# Euroopa Liidu C 350/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 350 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik20. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 350

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik20. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | KONTROLLIKODA |
| 2020/C 350/01 | Arvamus nr 6/2020
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a)
  ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (COM(2020) 408) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

2020/C 350/01

Arvamus nr 6/2020
  (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a)
  ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (COM(2020) 408)

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a)

1

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Arvamus nr 5/2020 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 288 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a) komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)) (COM(2020) 22 final ja COM(2020) 460 final), parandus ( ELT C 290, 1.9.2020 ) | 29 |

Parandused

Arvamus nr 5/2020 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 288 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a) komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)) (COM(2020) 22 final ja COM(2020) 460 final), parandus ( ELT C 290, 1.9.2020 )

(2020/0006 (COD)) (COM(2020) 22 final ja COM(2020) 460 final)

( ELT C 290, 1.9.2020 )

29

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

KONTROLLIKODA

| 20.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 350/1

---

ARVAMUS nr 6/2020

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a)

ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend (COM(2020) 408)

(2020/C 350/01)

SISUKORD

| | Punkt | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| Kokkuvõte | I-V | 3 |
| Sissejuhatus | 1-6 | 3 |
| Üldised tähelepanekud – rahastamisvahendi ülesehitus | 7-23 | 5 |
| Eesmärgid ja eri rahastamisallikate koordineerimine | 7-14 | 5 |
| Kavandatud abisumma piisavus | 15-18 | 7 |
| Juhtimine ja auditeerimiskord | 19-23 | 9 |
| Rahaline toetus ja vahendite eraldamine | 24-36 | 10 |
| Maksimaalne toetussumma | 24-30 | 10 |
| Rahalise toetuse eraldamine | 31-33 | 13 |
| Laenutegevus | 34-36 | 15 |
| Taaste- ja vastupidavuskavad | 37-46 | 15 |
| Taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine | 37-41 | 15 |
| Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine | 42-44 | 18 |
| Seos Euroopa poolaastaga | 45-46 | 18 |
| Finantssätted | 47-50 | 19 |
| Maksetaotluste otsustamise menetlus | 47-50 | 19 |
| Aruandlus, seire ja hindamised | 51-59 | 20 |
| Liikmesriikide aruandlus komisjonile | 51-52 | 20 |
| Tulemuslikkuse jälgimine ja mõõtmine | 53-57 | 20 |
| Hindamine | 58-59 | 21 |
| Lõppmärkused | 60-63 | 21 |
| I lisa. Ülevaade NGEU programmide eelarvetest vastavalt komisjoni ettepanekule ja Euroopa Ülemkogu järeldustele | 23 |
| II lisa. Komisjoni ettepanek vastandatuna Euroopa Ülemkogu ettepanekule | 24 |
| III lisa. Muud asjakohased Euroopa Kontrollikoja arvamused | 27 |
| IV lisa. Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine | 28 |

Punkt

Lehekülg

Kokkuvõte

I-V

3

Sissejuhatus

1-6

3

Üldised tähelepanekud – rahastamisvahendi ülesehitus

7-23

5

Eesmärgid ja eri rahastamisallikate koordineerimine

7-14

5

Kavandatud abisumma piisavus

15-18

7

Juhtimine ja auditeerimiskord

19-23

9

Rahaline toetus ja vahendite eraldamine

24-36

10

Maksimaalne toetussumma

24-30

10

Rahalise toetuse eraldamine

31-33

13

Laenutegevus

34-36

15

Taaste- ja vastupidavuskavad

37-46

15

Taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine

37-41

15

Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine

42-44

18

Seos Euroopa poolaastaga

45-46

18

Finantssätted

47-50

19

Maksetaotluste otsustamise menetlus

47-50

19

Aruandlus, seire ja hindamised

51-59

20

Liikmesriikide aruandlus komisjonile

51-52

20

Tulemuslikkuse jälgimine ja mõõtmine

53-57

20

Hindamine

58-59

21

Lõppmärkused

60-63

21

I lisa. Ülevaade NGEU programmide eelarvetest vastavalt komisjoni ettepanekule ja Euroopa Ülemkogu järeldustele

23

II lisa. Komisjoni ettepanek vastandatuna Euroopa Ülemkogu ettepanekule

24

III lisa. Muud asjakohased Euroopa Kontrollikoja arvamused

27

IV lisa. Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine

28

Kokkuvõte

| I. | Euroopa Komisjon tegi 2020. aasta mais ettepaneku võtta vastu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend. Rahastamisvahendi eesmärk on anda liikmesriikidele tagastamatut rahalist toetust ja laene, et leevendada COVID-19 kriisi mõju ja muuta liikmesriigid tuleviku suhtes vastupidavamaks. |
| --- | --- |

I.

| II. | Kooskõlas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni taotlusega on käesoleva arvamuse eesmärk anda hinnang taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi üldisele ülesehitusele, kavandatud vahendite piisavusele ning võimalikele riskidele seoses rahastamisvahendi rakendamise, nõuetele vastavuse ja usaldusväärse finantsjuhtimisega, aga ka selle aruandlus- ja järelevalvemehhanismidele. Arvamus piirdub komisjoni ettepanekuga, kuid selles võetakse arvesse ettepanekuga seotud poliitilist kokkulepet, mis saavutati Euroopa Ülemkogu 21. juuli kohtumisel. |
| --- | --- |

II.

| III. | Jõudsime järeldusele, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendil on potentsiaal toetada liikmesriike pandeemia majandusliku ja finantsmõju leevendamisel. Peame kiiduväärseks asjaolu, et ettepaneku aluseks on kehtivad mehhanismid, näiteks ühissätete määrus ja Euroopa poolaasta, edendades seeläbi koostoimet ja vähendades halduskoormust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Peale selle suurendab liikmesriikide kaasamine vastavalt ettepanekule ka tõenäoliselt nende vastutust ja annab võimaluse võtta arvesse riigipõhiseid asjaolusid. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Märgime siiski, et rahastamisvahendi kohaldamisala ja eesmärgid on üsna laiad, kattuvad osaliselt teiste rahastamisvahenditega ega kajastu täielikult rahalise toetuse eraldamisel. Õigeaegset rakendamist võivad raskendada vahendite ärakasutamise probleemid liikmesriigi tasandil ning taaste- ja vastupidavuskavade hindamise keerukad menetlused. Sellega seoses soovime rõhutada, kui olulised on tõhusad pettuse- ja õigusnormide rikkumiste vastased meetmed, et võidelda ohtudega, mis tulenevad märkimisväärsetest lisavahenditest, mis kulutatakse lühikese aja jooksul, nagu see on kõnealuse rahastamisvahendi puhul. Lisaks võivad rahastamisvahendi tulemuslikkuse järelevalvet takistada selle üldised ja kõrgetasemelised eesmärgid ning aruandlussüsteemi puudused. Peale selle ei ole ettepanekus selgelt määratletud Euroopa Parlamendi rolli eelarvemenetluses ega Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigusi. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Oma tähelepanekute põhjal oleme seisukohal, et ettepanekut saaks veelgi parandada, kui






  — | töötatakse välja sobivad mehhanismid, et tagada koordineerimine muude ELi rahastamisallikatega ja täiendavus; |
| --- | --- | --- |

V.

—

töötatakse välja sobivad mehhanismid, et tagada koordineerimine muude ELi rahastamisallikatega ja täiendavus;

| — | rahastamisvahendi taaste ja vastupidavuse eesmärgid seotakse tihedamalt jaotamispõhimõtetega; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendi taaste ja vastupidavuse eesmärgid seotakse tihedamalt jaotamispõhimõtetega;

| — | lihtsustatakse nii palju kui võimalik taaste- ja vastupidavuskavade ning maksetaotluste menetlusi, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada raha kasutamist; |
| --- | --- |

—

lihtsustatakse nii palju kui võimalik taaste- ja vastupidavuskavade ning maksetaotluste menetlusi, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada raha kasutamist;

| — | vaadatakse uuesti läbi aruandluse ja hindamise sagedus ja ajastus ning määratletakse sobivad näitajad rahastamisvahendi üldiste saavutuste kohta; |
| --- | --- |

—

vaadatakse uuesti läbi aruandluse ja hindamise sagedus ja ajastus ning määratletakse sobivad näitajad rahastamisvahendi üldiste saavutuste kohta;

| — | määratletakse Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ja sätestatakse sõnaselgelt Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused. |
| --- | --- |

—

määratletakse Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ja sätestatakse sõnaselgelt Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused.

Sissejuhatus

| 1. | Piiravad meetmed, mida on võetud alates COVID-19 pandeemia puhkemisest käesoleva aasta alguses, on põhjustanud kogu ELis paljude ettevõtete tulude märkimisväärset vähenemist, töötuse suurenemist ja viivislaenude hulga kasvu. Nende probleemide lahendamiseks on liikmesriigid ja EL võtnud palju meetmeid, et toetada kodumajapidamiste sissetulekuid ja tervishoiukulutusi, säilitada tööhõivet ja kaitsta ettevõtteid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mai lõpus esitas Euroopa Komisjon laiaulatusliku paketi, (1) mis hõlmab uut mitmeaastast finantsraamistikku (2021–2027) summas 1,1 triljonit eurot ja ühekordset erakorralist rahastamisvahendit, mida nimetatakse taasterahastu „NextGenerationEU“ (edaspidi „NGEU“), summas 750 miljardit eurot (vt I lisa). NGEU eesmärk on toetada liikmesriike pandeemia sotsiaal-majandusliku mõju vähendamisel, taastumisel ja kestliku majanduskasvu tee jätkamisel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Käesoleva arvamuse teema on taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, (2) mis on osa NGEUst. Kõnealune rahastamisvahend, mille kogueelarve on üle 600 miljardi euro jooksevhindades, moodustab umbes 80 % NGEU eelarvest ja vastab enam kui poolele äsja esitatud mitmeaastase finantsraamistiku mahust. Selle eesmärk on anda ulatuslikku rahalist toetust avaliku sektori investeeringuteks ja reformide elluviimiseks, et muuta liikmesriikide majandus vastupidavamaks ja valmistada see tulevikuks paremini ette. See hõlmab nii liikmesriikidele antavaid toetusi kui ka laene (joonis 1). |
| --- | --- |

3.

