspapīros kolektīvo ieguldījumu shēmās, kuru pamatmērķis ir ieguldījumi šādos vērtspapīros un instrumentos;

| d) | ārvalstu valūtas maiņas darījumi, kas nav minēti 0.4.2.1. panta c) punktā un pārsniedz EUR 10 000 vienā kalendārajā mēnesī. |
| --- | --- |

d)

ārvalstu valūtas maiņas darījumi, kas nav minēti 0.4.2.1. panta c) punktā un pārsniedz EUR 10 000 vienā kalendārajā mēnesī.

0.4.2.4.   Privātie finanšu darījumi, par kuriem jāpaziņo pēc to veikšanas

Darbinieki ziņo Atbilstības un pārvaldības birojam par visiem privātiem finanšu darījumiem, kas vienā kalendārajā mēnesī pārsniedz EUR 10 000 un neietilpst nevienā no trim iepriekš minētām kategorijām, 30 kalendāro dienu laikā pēc to veikšanas. Atbilstības un pārvaldības birojs nosaka ziņojamo informāciju, ziņojumu formātu un kārtību.

Ziņošanas pienākums it īpaši attiecas uz:

| a) | aizdevumiem, kas nav hipotekārie aizdevumi (tostarp pāreju no fiksētās uz mainīgo procentu likmi vai otrādi vai esoša aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanu). Darbinieki norāda, vai aizdevums tiek izmantots finanšu instrumentu iegādei; |
| --- | --- |

a)

aizdevumiem, kas nav hipotekārie aizdevumi (tostarp pāreju no fiksētās uz mainīgo procentu likmi vai otrādi vai esoša aizdevuma atmaksas termiņa pagarināšanu). Darbinieki norāda, vai aizdevums tiek izmantots finanšu instrumentu iegādei;

| b) | procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un atvasinātajiem instrumentiem, kas pamatojas uz indeksiem; |
| --- | --- |

b)

procentu likmju atvasinātajiem instrumentiem un atvasinātajiem instrumentiem, kas pamatojas uz indeksiem;

| c) | sabiedrību, kas nav minētas 0.4.2.2. panta b) punktā, akciju un obligāciju iegāde vai pārdošana. |
| --- | --- |

c)

sabiedrību, kas nav minētas 0.4.2.2. panta b) punktā, akciju un obligāciju iegāde vai pārdošana.

0.4.2.5.   Aizliegtajos darījumos iegūtie esošie aktīvi

Darbinieki drīkst paturēt 0.4.2.2. pantā minēto darījumu rezultātā iegūtos aktīvus:

| a) | kas tiem pieder brīdī, kad uz tiem sāk attiekties 0.4. pantā minētie ierobežojumi; |
| --- | --- |

a)

kas tiem pieder brīdī, kad uz tiem sāk attiekties 0.4. pantā minētie ierobežojumi;

| b) | ko tie iegūst vēlāk bezatlīdzības ceļā, it īpaši mantojuma, dāvinājuma, ģimenes stāvokļa izmaiņu rezultātā, kā arī uzņēmuma, kurā darbiniekam pieder aktīvi vai tiesības, kapitāla struktūras izmaiņu vai kontroles izmaiņu rezultātā; |
| --- | --- |

b)

ko tie iegūst vēlāk bezatlīdzības ceļā, it īpaši mantojuma, dāvinājuma, ģimenes stāvokļa izmaiņu rezultātā, kā arī uzņēmuma, kurā darbiniekam pieder aktīvi vai tiesības, kapitāla struktūras izmaiņu vai kontroles izmaiņu rezultātā;

| c) | ko tie ieguva laikā, kad konkrētais darījuma veids vēl nebija aizliegts.
  Darbinieki drīkst atsavināt vai izlietot jebkādas ar šiem aktīviem saistītās tiesības, iepriekš saņemot Atbilstības un pārvaldības biroja atļauju.
  Darbinieki konsultējas ar Atbilstības un pārvaldības biroju, ja šādu aktīvu paturēšana var izraisīt interešu konfliktu. Šādā gadījumā Atbilstības un pārvaldības birojs var pieprasīt darbiniekam saprātīgā termiņā atbrīvoties no šādiem aktīviem, ja atbrīvošanas ir nepieciešama, lai izvairītos no interešu konflikta. |
| --- | --- |

c)

ko tie ieguva laikā, kad konkrētais darījuma veids vēl nebija aizliegts.

Darbinieki drīkst atsavināt vai izlietot jebkādas ar šiem aktīviem saistītās tiesības, iepriekš saņemot Atbilstības un pārvaldības biroja atļauju.

Darbinieki konsultējas ar Atbilstības un pārvaldības biroju, ja šādu aktīvu paturēšana var izraisīt interešu konfliktu. Šādā gadījumā Atbilstības un pārvaldības birojs var pieprasīt darbiniekam saprātīgā termiņā atbrīvoties no šādiem aktīviem, ja atbrīvošanas ir nepieciešama, lai izvairītos no interešu konflikta.

0.4.2.6.   Atļaujas pieprasīšana

Visus atļaujas pieprasījumus saskaņā ar 0.4.2.3. vai 0.4.2.5. pantu iesniedz Atbilstības un pārvaldības birojā vismaz piecas dienas pirms paredzētā rīkojuma datuma Atbilstības un pārvaldības biroja noteiktajā formātā. Atbilstības un pārvaldības birojs piecu dienu laikā pieņem lēmumu par pieprasījumu, it īpaši un, ja piemērojams, ņemot vērā: a) darbinieka profesionālos pienākumus un pieeju attiecīgai iekšējai informācijai; b) darījuma spekulatīvo vai nespekulatīvo raksturu; c) darījuma summu, ja tā ir norādīta; d) ECB reputācijas apdraudējumu; e) darījuma laiku, it īpaši ECB lēmējinstitūciju sanāksmju drīzumu. Atbilstības un pārvaldības birojs var sniegt atļauju ar konkrētiem nosacījumiem. Ja Atbilstības un pārvaldības birojs piecu darbadienu laikā nesniedz atbildi uz atļaujas pieprasījumu, uzskatāms, ka atļauja darījumam ir tikusi piešķirta.

0.4.2.7.   Trešās personas veikta diskrecionāra aktīvu pārvaldīšana

Finanšu darījumus atbrīvo no 0.4.2.2. un 0.4.2.6. pantā noteiktajiem ierobežojumiem tiktāl, ciktāl tos veic trešā persona, kuru darbinieks saskaņā ar aktīvu pārvaldīšanas līgumu ir rakstveidā pilnvarojis pārvaldīt viņa privātos finanšu darījumus. Šis atbrīvojums ir atkarīgs no Atbilstības un pārvaldības biroja atļaujas. Atļauju piešķir, ja tiek iesniegts pierādījums, ka noteikumi un nosacījumi nodrošina, ka darbinieks nevar tieši vai netieši ietekmēt nekādu vadības lēmumu, ko pieņem trešā persona. Darbinieks paziņo Atbilstības un pārvaldības birojam par jebkādām izmaiņām aktīvu pārvaldības līguma noteikumos un nosacījumos.

