# Euroopa Liidu C 362/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 362 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik28. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 362

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik28. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 362/01 | Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.9748 — KKR/Dentix Health Corporation) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 362/01

Koondumisteatise tühistamine (Juhtum M.9748 — KKR/Dentix Health Corporation) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 362/02 | Euro vahetuskurss — 27. oktoober 2020 | 2 |
| 2020/C 362/03 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 3 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 362/02

Euro vahetuskurss — 27. oktoober 2020

2

2020/C 362/03

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

3

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 362/04 | Konkursikutse Toetus ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele | 4 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 362/05 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9911 — Voith/PCSH/TSA) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 24 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 362/06 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 26 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 362/04

Konkursikutse Toetus ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele

4

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 362/05

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9911 — Voith/PCSH/TSA) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

24

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 362/06

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/1

---

Koondumisteatise tühistamine

(Juhtum M.9748 — KKR/Dentix Health Corporation)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 362/01)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 139/2004

4. veebruar 2020 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) („ühinemismäärus“) artiklile 4 vastava teatise (2) kavandatava koondumise kohta.

14. veebruar 2020 teavitas teatanud pool komisjoni oma teatise tühistamisest.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 48, 12.2.2020, lk 22.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/2

---

Euro vahetuskurss (1)

27. oktoober 2020

(2020/C 362/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1832 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,74 |
| DKK | Taani kroon | 7,4406 |
| GBP | Inglise nael | 0,90718 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3060 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0732 |
| ISK | Islandi kroon | 165,30 |
| NOK | Norra kroon | 10,8398 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,337 |
| HUF | Ungari forint | 365,41 |
| PLN | Poola zlott | 4,5842 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8765 |
| TRY | Türgi liir | 9,6466 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6585 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5589 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1699 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7639 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6078 |
| KRW | Korea vonn | 1 332,89 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,0620 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9345 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5745 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 344,17 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9274 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,157 |
| RUB | Vene rubla | 90,5710 |
| THB | Tai baat | 36,940 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,6711 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,6622 |
| INR | India ruupia | 87,1635 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1832

JPY

Jaapani jeen

123,74

DKK

Taani kroon

7,4406

GBP

Inglise nael

0,90718

SEK

Rootsi kroon

10,3060

CHF

Šveitsi frank

1,0732

ISK

Islandi kroon

165,30

NOK

Norra kroon

10,8398

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,337

HUF

Ungari forint

365,41

PLN

Poola zlott

4,5842

RON

Rumeenia leu

4,8765

TRY

Türgi liir

9,6466

AUD

Austraalia dollar

1,6585

CAD

Kanada dollar

1,5589

HKD

Hongkongi dollar

9,1699

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7639

SGD

Singapuri dollar

1,6078

KRW

Korea vonn

1 332,89

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,0620

CNY

Hiina jüaan

7,9345

HRK

Horvaatia kuna

7,5745

IDR

Indoneesia ruupia

17 344,17

MYR

Malaisia ringit

4,9274

PHP

Filipiini peeso

57,157

RUB

Vene rubla

90,5710

THB

Tai baat

36,940

BRL

Brasiilia reaal

6,6711

MXN

Mehhiko peeso

24,6622

INR

India ruupia

87,1635

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/3

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 362/03)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide  (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutusalad | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2020) 7104 | 21. oktoober 2020 | Kroomtrioksiid
  EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0 | ThyssenKrupp Rasselstein GmbH Koblenzer Str. 141, 56626 Andernach, Saksamaa. | REACH/20/15/0 | Tinatatud terase passiveerimine | 7 aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| REACH/20/15/1 | Terase elektrolüütiline kroomimine | 31. detsember 2028 |

Otsuse viide  (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutusalad

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2020) 7104

21. oktoober 2020

Kroomtrioksiid

EÜ nr 215-607-8, CASi nr 1333-82-0

ThyssenKrupp Rasselstein GmbH Koblenzer Str. 141, 56626 Andernach, Saksamaa.