Image 1

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni ettepanekule taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta (jooksevhindades; 2018. aasta hindades on summad 310 miljardit eurot toetusteks ja 250 miljardit eurot laenudeks) ning Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustele taastekava ja mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta (2018. aasta hindades).

| 4. | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit rakendatakse koos NGEU teiste programmidega (REACT-EU struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi raames ning muudetud ettepanekud EFSI ja InvestEU kohta) ning muude COVID-19 kriisile reageerimisega seotud ELi vahenditega (nt tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA), Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastus ettevõtjatele ja liikmesriikidele ning Euroopa Keskpanga pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorraline varaostukava). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon palus 17. juulil 2020 Euroopa Kontrollikojal esitada arvamus komisjoni ettepaneku kohta luua taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend. Käesoleva arvamuse eesmärk on hinnata kõnealuse rahastamisvahendi ülesehitust, kavandatud vahendite piisavust, võimalikke riske ning järelevalve- ja aruandlusmehhanisme. Arvamus piirdub komisjoni ettepanekuga, kuid selles võetakse arvesse ettepanekuga seotud poliitilist kokkulepet, mis saavutati Euroopa Ülemkogu 21. juuli kohtumisel (3) (vt II lisa). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Käesolev arvamus täiendab meie teisi arvamusi, mis käsitlevad õigusriiki, ühissätete määrust, REACT-EU-d, õiglase ülemineku fondi ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendit (vt III lisa). |
| --- | --- |

6.

Üldised tähelepanekud – rahastamisvahendi ülesehitus

Eesmärgid ja eri rahastamisallikate koordineerimine

| Komisjoni ettepaneku artiklid 3, 4, 6, 8 ja 22


  Põhipunktid







  — | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohaldamisala ja eesmärkide kattumine teiste ELi programmidega tekitab topeltrahastamise ja konkurentsi riski; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artiklid 3, 4, 6, 8 ja 22

Põhipunktid

—

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohaldamisala ja eesmärkide kattumine teiste ELi programmidega tekitab topeltrahastamise ja konkurentsi riski;

| — | vaja on tugevamat seost ELi eesmärkide ja sihtidega; |
| --- | --- |

—

vaja on tugevamat seost ELi eesmärkide ja sihtidega;

| — | liidu rahastamisallikate vastastikust täiendavust saaks veelgi tugevdada. |
| --- | --- |

—

liidu rahastamisallikate vastastikust täiendavust saaks veelgi tugevdada.

| 7. | NGEU, sealhulgas taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärk on aidata saavutada ELi eesmärgid ühtekuuluvuse, kestlikkuse ja digiteerimise valdkonnas. Sellega toetatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Ühtekuuluvus ja väärtused“ ning rubriikide „Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond“ ja „Loodusvarad ja keskkond“ meetmeid (joonis 2). |
| --- | --- |

7.

Image 2

Allikas: Euroopa Parlamendi uuringuteenistus.

| 8. | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohaldamisala (4) ning üldised ja erieesmärgid (5) on komisjoni ettepanekus kindlaks määratud. Kohaldamisala hõlmab poliitikavaldkondi, mis on seotud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega, rohe- ja digipöördega, tervishoiu, konkurentsivõime, vastupidavuse, tootlikkuse, hariduse ja oskustega, teadusuuringute ja innovatsiooniga, aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvuga, töökohtade loomise ja investeeringutega ning finantssüsteemide stabiilsusega. Kõnealuse rahastamisvahendi üldeesmärk on „soodustada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist, aidates seeläbi muuta liikmesriigid vastupidavamaks ja suurendada nende kohanemisvõimet, leevendades kriisi sotsiaal- ja majandusmõju ning toetades rohe- ja digipööret“ (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kohaldamisala ja eesmärgid on üsna laiaulatuslikud ning hõlmavad paljusid poliitikavaldkondi. Seepärast ei saa kõiki neid eesmärke võrdsel määral täita ning mõne eesmärgi saavutamine võib toimuda teiste arvelt (nt majanduslik ühtekuuluvus vastandatuna rohepöördele). Lisaks ei ole kvantifitseeritud ELi tasandi oodatavaid tulemusi ega raha eraldamist eri eesmärkidele, mis võib vähendada taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tõhusust. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ettepanekus seotakse rahastamisvahend ELi kõrgetasemeliste eesmärkidega, nagu kestlik taastumine ning majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus, (7) samuti rohelise kokkuleppe ja digipöördega (8). Praktikas saaks seda seost siiski veelgi tugevdada, näiteks kohustuslike ühiste näitajate abil. See vähendaks ohtu, et konkreetsetes taaste- ja vastupidavuskavades seatud vahe-eesmärkide ja sihtide ning taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi või isegi ELi tasandi üldisemate eesmärkide vaheline seos on nõrk. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Mis tahes toetus, mida antakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi raames reformi- ja investeerimisprojektide rahastamiseks, peaks täiendama muid liidu fonde ja programme ega ei tohiks katta samu kulusid (9). Kõnealuse rahastamisvahendi eesmärgid on samad, mis teistel ELi programmidel, mis loob eelised vastastikuse täiendavuse ja koostoime seisukohast. See suurendab aga topeltrahastamise ja eri programmide vahelise konkurentsi ohtu, eelkõige seetõttu, et kava hõlmab projekte, mis võivad olla rahastamiskõlblikud muude poliitikavaldkondade, näiteks ühtekuuluvuse, transpordi, energeetika ja teadusuuringute raames. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Seetõttu on oluline, et liidu eri programmide ja vahendite vahelised koordineerimismehhanismid oleksid tõhusad, tagamaks muu hulgas vastastikune täiendavus, järjepidevus ja tihe koostöö ettepanekus seatud eesmärkide saavutamiseks (10). Peame kiiduväärseks komisjoni kavatsust töötada need mehhanismid välja liikmesriikidega konsulteerides. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Komisjoni ettepanek võimaldab kanda kõnealusesse rahastamisvahendisse üle jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate programmide summasid, (11) mis ei ole ettepaneku kohaselt tingimuslikud ega piiratud, kuid mille suhtes võidakse kohaldada vastavates määrustes, näiteks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleerivas ühissätete määruses sätestatud tingimusi ja piiranguid. Ülekandmise võimalus võib kaasa tuua rahaliste vahendite ümberpaigutamise programmidesse, mida peetakse kulude poolest vähem tingimuslikeks või soodsamateks. Näiteks võib vahendite ülekandmine kahjustada kaitsemeetmeid, mis on omased jagatud eelarve täitmise raames elluviidavatele rakenduskavadele, või anda võimaluse vältida liikmesriikidelt muidu nõutavat kaasrahastamist. Seetõttu tuleks kaaluda niisuguse vahendite ülekandmise jaoks konkreetsete tingimuste ja maksimaalse summa lisamist taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi määrusesse. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kuigi rahastamisvahendi mõningad eesmärgid on samad, mis mitmeaastase finantsraamistiku struktuurifondide eesmärgid, on sellel siiski teistsugune siht ja kulude loogika. Rahastamisvahendi eesmärk on toetada ulatuslikke reformi- ja investeerimisprogramme vahe-eesmärkide edusammude põhjal, kuid struktuurifondidega nähakse ette konkreetsete programmide või projektidega seotud kulude hüvitamine. Praktikas võib see osutuda keeruliseks, sest see nõuab eri eesmärkide ja näitajate süsteemide kombineerimist, ning pärssida liikmesriikide tegevust nende kahe rahastamisvoo tõhusal koordineerimisel. |
| --- | --- |

14.

Kavandatud abisumma piisavus

| Komisjoni ettepaneku artikkel 5


  Põhipunktid







  — | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga suurendatakse märkimisväärselt kättesaadavate vahendite summat, eelkõige aastatel 2021–2022; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artikkel 5

Põhipunktid

—

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendiga suurendatakse märkimisväärselt kättesaadavate vahendite summat, eelkõige aastatel 2021–2022;

| — | kavandatud summa piisavust on raske hinnata, sest eesmärgid on üsna üldised ja COVID-19 majanduslik mõju alles avaldub. |
| --- | --- |

—

kavandatud summa piisavust on raske hinnata, sest eesmärgid on üsna üldised ja COVID-19 majanduslik mõju alles avaldub.

| 15. | Tuginedes komisjoni 2020. aasta mais esitatud uuele mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekule, teeb EL ajavahemikuks 2021–2027 kättesaadavaks üle 1,8 triljoni euro (uus mitmeaastane finantsraamistik ja NGEU kokku). NGEU raames nähakse ette 750 miljardit eurot lisaraha, samal ajal kui mitmeaastase finantsraamistiku kogumahtu on vähendatud peaaegu 35 miljardi euro võrra võrreldes komisjoni 2018. aasta mais esitatud ettepanekuga ja peaaegu 224 miljardi euro võrra võrreldes Euroopa Parlamendi 2018. aasta novembris esitatud ettepanekuga (12). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Võttes arvesse, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi toetustest 60 % (või Euroopa Ülemkogu järelduste kohaselt 70 %) tuleb siduda kulukohustustega 2021.–2022. aastal, on sel ajavahemikul kättesaadavad vahendid peaaegu kaks korda suuremad kui mitmeaastase finantsraamistiku tavapärane rahastamine, mis on ligikaudu 150 miljardit eurot aastas (vt joonis 3). |
| --- | --- |

16.

Image 3

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni ettepanekule taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, lk 40.

| 17. | Juhime tähelepanu sellele, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi piisavust COVID-19 kriisi tagajärgedega tegelemiseks ei tohiks analüüsida eraldi, kuna see on üks paljudest meetmetest, mida võetakse nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, ning kriisi mõju liikmesriikide majandusele ei ole veel võimalik hinnata. Mõistame, et komisjoni ettepaneku suhtes, mis käsitleb kõnealuse rahastamisvahendi loomist, ei tehtud konkreetset mõjuhindamist ega konsulteeritud sidusrühmadega, kuna õigusakt tuli COVID-19-le reageerimiseks töötada välja väga kiiresti. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Komisjoni talituste töödokumendis (13) püütakse teha kindlaks ELi taastumisvajadused pärast COVID-19 kriisi. See ei sisalda siiski piisavalt teavet selle kohta, kuidas komisjon määras kindlaks rahastamisvahendi vajaliku kogusumma või laenudele või toetustele eraldatava osa. Lisaks raskendavad rahastamisvahendi üsna ulatuslik kohaldamisala ja üldised eesmärgid nende eesmärkide saavutamiseks vajaliku toetuse suuruse kvantifitseerimist. See võib suurendada ohtu, et sidusrühmadel tekivad ebamõistlikult suured ootused. |
| --- | --- |

18.