0.4.3.   Atbilstības pārraudzība

| 0.4.3.1. | Darbinieki sniedz Atbilstības un pārvaldības birojam aktuālo sarakstu, kurā norāda:






  a) | savus banku kontus, ieskaitot dalītos kontus, vērtspapīru kontus, kredītkaršu kontus un kontus pie biržas mākleriem; un |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1.

a)

savus banku kontus, ieskaitot dalītos kontus, vērtspapīru kontus, kredītkaršu kontus un kontus pie biržas mākleriem; un

| b) | jebkādas pilnvaras, ko trešās personas ir tiem devušas saistībā ar saviem banku kontiem, ieskaitot vērtspapīru kontus. Darbinieki drīkst saņemt un izmantot pilnvaras rīcībai ar trešās personas bankas kontu, tikai ja tiem ir atļauts sniegt ECB attiecīgo dokumentāciju saskaņā ar 0.4.3.2. pantu. |
| --- | --- |

b)

jebkādas pilnvaras, ko trešās personas ir tiem devušas saistībā ar saviem banku kontiem, ieskaitot vērtspapīru kontus. Darbinieki drīkst saņemt un izmantot pilnvaras rīcībai ar trešās personas bankas kontu, tikai ja tiem ir atļauts sniegt ECB attiecīgo dokumentāciju saskaņā ar 0.4.3.2. pantu.

Darbinieki šo sarakstu atjaunina.

| 0.4.3.2. | Lai izpildītu savus ziņošanas pienākumus saskaņā ar 0.4.3. pantu, darbinieki uzglabā dokumentāciju par iepriekšējo un pašreizējo kalendāro gadu, kas attiecas uz:






  a) | visu 0.4.3.1. pantā minēto kontu izrakstiem; |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2.

a)

visu 0.4.3.1. pantā minēto kontu izrakstiem;

| b) | darbinieku vai trešo personu veikto finanšu aktīvu vai tiesību iegādi vai pārdošanu, ko darbinieki veikuši savā vārdā un uz savu risku vai ko tie veikuši citas personas vārdā un uz citas personas risku; |
| --- | --- |

b)

darbinieku vai trešo personu veikto finanšu aktīvu vai tiesību iegādi vai pārdošanu, ko darbinieki veikuši savā vārdā un uz savu risku vai ko tie veikuši citas personas vārdā un uz citas personas risku;

| c) | hipotekārajiem kredītiem vai citiem aizņēmumiem, ko tie uzņēmušies savā vārdā un uz savu risku vai ko tie uzņēmušies citas personas vārdā uz citas personas risku, vai to grozījumiem; |
| --- | --- |

c)

hipotekārajiem kredītiem vai citiem aizņēmumiem, ko tie uzņēmušies savā vārdā un uz savu risku vai ko tie uzņēmušies citas personas vārdā uz citas personas risku, vai to grozījumiem;

| d) | darījumiem saistībā ar pensiju plāniem, ieskaitot ECB Pensiju shēmu un Pensiju plānu; |
| --- | --- |

d)

darījumiem saistībā ar pensiju plāniem, ieskaitot ECB Pensiju shēmu un Pensiju plānu;

| e) | jebkādām pilnvarām, ko trešās personas ir tiem devušas saistībā ar saviem banku kontiem, ieskaitot vērtspapīru kontus; |
| --- | --- |

e)

jebkādām pilnvarām, ko trešās personas ir tiem devušas saistībā ar saviem banku kontiem, ieskaitot vērtspapīru kontus;

| f) | jebkāda aktīvu pārvaldības līguma, kas noteikts 0.4.2.7. pantā, noteikumiem un nosacījumiem un šāda līguma grozījumiem. |
| --- | --- |

f)

jebkāda aktīvu pārvaldības līguma, kas noteikts 0.4.2.7. pantā, noteikumiem un nosacījumiem un šāda līguma grozījumiem.

| 0.4.3.3. | Atbilstības un pārvaldības birojs, saņemot ECB Valdes atļauju, drīkst pieprasīt ārēju pakalpojumu sniedzēju veikt:






  a) | konkrēta procentos izteikta ECB darbinieku skaita, ko nosaka Atbilstības un pārvaldības birojs, regulāras atbilstības pārbaudes; un |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3.

a)

konkrēta procentos izteikta ECB darbinieku skaita, ko nosaka Atbilstības un pārvaldības birojs, regulāras atbilstības pārbaudes; un

| b) | atsevišķas atbilstības pārbaudes konkrētai darbinieku grupai vai konkrētam darījumu veidam. |
| --- | --- |

b)

atsevišķas atbilstības pārbaudes konkrētai darbinieku grupai vai konkrētam darījumu veidam.

Šādas atbilstības pārbaudes nolūkā Atbilstības un pārvaldības birojs var pieprasīt attiecīgus darbiniekus iesniegt 0.4.3.2. pantā minēto dokumentāciju par konkrētu laika posmu aizzīmogotā aploksnē, ko nosūta ārējam pakalpojumu sniedzējam. Darbinieki iesniedz šādu dokumentāciju Atbilstības un pārvaldības biroja noteiktajā termiņā.

| 0.4.3.4. | Neierobežojot 0.4.3.5. pantā noteikto, ārējo pakalpojumu sniedzējs ievēro visas saņemtās informācijas un dokumentu visstingrāko konfidencialitāti un izmanto to vienīgi atbilstības pārbaužu veikšanai. |
| --- | --- |

0.4.3.4.

| 0.4.3.5. | Ja ārējo pakalpojumu sniedzējs konstatē pierādījumus, kas dod pamatu aizdomām par darbinieka profesionālo pienākumu pārkāpumu vai ECB strādājošas ārējas personas līgumisko pienākumu pārkāpumu, atkarībā no tā līguma ierobežojumiem, kas noteikti 0.4. pantā, tas ziņo par šādu iespējamo pārkāpumu un iesniedz pierādījuma dokumentāciju Atbilstības un pārvaldības birojam. Atbilstības un pārvaldības birojs novērtē iespējamo pārkāpumu un gadījumā, ja aizdomas ir pamatotas, ziņo kompetentai institūcijai vai struktūrvienībai tālākai izmeklēšanai, ja tāda nepieciešama, vai disciplināriem pēcpasākumiem. Ārējo pakalpojumu sniedzēja ziņojums, tostarp saskaņā ar iepriekš minēto kārtību iesniegtā pierādījuma dokumentācija, var būt daļa no jebkādas nākamās iekšējās un/vai ārējās procedūras. |
| --- | --- |

0.4.3.5.

| 0.4.3.6. | Darbinieku pienākumi saskaņā ar 0.4.3. pantu ir spēkā līdz darba attiecību izbeigšanas gadam sekojoša kalendārā gada beigām. Aizliegums izmantot 0.4.1.3. pantā noteikto informāciju ir spēkā līdz šīs informācijas publiskošanai. |
| --- | --- |

0.4.3.6.