REACH/20/15/0

Tinatatud terase passiveerimine

7 aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

REACH/20/15/1

Terase elektrolüütiline kroomimine

31. detsember 2028

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about/index_en.htm

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/4

---

KONKURSIKUTSE

„Toetus ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele”

(2020/C 362/04)

Sisukord

| 1. | Sissejuhatus – taust | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Eesmärgid – teemad – prioriteedid | 4 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ajakava | 8 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Saadaolev eelarve | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vastuvõetavuskriteeriumid | 6 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Toetuskõlblikkuse kriteeriumid | 6 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Toetuskõlblikud taotlejad | 8 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Rahastamiskõlblikud tegevused | 9 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Rakendamisperiood | 9 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 7. | Kõrvalejätmiskriteeriumid | 10 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Kõrvalejätmine | 10 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Parandusmeetmed | 11 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Projektikonkursil osalemisest tagasilükkamine | 11 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Lisadokumendid | 11 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 8. | Valikukriteeriumid | 12 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1. | Finantssuutlikkus | 12 |
| --- | --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Tegevussuutlikkus | 12 |
| --- | --- | --- |

8.2.

| 9. | Toetuse andmise kriteeriumid | 12 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Õiguslikud kohustused | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Finantssätted | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 11.1. | Toetuse vormid | 14 |
| --- | --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Rahastamiskõlblikud kulud | 14 |
| --- | --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Rahastamiskõlbmatud kulud | 16 |
| --- | --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Tasakaalus eelarve | 17 |
| --- | --- | --- |

11.4.

| 11.5. | Lõpliku toetussumma arvutamine | 17 |
| --- | --- | --- |

11.5.

| 11.6. | Aruandlus ja maksmise kord | 18 |
| --- | --- | --- |

11.6.

| 11.7. | Muud finantstingimused | 18 |
| --- | --- | --- |

11.7.

| 12. | Üldsuse teavitamine | 19 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | Toetusesaajad | 19 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Komisjon | 20 |
| --- | --- | --- |

12.2.

| 13. | Isikuandmete töötlemine | 20 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Taotluste esitamise kord | 21 |
| --- | --- | --- |

14.

1.   SISSEJUHATUS – TAUST

Projektikonkurss on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 58 lõike 1 punkti f kohaste teavitamismeetmete rahastamiseks 2020. aasta eelarve assigneeringutest, mis eraldatakse vastavalt komisjoni 27. jaanuari 2020. aasta otsusele C(2020) 305 (1).

Euroopa Liidu järgmiste aastate poliitiline tegevuskava hõlmab ELi tuleviku jaoks väga tähtsaid otsuseid. Kavas on ulatuslik arutelu prioriteetide üle, millele EL peaks keskenduma. Varsti võetakse vastu ka uus mitmeaastane finantsraamistik, mis hõlmab ajavahemikku pärast 2020. aastat, ning selle rakendamiseks luuakse uued programmid ja rahastamismehhanismid.

Sellega seoses on oluline, et tulevastes otsustes ELi prioriteetide kohta võetaks piisavalt arvesse ühtekuuluvuspoliitika (2) panust ELi prioriteetide saavutamisse ja selle potentsiaali tuua EL uuesti lähemale oma kodanikele.

Ühtekuuluvuspoliitika kaudu tehakse investeeringuid kõigis ELi piirkondades, et toetada töökohtade loomist, ettevõtjate konkurentsivõimet, majanduskasvu ja kestlikku arengut ning parandada kodanike elukvaliteeti ELi 276 piirkonnas. Need investeeringud, mis moodustavad kolmandiku ELi kogueelarvest, aitavad saavutada ELi poliitilisi prioriteete. Investeeringud on kõige käegakatsutavam ja konkreetsem tõend ELi mõju kohta miljonite kodanike igapäevaelule.

Siiski ei ole kodanikud veel piisavalt teadlikud ühtekuuluvuspoliitika tulemustest ja mõjust nende elule. Selleks et võimaldada teadlikku arutelu ELi tulevaste prioriteetide üle ning tagada ELi vahendite kasutamise ja selle tegevuse tulemuste suurem läbipaistvus, peaks kodanikel olema paremad teadmised ja teadlikkus investeeringutest oma riikides, piirkondades ja linnades.

Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu Nõukogu on korduvalt rõhutanud vajadust suurendada ELi ühtekuuluvuspoliitika nähtavust, nagu on osutatud üldasjade nõukogu järeldustes (3)„Ühtekuuluvuspoliitika toomine kodanikele lähemale“, Euroopa Parlamendi resolutsioonis (4) partnerite osaluse ja nähtavuse suurendamise kohta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toimimises ning komisjoni esitatud ettepanekutes ühiste teavitusmeetmete kohta (5) ühtekuuluvuspoliitika puhul.

ELi investeerimisfondide ja struktuurifondide rakendamist reguleerivas kehtivas õigusraamistikus (6) on käesoleva konkursikutse eesmärk toetada ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teabe ja sisu tootmist ja levitamist, austades samas asjaomaste osalejate täielikku toimetuslikku sõltumatust.