Juhtimine ja auditeerimiskord

| Komisjoni ettepaneku artiklid 7 ja 9


  Põhipunktid







  — | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi suhtes kohaldatakse ühissätete määrusega kehtestatud usaldusväärse majandusjuhtimise eeskirju ja see tugineb seega juba olemasolevatele mehhanismidele; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artiklid 7 ja 9

Põhipunktid

—

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi suhtes kohaldatakse ühissätete määrusega kehtestatud usaldusväärse majandusjuhtimise eeskirju ja see tugineb seega juba olemasolevatele mehhanismidele;

| — | Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ei ole selgelt määratletud; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ei ole selgelt määratletud;

| — | Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigust ei ole kavandatud määruses sõnaselgelt sätestatud; |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigust ei ole kavandatud määruses sõnaselgelt sätestatud;

| — | pettuse- ja õigusnormide rikkumiste vastaseid meetmeid tuleb tugevdada, et võidelda tõhusalt uute ohtudega. |
| --- | --- |

—

pettuse- ja õigusnormide rikkumiste vastaseid meetmeid tuleb tugevdada, et võidelda tõhusalt uute ohtudega.

| 19. | Komisjoni ettepaneku kohaselt kohaldatakse rahastamisvahendi suhtes struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde reguleeriva ühissätete määrusega kehtestatud majandusjuhtimise eeskirju (14) ning seda rakendab komisjon otsese eelarve täitmise raames kooskõlas finantsmäärusega (15). Sellest tulenevalt kätkeb rahastamisvahend juba olemasolevaid elemente ja see on kavandatud nii, et kasutatakse finantsmääruses sätestatud mehhanisme. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kuna aga taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit rahastatakse NGEU-st ja see on seega „muu tulu“ ELi toimimise lepingu artikli 311 lõike 2 tähenduses, ei kuulu see ELi eelarvesse. See tähistab olulist muutust ELi kulutuste rahastamises järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodil. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ettepanekus sätestatakse, et komisjon rakendab rahastamisvahendit otsese eelarve täitmise raames kooskõlas finantsmäärusega, kuid ei märgita sõnaselgelt, kas rahastamisvahendi suhtes kohaldatakse finantsmääruse sätteid, mis on seotud eelarve kehtestamise ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusega. Oleme järjekindlalt märkinud, et ELi eri rahastamisvahendite suhtes tuleks kohaldada ühesuguseid vastutus- ja läbipaistvuspõhimõtteid (16). Seetõttu oleme seisukohal, et määruses tuleks selgelt määratleda Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Mõistame, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 287 lõikele 1 on kontrollikojal õigus auditeerida kõiki liidu tulusid ja kulusid. Kuna taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendit hakatakse rakendama väljaspool ELi eelarvet, soovitame siiski selguse huvides lisada kavandatud määrusesse erisätte, millega nähakse selgelt ette kontrollikoja õigus auditeerida nii rahastamisvahendi toetusi kui ka laenukomponenti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Oleme ka varem märkinud, et kui eraldatakse märkimisväärne summa lisavahendeid, mis kulutatakse lühikese aja jooksul, suureneb kontrollisüsteemidele avaldatav surve (17). Ühes varasemas aruandes tõime esile mitmed pettusevastase võitluse juhtimise protsessi mõjutavad vajakajäämised ning kutsusime komisjoni ja haldusasutusi üles tõhustama liikmesriikide asutuste poolset pettuste avastamist, neile reageerimist ja koordineerimist (18). Seda silmas pidades peame kiiduväärseks komisjoni kavatsust tugevdada veelgi pettuse- ja õigusnormide rikkumiste vastaseid meetmeid, (19) kuid ei saa praeguses etapis otsustada, kas need on tõenäoliselt piisavad õigusnormide rikkumise ja pettuse ohuga tegelemiseks. Seetõttu peame rõhutama, kui olulised on tõhus sisekontroll ja pettusevastased meetmed, et võidelda uute ohtudega, mis tulenevad sellistest majanduslikest stiimulitest nagu kõnealune rahastamisvahend. |
| --- | --- |

23.

Rahaline toetus ja vahendite eraldamine

Maksimaalne toetussumma

| Komisjoni ettepaneku artikkel 10


  Põhipunktid







  — | Rahaline toetus (toetuste osa) kajastab COVID-19 mõju ainult osaliselt; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artikkel 10

Põhipunktid

—

Rahaline toetus (toetuste osa) kajastab COVID-19 mõju ainult osaliselt;

| — | kavandatud valem ei kajasta täielikult taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärke suurendada vastupidavust ja toetada taastumist. |
| --- | --- |

—

kavandatud valem ei kajasta täielikult taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärke suurendada vastupidavust ja toetada taastumist.

| 24. | Komisjoni metoodika toetuste maksimaalse summa arvutamiseks põhineb liikmesriikide rahvaarvul, sisemajanduse koguprodukti (SKP) pöördväärtusel elaniku kohta ja suhtelisel töötuse määral ajavahemikul 2015–2019. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kuigi kõnealune rahastamisvahend võeti kasutusele vastusena COVID-19 kriisi keskmise pikkusega ja pikaajalistele tagajärgedele, kajastub see rahalises toetuses vaid osaliselt, arvestades, et vahendite eraldamine põhineb pigem kriisieelsetel kui COVID-19-ga seotud puudustel. Seepärast väheneb eeldatavasti neljas liikmesriigis kümnest, kellele eraldatakse rahastamisvahendi raames kõige enam toetusi, SKP 2020. aastal vähem kui on ELi keskmine, mis on umbes 7 % (vt joonis 4). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kuigi Euroopa Ülemkogu järeldustes nähakse ette maksimaalse rahalise toetuse läbivaatamine, et võtta arvesse COVID-19 mõju, kohaldatakse seda üksnes 30 % rahastuse suhtes, mis seotakse kulukohustustega 2023. aastal. |
| --- | --- |

26.

Image 4

Märkus: Euroopa Komisjoni kevadprognoosi kohaselt väheneb halli taustaga tähistatud liikmesriikides SKP 2020. aastal 7 % või rohkem.

Allikad

| (1) | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ettepaneku lisa. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Euroopa Komisjoni 2020. aasta kevadprognoos. |
| --- | --- |

(2)

| 27. | Lisaks sellele, et kõnealuse rahastamisvahendiga soovitakse leevendada COVID-19 mõju, on selle eesmärk ka edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, parandades vastupidavust ja toetades majanduse taastumist. Siiski kajastub see jaotusmehhanismis vaid osaliselt. Rohkem kui kaks kolmandikku rahastamisvahendi raames antavatest toetustest on ette nähtud 14 liikmesriigile, mille SKP elaniku kohta oli 2019. aastal vähemalt 90 % ELi keskmisest, ja ainult umbes veerand kaheksale liikmesriigile, mille SKP elaniku kohta oli 2019. aastal alla 75 % ELi keskmisest (vt joonis 5). |
| --- | --- |

27.

| 28. | See erinevus on suuresti tingitud riikide rahvaarvust (vt joonis 5) ja asjaolust, et rahvaarvul ja SKP pöördväärtusel elaniku kohta on toetuste maksimaalse summa arvutamisel võrdväärne kaal. |
| --- | --- |

28.

Image 5

Märkus: halli taustaga tähistatud liikmesriikide SKP elaniku kohta oli 2019. aastal 75 % või vähem EL 27 SKPst.

Allikad

| (1) | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ettepaneku lisa. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Eurostat, [nama_10_pc], viimati ajakohastatud 4. augustil 2020. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eurostat, veebipõhine andmekood: TPS00001. |
| --- | --- |

(3)

| 29. | Lisaks arvutatakse laenude maksimumsumma protsendina asjaomaste liikmesriikide kogurahvatulust. See võimaldab anda rohkem arenenud liikmesriikidele suuremaid laene, ehkki seda saab teha olulisel määral – kuni 6,8 % ulatuses kogurahvatulust – kõigi liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Samuti märgime, et SKP korrigeerimine aja jooksul võib kaasa tuua muutusi jaotamispõhimõttes. See on eriti asjakohane praeguses majandusliku ebastabiilsuse olukorras, mis suurendab tõenäosust, et pärast 2022. aastat korrigeeritakse 2020.–2021. aasta SKPd ja seega kohandatakse jaotamispõhimõtet. |
| --- | --- |

30.

Rahalise toetuse eraldamine

| Komisjoni ettepaneku artikkel 11


  Põhipunktid







  — | Kulukohustuste võtmise lühikesed tähtajad tagavad kiire reageerimise, kuid võivad vähendada taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi üldist tõhusust; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artikkel 11

Põhipunktid

—

Kulukohustuste võtmise lühikesed tähtajad tagavad kiire reageerimise, kuid võivad vähendada taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi üldist tõhusust;

| — | vahendite kasutamise suutlikkusega seotud probleemid võivad osutuda liikmesriikide jaoks kitsaskohaks. |
| --- | --- |

—

vahendite kasutamise suutlikkusega seotud probleemid võivad osutuda liikmesriikide jaoks kitsaskohaks.

| 31. | Komisjon tegi ettepaneku, et vähemalt 60 % tagastamatust toetusest tuleks siduda õiguslike kulukohustustega 31. detsembriks 2022. Ülejäänud summa osas tuleks õiguslikud kohustused võtta 31. detsembriks 2024. Euroopa Ülemkogu tegi ettepaneku eraldada 70 % toetustest 2022. aasta lõpuks ja ülejäänud summa 2023. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Nagu oleme varem märkinud, (20) peab liikmesriikidel olema piisavalt aega ja asjakohane haldussuutlikkus, et kasutada ära vahendid, mille komisjon on eri programmide kaudu eraldanud. Mõned liikmesriigid, kus on vahendite kasutamine praegusel programmitöö perioodil kõige aeglasem, saavad taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist tõenäoliselt märkimisväärset toetust (vt joonis 6). |
| --- | --- |

32.

| 33. | See võib tekitada suurt halduskoormust ja seada ohtu taaste- ja vastupidavuskavade eduka rakendamise, mis võib ilma nõuetekohase juhtimiseta omakorda ohustada ühtekuuluvuspoliitika meetmete ettevalmistamist ja rakendamist. |
| --- | --- |

33.

Image 6

Allikad

| (1) | Ühtekuuluvuspoliitika andmed (https://cohesiondata.ec.europa.eu/overview), 11.8.2020, Euroopa Komisjon. Märkus: kasutamise määr – protsentuaalne osa liikmesriigile eraldatud kogusummast, mis on välja makstud. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Euroopa Kontrollikoja teema kiirülevaade: „Ühtekuuluvuspoliitika vahendite eraldamine liikmesriikidele aastatel 2021–2027“. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Euroopa Komisjon, ELi üldeelarve: „Regionaalareng ja ühtekuuluvus pärast 2020. aastat“. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ettepaneku lisa. |
| --- | --- |

(4)

Laenutegevus

| Komisjoni ettepaneku artiklid 12 ja 13


  Põhipunktid







  — | Komisjonil on kogemusi laenamisega finantsturgudelt, kuid laenamise sageduse ja ulatusega toimetulekuks on vaja vahendeid kiiresti suurendada; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artiklid 12 ja 13

Põhipunktid

—

Komisjonil on kogemusi laenamisega finantsturgudelt, kuid laenamise sageduse ja ulatusega toimetulekuks on vaja vahendeid kiiresti suurendada;

| — | asjaolu, et intressiriski kannavad toetust saavad liikmesriigid, ei ole ettepanekus sõnaselgelt välja toodud. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et intressiriski kannavad toetust saavad liikmesriigid, ei ole ettepanekus sõnaselgelt välja toodud.

| 34. | Komisjon on võtnud liidu nimel laenu finantsturgudelt ja tal on selleks vajalik suutlikkus (21). Kõnealuse ettepaneku kohaselt võtab komisjon aga laenu rohkem kui kunagi varem ning vajab selleks kiiresti rohkem töötajaid, et tulla toime laenuvõtmise ja toetust saavatele liikmesriikidele väljamaksete tegemise sagedusega. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Lisaks võimaldab ettepanek komisjonil teha erandeid varasemast tavast võtta laenu ja laenata seda edasi sama lõpptähtajaga. Ühest küljest võib sellel olla eeliseid, kui see võimaldab komisjonil ära kasutada turutingimusi ja toetust saavate liikmesriikide rahastamisgraafikuid. Teiselt küljest kaasneb sellega intressirisk, mis tekib siis, kui laenamise kulud laenu võtmise ja väljamaksmise vahelisel ajal muutuvad. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Komisjoni ettepaneku (22) kohaselt peaksid laenu võtmisega seotud kulud kandma toetust saavad liikmesriigid. Lisaks ei ole ettepanekus midagi öeldud selle kohta, kas laenuosa puhul tehakse järelevalvet liikmesriikide tagasimaksevõime üle. Kas lõplikus määruses või liikmesriikidega sõlmitud laenulepingutes võiks selgitada, et intressiriski, mis tuleneb lõpptähtaegade muutumisest, peavad kandma toetust saavad liikmesriigid. |
| --- | --- |

36.