0.4.a   Trauksmes celšanas rīks un trauksmes cēlēju aizsardzība

0.4.a.1.   Definīcijas

Šajā pantā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “pārkāpums” ir jebkāda nelikumīga darbība, tostarp krāpšana vai korupcija, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, vai jebkāda rīcība, kas saistīta ar profesionālo pienākumu izpildi un ko veic jebkura ECB darbībā iesaistīta persona, un kas ir tai piemērojamo noteikumu neievērošana; |
| --- | --- |

a)

“pārkāpums” ir jebkāda nelikumīga darbība, tostarp krāpšana vai korupcija, kas ietekmē Savienības finanšu intereses, vai jebkāda rīcība, kas saistīta ar profesionālo pienākumu izpildi un ko veic jebkura ECB darbībā iesaistīta persona, un kas ir tai piemērojamo noteikumu neievērošana;

| b) | “identitāte” ir jebkura informācija, kas identificē vai padara identificējamu kādu fizisku personu vai kuras rezultātā var tieši vai netieši identificēt kādu fizisku personu, jo īpaši atsaucoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (*1) 3. panta 1. punktā minētajiem identifikatoriem; |
| --- | --- |

b)

“identitāte” ir jebkura informācija, kas identificē vai padara identificējamu kādu fizisku personu vai kuras rezultātā var tieši vai netieši identificēt kādu fizisku personu, jo īpaši atsaucoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (*1) 3. panta 1. punktā minētajiem identifikatoriem;

| c) | “informācija par pārkāpumiem” ir informācija, tostarp pamatotas aizdomas, par iespējamiem pārkāpumiem vai mēģinājumiem slēpt šādus pārkāpumus; |
| --- | --- |

c)

“informācija par pārkāpumiem” ir informācija, tostarp pamatotas aizdomas, par iespējamiem pārkāpumiem vai mēģinājumiem slēpt šādus pārkāpumus;

| d) | “ECB darbībās iesaistīta persona” ir darbinieks, īstermiņa līgumdarbinieks, absolventu programmas dalībnieks, stažieris vai kāda no augsta līmeņa ECB amatpersonām; |
| --- | --- |

d)

“ECB darbībās iesaistīta persona” ir darbinieks, īstermiņa līgumdarbinieks, absolventu programmas dalībnieks, stažieris vai kāda no augsta līmeņa ECB amatpersonām;

| e) | “augsta līmeņa ECB amatpersonas” ir amatpersonas, kas minētas Augsta līmeņa Eiropas Centrālās bankas amatpersonu ētikas kodeksa (*2) 1.1., 1.2. un 1.4. pantā; |
| --- | --- |

e)

“augsta līmeņa ECB amatpersonas” ir amatpersonas, kas minētas Augsta līmeņa Eiropas Centrālās bankas amatpersonu ētikas kodeksa (*2) 1.1., 1.2. un 1.4. pantā;

| f) | “trauksmes cēlējs” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas ziņo informāciju par pārkāpumiem, izmantojot jebkuru no ziņošanas kanāliem, kas paredzēti 0.4.a.2. pantā, 0.5. pantā, Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) vai Administratīvajā apkārtrakstā 01/2006 par iekšējo administratīvo izmeklēšanu; |
| --- | --- |

f)

“trauksmes cēlējs” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas ziņo informāciju par pārkāpumiem, izmantojot jebkuru no ziņošanas kanāliem, kas paredzēti 0.4.a.2. pantā, 0.5. pantā, Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) vai Administratīvajā apkārtrakstā 01/2006 par iekšējo administratīvo izmeklēšanu;

| g) | “liecinieks” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas nav trauksmes cēlējs un kam jāsadarbojas iespējamā pārkāpuma iekšējā novērtējumā, tostarp sniedzot liecības saskaņā ar Administratīvo apkārtrakstu 01/2006; |
| --- | --- |

g)

“liecinieks” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas nav trauksmes cēlējs un kam jāsadarbojas iespējamā pārkāpuma iekšējā novērtējumā, tostarp sniedzot liecības saskaņā ar Administratīvo apkārtrakstu 01/2006;

| h) | “iesaistītā persona” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas ziņojumā minēta kā persona, uz kuru attiecināms pārkāpums vai ar kuru minētā persona saistīta; |
| --- | --- |

h)

“iesaistītā persona” ir ECB darbībās iesaistīta persona, kas ziņojumā minēta kā persona, uz kuru attiecināms pārkāpums vai ar kuru minētā persona saistīta;

| i) | “represijas” ir jebkura tieša vai netieša darbība vai bezdarbība, kas notiek ar darbu saistītā kontekstā, kuru izraisījusi ziņošana par pārkāpumiem, izmantojot jebkuru no 0.4.a.2. pantā, 0.5. pantā, Lēmumā (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) vai Administratīvajā apkārtrakstā 01/2006 paredzētajiem ziņošanas kanāliem, vai kuru izraisījušas liecinieku liecības saistībā ar šādu ziņošanu, un kas rada vai var radīt nepamatotu kaitējumu trauksmes cēlējam vai lieciniekam. Ar to jāsaprot arī represiju draudi un represiju mēģinājumi; |
| --- | --- |

i)

“represijas” ir jebkura tieša vai netieša darbība vai bezdarbība, kas notiek ar darbu saistītā kontekstā, kuru izraisījusi ziņošana par pārkāpumiem, izmantojot jebkuru no 0.4.a.2. pantā, 0.5. pantā, Lēmumā (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) vai Administratīvajā apkārtrakstā 01/2006 paredzētajiem ziņošanas kanāliem, vai kuru izraisījušas liecinieku liecības saistībā ar šādu ziņošanu, un kas rada vai var radīt nepamatotu kaitējumu trauksmes cēlējam vai lieciniekam. Ar to jāsaprot arī represiju draudi un represiju mēģinājumi;

| j) | “kompetentā iestāde” ir iestāde, kas norīkota novērtēt ziņojumus par pārkāpumiem, kuri sniegti, izmantojot 0.4.a.2. pantā paredzēto ziņošanas kanālu, un sniegt atbildi trauksmes cēlējam, un/vai norīkota veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šādiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

j)

“kompetentā iestāde” ir iestāde, kas norīkota novērtēt ziņojumus par pārkāpumiem, kuri sniegti, izmantojot 0.4.a.2. pantā paredzēto ziņošanas kanālu, un sniegt atbildi trauksmes cēlējam, un/vai norīkota veikt turpmākus pasākumus saistībā ar šādiem ziņojumiem.

0.4.a.2.   Trauksmes celšanas rīks

| 0.4.a.2.1. | Neskarot Lēmuma (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) noteikumus par ziņošanu par iespējamām nelikumīgām darbībām, par iespējamiem ar cieņu darbā saistītiem pārkāpumiem, kas minēti 0.5. pantā, un iespējamiem profesionālo pienākumu pārkāpumiem, kas minēti Administratīvajā apkārtrakstā 01/2006, darbinieki var ziņot, izmantojot ECB šim nolūkam izveidotu iekšēju ziņošanas platformu (“trauksmes celšanas rīku”). |
| --- | --- |

0.4.a.2.1.

| 0.4.a.2.2. | Darbinieki var izmantot trauksmes celšanas rīku kā alternatīvu ziņošanas kanālu, lai izpildītu savu pienākumu ziņot saskaņā ar Lēmumu (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) vai ziņot saskaņā ar Administratīvo apkārtrakstu 01/2006. |
| --- | --- |

0.4.a.2.2.