2.   EESMÄRGID – TEEMAD – PRIORITEEDID

Projektikonkursi raames soovib Euroopa Komisjon valida välja võimalikud toetusesaajad ELi kaasrahastatavate teavitamismeetmete (7) rakendamiseks. Peamine eesmärk on toetada ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teabe ja sisu loomist ja levitamist, (8) sealhulgas õiglase ülemineku fondi (9) ja Euroopa majanduse taastekava (10) kohta, tunnustades samal ajal asjaomaste osalejate täielikku toimetuslikku sõltumatust.

Kavandatavate teavitamismeetmete täpne sisu sõltub taotlejate toimetuslikest valikutest. Toimetuslik sõltumatus tagatakse sõltumatuse hartaga, mis on osa Euroopa Komisjoni ja toetusesaajate vahel sõlmitud lepingust.

Projektikonkursi erieesmärgid on järgmised:

| — | edendada ja toetada paremat arusaamist ühtekuuluvuspoliitika rollist kõigi ELi piirkondade toetamisel; |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada paremat arusaamist ühtekuuluvuspoliitika rollist kõigi ELi piirkondade toetamisel;

| — | suurendada teadlikkust eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames ELi rahastatud projektidest ning nende mõjust inimeste igapäevaelule; |
| --- | --- |

—

suurendada teadlikkust eelkõige ühtekuuluvuspoliitika raames ELi rahastatud projektidest ning nende mõjust inimeste igapäevaelule;

| — | levitada teavet ühtekuuluvuspoliitika, selle tulemuste ja tuleviku ning rolli kohta ELi poliitiliste prioriteetide elluviimisel ja toetada selleteemalist avatud dialoogi; |
| --- | --- |

—

levitada teavet ühtekuuluvuspoliitika, selle tulemuste ja tuleviku ning rolli kohta ELi poliitiliste prioriteetide elluviimisel ja toetada selleteemalist avatud dialoogi;

| — | julgustada kodanikke osalema ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teemade käsitlemisel ning soodustada nende osalemist selle poliitika tulevaste prioriteetide seadmisel. |
| --- | --- |

—

julgustada kodanikke osalema ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teemade käsitlemisel ning soodustada nende osalemist selle poliitika tulevaste prioriteetide seadmisel.

Projektiettepanekus tuleb kirjeldada ja hinnata ühtekuuluvuspoliitika rolli Euroopa Komisjoni poliitiliste prioriteetide elluviimisel ning ELi, liikmesriikide, piirkondade ja kohaliku tasandi praeguste ja tulevaste probleemide lahendamisel. Täpsemalt peaksid need olema seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille abil

| — | edendatakse töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning parandatakse inimeste elukvaliteeti; |
| --- | --- |

—

edendatakse töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringuid piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning parandatakse inimeste elukvaliteeti;

| — | aidatakse ellu viia ELi ja liikmesriikide peamisi prioriteete, mis hõlmavad lisaks töökohtade loomisele ja majanduskasvule ka kliimamuutustega võitlemist, keskkonnakaitset ning teaduse ja innovatsiooni edendamist; |
| --- | --- |

—

aidatakse ellu viia ELi ja liikmesriikide peamisi prioriteete, mis hõlmavad lisaks töökohtade loomisele ja majanduskasvule ka kliimamuutustega võitlemist, keskkonnakaitset ning teaduse ja innovatsiooni edendamist;

| — | suurendatakse ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, vähendades erinevusi ELi riikide ja piirkondade vahel ning nende sees; |
| --- | --- |

—

suurendatakse ELi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, vähendades erinevusi ELi riikide ja piirkondade vahel ning nende sees;

| — | aidatakse piirkondadel kasutada ära globaliseerumist ning leida oma nišši maailma majanduses; |
| --- | --- |

—

aidatakse piirkondadel kasutada ära globaliseerumist ning leida oma nišši maailma majanduses;

| — | tugevdatakse Euroopa projekti, kuna ühtekuuluvuspoliitika teenib vahetult ELi kodanike huve. |
| --- | --- |

—

tugevdatakse Euroopa projekti, kuna ühtekuuluvuspoliitika teenib vahetult ELi kodanike huve.