Taaste- ja vastupidavuskavad

| Komisjoni ettepaneku artiklid 14–18


  Põhipunktid







  — | Konkreetsete taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine on tõenäoliselt aeganõudev; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artiklid 14–18

Põhipunktid

—

Konkreetsete taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine on tõenäoliselt aeganõudev;

| — | taaste- ja vastupidavuskavade hindamine on kõikehõlmav, kuid seda võiks veelgi täpsustada ja lihtsustada; |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskavade hindamine on kõikehõlmav, kuid seda võiks veelgi täpsustada ja lihtsustada;

| — | seos Euroopa poolaastaga aitab vähendada halduskoormust, kuid võib tekitada probleeme; |
| --- | --- |

—

seos Euroopa poolaastaga aitab vähendada halduskoormust, kuid võib tekitada probleeme;

| — | taaste- ja vastupidavuskavade, rakenduskavade ja riiklike reformikavade ettevalmistamine ühel ajal võib olla liikmesriikidele keeruline. |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskavade, rakenduskavade ja riiklike reformikavade ettevalmistamine ühel ajal võib olla liikmesriikidele keeruline.

Taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja vastuvõtmine

| 37. | Taaste- ja vastupidavuskavad on rahalise toetuse väljamaksmise aluseks. Neis tuleks määrata kindlaks meetmed, mis käsitlevad Euroopa poolaasta raames välja selgitatud riigipõhiseid probleeme ja prioriteete ning aitavad kaasa rohe- ja digipöördele (23). Lisaks peaksid need sisaldama vahe-eesmärke, sihte, soovituslikku ajakava ning reformide hinnangulist kogukulu järgmisel neljal aastal ja investeeringuid järgmisel seitsmel aastal. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Arvestades taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärki leevendada COVID-19 kriisi majanduslikku mõju, on taaste- ja vastupidavuskavade õigeaegne hindamine ja heakskiitmine väga oluline. Seepärast toetame liikmesriikidevahelist heade tavade vahetamise võimalust, mida komisjon korraldab (24). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Komisjoni ettepanekus on märgitud, et liikmesriigid peaksid esitama oma taaste- ja vastupidavuskava komisjonile 30. aprilliks ning nad võivad esitada kava projekti koos eelarveprojektiga alates eelmise aasta 15. oktoobrist. Komisjon hindab kava nelja kuu jooksul (25). Euroopa Ülemkogu järeldustes lühendatakse hindamise aega kahe kuuni ja täpsustatakse, et nõukogu püüab võtta komisjoni ettepaneku vastu nelja nädala jooksul, (26) kuid ei määra menetlust juhuks, kui nõukogu ettepanekut heaks ei kiida (vt joonis 7). Võttes arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Ülemkogu järeldustes soovitatud muudatusi, võetakse taaste- ja vastupidavuskavad tõenäoliselt vastu alles 2021. aasta teisel poolel. |
| --- | --- |

39.

Image 7

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni ettepanekule taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta ja Euroopa Ülemkogu järeldustele.

| 40. | Võimalikud kavandatavad meetmed on järgmised:






  — | ergutada jõuliselt esitama 2020. aastal taaste- ja vastupidavuskavade projekte; |
| --- | --- | --- |

40.

—

ergutada jõuliselt esitama 2020. aastal taaste- ja vastupidavuskavade projekte;

| — | komisjon annab liikmesriikidele suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamise kohta ja majanduse taastamise toetamiseks kõige tulemuslikumaks peetavate investeeringute liikide kohta; |
| --- | --- |

—

komisjon annab liikmesriikidele suuniseid taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamise kohta ja majanduse taastamise toetamiseks kõige tulemuslikumaks peetavate investeeringute liikide kohta;

| — | seada eesmärgiks lühendada lõplike taaste- ja vastupidavuskavade komisjonipoolset hindamist, tuginedes kavade projektide eelnevale analüüsile; |
| --- | --- |

—

seada eesmärgiks lühendada lõplike taaste- ja vastupidavuskavade komisjonipoolset hindamist, tuginedes kavade projektide eelnevale analüüsile;

| — | hinnata võimalust esitada taaste- ja vastupidavuskavad osade kaupa, et vältida kitsaskohti. |
| --- | --- |

—

hinnata võimalust esitada taaste- ja vastupidavuskavad osade kaupa, et vältida kitsaskohti.

| 41. | Taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamine ja rakendamine kattub uute, 2021.–2027. aasta rakenduskavade ettevalmistamise ja rakendamisega ning lisandub Euroopa poolaasta raames kavandatud riiklike reformikavade ettevalmistamisele. Kuna kõigis neis sisalduvatel meetmetel on sarnased eesmärgid, peaks komisjon kaaluma võimalikku koostoimet ja ühtlustamist, et vähendada halduskoormust ja säästa aega. Peale selle peaksid komisjon ja liikmesriigid kasutama kõiki võimalikke vahendeid, et kasutada ära digiteerimise ja infotehnoloogia võimalusi. |
| --- | --- |

41.

Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine

| 42. | Ühtlustatud hindamise ning kvaliteetsete taaste- ja vastupidavuskavade tagamine võib osutuda keeruliseks. Selle põhjuseks on peamiselt taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi laiaulatuslikud ja üsna kõrgetasemelised eesmärgid, mille tõttu võivad taaste- ja vastupidavuskavad hõlmata paljusid eri küsimusi, kuid olla laialivalguvad ja üldsõnalised. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Nii kavad kui ka nende hindamine põhinevad suures osas komisjoni ja asjaomase liikmesriigi vahelisel dialoogil. Kuigi peame seda käsitlusviisi kiiduväärseks, kuna see võib suurendada liikmesriikide vastutust, tuleks kehtestada asjakohased mehhanismid, et kavade eesmärgid, vahe-eesmärgid ja näitajad oleksid piisavalt ambitsioonikad. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Komisjoni hinnang taaste- ja vastupidavuskavade kohta põhineb komisjoni ettepaneku II lisas kindlaks määratud kriteeriumidel. Meie arvates võiks neid kriteeriume ja hindamissüsteemi veelgi lihtsustada või selgemaks muuta (vt IV lisa).






  — | Mõned kriteeriumid võivad kattuda, eelkõige kuna riigipõhised soovitused (kriteerium 2.1) puudutavad tõenäoliselt ka muid kriteeriume, näiteks rohe- ja digipööret (kriteerium 2.2) ning kasvupotentsiaali ja töökohtade loomist (kriteerium 2.4) ning nende eesmärk on tõenäoliselt kestev mõju (kriteerium 2.3). |
| --- | --- | --- |

44.

—

Mõned kriteeriumid võivad kattuda, eelkõige kuna riigipõhised soovitused (kriteerium 2.1) puudutavad tõenäoliselt ka muid kriteeriume, näiteks rohe- ja digipööret (kriteerium 2.2) ning kasvupotentsiaali ja töökohtade loomist (kriteerium 2.4) ning nende eesmärk on tõenäoliselt kestev mõju (kriteerium 2.3).

| — | Mõned kriteeriumid („aitavad tõhusalt kaasa“ või „kestev mõju“) ja hinne (nt „suures/mõõdukas/väikeses ulatuses“) jätavad ruumi kvalitatiivsele hinnangule. |
| --- | --- |

—

Mõned kriteeriumid („aitavad tõhusalt kaasa“ või „kestev mõju“) ja hinne (nt „suures/mõõdukas/väikeses ulatuses“) jätavad ruumi kvalitatiivsele hinnangule.

| — | Ühised näitajad ja teatavate meetmete standardkulud võivad hindamisprotsessi hõlbustada ja parandada. Ettepanekus ei ole neid siiski ette nähtud. |
| --- | --- |

—

Ühised näitajad ja teatavate meetmete standardkulud võivad hindamisprotsessi hõlbustada ja parandada. Ettepanekus ei ole neid siiski ette nähtud.

| — | Mitu kriteeriumi hõlmavad mitut aspekti, mis tõenäoliselt muudab kõnealuse kriteeriumi hindamise keeruliseks (nt rohe- ja digipööret käsitlev kriteerium 2.2). |
| --- | --- |

—

Mitu kriteeriumi hõlmavad mitut aspekti, mis tõenäoliselt muudab kõnealuse kriteeriumi hindamise keeruliseks (nt rohe- ja digipööret käsitlev kriteerium 2.2).

| — | Kooskõla riigipõhiste soovitustega (kriteerium 2.1), mis on üks tähtsamaid kriteeriume seoses selle kaaluga üldises hinnangus, võib käsitleda kriisi kujunemise mõõdet ja probleeme ainult osaliselt, arvestades, et kõnealused riigipõhised soovitused esitati juba 2020. aasta mais. |
| --- | --- |

—

Kooskõla riigipõhiste soovitustega (kriteerium 2.1), mis on üks tähtsamaid kriteeriume seoses selle kaaluga üldises hinnangus, võib käsitleda kriisi kujunemise mõõdet ja probleeme ainult osaliselt, arvestades, et kõnealused riigipõhised soovitused esitati juba 2020. aasta mais.

Seos Euroopa poolaastaga

| 45. | Üldiselt peame kiiduväärseks kõnealuses raamistikus kindlaks määratud tihedat seost Euroopa poolaasta ja riigipõhiste soovitustega, kuna eesmärgid on sarnased ja halduskoormust on võimalik vähendada. Kuid taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi sidumine Euroopa poolaastaga muudab märkimisväärselt viimase olemust ja finantstagajärgi. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Oma audititöös täheldasime riigipõhiste soovituste ja Euroopa poolaastaga seoses järgmisi puudusi, (27) mis võivad mõjutada ka kõnealust rahastamisvahendit.