0.4.a.3.   Trauksmes celšanas rīkā ziņotās informācijas par pārkāpumiem novērtēšana un turpmākie ar to saistītie pasākumi

| 0.4.a.3.1. | Attiecībā uz ziņojumiem par pārkāpumiem, kas saņemti, izmantojot trauksmes celšanas rīku, kompetentā iestāde ir:






  a) | Iekšējā audita direktorāta direktors, izņemot ziņojumus, uz kuriem attiecas b) vai c) apakšpunkts; |
| --- | --- | --- |

0.4.a.3.1.

a)

Iekšējā audita direktorāta direktors, izņemot ziņojumus, uz kuriem attiecas b) vai c) apakšpunkts;

| b) | prezidents, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir Iekšējā audita direktorāta direktors; |
| --- | --- |

b)

prezidents, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir Iekšējā audita direktorāta direktors;

| c) | ECB Padomes norīkotā kompetentā iestāde, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir kāda no augsta līmeņa ECB amatpersonām. |
| --- | --- |

c)

ECB Padomes norīkotā kompetentā iestāde, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir kāda no augsta līmeņa ECB amatpersonām.

| 0.4.a.3.2. | Turpmākos pasākumus attiecībā uz ziņojumiem par pārkāpumiem, kas saņemti, izmantojot trauksmes celšanas rīku, un kas ietilpst Lēmuma (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) piemērošanas jomā, veic saskaņā ar minēto lēmumu. |
| --- | --- |

0.4.a.3.2.

| 0.4.a.3.3. | Turpmākos pasākumus attiecībā uz ziņojumiem par pārkāpumiem, kas saņemti, izmantojot trauksmes celšanas rīku, un kas neietilpst Lēmuma (ES) 2016/456 (ECB/2016/3) piemērošanas jomā, veic saskaņā ar Administratīvo apkārtrakstu 01/2006.
  Neierobežojot pirmo daļu, procedūru novērtējuma un turpmāko pasākumu veikšanai saistībā ar informāciju par pārkāpumiem, par kuriem ziņots, izmantojot trauksmes celšanas rīku, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir augsta līmeņa ECB amatpersona, nosaka ECB Padomes īpašā lēmumā. |
| --- | --- |

0.4.a.3.3.

Neierobežojot pirmo daļu, procedūru novērtējuma un turpmāko pasākumu veikšanai saistībā ar informāciju par pārkāpumiem, par kuriem ziņots, izmantojot trauksmes celšanas rīku, ja iesaistītā persona vai kāda no iesaistītajām personām ir augsta līmeņa ECB amatpersona, nosaka ECB Padomes īpašā lēmumā.

0.4.a.4.   Trauksmes cēlēju aizsardzība

| 0.4.a.4.1. | ECB aizsargā trauksmes cēlējus, aizsargājot to identitāti un aizsargājot tos pret represijām. |
| --- | --- |

0.4.a.4.1.

| 0.4.a.4.2. | Trauksmes cēlēji ir tiesīgi saņemt aizsardzību saskaņā ar šo pantu, ja tiek uzskatīts, ka, ņemot vērā apstākļus un ziņošanas laikā tiem pieejamo informāciju, saskaņā ar 0.4.a.7.4. pantu tiem ir bijis pamatots iemesls uzskatīt, ka to ziņotā informācija par pārkāpumiem ir patiesa un saistīta ar iespējamu pārkāpumu.
  Piemērojot pirmo daļu, trauksmes cēlēji jo īpaši:






  a) | nevar paļauties uz aizsardzību gadījumos, kuros informācija par ziņotajiem pārkāpumiem ietver:






  i) | jebkuru šādu informāciju, par kuru ar nodomu vai apzināti ziņots: nepatiesa vai maldinoša informācija, informācija, kas ziņošanas brīdī ir publiski pieejama, vai nepamatotas baumas; vai |
| --- | --- | --- | --- |

0.4.a.4.2.

Piemērojot pirmo daļu, trauksmes cēlēji jo īpaši:

a)

nevar paļauties uz aizsardzību gadījumos, kuros informācija par ziņotajiem pārkāpumiem ietver:

i)

jebkuru šādu informāciju, par kuru ar nodomu vai apzināti ziņots: nepatiesa vai maldinoša informācija, informācija, kas ziņošanas brīdī ir publiski pieejama, vai nepamatotas baumas; vai

| ii) | domstarpības par likumīgiem vadības vai administratīviem lēmumiem; |
| --- | --- |

ii)

domstarpības par likumīgiem vadības vai administratīviem lēmumiem;

| b) | nezaudē aizsardzību, ja informācija par ziņotajiem pārkāpumiem ir neprecīza labticīgas kļūdas dēļ. |
| --- | --- |

b)

nezaudē aizsardzību, ja informācija par ziņotajiem pārkāpumiem ir neprecīza labticīgas kļūdas dēļ.

0.4.a.5.   Identitātes aizsardzība

| 0.4.a.5.1. | Trauksmes cēlēju un liecinieku identitāti aizsargā, ievērojot Darbības noteikumu kopuma 2. daļā noteiktos principus.
  Neierobežojot Administratīvā apkārtraksta 01/2006 7. panta 5. punktu, to trauksmes cēlēju identitāti, kuri sevi identificējuši, atklāj tikai:






  a) | pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, bet ne iesaistītajai personai vai kādai no iesaistītajām personām; vai |
| --- | --- | --- |

0.4.a.5.1.

Neierobežojot Administratīvā apkārtraksta 01/2006 7. panta 5. punktu, to trauksmes cēlēju identitāti, kuri sevi identificējuši, atklāj tikai:

a)

pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, bet ne iesaistītajai personai vai kādai no iesaistītajām personām; vai

| b) | ja trauksmes cēlējs skaidri piekritis izpaušanai; vai |
| --- | --- |

b)

ja trauksmes cēlējs skaidri piekritis izpaušanai; vai

| c) | apstākļos, kas aprakstīti Administratīvā apkārtraksta 01/2006 6. panta 10. punktā, kā arī gadījumos, kuros tas nepieciešams, lai piemērotu tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

c)

apstākļos, kas aprakstīti Administratīvā apkārtraksta 01/2006 6. panta 10. punktā, kā arī gadījumos, kuros tas nepieciešams, lai piemērotu tiesības uz aizstāvību.

| 0.4.a.5.2. | Trauksmes cēlēji var ziņot anonīmi, izmantojot trauksmes celšanas rīku. Šādā gadījumā to identitāti neatklāj, ja vien un kamēr tie neizvēlas sevi identificēt. |
| --- | --- |

0.4.a.5.2.

0.4.a.6.   Aizsardzība pret represijām

| 0.4.a.6.1. | Represijas pret trauksmes cēlējiem un lieciniekiem ir profesionālo pienākumu pārkāpums, un tām piemēro atbilstīgus pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā disciplinārus pasākumus. |
| --- | --- |

0.4.a.6.1.