Oodatavad tulemused ja väljundid on järgmised:

| — | suurendada ühtekuuluvuspoliitika kajastamist meedias, eelkõige piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

suurendada ühtekuuluvuspoliitika kajastamist meedias, eelkõige piirkondlikul tasandil;

| — | suurendada inimeste teadlikkust ühtekuuluvuspoliitika tulemustest ja mõjust nende elule; |
| --- | --- |

—

suurendada inimeste teadlikkust ühtekuuluvuspoliitika tulemustest ja mõjust nende elule;

| — | saavutada konkreetsed väljundid ja tulemused, mille eesmärk on meetme kestuse jooksul laialdane teavitustegevus (nt tele- ja raadioülekanne, veebi- või trükikajastus, muud liiki teavitamismeetmed ja levitamine), võttes arvesse mitmekeelsust; |
| --- | --- |

—

saavutada konkreetsed väljundid ja tulemused, mille eesmärk on meetme kestuse jooksul laialdane teavitustegevus (nt tele- ja raadioülekanne, veebi- või trükikajastus, muud liiki teavitamismeetmed ja levitamine), võttes arvesse mitmekeelsust;

| — | luua tõhus ja tulemuslik koostöö Euroopa Komisjoni ja toetusesaajate vahel. |
| --- | --- |

—

luua tõhus ja tulemuslik koostöö Euroopa Komisjoni ja toetusesaajate vahel.

Käesoleva konkursikutse kaudu rakendatavate teavitamismeetmete sihtrühm on üldsus ja/või seotud sidusrühmad. Konkreetsemalt tähendab see järgmist.

| — | Üldsuse puhul on eesmärk tõsta nende eurooplaste teadlikkust ühtekuuluvuspoliitika tulemustest ja mõjust kodanike elule, kes ei ole teadlikud EList ega ELi tegevusest oma piirkonnas. Teave peaks keskenduma paremale arusaamisele ühtekuuluvuspoliitika panusest töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamisse Euroopas ning liikmesriikide ja piirkondade vaheliste erinevuste vähendamisse. |
| --- | --- |

—

Üldsuse puhul on eesmärk tõsta nende eurooplaste teadlikkust ühtekuuluvuspoliitika tulemustest ja mõjust kodanike elule, kes ei ole teadlikud EList ega ELi tegevusest oma piirkonnas. Teave peaks keskenduma paremale arusaamisele ühtekuuluvuspoliitika panusest töökohtade loomise ja majanduskasvu edendamisse Euroopas ning liikmesriikide ja piirkondade vaheliste erinevuste vähendamisse.

| — | Sidusrühmade puhul on eesmärk teha koostööd sidusrühmadega (sh riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, toetusesaajad, ettevõtjad, akadeemilised ringkonnad), et anda rohkem teavet ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta nende piirkondadele ning anda panus ühtekuuluvuspoliitika tulevikku ja laiemalt Euroopa tulevikku käsitlevasse arutellu. |
| --- | --- |

—

Sidusrühmade puhul on eesmärk teha koostööd sidusrühmadega (sh riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, toetusesaajad, ettevõtjad, akadeemilised ringkonnad), et anda rohkem teavet ühtekuuluvuspoliitika mõju kohta nende piirkondadele ning anda panus ühtekuuluvuspoliitika tulevikku ja laiemalt Euroopa tulevikku käsitlevasse arutellu.

3.   AJAKAVA

| | Etapid | Kuupäev ja aeg või orienteeruv ajavahemik |
| --- | --- | --- |
| a) | Konkursikutse avaldamine | 13.10.2020 |
| b) | Taotluste esitamise tähtpäev | 12.1.2021 |
| c) | Hindamisperiood | 2021. aasta veebruarist aprillini |
| d) | Taotlejate teavitamine | 2021. aasta mai |
| e) | Toetuslepingute allkirjastamine | 2021. aasta juunist augustini |

Etapid

Kuupäev ja aeg või orienteeruv ajavahemik

a)

Konkursikutse avaldamine

13.10.2020

b)

Taotluste esitamise tähtpäev

12.1.2021

c)

Hindamisperiood

2021. aasta veebruarist aprillini

d)

Taotlejate teavitamine

2021. aasta mai

e)

Toetuslepingute allkirjastamine

2021. aasta juunist augustini

4.   SAADAOLEV EELARVE

Käesoleva projektikonkursi raames esitatavate projektide kaasrahastamiseks on eraldatud ligikaudu 5 000 000 eurot.

Toetuse maksimumsumma on 300 000 eurot.

Komisjonil on õigus jätta osa olemasolevaid eelarvevahendeid välja maksmata.