  — | Mitte kõik liikmesriigid ei rakenda riigipõhiseid soovitusi täielikult ja komisjon ei ole alati või ei ole piisavalt kasutanud oma volitusi, et soovitada konkreetseid meetmeid, kui liikmesriigid ei ole riigipõhiseid soovitusi arvesse võtnud. |
| --- | --- | --- |

46.

—

Mitte kõik liikmesriigid ei rakenda riigipõhiseid soovitusi täielikult ja komisjon ei ole alati või ei ole piisavalt kasutanud oma volitusi, et soovitada konkreetseid meetmeid, kui liikmesriigid ei ole riigipõhiseid soovitusi arvesse võtnud.

| — | Üldiselt on riigipõhiste soovituste valimise ja koostamise aluseks riigiaruanded, kuid puudub piisav seos reforme toetavate ELi vahendite ja riigipõhiste soovituste kasutamise vahel. |
| --- | --- |

—

Üldiselt on riigipõhiste soovituste valimise ja koostamise aluseks riigiaruanded, kuid puudub piisav seos reforme toetavate ELi vahendite ja riigipõhiste soovituste kasutamise vahel.

| — | Teatavatel juhtudel hõlmavad riigipõhised soovitused mitmeid küsimusi ning üldiselt puuduvad neil selged tähtajad ja kulud. |
| --- | --- |

—

Teatavatel juhtudel hõlmavad riigipõhised soovitused mitmeid küsimusi ning üldiselt puuduvad neil selged tähtajad ja kulud.

| — | Riigipõhised soovitused kajastavad riigiaruannetes kindlaks tehtud ohte, kuid neis ei selgitata mõnel juhul küllalt selgelt prioriteetide seadmist. |
| --- | --- |

—

Riigipõhised soovitused kajastavad riigiaruannetes kindlaks tehtud ohte, kuid neis ei selgitata mõnel juhul küllalt selgelt prioriteetide seadmist.

| — | Sageli ei selgitata riiklikes reformikavades ametiasutuste kavandatud meetmete täpset sisu, eeldatavat ajakava, rakendamise vahe-eesmärke ega hinnanguid nende maksumuse ja mõju kohta, vaid kirjeldatakse neid väga üldiselt. |
| --- | --- |

—

Sageli ei selgitata riiklikes reformikavades ametiasutuste kavandatud meetmete täpset sisu, eeldatavat ajakava, rakendamise vahe-eesmärke ega hinnanguid nende maksumuse ja mõju kohta, vaid kirjeldatakse neid väga üldiselt.

Finantssätted

| Komisjoni ettepaneku artikkel 19


  Põhipunktid







  — | Keeruline ja aeganõudev otsuste tegemine maksetaotluste kohta võib protsessi aeglustada; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artikkel 19

Põhipunktid

—

Keeruline ja aeganõudev otsuste tegemine maksetaotluste kohta võib protsessi aeglustada;

| — | komisjoni ettepanekus ei ole sätteid vahendite sissenõudmise kohta. |
| --- | --- |

—

komisjoni ettepanekus ei ole sätteid vahendite sissenõudmise kohta.

Maksetaotluste otsustamise menetlus

| 47. | Liikmesriigid võivad esitada maksetaotlusi kaks korda aastas pärast taaste- ja vastupidavuskavades kokku lepitud asjaomaste vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamist. Komisjon hindab seejärel taotlust kahe kuu jooksul. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Euroopa Ülemkogu järeldustes nähakse ette nõukogu majandus- ja rahanduskomitee poolne kohustuslik arvamuse esitamine. Lisaks antakse sellega liikmesriikidele võimalus esitada küsimus aruteluks Euroopa Ülemkogule, kui mõni neist on seisukohal, et asjaomase liikmesriigi taaste- ja vastupidavuskava vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldavast täitmisest esineb tõsiseid kõrvalekaldeid. Euroopa Ülemkogu peab seda küsimust arutama kolme kuu jooksul pärast seda, kui komisjon on küsinud majandus- ja rahanduskomitee arvamust. Ei ole veel teada, mil määral seda nn hädapiduri mehhanismi praktikas kasutatakse. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Selle tulemusena võib protsess – alates liikmesriigi maksetaotlusest kuni komisjoni makseni – olla aeganõudev, võttes arvesse praegusele kriisile õigeaegse reageerimise tähtsust. Seepärast tuleks määruse rakendamisel hinnata võimalust menetlust lihtsustada ja töötada mõne etapi kallal paralleelselt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Vajadust teha vahendid õigel ajal kättesaadavaks käsitleti teataval määral Euroopa Ülemkogu järeldustes, võttes kasutusele 10 % eelmaksete võimaluse. Eelmaksete võimaluse lisamisega määrusesse peaksid siiski kaasnema täpsemad eeskirjad vahendite sissenõudmise kohta. Komisjoni ettepanekus märgitakse üksnes, et „usaldusväärse finantsjuhtimise tagamiseks tuleks sätestada erinormid, mis reguleerivad [---] toetuse tühistamist ja vahendite sissenõudmist“, kuid ei täpsustata neid. |
| --- | --- |

50.

Aruandlus, seire ja hindamised

| Komisjoni ettepaneku artiklid 20, 21 ja 23–25


  Põhipunktid







  — | Liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate aruannete sagedus ei ole kooskõlas võimalusega esitada maksetaotlusi kaks korda aastas; |
| --- | --- |

Komisjoni ettepaneku artiklid 20, 21 ja 23–25

Põhipunktid

—

Liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate aruannete sagedus ei ole kooskõlas võimalusega esitada maksetaotlusi kaks korda aastas;

| — | ettepanek ei hõlma ühiseid näitajaid, mis põhinevad RACER-kriteeriumidel taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi paremaks järelevalveks ja tulemuslikkuse mõõtmiseks. |
| --- | --- |

—

ettepanek ei hõlma ühiseid näitajaid, mis põhinevad RACER-kriteeriumidel taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi paremaks järelevalveks ja tulemuslikkuse mõõtmiseks.

Liikmesriikide aruandlus komisjonile

| 51. | Komisjoni ettepanekus soovitatakse liikmesriikidel esitada kord kvartalis aruanne taaste- ja vastupidavuskavades seatud eesmärkide saavutamise edusammude kohta. Lisaks peavad need aruanded olema asjakohaselt kajastatud ja kokkuvõtlikult esitatud riiklikes reformikavades, mis esitatakse igal aastal ja mida kasutatakse edusammude aruandluse vahendina. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Ettepanekus ei täpsustata nende kvartaliaruannete eesmärki ega sisu ning komisjoni kontrollid on kavandatud praegu ainult liikmesriikide kaks korda aastas esitatavate maksetaotluste puhul. Liikmesriikide ja komisjoni halduskoormuse vähendamiseks tuleks kaaluda maksetaotlustele lisatud poolaastaaruannete esitamise sageduse vähendamist. Peale selle peab komisjon andma täiendavaid suuniseid aruannete sisu ning nendes sisalduva teabe kogumise, analüüsimise ja kontrollimise kohta. |
| --- | --- |

52.

Tulemuslikkuse jälgimine ja mõõtmine

| 53. | Usaldusväärne järelevalvesüsteem on vajalik selleks, et hinnata, kas taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi laene ja toetusi kasutatakse eesmärkide saavutamiseks, lahendada võimalikud rakendusprobleemid või võtta vajaduse korral parandusmeetmeid. Järelevalvesüsteem peaks tagama selge seose eesmärkide ja asjakohaste näitajate vahel (28). Sellised näitajad aitavad analüüsida ja võrrelda tulemusi ning võivad olla kasulikud prioriteetide kindlaksmääramisel. Need peaksid olema võimalikult suures ulatuses kooskõlas RACER-kriteeriumidega (asjakohased, heakskiidetud, usaldusväärsed, lihtsad ja töökindlad) ning parema õigusloome suunistes määratletud näitajatega. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Ettepanekus nõutakse, (29) et komisjon jälgiks rakendamist ja mõõdaks eesmärkide saavutamist, tuginedes III lisas esitatud tulemusnäitajatele:






  — | heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavade arv (väljundnäitaja); |
| --- | --- | --- |

54.

—

heakskiidetud taaste- ja vastupidavuskavade arv (väljundnäitaja);

| — | taaste- ja vastupidavuskavadele eraldatud rahaline toetus kokku (väljundnäitaja); |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskavadele eraldatud rahaline toetus kokku (väljundnäitaja);

| — | rakendatud taaste- ja vastupidavuskavade arv (tulemusnäitaja); |
| --- | --- |

—

rakendatud taaste- ja vastupidavuskavade arv (tulemusnäitaja);

| — | taaste- ja vastupidavuskavades seatud eesmärgid, mis on saavutatud tänu kogu rahalisele toetusele (mõjunäitaja). |
| --- | --- |

—

taaste- ja vastupidavuskavades seatud eesmärgid, mis on saavutatud tänu kogu rahalisele toetusele (mõjunäitaja).

| 55. | Juhime tähelepanu sellele, et kaks esimest näitajat on väljundnäitajad, mis ei ole otseselt seotud taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärkidega. Kolmas näitaja mõõdab küll taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi tulemust, kuid on üksnes kaudselt seotud kavandatud eesmärkidega. Ainus näitaja, mis on otseselt seotud rahastamisvahendi eesmärkidega, on seega viimane, kuid selle hindamine on keeruline, kuna selle eesmärk on siduda eesmärkide saavutamine rahalise toetusega ja see põhineb lihtsal põhjusliku seose eeldusel, mida tegelikult ei ole. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Võttes arvesse ettepaneku konkreetset eesmärki, (30) nõustume komisjoniga, et näitajad ja sihid tuleks kehtestada liikmesriigi tasandil, et võtta arvesse iga riigi eripära. Pidades silmas ettepanekus sätestatud üldeesmärke ja kõigi liikmesriikide jaoks ühiseid hindamiskriteeriume taaste- ja vastupidavuskavade heakskiitmiseks, peaks komisjon välja töötama ühised näitajad ja kehtestama võimaluse korral konkreetsed ELi tasandi sihid. See hõlbustaks rahastamisvahendi rakendamise paremat jälgimist ja mõõtmist ELi tasandil ning suunaks liikmesriike kasutama oma ressursse tõhusamalt ELi eesmärkide saavutamiseks. Ilma ühiste näitajateta või ühise metoodikata on raske jälgida ja auditeerida näiteks rohepöördega seotud kulutusi. Rõhutasime oma arvamuses õiglase ülemineku fondi kohta, (31) kui olulised on tulemusnäitajad, mis kajastavad selgelt CO2-mahukatest sektoritest ülemineku eesmärki rohepöörde kontekstis. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Oma hiljutises eriaruandes Euroopa poolaasta kohta juhtisime tähelepanu ka probleemidele poliitilise sekkumise tõhususe mõõtmisel mitme ja samaaegse eesmärgi puhul ning asjaolule, et eesmärkide astmeline kasutamine (alates asutamislepingul põhinevatest laiematest eesmärkidest kuni iga-aastaste riigipõhiste soovitusteni) ei ole sageli jälgitav ei enne ega tagantjärele. Edusammude jälgimisega peaks olema võimalik näidata ka asjakohasust ja edusamme riigipõhiste soovituste tasandil ning panust ELi laiemate eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

57.