0.4.a.7.   Procedūra aizsardzības pret represijām lūgšanai

| 0.4.a.7.1. | Trauksmes cēlēji un liecinieki lūgumu par aizsardzību pret represijām var iesniegt Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājam kopā ar visiem attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas pamato to lūgumu. Lūgumu iesniedz 24 mēnešu laikā no brīža, kad notikusi iespējamā represīvā darbība vai bezdarbība. |
| --- | --- |

0.4.a.7.1.

| 0.4.a.7.2. | Šāds lūgums nepasargā lūguma iesniedzēju no atbildības par viņa paša iespējamo dalību pārkāpumā, par kuru viņš ziņojis vai attiecībā uz kuru viņš ir liecinieks. |
| --- | --- |

0.4.a.7.2.

| 0.4.a.7.3. | Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs šādus lūgumus izskata, stingri ievērojot konfidencialitāti, un lūguma iesniedzēja identitāte tiek aizsargāta saskaņā ar 0.4.a.5.1. punktu, t.sk., ja lūguma iesniedzējs ir liecinieks. |
| --- | --- |

0.4.a.7.3.

| 0.4.a.7.4. | Saņemot lūgumu par aizsardzību pret represijām, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs bez liekas kavēšanās:






  a) | apstiprina saņemšanu un |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.4.

a)

apstiprina saņemšanu un

| b) | pārbauda, vai lūgums par aizsardzību atbilst šādiem nosacījumiem:






  i) | lūguma iesniedzējs ir trauksmes cēlējs, kas tiesīgs saņemt aizsardzību saskaņā ar 0.4.a.4.2. pantā noteiktajiem nosacījumiem, vai liecinieks; un |
| --- | --- | --- |

b)

pārbauda, vai lūgums par aizsardzību atbilst šādiem nosacījumiem:

i)

lūguma iesniedzējs ir trauksmes cēlējs, kas tiesīgs saņemt aizsardzību saskaņā ar 0.4.a.4.2. pantā noteiktajiem nosacījumiem, vai liecinieks; un

| ii) | notikusi iespējamā kaitējumu nodarījusī darbība vai bezdarbība; un |
| --- | --- |

ii)

notikusi iespējamā kaitējumu nodarījusī darbība vai bezdarbība; un

| iii) | iespējamo kaitējumu nodarījušo darbību vai bezdarbību var būt izraisījusi trauksmes celšana vai liecinieka liecība saistībā ar trauksmes celšanu. |
| --- | --- |

iii)

iespējamo kaitējumu nodarījušo darbību vai bezdarbību var būt izraisījusi trauksmes celšana vai liecinieka liecība saistībā ar trauksmes celšanu.

| 0.4.a.7.5. | Ja Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs secina, ka:






  a) | lūgums par aizsardzību neatbilst 0.4.a.7.4. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs par to rakstiski informē lūguma iesniedzēju; |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.5.

a)

lūgums par aizsardzību neatbilst 0.4.a.7.4. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs par to rakstiski informē lūguma iesniedzēju;

| b) | lūgums par aizsardzību atbilst 0.4.a.7.4. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs






  i) | var ieteikt pagaidu aizsardzības pasākumus saskaņā ar 0.4.a.8. pantu; |
| --- | --- | --- |

b)

lūgums par aizsardzību atbilst 0.4.a.7.4. panta b) apakšpunktā noteiktajiem nosacījumiem, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs

i)

var ieteikt pagaidu aizsardzības pasākumus saskaņā ar 0.4.a.8. pantu;

| ii) | izvērtē, vai vajadzīga aizsardzība, tostarp nepieciešamības gadījumā nododot lietu kompetentajai iestādei vai struktūrvienībai, kas atbild par izmeklēšanu, kurai pēc tam būtu jāveic izmeklēšana saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, un izmeklēšanas rezultātus jāiesniedz Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājam. Šajā kontekstā ECB ir pienākums pierādīt, ka ziņotā darbība vai bezdarbība nav bijusi represija; |
| --- | --- |

ii)

izvērtē, vai vajadzīga aizsardzība, tostarp nepieciešamības gadījumā nododot lietu kompetentajai iestādei vai struktūrvienībai, kas atbild par izmeklēšanu, kurai pēc tam būtu jāveic izmeklēšana saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, un izmeklēšanas rezultātus jāiesniedz Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājam. Šajā kontekstā ECB ir pienākums pierādīt, ka ziņotā darbība vai bezdarbība nav bijusi represija;

| iii) | par to rakstiski paziņo lūguma iesniedzējam. |
| --- | --- |

iii)

par to rakstiski paziņo lūguma iesniedzējam.

| 0.4.a.7.6. | Ja Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs pēc 0.4.a.7.5. panta b) punkta ii) apakšpunktā minētā novērtējuma veikšanas secina, ka:






  a) | aizsardzība nav vajadzīga, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs par to rakstiski informē lūguma iesniedzēju; |
| --- | --- | --- |

0.4.a.7.6.

a)

aizsardzība nav vajadzīga, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs par to rakstiski informē lūguma iesniedzēju;

| b) | aizsardzība ir vajadzīga, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs var ieteikt šādus turpmākos pasākumus:






  i) | pēc apspriešanās ar lūguma iesniedzēju un saskaņā ar 0.4.a.8. pantu – pasākumus represiju rezultātā nodarītā kaitējuma novēršanai (“korektīvie pasākumi”) un pasākumus lūguma iesniedzēja aizsardzībai pret turpmākām represijām (“aizsardzības pasākumi”); un |
| --- | --- | --- |

b)

aizsardzība ir vajadzīga, Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs var ieteikt šādus turpmākos pasākumus:

i)

pēc apspriešanās ar lūguma iesniedzēju un saskaņā ar 0.4.a.8. pantu – pasākumus represiju rezultātā nodarītā kaitējuma novēršanai (“korektīvie pasākumi”) un pasākumus lūguma iesniedzēja aizsardzībai pret turpmākām represijām (“aizsardzības pasākumi”); un

| ii) | attiecīgos gadījumos – jebkādus piemērotus pasākumus pret represiju veicēju, tostarp, ja nepieciešams, disciplinārus pasākumus. |
| --- | --- |

ii)

attiecīgos gadījumos – jebkādus piemērotus pasākumus pret represiju veicēju, tostarp, ja nepieciešams, disciplinārus pasākumus.

| 0.4.a.7.7. | Ja Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs uzskata, ka, izskatot lūgumu par aizsardzību pret represijām, pastāv interešu konflikts, viņš jautājumu nodod Atbalsta funkciju vadītājam, kas lemj par to, kuru norīkot ar lūgumu saistīto turpmāko pasākumu veikšanai saskaņā ar iepriekš minēto procedūru. |
| --- | --- |

0.4.a.7.7.