5.   VASTUVÕETAVUSKRITEERIUMID

Et taotlus oleks vastuvõetav, tuleb see

| — | saata hiljemalt punktis 3 märgitud taotluste esitamise tähtajaks; |
| --- | --- |

—

saata hiljemalt punktis 3 märgitud taotluste esitamise tähtajaks;

| — | esitada kirjalikult (vt punkt 14), kasutades taotlusvormi, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/funding-opportunities/calls-for-proposal/; ning |
| --- | --- |

—

esitada kirjalikult (vt punkt 14), kasutades taotlusvormi, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/funding-opportunities/calls-for-proposal/; ning

| — | koostada ühes ELi ametlikus keeles. |
| --- | --- |

—

koostada ühes ELi ametlikus keeles.

Nimetatud nõuetele mittevastavad taotlused lükatakse tagasi.

6.   TOETUSKÕLBLIKKUSE KRITEERIUMID

6.1.   Toetuskõlblikud taotlejad

Taotlusi võivad esitada kõik järgmised taotlejad (11):

| — | meediaorganisatsioonid/uudisteagentuurid (televisioon, raadio, trükiajakirjandus, veebimeedia, uusmeedia, eri meediakanalite kombinatsioon); |
| --- | --- |

—

meediaorganisatsioonid/uudisteagentuurid (televisioon, raadio, trükiajakirjandus, veebimeedia, uusmeedia, eri meediakanalite kombinatsioon);

| — | mittetulundusühendused; |
| --- | --- |

—

mittetulundusühendused;

| — | ülikoolid ja haridusasutused; |
| --- | --- |

—

ülikoolid ja haridusasutused;

| — | uurimiskeskused ja mõttekojad; |
| --- | --- |

—

uurimiskeskused ja mõttekojad;

| — | Euroopa huve kaitsvad ühendused; |
| --- | --- |

—

Euroopa huve kaitsvad ühendused;

| — | eraõiguslikud asutused; |
| --- | --- |

—

eraõiguslikud asutused;

| — | avaliku sektori asutused (12) (riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi ametiasutused), v.a ametiasutused, kes tegelevad ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 kohaselt. |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutused (12) (riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi ametiasutused), v.a ametiasutused, kes tegelevad ühtekuuluvuspoliitika rakendamisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 123 kohaselt.

Füüsilised isikud, samuti üksused, mis on asutatud üksnes mõne käesoleva konkursikutsega hõlmatud projekti elluviimiseks, ei ole toetuskõlblikud.

Taotlejad, kes osalesid 2017., 2018. ja 2019. aastal Euroopa Komisjoni algatatud projektikonkurssidel (konkursid 2017CE16BAT063, 2018CE16BAT042 ja 2019CE16BAT117, „Toetus ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teavitamismeetmetele“), on toetuskõlblikud hoolimata nende varasemate taotluste tulemustest.

Tuleb silmas pidada, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumislepingu (13) jõustumist 1. veebruaril 2020, arvestades eelkõige selle artikli 127 lõiget 6 ning artikleid 137 ja 138, loetakse Euroopa Liidu liikmesriigis elavate füüsiliste isikute või seal asutatud juriidiliste isikute hulka Ühendkuningriigis elavad füüsilised isikud või seal asutatud juriidilised isikud. Seetõttu võivad Ühendkuningriigi residendid ja üksused käesoleval konkursil osaleda.

Asutamise riik

Taotluse võivad esitada vaid järgmistes riikides asutatud juriidilised isikud:

| — | ELi liikmesriigid. |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriigid.

Lisadokumendid

Taotlejate toetuskõlblikkuse hindamiseks peavad nad esitama järgmised lisadokumendid:

| — | eraõiguslik üksus: väljavõte riigi ametlikust teatajast, põhikirja koopia, väljavõte äriregistrist või ühenduste registrist, koopia tõendist, mille kohaselt on taotleja käibemaksukohustuslane (kui tegemist on riigiga, kus äriregistri number ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number on identsed, tuleb esitada vaid üks neist dokumentidest); |
| --- | --- |

—

eraõiguslik üksus: väljavõte riigi ametlikust teatajast, põhikirja koopia, väljavõte äriregistrist või ühenduste registrist, koopia tõendist, mille kohaselt on taotleja käibemaksukohustuslane (kui tegemist on riigiga, kus äriregistri number ja käibemaksukohustuslasena registreerimise number on identsed, tuleb esitada vaid üks neist dokumentidest);

| — | avalik-õiguslik üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni, otsuse või mõne muu ametliku dokumendi koopia; |
| --- | --- |