Hindamine

| 58. | ttepaneku kohaselt tuleb neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist teha taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi rakendamise sõltumatu hindamine (32). Täpsemalt tuleks hinnata eesmärkide saavutamise ulatust, vahendite kasutamise tõhusust ja Euroopa lisaväärtust. Peale selle esitatakse hinnangus vajalikud ettepanekud määruse muutmiseks. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Juhime tähelepanu sellele, et kõnealuse rahastamisvahendi raames tehakse oluline osa kulutusi esimestel kriisile järgnevatel aastatel ja hinnang avaldatakse pärast seda, kui suurem osa kulutustest on tehtud. Seetõttu oleks hindamise käigus saadud kogemustest rahastamisvahendi ülejäänud osa puhul vähe kasu. Nõustume komisjoni väitega, et vaja on saavutada sobiv tasakaal piisavas ulatuses rakendatud programmi hindamise (et saada sisulised järeldused) ja sellise hindamise vajaduse vahel, mille käigus saadud kogemusi saaks kasutada programmi juhtimisel. Samuti märgime, et hindamine võib olla kasulik võimalikes aruteludes selle üle, kas kasutada seda mitmeaastase finantsraamistiku (2028–2034) raames tulevaste programmide mudelina. Juhime aga tähelepanu sellele, et kui ei töötata välja põhjalikumaid näitajaid, on väga raske anda järel- ja vahehindamiste abil sisukaid hinnanguid tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

59.

Lõppmärkused

| 60. | Komisjoni poolt 2020. aasta mais esitatud taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eesmärk on toetada liikmesriikide taastumist COVID-19 kriisi mõjust ja muuta nad tuleviku suhtes vastupidavamaks. Kuna rahastamisvahend võimaldab kiiresti võtta kasutusele lisavahendid, võib see aidata saavutada ELi ühiseid eesmärke järgmisel mitmeaastase finantsraamistiku perioodil. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Peame kiiduväärseks ettepaneku peamist põhimõtet, mille kohaselt on selle aluseks kehtivad vahendid ja mehhanismid, näiteks ühissätete määrus ja Euroopa poolaasta, edendades seeläbi koostoimet ja vähendades halduskoormust nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Peale selle võib kavandatud dialoog liikmesriikidega suurendada omavastutust, kuid võimaldab samal ajal paindlikkust, et võtta arvesse iga liikmesriigi konkreetset olukorda. Soovime rõhutada, kui olulised on tõhusad pettuse- ja õigusnormide rikkumiste vastased meetmed, et võidelda ohtudega, mis tulenevad märkimisväärsetest lisavahenditest, mis kulutatakse lühikese aja jooksul, ning peame komisjoni jõupingutusi selle suhtes kiiduväärseks. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Siiski oleme seisukohal, et ettepanekut saaks veelgi parandada, kui






  — | võetakse kasutusele sobivad mehhanismid, et tagada koordineerimine muude ELi rahastamisallikatega ja täiendavus; |
| --- | --- | --- |

62.

—

võetakse kasutusele sobivad mehhanismid, et tagada koordineerimine muude ELi rahastamisallikatega ja täiendavus;

| — | jaotamispõhimõtted seotakse tihedamalt üldeesmärgiga, milleks on majanduse taastamine ja vastupidavaks muutmine; |
| --- | --- |

—

jaotamispõhimõtted seotakse tihedamalt üldeesmärgiga, milleks on majanduse taastamine ja vastupidavaks muutmine;

| — | lihtsustatakse nii palju kui võimalik taaste- ja vastupidavuskavade ning maksetaotluste menetlusi, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada raha kasutamist; |
| --- | --- |

—

lihtsustatakse nii palju kui võimalik taaste- ja vastupidavuskavade ning maksetaotluste menetlusi, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada raha kasutamist;

| — | vaadatakse uuesti läbi aruandluse ja hindamise sagedus ja ajastus ning määratletakse sobivad näitajad rahastamisvahendi üldiste saavutuste kohta; |
| --- | --- |

—

vaadatakse uuesti läbi aruandluse ja hindamise sagedus ja ajastus ning määratletakse sobivad näitajad rahastamisvahendi üldiste saavutuste kohta;

| — | määratletakse Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ja sätestatakse sõnaselgelt Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused. |
| --- | --- |

—

määratletakse Euroopa Parlamendi roll eelarvemenetluses ja sätestatakse sõnaselgelt Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused.

| 63. | Samuti märgime, et ettepanek ei hõlma teatavaid aspekte, sest need töötatakse välja koostöös liikmesriikidega. Et ära kasutada rahastamisvahendi potentsiaali edendada taastumist ja vastupidavust, tuleks eritähelepanu pöörata taaste- ja vastupidavuskavade piisava ambitsioonikuse ja sidususe tagamisele ning nende rakendamise asjakohasele hindamisele. |
| --- | --- |

63.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 7. septembri 2020. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  Euroopa Komisjon, „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“, 27.5.2020 (COM(2020) 442 final).

1

(2)  Euroopa Komisjoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend, 28.5.2020 (COM(2020) 408 final).

2

(3)  Euroopa Ülemkogu järeldused taastekava ja mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta, 17.–21. juuli 2020, EUCO 10/20.

3

(4)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 3.

4

(5)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 4.

5

(6)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, põhjendus 14.

6

(7)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, põhjendus 5.

7

(8)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, põhjendus 6.

8

(9)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 8.

9

(10)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 22.

10

(11)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 6.

11

(12)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistus, „Negotiations on the next MFF and the EU recovery instrument – Key issues ahead of the July European Council“, lk 4, juuli 2020.

12

(13)  Komisjoni talituste töödokument „Identifying Europe's recovery needs", 27.5.2020 (SWD(2020) 98 final).

13

(14)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 9.

14

(15)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 7.

15

(16)  Euroopa Kontrollikoja infodokument, mis käsitleb komisjoni ettepanekut perioodi 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku kohta; ülevaatearuanne „Lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade“; arvamus nr 2/2018 „Liidu õigusraamistikule tugineva Euroopa Valuutafondi loomise 6. detsembri 2017. aasta ettepanekut puudutavad auditeerimise ja aruandekohustusega seotud kaalutlused“.

16

(17)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 4/2020 REACT-EU määruse ettepaneku ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleeriva ühissätete määruse ettepaneku kohta, punkt 20.

17

(18)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 6/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“, punkt 79 ja soovitused.

18

(19)  Euroopa Komisjon, „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“, 27.5.2020 (COM(2020) 442 final).

19

(20)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 4/2020 REACT-EU määruse ettepaneku ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleeriva ühissätete määruse ettepaneku kohta, punkt 8.

20

(21)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 18/2015 „Raskustes olevatele riikidele antud finantsabi“, punktid 115–136.

21

(22)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikli 13 lõige 3.

22

(23)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 14.

23

(24)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikli 15 lõige 4.

24

(25)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikli 17 lõige 1.

25

(26)  Euroopa Ülemkogu, EUCO 10/20, punkt A 19.

26

(27)  Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 16/2020 „Euroopa poolaasta – riigipõhiste soovitustega käsitletakse olulisi küsimusi, kuid nende täitmist peab parandama“.

27

(28)  Komisjoni talituste töödokument „Better Regulation Guidelines“, 7.7.2017 (SWD(2017) 350 final).

28

(29)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 23.

29

(30)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikli 4 lõige 2.

30

(31)  Euroopa Kontrollikoja arvamus nr 5/2020 komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)).

31

(32)  Euroopa Komisjoni ettepanek taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta, COM(2020) 408, artikkel 25.

32

---

I LISA

Ülevaade NGEU programmide eelarvetest vastavalt komisjoni ettepanekule ja Euroopa Ülemkogu järeldustele

| Programm
  (2018. aasta hindades, miljardites eurodes) | Komisjoni ettepanek
  (2018. aasta hindades, miljardites eurodes) | Euroopa Ülemkogu järeldused
  (2018. aasta hindades, miljardites eurodes) | Vahe
  (2018. aasta hindades, miljardites eurodes) |
| --- | --- | --- | --- |
| REACT-EU (mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid) | 50,0 | 47,5 | –2,5 |
| Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend – toetused | 310,0 | 312,5 | 2,5 |
| Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend – laenud | 250,0 | 360,0 | 110,0 |
| Tervishoid | 7,7 | 0,0 | –7,7 |
| RescEU (liidu elanikkonna kaitse) | 2,0 | 1,9 | –0,1 |
| Programm „Euroopa horisont“ (teadusuuringud ja innovatsioon) | 13,5 | 5,0 | –8,5 |
| Õiglane üleminek kliimaneutraalsusele | 30,0 | 10,0 | –20,0 |
| Maaelu areng | 15,0 | 7,5 | –7,5 |
| Humanitaarabi | 5,0 | 0,0 | –5,0 |
| EFSI / programm „InvestEU“ (sisepoliitika investeeringute toetamine) | 30,3 | 5,6 | –24,7 |
| Maksevõime toetamise rahastamisvahend | 26,0 | 0,0 | –26,0 |
| EFSD (kestlik ja kaasav majanduskasv väljaspool ELi) | 10,5 | 0,0 | –10,5 |
| Kokku | 750,0 | 750,0 | 0,0 |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni 27. mai 2020. aasta ettepanekule ja Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustele. |

Programm

(2018. aasta hindades, miljardites eurodes)

Komisjoni ettepanek

(2018. aasta hindades, miljardites eurodes)

Euroopa Ülemkogu järeldused

(2018. aasta hindades, miljardites eurodes)

Vahe

(2018. aasta hindades, miljardites eurodes)

REACT-EU (mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid)

50,0

47,5

–2,5

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend – toetused

310,0

312,5

2,5

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend – laenud

250,0

360,0

110,0

Tervishoid

7,7

0,0

–7,7

RescEU (liidu elanikkonna kaitse)

2,0

1,9

–0,1

Programm „Euroopa horisont“ (teadusuuringud ja innovatsioon)

13,5

5,0

–8,5

Õiglane üleminek kliimaneutraalsusele

30,0

10,0

–20,0

Maaelu areng

15,0

7,5

–7,5

Humanitaarabi

5,0

0,0

–5,0

EFSI / programm „InvestEU“ (sisepoliitika investeeringute toetamine)

30,3

5,6

–24,7

Maksevõime toetamise rahastamisvahend

26,0

0,0

–26,0

EFSD (kestlik ja kaasav majanduskasv väljaspool ELi)

10,5

0,0

–10,5

Kokku

750,0

750,0

0,0

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni 27. mai 2020. aasta ettepanekule ja Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustele.