0.4.a.8.   Pagaidu aizsardzības pasākumi un korektīvie pasākumi

| 0.4.a.8.1. | Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs var ieteikt pasākumus, kas vajadzīgi un piemēroti, lai aizsargātu trauksmes cēlēju un lieciniekus pret represijām, tostarp pagaidu aizsardzības pasākumus un korektīvos pasākumus, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi atbilst ECB tiesiskajam regulējumam. |
| --- | --- |

0.4.a.8.1.

| 0.4.a.8.2. | Jebkurā laikā Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs ar trauksmes cēlēja vai liecinieka piekrišanu var ieteikt Cilvēkresursu ģenerāldirektorātam uzraudzīt situāciju trauksmes cēlēja vai liecinieka darba vietā. |
| --- | --- |

0.4.a.8.2.

| 0.4.a.8.3. | Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs var lūgt, lai viņa ieteikumu adresāti ziņo par ieteikumu īstenošanu. Ja Atbilstības un pārvaldības biroja vadītājs nav apmierināts ar attiecībā uz viņa ieteikumiem veiktajiem turpmākajiem pasākumiem, viņš par to var informēt prezidentu. |
| --- | --- |

0.4.a.8.3.

0.4.a.9.   Pārskatu sniegšana par trauksmes celšanu

Pārskatus par trauksmes celšanu ECB var sniegt saīsinātā vai apkopotā veidā tā, lai nebūtu iespējams identificēt individuālas personas.

0.5.   Cieņa darbā

| 0.5.1. | Darbinieki izturas pret saviem kolēģiem ar cieņu un atturas no nepiedienīgas uzvedības, kas pazemo citus. Darbinieki izrāda citiem iejūtību un cieņu. |
| --- | --- |

0.5.1.

0.5.2.   Definīcijas

Šajos ētikas principos piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “Cieņa darbā” ir nepiedienīgas uzvedības neesamība. Nepiedienīga uzvedība ir jebkāda veida tieša vai netieša diskriminācija, fiziska vardarbība, psiholoģiska uzmākšanās (ko dēvē arī par iebiedēšanu vai psiholoģisko vardarbību). |
| --- | --- |

1.

“Cieņa darbā” ir nepiedienīgas uzvedības neesamība. Nepiedienīga uzvedība ir jebkāda veida tieša vai netieša diskriminācija, fiziska vardarbība, psiholoģiska uzmākšanās (ko dēvē arī par iebiedēšanu vai psiholoģisko vardarbību).

| 2. | “Tieša diskriminācija” notiek, ja salīdzināmā situācijā pret vienu personu izturas, ir izturējušies vai izturētos sliktāk nekā pret citu personu pilsonības, dzimuma, rasu vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai uzskatu, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. |
| --- | --- |

2.

“Tieša diskriminācija” notiek, ja salīdzināmā situācijā pret vienu personu izturas, ir izturējušies vai izturētos sliktāk nekā pret citu personu pilsonības, dzimuma, rasu vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai uzskatu, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.

| 3. | “Netieša diskriminācija” notiek, ja acīmredzami neitrāla noteikuma, kritērija vai prakses dēļ personas, kurām ir konkrēta pilsonība, dzimums, rasu vai etniskā izcelsme, reliģija vai uzskati, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija, atrodas konkrētā nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar otru personu, ja vien šis noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnota. |
| --- | --- |

3.

“Netieša diskriminācija” notiek, ja acīmredzami neitrāla noteikuma, kritērija vai prakses dēļ personas, kurām ir konkrēta pilsonība, dzimums, rasu vai etniskā izcelsme, reliģija vai uzskati, invaliditāte, vecums vai seksuālā orientācija, atrodas konkrētā nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar otru personu, ja vien šis noteikums, kritērijs vai prakse nav objektīvi attaisnota.

| 4. | “Fiziska vardarbība” ir apzināts spēka pielietojums vai fiziska spēka pielietojuma draudi, kas vērsti pret citu personu un kuru rezultātā šīs personas cieš fiziski, seksuāli vai psiholoģiski. |
| --- | --- |

4.

“Fiziska vardarbība” ir apzināts spēka pielietojums vai fiziska spēka pielietojuma draudi, kas vērsti pret citu personu un kuru rezultātā šīs personas cieš fiziski, seksuāli vai psiholoģiski.

| 5. | “Psiholoģiska vardarbība” ir jebkāda nepiedienīga rīcība, kas notiek kādā laika posmā, tā atkārtojas un ir sistemātiska, un ietver fizisku rīcību, mutisku vai rakstu valodu, žestus vai citu tīšu rīcību, un kas varētu radīt kaitējumu jebkuras personas personībai, cieņai vai fiziskai vai psiholoģiskai integritātei. |
| --- | --- |

5.

“Psiholoģiska vardarbība” ir jebkāda nepiedienīga rīcība, kas notiek kādā laika posmā, tā atkārtojas un ir sistemātiska, un ietver fizisku rīcību, mutisku vai rakstu valodu, žestus vai citu tīšu rīcību, un kas varētu radīt kaitējumu jebkuras personas personībai, cieņai vai fiziskai vai psiholoģiskai integritātei.

| 6. | “Seksuāla uzmākšanās” ir rīcība, kas saistīta ar seksu, ko vērš pret personu, kas to nevēlas, un kuras nolūks vai sekas ir aizskart šo personu vai radīt iebiedējošu, bīstamu, aizvainojošu vai traucējošu vidi. |
| --- | --- |

6.

“Seksuāla uzmākšanās” ir rīcība, kas saistīta ar seksu, ko vērš pret personu, kas to nevēlas, un kuras nolūks vai sekas ir aizskart šo personu vai radīt iebiedējošu, bīstamu, aizvainojošu vai traucējošu vidi.

Uzvedības nepiedienību izvērtē objektīvi, no saprātīgas trešās personas redzespunkta.

0.5.3.   Procedūras

| 0.5.3.1. | Darbiniekiem, kuri uzskata, ka pret tiem ir vērsta nepiedienīga uzvedība, ir tiesības izmantot gan neformālu, gan formālu procedūru. Pret darbiniekiem, kuri uzsāk šādu procedūru, netiek vērstas nekādas šīs procedūras negatīvās sekas, ja vien procedūras gaitā netiek konstatēts, ka sūdzības ir apzināti nepatiesas vai ļaunprātīgas. |
| --- | --- |

0.5.3.1.

| 0.5.3.2. | Neoficiāla procedūra
  Neoficiālās procedūras ietvaros attiecīgais darbinieks drīkst:






  a) | tieši vērsties pie iespējamā pārkāpēja; |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2.

Neoficiālās procedūras ietvaros attiecīgais darbinieks drīkst:

a)

tieši vērsties pie iespējamā pārkāpēja;

| b) | iesaistīt uzticības personu pēc savas izvēles, tostarp darbinieku pārstāvi; |
| --- | --- |

b)

iesaistīt uzticības personu pēc savas izvēles, tostarp darbinieku pārstāvi;

| c) | iesaistīt savu tiešo vadītāju, lai tiktu pieņemts tūlītējs vadības lēmums; |
| --- | --- |

c)

iesaistīt savu tiešo vadītāju, lai tiktu pieņemts tūlītējs vadības lēmums;

| d) | iesaistīt sociālo konsultantu. |
| --- | --- |

d)

iesaistīt sociālo konsultantu.

| 0.5.3.3. | Oficiāla procedūra
  Ja attiecīgais darbinieks uzskata, ka neoficiāla procedūra ir neatbilstoša, vai ja neoficiāla procedūra ir bijusi nesekmīga, attiecīgais darbinieks ir tiesīgs pieprasīt, lai Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks veiktu atbilstošus (pagaidu) pasākumus. Ģenerāldirektors vai tā vietnieks šādus pieprasījumus izskata ātri, nopietni un konfidenciāli. Ja nepieciešams, ģenerāldirektors vai tā vietnieks ziņo par situāciju kompetentai institūcijai, lai izlemtu, vai ir nepieciešams uzsākt iekšējo administratīvo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

0.5.3.3.