—

avalik-õiguslik üksus: avaliku sektori ettevõtja asutamise resolutsiooni, otsuse või mõne muu ametliku dokumendi koopia;

| — | füüsilised isikud: isikutunnistuse ja/või passi koopia; tõend käibemaksukohustuse kohta, kui see on asjakohane (nt mõned füüsilisest isikust ettevõtjad); |
| --- | --- |

—

füüsilised isikud: isikutunnistuse ja/või passi koopia; tõend käibemaksukohustuse kohta, kui see on asjakohane (nt mõned füüsilisest isikust ettevõtjad);

| — | juriidilise isiku staatuseta üksused: dokumendid, mis tõendavad, et nende esindaja(te)l on õigus võtta nende nimel õiguslikke kohustusi. |
| --- | --- |

—

juriidilise isiku staatuseta üksused: dokumendid, mis tõendavad, et nende esindaja(te)l on õigus võtta nende nimel õiguslikke kohustusi.

Pange tähele, et menetluse käigus võidakse taotlejatelt nõuda registreerimist ja osaleja tunnuskoodi (PIC, 9-kohaline number) esitamist, mis on nende organisatsiooni kordumatu tunnus osalejate registris. Taotlejad saavad õigeaegselt juhised PIC-koodi loomise kohta.

Pärast taotlejale PIC-koodi saatmist võtavad ELi valideerimistalitused (Teadusuuringute Rakendusameti valideerimistalitused) taotlejaga ühendust (osalejate registris asuva sõnumiedastussüsteemi kaudu) ja paluvad esitada organisatsiooni õigusliku olemasolu ja staatuse tõendamiseks vajalikud dokumendid. Kõik vajalikud üksikasjad ja juhised esitatakse kõnealuses eraldi teates.

6.2.   Rahastamiskõlblikud tegevused

Rahastamiskõlblikud on tegevused, mis on vajalikud teavitamismeetme ning kavandatud väljundite/tulemuste elluviimiseks kooskõlas käesoleva konkursikutse punktis 2 loetletud eesmärkide, teema ja sihtauditooriumiga.

| A. | Meetmeid tuleks rakendada ELis kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul või mitme liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

A.

Meetmeid tuleks rakendada ELis kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul või mitme liikmesriigi tasandil.

| B. | Ettepanekud peaksid sisaldama üht või mitut uuendusliku iseloomuga tegevust ja vahendit, millega soovitakse saavutada eesmärgid, käsitleda teemasid ja jõuda sihtrühmani. |
| --- | --- |

B.

Ettepanekud peaksid sisaldama üht või mitut uuendusliku iseloomuga tegevust ja vahendit, millega soovitakse saavutada eesmärgid, käsitleda teemasid ja jõuda sihtrühmani.

| C. | Seadusega või konkreetsete teenuste riigihankelepingutega (avalik-õiguslike üksuste puhul) ette nähtud meetmed ei ole abikõlblikud. |
| --- | --- |

C.

Seadusega või konkreetsete teenuste riigihankelepingutega (avalik-õiguslike üksuste puhul) ette nähtud meetmed ei ole abikõlblikud.

6.3.   Rakendamisperiood

Taotlejaid kutsutakse üles esitama projekte, mille maksimaalne kestus on 12 kuud.

7.   KÕRVALEJÄTMISKRITEERIUMID

7.1.   Kõrvalejätmine

Eelarvevahendite käsutaja jätab taotleja projektikonkursi menetluses osalemisest kõrvale järgmistel juhtudel:

| a) | taotleja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on ELi või liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras; |
| --- | --- |

a)

taotleja on pankrotis, tema suhtes on algatatud maksejõuetus- või likvideerimismenetlus, tema vara haldab likvideerija või kohus, ta on sõlminud kokkuleppe võlausaldajatega, peatanud äritegevuse või on ELi või liikmesriigi õigusnormide alusel toimuva samalaadse menetluse tõttu analoogses olukorras;

| b) | lõpliku kohtu- või haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on jätnud täitmata kohaldatavast õigusest tulenevad maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused; |
| --- | --- |

b)

lõpliku kohtu- või haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on jätnud täitmata kohaldatavast õigusest tulenevad maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega seotud kohustused;

| c) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on süüdi tõsises ametialases väärkäitumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigus- või eetikanorme, mille esindaja ta on, või süülises tahtluses või raskes hooletuses, sealhulgas eelkõige järgmises:






  (i) | menetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või toetuskõlblikkuse või valikukriteeriumide täitmise või lepingu, toetuslepingu või toetusotsuse täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel; |
| --- | --- | --- |

c)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on süüdi tõsises ametialases väärkäitumises, olles rikkunud selle kutseala suhtes kohaldatavaid õigus- või eetikanorme, mille esindaja ta on, või süülises tahtluses või raskes hooletuses, sealhulgas eelkõige järgmises:

(i)

menetlusest kõrvalejätmise aluste puudumise või toetuskõlblikkuse või valikukriteeriumide täitmise või lepingu, toetuslepingu või toetusotsuse täitmise kontrollimiseks nõutavate andmete moonutamine pettuse või hooletuse teel;

| (ii) | teiste taotlejatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil; |
| --- | --- |

(ii)

teiste taotlejatega kokkuleppe sõlmimine konkurentsi moonutamise eesmärgil;

| (iii) | intellektuaalomandi õiguste rikkumine; |
| --- | --- |

(iii)

intellektuaalomandi õiguste rikkumine;

| (iv) | püüe mõjutada toetuse määramise menetluse ajal komisjoni otsustusprotsessi; |
| --- | --- |

(iv)

püüe mõjutada toetuse määramise menetluse ajal komisjoni otsustusprotsessi;

| (v) | püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda talle väljavalimismenetluses põhjendamatu eelise; |
| --- | --- |

(v)

püüe saada konfidentsiaalseid andmeid, mis võivad anda talle väljavalimismenetluses põhjendamatu eelise;

| d) | lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et taotleja on süüdi ühes järgmises rikkumises:






  (i) | pettus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 3 ning nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

d)

lõpliku kohtuotsusega on tõendatud, et taotleja on süüdi ühes järgmises rikkumises:

(i)

pettus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 3 ning nõukogu 26. juuli 1995. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni artikli 1 tähenduses;

| (ii) | korruptsioon, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 4 lõikes 2 ja nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3, nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK artikli 2 lõikes 1 osutatud käitumine või kohaldatavas õiguses määratletud korruptsioon; |
| --- | --- |

(ii)

korruptsioon, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2017/1371 artikli 4 lõikes 2 ja nõukogu 26. mai 1997. aasta aktiga koostatud Euroopa ühenduste ametnike või Euroopa Liidu liikmesriikide ametnikega seotud korruptsiooni vastu võitlemise konventsiooni artiklis 3, nõukogu raamotsuse 2003/568/JSK artikli 2 lõikes 1 osutatud käitumine või kohaldatavas õiguses määratletud korruptsioon;

| (iii) | kuritegeliku ühendusega seotud käitumine, millele on osutatud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK artiklis 2; |
| --- | --- |

(iii)

kuritegeliku ühendusega seotud käitumine, millele on osutatud nõukogu raamotsuse 2008/841/JSK artiklis 2;

| (iv) | rahapesu või terrorismi rahastamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 1 lõigete 3, 4 ja 5 tähenduses; |
| --- | --- |

(iv)

rahapesu või terrorismi rahastamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 artikli 1 lõigete 3, 4 ja 5 tähenduses;

| (v) | terroriaktid või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud vastavalt nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1 ja 3, või sellistele aktidele või õigusrikkumisele üleskutsumine, nendele kaasaaitamine või nendele kihutamine ning nende katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4; |
| --- | --- |

(v)

terroriaktid või terroristliku tegevusega seotud õigusrikkumised, nagu on määratletud vastavalt nõukogu raamotsuse 2002/475/JSK artiklites 1 ja 3, või sellistele aktidele või õigusrikkumisele üleskutsumine, nendele kaasaaitamine või nendele kihutamine ning nende katse, nagu on osutatud kõnealuse otsuse artiklis 4;

| (vi) | lapstööjõu kasutamine või muud inimkaubandusega seotud süüteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL artiklis 2; |
| --- | --- |