---

II LISA

Komisjoni ettepanek vastandatuna Euroopa Ülemkogu ettepanekule

| Komisjoni ettepaneku artikkel | Komisjoni ettepaneku artikli tekst | Euroopa Ülemkogu muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Artikli 5 lõige 1


  Euroopa Liidu taasterahastust eraldatavad vahendid | 1. | Määruse [EURI] artiklis 2 osutatud meetmete rakendamiseks on käesoleva rahastamisvahendi raames ette nähtud järgmised summad:






  a) | määruse [EURI] artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud 334 950 000 000 euro suurune summa (jooksevhindades), mis on kättesaadav tagastamatu toetuse jaoks vastavalt määruse [EURI] artikli 4 lõigetele 4 ja 8.
  Seda summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise välistuluna; |

Komisjoni ettepaneku artikkel

Komisjoni ettepaneku artikli tekst

Euroopa Ülemkogu muudatusettepanek

Artikli 5 lõige 1

Euroopa Liidu taasterahastust eraldatavad vahendid

1.

Määruse [EURI] artiklis 2 osutatud meetmete rakendamiseks on käesoleva rahastamisvahendi raames ette nähtud järgmised summad:

a)

määruse [EURI] artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud 334 950 000 000 euro suurune summa (jooksevhindades), mis on kättesaadav tagastamatu toetuse jaoks vastavalt määruse [EURI] artikli 4 lõigetele 4 ja 8.

Seda summat käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise välistuluna;

| b) | määruse [EURI] artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud 267 955 000 000 euro suurune summa (jooksevhindades), mida saab kasutada liikmesriikidele artiklite 12 ja 13 kohaselt laenutoetuse andmiseks, kui määruse [EURI] artikli 4 lõikest 5 ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

b)

määruse [EURI] artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud 267 955 000 000 euro suurune summa (jooksevhindades), mida saab kasutada liikmesriikidele artiklite 12 ja 13 kohaselt laenutoetuse andmiseks, kui määruse [EURI] artikli 4 lõikest 5 ei tulene teisiti.

Artikli 5 lõike 1 punkti a muudeti järgmiselt:

| | „312 500 000 000 euro suurune summa“ |
| --- | --- |

„312 500 000 000 euro suurune summa“

Artikli 5 lõike 1 punkti b muudeti järgmiselt:

| | „360 000 000 000 euro suurune summa“ |
| --- | --- |

„360 000 000 000 euro suurune summa“

Artikkel 10

Maksimaalne toetussumma

Igale liikmesriigile artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud summas eraldatav maksimaalne rahaline toetus arvutatakse I lisas sätestatud meetodil, võttes aluseks iga liikmesriigi rahvaarvu, sisemajanduse koguprodukti (SKP) pöördväärtuse elaniku kohta ja suhtelise töötusmäära.

Artiklit 10 muudeti järgmiselt:

„Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kulukohustuste jaotamispõhimõte aastateks 2021–2022 määratakse kindlaks komisjoni ettepaneku kohaselt. 2023. aasta jaotamispõhimõttes asendatakse aastate 2015–2019 töötuse kriteerium võrdsetes osades reaalse SKP vähenemisega 2020. aastal ja reaalse SKP kumulatiivse vähenemisega aastatel 2020–2021 ning need arvutatakse 30. juuniks 2022.“

Artikkel 11

Rahalise toetuse eraldamine

| 1. | Kuni 31. detsembrini 2022 teeb komisjon eraldamiseks kättesaadavaks 334 950 000 000 eurot, nagu on osutatud artikli 5 lõike 1 punktis a. Iga liikmesriik võib esitada taotlusi artiklis 10 osutatud maksimaalse rahalise toetuse ulatuses oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks. |
| --- | --- |

1.

Kuni 31. detsembrini 2022 teeb komisjon eraldamiseks kättesaadavaks 334 950 000 000 eurot, nagu on osutatud artikli 5 lõike 1 punktis a. Iga liikmesriik võib esitada taotlusi artiklis 10 osutatud maksimaalse rahalise toetuse ulatuses oma taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks.

| 2. | Ajavahemikul alates 31. detsembrist 2022 kuni 31. detsembrini 2024 võib komisjon, kui rahalised vahendid on olemas, korraldada projektikonkursse kooskõlas Euroopa poolaasta ajakavaga. Selleks avaldab ta kõnealusel ajavahemikul korraldatavate projektikonkursside esialgse ajakava ning märgib iga konkursi kohta eraldatava summa. Iga liikmesriik võib oma majanduse taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks esitada taotluse kuni sellise maksimumsumma saamiseks, mis vastab olemasolevast eraldisesummast talle eraldatavale osale, nagu on osutatud I lisas. |
| --- | --- |

2.

Ajavahemikul alates 31. detsembrist 2022 kuni 31. detsembrini 2024 võib komisjon, kui rahalised vahendid on olemas, korraldada projektikonkursse kooskõlas Euroopa poolaasta ajakavaga. Selleks avaldab ta kõnealusel ajavahemikul korraldatavate projektikonkursside esialgse ajakava ning märgib iga konkursi kohta eraldatava summa. Iga liikmesriik võib oma majanduse taaste- ja vastupidavuskava rakendamiseks esitada taotluse kuni sellise maksimumsumma saamiseks, mis vastab olemasolevast eraldisesummast talle eraldatavale osale, nagu on osutatud I lisas.

Artikli 11 lõiget 1 muudeti järgmiselt:

„Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist eraldatud toetustest 70 % seotakse kulukohustusega aastatel 2021 ja 2022. Ülejäänud 30 % seotakse kulukohustusega täielikult 2023. aasta lõpuks.“

Lisati järgmine lõige 3:

„Eelmaksed taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi jaoks tehakse 2021. aastal ja need peaksid moodustama 10 %.“

Artikli 12 lõige 4

Laenud

| 4. | Taaste- ja vastupidavuskavale ettenähtud laenutoetus ei tohi olla suurem kui kõnealuse (vajaduse korral läbivaadatud) kava kogukulude ja artikli 10 osutatud maksimaalse rahalise toetuse vahe. Ühegi liikmesriigi maksimaalne laenumaht ei tohi ületada 4,7 % tema kogurahvatulust. |
| --- | --- |

4.

Taaste- ja vastupidavuskavale ettenähtud laenutoetus ei tohi olla suurem kui kõnealuse (vajaduse korral läbivaadatud) kava kogukulude ja artikli 10 osutatud maksimaalse rahalise toetuse vahe. Ühegi liikmesriigi maksimaalne laenumaht ei tohi ületada 4,7 % tema kogurahvatulust.

Artikli 12 lõiget 4 muudeti järgmiselt:

„Reeglina ei ületa laenude maksimaalne maht ühegi liikmesriigi puhul 6,8 % tema kogurahvatulust.“

Artikli 14 lõige 1

Rahastamiskõlblikkus

| 1. | Artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamiseks koostavad liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskava. Nendes kavades esitatakse asjaomase liikmesriigi reformi- ja investeerimiskava järgmiseks neljaks aastaks. Käesoleva rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikud taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad meetmeid reformide ja avaliku sektori investeerimisprojektide rakendamiseks ühe sidusa meetmepaketi kaudu. |
| --- | --- |

1.

Artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamiseks koostavad liikmesriigid oma taaste- ja vastupidavuskava. Nendes kavades esitatakse asjaomase liikmesriigi reformi- ja investeerimiskava järgmiseks neljaks aastaks. Käesoleva rahastamisvahendi raames rahastamiskõlblikud taaste- ja vastupidavuskavad hõlmavad meetmeid reformide ja avaliku sektori investeerimisprojektide rakendamiseks ühe sidusa meetmepaketi kaudu.

Artikli 14 lõiget 1 muudeti järgmiselt:

„Liikmesriigid koostavad riiklikud taaste- ja vastupidavuskavad, milles esitatakse asjaomase liikmesriigi reformi- ja investeerimiskava aastateks 2021–2023. Kavad vaadatakse läbi ja vajaduse korral neid kohandatakse 2022. aastal, et võtta arvesse 2023. aastaks ette nähtud rahaliste vahendite lõplikku jaotust.“

Artikli 16 lõige 1

Komisjoni hinnang

| 1. | Taaste- ja vastupidavuskava hindamisel teeb komisjon asjaomase liikmesriigiga tihedat koostööd. Komisjon võib esitada tähelepanekuid või küsida lisateavet. Asjaomane liikmesriik esitab nõutud lisateabe ja võib kava vajaduse korral enne selle ametlikku esitamist muuta. |
| --- | --- |

1.

Taaste- ja vastupidavuskava hindamisel teeb komisjon asjaomase liikmesriigiga tihedat koostööd. Komisjon võib esitada tähelepanekuid või küsida lisateavet. Asjaomane liikmesriik esitab nõutud lisateabe ja võib kava vajaduse korral enne selle ametlikku esitamist muuta.

Lisati järgmine lõige:

„Kriteeriumid, mis puudutavad riigipõhistele soovitustele vastavust ning liikmesriigi majanduskasvupotentsiaali, töökohtade loomise ning majanduse ja sotsiaalse vastupanuvõime suurendamist, peavad saama hindamisel kõrgeima hinde. Positiivse hinnangu saamise eeltingimuseks on ka rohelisele majandusele ülemineku ja digiülemineku tõhus toetamine.“

Artikli 17 lõige 1

Komisjoni otsus

| 1. | Nelja kuu jooksul pärast seda, kui liikmesriik on ametlikult esitanud taaste- ja vastupidavuskava, võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse. Kui komisjon annab liikmesriigi esitatud taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu, esitatakse otsuses liikmesriigi elluviidavad reformid ja investeerimisprojektid, sealhulgas vahe-eesmärgid ja sihid ning artikli 11 kohaselt eraldatud rahaline toetus. |
| --- | --- |

1.

Nelja kuu jooksul pärast seda, kui liikmesriik on ametlikult esitanud taaste- ja vastupidavuskava, võtab komisjon rakendusaktiga vastu otsuse. Kui komisjon annab liikmesriigi esitatud taaste- ja vastupidavuskavale positiivse hinnangu, esitatakse otsuses liikmesriigi elluviidavad reformid ja investeerimisprojektid, sealhulgas vahe-eesmärgid ja sihid ning artikli 11 kohaselt eraldatud rahaline toetus.