Ja attiecīgais darbinieks uzskata, ka neoficiāla procedūra ir neatbilstoša, vai ja neoficiāla procedūra ir bijusi nesekmīga, attiecīgais darbinieks ir tiesīgs pieprasīt, lai Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai tā vietnieks veiktu atbilstošus (pagaidu) pasākumus. Ģenerāldirektors vai tā vietnieks šādus pieprasījumus izskata ātri, nopietni un konfidenciāli. Ja nepieciešams, ģenerāldirektors vai tā vietnieks ziņo par situāciju kompetentai institūcijai, lai izlemtu, vai ir nepieciešams uzsākt iekšējo administratīvo izmeklēšanu.

| 0.5.3.4. | Vadītāji, kuriem kļūst zināms par nepiedienīgu uzvedību, pret kuru nevar vērsties ar tūlītēju vadības lēmumu, bez nevajadzīgas kavēšanās ziņo par šādu uzvedību Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram vai tā vietniekam, kurš pieņem lēmumu par tālāko rīcību saskaņā ar 0.5.3. pantu. |
| --- | --- |

0.5.3.4.

| 0.5.3.5. | Citi darbinieki, kuriem kļūst zināms par nepiedienīgu uzvedību, ir tiesīgi ziņot par šādu uzvedību savam tiešajam vadītājam vai, ja nepieciešams, Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram vai tā vietniekam. Attiecīgi tiek piemēroti noteikumi par to darbinieku aizsardzību, kuri ziņo par profesionālo pienākumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

0.5.3.5.

0.6.   ECB resursu izmantošana

Darbinieki ciena un sargā ECB īpašumu. Viss aprīkojums un telpas, ko nodrošina ECB, neatkarīgi no to rakstura, ir paredzētas lietošanai vienīgi dienesta vajadzībām, ja vien lietošana privātām vajadzībām nav atļauta saskaņā ar attiecīgajiem iekšējiem noteikumiem, kas paredzēti Iestādes prakses rokasgrāmatā, vai saņemot īpašu Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora atļauju. Darbinieki veic visus pamatotos un atbilstīgos pasākumus, lai ierobežotu izmaksas tā, lai pieejamie resursi varētu tikt izmantoti visefektīvākajā veidā.

0.7.   Īstenošana

| 0.7.1. | Neierobežojot 0.4.2. pantā minēto, Atbilstības un pārvaldības birojs kopā ar Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru vai tā vietnieku var izdot vadlīnijas ētikas principu interpretācijai un piemērošanai. |
| --- | --- |

0.7.1.

| 0.7.2. | Darbinieki var lūgt Atbilstības un pārvaldības biroju vai Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoru vai tā vietnieku gadījumos, kad tiem ir pilnvaras pieņemt lēmumu, sniegt norādījumus par jebkādiem jautājumiem, kas saistīti ar ētikas principu ievērošanu. Darbinieku rīcība, kas pilnībā atbilst Atbilstības un pārvaldības biroja vai Cilvēkresursu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora sniegtajiem ieteikumiem, tiek uzskatīta par atbilstošu ētikas principiem un par to netiek uzsākta disciplinārā pārkāpuma procedūra. Tomēr šādi ieteikumi neatbrīvo darbiniekus no nacionālajos tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

0.7.2.

---

Eiropas Komisija

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/42

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 375/03)

Komisija 2020. gada 28. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9953. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9953. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/43

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 375/04)

Komisija 2020. gada 30. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M10003. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M10003. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/44

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 375/05)

Komisija 2020. gada 11. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai franču valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem; |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem;

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9619. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32020M9619. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/45

---

dIebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 375/06)

Komisija 2016. gada 28. oktobrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8130. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8130. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/46

---

Euro maiņas kurss (1)

2020. gada 5. novembris

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1855 |
| JPY | Japānas jena | 122,86 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4467 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,90450 |
| SEK | Zviedrijas krona | 10,2770 |
| CHF | Šveices franks | 1,0724 |
| ISK | Islandes krona | 163,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 10,8500 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 26,766 |
| HUF | Ungārijas forints | 357,83 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5134 |
| RON | Rumānijas leja | 4,8648 |
| TRY | Turcijas lira | 9,9980 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6356 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5478 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,1922 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7540 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6014 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 330,68 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 18,6894 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,8331 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5518 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 901,14 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9169 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,218 |
| RUB | Krievijas rublis | 91,7450 |
| THB | Taizemes bāts | 36,525 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 6,5906 |
| MXN | Meksikas peso | 24,5016 |
| INR | Indijas rūpija | 87,7405 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1855

JPY

Japānas jena

122,86

DKK

Dānijas krona

7,4467

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,90450

SEK

Zviedrijas krona

10,2770

CHF

Šveices franks

1,0724

ISK

Islandes krona

163,70

NOK

Norvēģijas krona

10,8500

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

26,766

HUF

Ungārijas forints

357,83

PLN

Polijas zlots

4,5134

RON

Rumānijas leja

4,8648

TRY

Turcijas lira

9,9980

AUD

Austrālijas dolārs

1,6356

CAD

Kanādas dolārs

1,5478

HKD

Hongkongas dolārs

9,1922

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7540

SGD

Singapūras dolārs

1,6014

KRW

Dienvidkorejas vona

1 330,68

ZAR

Dienvidāfrikas rands

18,6894

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,8331

HRK

Horvātijas kuna

7,5518

IDR

Indonēzijas rūpija

16 901,14

MYR

Malaizijas ringits

4,9169

PHP

Filipīnu peso

57,218

RUB

Krievijas rublis

91,7450

THB

Taizemes bāts

36,525

BRL

Brazīlijas reāls

6,5906

MXN

Meksikas peso

24,5016

INR

Indijas rūpija

87,7405

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/47

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2020. gada 22. jūlijs)

par norādījumu Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram ievadīt Eiropas Savienības darījumu žurnālā izmaiņas valsts aviācijas kvotu sadales tabulās attiecībā uz aviācijas kvotām, kas 2020. gadā bez maksas jāiedala dalībvalstīm, kuras administrē gaisakuģu operatorus, kas veikuši lidojumus no ES uz Šveici

(2020/C 375/08)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1),

ņemot vērā Komisijas Regulu (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011 (2), un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Lēmumā 2011/638/ES (3) ir noteiktas līmeņatzīmes, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 3.e panta 1. punktu gaisakuģu operatoriem bez maksas piešķirtu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Lēmumā 2011/638/ES (3) ir noteiktas līmeņatzīmes, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 3.e panta 1. punktu gaisakuģu operatoriem bez maksas piešķirtu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotas.