Artikli 17 lõiget 1 muudeti järgmiselt:

„Komisjon hindab taaste- ja vastupidavuskavasid kahe kuu jooksul pärast nende esitamist.“

Lisati järgmine lõige:

„Nõukogu kiidab taaste- ja vastupidavuskavadele antud hinnangu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega heaks rakendusaktiga, mille nõukogu püüab vastu võtta nelja nädala jooksul alates ettepaneku esitamisest.“

Artikli 19 lõige 3

Maksed, rahalise toetuse peatamine ja tühistamine

| 3. | Pärast selliste asjakohaste kokkulepitud vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamist, mis on esitatud komisjon poolt heaks kiidetud taaste- ja vastupidavuskavas, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse rahalise toetuse ja vajaduse korral laenuosa väljamaksmise kohta. Liikmesriigid võivad esitada selliseid maksetaotlusi komisjonile kaks korda aastas. Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest hindab komisjon, kas artikli 17 lõikes 1 osutatud otsuses sätestatud vahe-eesmärgid ja sihid on rahuldavalt saavutatud. Hindamisel võetakse arvesse ka artikli 17 lõikes 6 osutatud tegevuskorda. Komisjoni võivad abistada eksperdid.
  Kui komisjon annab positiivse hinnangu, võtab ta vastu otsuse rahalise toetuse väljamaksmise lubamise kohta kooskõlas finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.

Pärast selliste asjakohaste kokkulepitud vahe-eesmärkide ja sihtide saavutamist, mis on esitatud komisjon poolt heaks kiidetud taaste- ja vastupidavuskavas, esitab asjaomane liikmesriik komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud taotluse rahalise toetuse ja vajaduse korral laenuosa väljamaksmise kohta. Liikmesriigid võivad esitada selliseid maksetaotlusi komisjonile kaks korda aastas. Kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest hindab komisjon, kas artikli 17 lõikes 1 osutatud otsuses sätestatud vahe-eesmärgid ja sihid on rahuldavalt saavutatud. Hindamisel võetakse arvesse ka artikli 17 lõikes 6 osutatud tegevuskorda. Komisjoni võivad abistada eksperdid.

Kui komisjon annab positiivse hinnangu, võtab ta vastu otsuse rahalise toetuse väljamaksmise lubamise kohta kooskõlas finantsmäärusega.

Lisati järgmine lõige:

„Maksetaotlustele antakse positiivne hinnang tingimusel, et asjakohased vahe-eesmärgid ja sihid on rahuldavalt saavutatud.

Komisjon palub asjakohaste vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldava saavutamise kohta majandus- ja rahanduskomitee arvamust. Majandus- ja rahanduskomitee püüab saavutada konsensust. Kui üks või mitu liikmesriiki leiab erandjuhul, et esineb tõsiseid kõrvalekaldeid asjakohaste vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldavast saavutamisest, võivad nad paluda, et Euroopa Ülemkogu eesistuja edastaks selle küsimuse järgmisele Euroopa Ülemkogule.

Komisjon võtab asjakohaste vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldava saavutamise hinnangu ning maksete heakskiitmise kohta vastu otsuse kooskõlas kontrollimenetlusega.

Kui küsimus on edastatud Euroopa Ülemkogule, ei tee komisjon vahe-eesmärkide ja sihtide rahuldava saavutamise ning maksete heakskiitmise kohta otsust enne, kui järgmine Euroopa Ülemkogu on küsimust ammendavalt arutanud. Asjaomane protsess ei kesta reeglina kauem kui kolm kuud pärast seda, kui komisjon on palunud majandus- ja rahanduskomitee arvamust. Kõnealune protsess on kooskõlas ELi lepingu artikliga 17 ja ELi toimimise lepingu artikliga 317.“

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni ettepanekule taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta ning Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldustele taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi ettepaneku kohta.

---

III LISA

Muud asjakohased Euroopa Kontrollikoja arvamused

| — | Arvamus nr 1/2018 komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepaneku kohta võtta vastu määrus, mis käsitleb liidu eelarve kaitsmist, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises; |
| --- | --- |

—

Arvamus nr 1/2018 komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepaneku kohta võtta vastu määrus, mis käsitleb liidu eelarve kaitsmist, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises;

| — | arvamus nr 6/2018 komisjoni 29. mai 2018. aasta ettepaneku kohta, mis käsitleb ühissätete määrust (COM(2018) 375 final); |
| --- | --- |

—

arvamus nr 6/2018 komisjoni 29. mai 2018. aasta ettepaneku kohta, mis käsitleb ühissätete määrust (COM(2018) 375 final);

| — | arvamus nr 10/2018 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (COM(2018) 460 final); |
| --- | --- |

—

arvamus nr 10/2018 ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend (COM(2018) 460 final);

| — | arvamus nr 2/2020 komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta muudetud ettepaneku kohta, mis käsitleb ühissätete määrust (COM(2020) 23 final); |
| --- | --- |

—

arvamus nr 2/2020 komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta muudetud ettepaneku kohta, mis käsitleb ühissätete määrust (COM(2020) 23 final);

| — | arvamus nr 4/2020 REACT-EU määruse ettepaneku ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleeriva ühissätete määruse ettepaneku kohta; |
| --- | --- |

—

arvamus nr 4/2020 REACT-EU määruse ettepaneku ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde reguleeriva ühissätete määruse ettepaneku kohta;

| — | arvamus nr 5/2020 komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)). |
| --- | --- |

—

arvamus nr 5/2020 komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)).

---

IV LISA

Taaste- ja vastupidavuskavade hindamine

| | Kriteerium | Hinne | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1 | Taaste- ja vastupidavuskava aitab eelduste kohaselt tõhusalt lahendada probleeme, mis on välja selgitatud [---] asjakohastes riigipõhistes soovitustes [---], mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud | A: kava aitab tõhusalt lahendada probleeme ja kujutab endast piisavat lahendust | Võimalik kattumine eelkõige järgmiste kriteeriumidega:







  — | rohepööre |

Kriteerium

Hinne

Märkused

2.1

Taaste- ja vastupidavuskava aitab eelduste kohaselt tõhusalt lahendada probleeme, mis on välja selgitatud [---] asjakohastes riigipõhistes soovitustes [---], mille komisjon on Euroopa poolaasta raames ametlikult vastu võtnud

A: kava aitab tõhusalt lahendada probleeme ja kujutab endast piisavat lahendust

Võimalik kattumine eelkõige järgmiste kriteeriumidega:

—

rohepööre

| — | digipööre |
| --- | --- |

—

digipööre

| — | majanduse kasvupotentsiaal |
| --- | --- |

—

majanduse kasvupotentsiaal

| — | töökohtade loomine |
| --- | --- |

—

töökohtade loomine

| — | majanduse ja sotsiaalvaldkonna vastupidavus |
| --- | --- |

—

majanduse ja sotsiaalvaldkonna vastupidavus

B: kava aitab osaliselt lahendada probleeme ja kujutab endast osalist lahendust

C: kava ei aita lahendada ühtegi probleemi ega kujuta endast piisavat lahendust

2.2

Kava sisaldab meetmeid, mis aitavad tõhusalt kaasa rohe- ja digipöördele või sellest tulenevate probleemide lahendamisele

A: suures ulatuses

Võimalik kattumine kriteeriumiga 2.1

B: mõõdukas ulatuses

C: väikeses ulatuses

2.3

Taaste- ja vastupidavuskaval on asjaomases liikmesriigis eelduste kohaselt kestev mõju

A: suures ulatuses

Võimalik kattumine kriteeriumiga 2.1 (riigipõhised soovitused on oma olemuselt üsna pikaajalised)

B: mõõdukas ulatuses

C: väikeses ulatuses

2.4

Taaste- ja vastupidavuskavaga loodetakse tõhusalt tugevdada liikmesriigi majanduse kasvupotentsiaali, luua uusi töökohti, suurendada majanduse ja sotsiaalvaldkonna vastupidavust, leevendada
  kriisi majandus- ja sotsiaalmõju ning suurendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust

A: suur eeldatav mõju

Võimalik kattumine kriteeriumiga 2.1

B: keskmine eeldatav mõju

C: väike eeldatav mõju

2.5

Põhjendused, mille liikmesriik on oma taaste- ja vastupidavuskavas hinnanguliste kogukulude kohta esitanud, on mõistlikud ja usutavad ning vastavuses eeldatava mõjuga majandusele ja tööhõivele

A: suures ulatuses

See on pigem tingimus kui hindamiskriteerium

B: mõõdukas ulatuses

C: väikeses ulatuses

2.6

Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mis kujutavad endast sidusat tegevust struktuurireformide ja avaliku sektori investeerimisprojektide ellurakendamiseks

A: suures ulatuses

Võimalik kattumine kriteeriumiga 2.1

B: mõõdukas ulatuses

C: väikeses ulatuses

2.7

Asjaomase liikmesriigi välja pakutud tegevuskord, sealhulgas kavandatud vahe-eesmärgid ja sihid ning nendega seotud näitajad, tagab eelduste kohaselt taaste- ja vastupidavuskava ellurakendamise

A: on olemas piisav kord

See on pigem tingimus kui hindamiskriteerium

B: on olemas miinimumkord

C: kord on ebapiisav

| Praegune ettepanek üldhinnangu kohta | Soovitused |
| --- | --- |
| Taaste- ja vastupidavuskava on rahuldav








  — | kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja |

Praegune ettepanek üldhinnangu kohta

Soovitused

Taaste- ja vastupidavuskava on rahuldav

—

kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja

| — | muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole |
| --- | --- |

—

muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole

Taaste- ja vastupidavuskava on ebarahuldav

| — | kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne ei ole A ja |
| --- | --- |

—

kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne ei ole A ja

| — | muude kriteeriumide puhul on B-sid on rohkem kui A-sid või vähemalt üks C |
| --- | --- |

—

muude kriteeriumide puhul on B-sid on rohkem kui A-sid või vähemalt üks C

Taaste- ja vastupidavuskava on rahuldav

| — | kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja |
| --- | --- |

—

kui kriteeriumide 2.1 ja 2.2 hinne on A ja

| — | muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole |
| --- | --- |

—

muude kriteeriumide puhul on kõigi hinne A või A-sid on rohkem kui B-sid ja C-sid ei ole

Taaste- ja vastupidavuskava on ebarahuldav

| — | kui kriteeriumide 2.1 ja või 2.2 hinne ei ole A ja või |
| --- | --- |

—

kui kriteeriumide 2.1 ja või 2.2 hinne ei ole A ja või

| — | muude kriteeriumide puhul on B-sid on rohkem kui A-sid või vähemalt üks C |
| --- | --- |

—

muude kriteeriumide puhul on B-sid on rohkem kui A-sid või vähemalt üks C

Allikas: Euroopa Kontrollikoda, tuginedes komisjoni ettepanekule taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kohta.

---

Parandused

| 20.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 350/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 350/29

---

Arvamus nr 5/2020 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 288 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a) komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)) (COM(2020) 22 final ja COM(2020) 460 final), parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 290, 1. september 2020
  )

(2020/C 350/02)

Kaanel ja leheküljel 1 asendatakse pealkiri järgmisega:

„Arvamus nr 5/2020 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõikele 4 ja artikli 322 lõike 1 punktile a) komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ja 28. mai 2020. aasta ettepanekute kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (2020/0006 (COD)) (COM(2020) 22 final ja COM(2020) 460 final)“

---