| (2) | Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta 7. punktā paredzēts, ka pagaidu atkāpe attiecībā uz lidojumiem uz trešām valstīm un no tām piemērojama valstīm, ar kurām ir noslēgts nolīgums atbilstīgi minētās direktīvas 25. vai 25.a pantam, tikai saskaņā ar šāda nolīguma noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta 7. punktā paredzēts, ka pagaidu atkāpe attiecībā uz lidojumiem uz trešām valstīm un no tām piemērojama valstīm, ar kurām ir noslēgts nolīgums atbilstīgi minētās direktīvas 25. vai 25.a pantam, tikai saskaņā ar šāda nolīguma noteikumiem.

| (3) | 2017. gada 23. novembrī tika parakstīts un 2020. gada 1. janvārī stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (4) (“sasaistes nolīgums”). |
| --- | --- |

(3)

2017. gada 23. novembrī tika parakstīts un 2020. gada 1. janvārī stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (4) (“sasaistes nolīgums”).

| (4) | Sasaistes nolīguma par pārklājuma jomu I pielikuma B punktā ir noteikts, ka lidojumi no lidlauka, kas atrodas EEZ, un lidojumi uz lidlauku, kas atrodas Šveices teritorijā, ir iekļauti ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas darbības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Sasaistes nolīguma par pārklājuma jomu I pielikuma B punktā ir noteikts, ka lidojumi no lidlauka, kas atrodas EEZ, un lidojumi uz lidlauku, kas atrodas Šveices teritorijā, ir iekļauti ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas darbības jomā.

| (5) | Komisija 2020. gada 18. maijā pieņēma Deleģēto lēmumu C(2020)3107, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz ienākošo Šveices lidojumu izslēgšanu no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas. Tiklīdz minētais lēmums stājas spēkā, ir jāveic attiecīgās izmaiņas valstu aviācijas kvotu sadales tabulās. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2020. gada 18. maijā pieņēma Deleģēto lēmumu C(2020)3107, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK attiecībā uz ienākošo Šveices lidojumu izslēgšanu no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas. Tiklīdz minētais lēmums stājas spēkā, ir jāveic attiecīgās izmaiņas valstu aviācijas kvotu sadales tabulās.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 389/2013 55. panta 3. punktu Komisijai ir jāuzdod Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram augšupielādēt pārskatītās valstu aviācijas kvotu sadales tabulas Eiropas Savienības darījumu žurnālā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 389/2013 55. panta 3. punktu Komisijai ir jāuzdod Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālajam administratoram augšupielādēt pārskatītās valstu aviācijas kvotu sadales tabulas Eiropas Savienības darījumu žurnālā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Eiropas Savienības darījumu žurnāla centrālais administrators ievada Eiropas Savienības darījumu žurnālā izmaiņas valsts aviācijas kvotu sadales tabulās attiecībā uz aviācijas kvotām, kas 2020. gadā bez maksas jāiedala dalībvalstīm, kuras administrē gaisakuģu operatorus, kas veikuši lidojumus no ES uz Šveici. Pārskatītās valstu aviācijas kvotu sadales tabulas ir dotas pielikumā.

Briselē, 2020. gada 22. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājas izpildvietnieks

Frans TIMMERMANS

---

(1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

1

(2)  OV L 122, 3.5.2013., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Lēmums 2011/638/ES (2011. gada 26. septembris) par līmeņatzīmēm, ko izmanto, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 3.e pantu gaisakuģu operatoriem bez maksas piešķirtu siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotas (OV L 252, 28.9.2011., 20. lpp.).

3

(4)  OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Izmaiņas valsts kvotu sadales tabulā 2020. gadam saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveici par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti un Komisijas Deleģēto lēmumu C(2020) 3107

Piezīme: 2020. gada vērtības ir kopējās. Tās ietver sākotnējo piešķīrumu lidojumiem starp EEZ lidlaukiem un papildu piešķīrumu lidojumiem uz Šveici un tās iekšienē. Šīs vērtības kā atjauninājumi jāievada valstu aviācijas kvotu sadales tabulu XML datnē.

Dalībvalsts: Austrija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Dalībvalsts: Beļģija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Dalībvalsts: Bulgārija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Dalībvalsts: Horvātija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Dalībvalsts: Kipra

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Dalībvalsts: Čehija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Dalībvalsts: Dānija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Dalībvalsts: Somija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Dalībvalsts: Francija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Dalībvalsts: Vācija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Dalībvalsts: Grieķija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Dalībvalsts: Īrija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Dalībvalsts: Itālija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Dalībvalsts: Latvija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S "AirBaltic Corporation" | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

23085

A/S "AirBaltic Corporation"

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Dalībvalsts: Luksemburga

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Dalībvalsts: Malta

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Dalībvalsts: Nīderlande

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Dalībvalsts: Norvēģija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Dalībvalsts: Polija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Dalībvalsts: Portugāle

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Dalībvalsts: Rumānija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Dalībvalsts: Spānija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Dalībvalsts: Zviedrija

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Dalībvalsts: Apvienotā Karaliste

| ETSID | Operatora nosaukums | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Operatora nosaukums

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 6.11.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/57

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2020/C 375/09)

1.

Šis paziņojums attiecas uz šādiem uzņēmumiem:

| — | BB Holding Investment S.A. (BB Holding Investment, Luksemburga), |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. (BB Holding Investment, Luksemburga),

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. (Duferdofin-Nucor, Itālija), ko kopīgi kontrolē BB Holding Investment S.A. un Nucor European Holdings BV. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. (Duferdofin-Nucor, Itālija), ko kopīgi kontrolē BB Holding Investment S.A. un Nucor European Holdings BV.

BB Holding Investment Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst vienpersonisku kontroli pār Duferdofin-Nucor.

Koncentrācija tiek veikta, iegādājoties daļas.

2.

| — | BB Holding Investment: pārvalda tādus uzņēmumus, kas darbojas enerģētikas, kuģniecības un tērauda nozarē, un galvenokārt nodarbojas ar tērauda ražojumu tirdzniecību/izplatīšanu, |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: pārvalda tādus uzņēmumus, kas darbojas enerģētikas, kuģniecības un tērauda nozarē, un galvenokārt nodarbojas ar tērauda ražojumu tirdzniecību/izplatīšanu,

| — | Duferdofin-Nucor: ražo un izplata oglekļa tērauda ražojumus, piemēram, blūmus, sagataves un apaļtēraudu, un gatavos garos ražojumus, jo īpaši smagos profilus (sijas). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: ražo un izplata oglekļa tērauda ražojumus, piemēram, blūmus, sagataves un apaļtēraudu, un gatavos garos ražojumus, jo īpaši smagos profilus (sijas).

3.

Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru dažu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši procedūrai, kas paredzēta šajā paziņojumā.

4.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā no šīs publikācijas datuma. Vienmēr jānorāda šāda atsauce:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa e-pastu, pa faksu vai pa pastu. Lūdzu, izmantojiet šādu kontaktinformāciju:

El. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fakss +32 22964301

Pasta adrese:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

1

(2)  OV C 366, 14.12.2013., 5. lpp.

2

---