(vi)

lapstööjõu kasutamine või muud inimkaubandusega seotud süüteod, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/36/EL artiklis 2;

| e) | liidu eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on taotleja peamiste kohustuste täitmise puhul esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tagajärjel on tulnud leping enne tähtaega lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus; |
| --- | --- |

e)

liidu eelarvest rahastatava lepingu täitmisel on taotleja peamiste kohustuste täitmise puhul esinenud märkimisväärseid puudujääke, mille tagajärjel on tulnud leping enne tähtaega lõpetada või kohaldada leppetrahve või muid lepingujärgseid karistusi, või mis avastati eelarvevahendite käsutaja, OLAFi või kontrollikoja tehtud kontrollide, auditite või juurdluste käigus;

| f) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

f)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on eiranud eeskirju nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses;

| g) | lõpliku kohtu- või haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on loonud üksuse teises jurisdiktsioonis kavatsusega hoida kõrvale maksu-, sotsiaalsetest või muudest juriidilistest kohustustest, mille täitmine on kohustuslik tema registrijärgse asukoha, juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha jurisdiktsioonis; |
| --- | --- |

g)

lõpliku kohtu- või haldusotsusega on tõendatud, et taotleja on loonud üksuse teises jurisdiktsioonis kavatsusega hoida kõrvale maksu-, sotsiaalsetest või muudest juriidilistest kohustustest, mille täitmine on kohustuslik tema registrijärgse asukoha, juhatuse asukoha või peamise tegevuskoha jurisdiktsioonis;

| h) | lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et üksus on loodud punktis g osutatud kavatsusega; |
| --- | --- |

h)

lõpliku kohtuotsuse või lõpliku haldusotsusega on tõendatud, et üksus on loodud punktis g osutatud kavatsusega;

| i) | eespool punktides c–h osutatud olukordade puhul kehtivad taotleja suhtes:






  (i) | Euroopa Prokuratuuri (pärast selle asutamist), kontrollikoja, Euroopa Pettustevastase Ameti või siseaudiitori korraldatud auditite või juurdluste või ELi institutsiooni, Euroopa ameti või ELi asutuse või organi eelarvevahendite käsutaja vastutusel korraldatud mis tahes muu kontrolli või auditi käigus kindlaks tehtud asjaolud; |
| --- | --- | --- |

i)

eespool punktides c–h osutatud olukordade puhul kehtivad taotleja suhtes:

(i)

Euroopa Prokuratuuri (pärast selle asutamist), kontrollikoja, Euroopa Pettustevastase Ameti või siseaudiitori korraldatud auditite või juurdluste või ELi institutsiooni, Euroopa ameti või ELi asutuse või organi eelarvevahendite käsutaja vastutusel korraldatud mis tahes muu kontrolli või auditi käigus kindlaks tehtud asjaolud;

| (ii) | mittelõplikud kohtu- või haldusotsused, mis võivad hõlmata kutseala eetiliste normide kohaldamise kontrolli eest vastutava pädeva järelevalveorgani võetud distsiplinaarmeetmeid; |
| --- | --- |

(ii)

mittelõplikud kohtu- või haldusotsused, mis võivad hõlmata kutseala eetiliste normide kohaldamise kontrolli eest vastutava pädeva järelevalveorgani võetud distsiplinaarmeetmeid;

| (iii) | asjaolud, millele on osutatud selliste isikute või üksuste otsustes, mille ülesanne on täita ELi eelarvet; |
| --- | --- |

(iii)

asjaolud, millele on osutatud selliste isikute või üksuste otsustes, mille ülesanne on täita ELi eelarvet;

| (iv) | liidu vahendeid rakendavate liikmesriikide edastatud teave; |
| --- | --- |

(iv)

liidu vahendeid rakendavate liikmesriikide edastatud teave;

| (v) | liidu konkurentsiõiguse rikkumist puudutavad komisjoni otsused või liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumist puudutavad pädeva riikliku asutuse otsused või |
| --- | --- |

(v)

liidu konkurentsiõiguse rikkumist puudutavad komisjoni otsused või liidu või liikmesriigi konkurentsiõiguse rikkumist puudutavad pädeva riikliku asutuse otsused või

| (vi) | ELi institutsiooni, Euroopa ameti või ELi asutuse või organi eelarvevahendite käsutaja otsused hankemenetlusest kõrvalejätmise kohta. |
| --- | --- |

(vi)

ELi institutsiooni, Euroopa ameti või ELi asutuse või organi eelarvevahendite käsutaja otsused hankemenetlusest kõrvalejätmise kohta.

7.2.   Parandusmeetmed

Kui taotleja kinnitab, et ta on ühes eespool loetletud kõrvalejätmist põhjustavas olukorras (vt punkt 7.1), peab ta märkima selle olukorra parandamiseks võetud meetmed, et tõendada oma usaldusväärsust. See võib hõlmata näiteks konkreetseid tehnilisi ning töökorralduse ja töötajatega seotud meetmeid, millega kõnealust tegevust parandada ja vältida selle kordumist, samuti kahju hüvitamist või trahvide või maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumist. Kinnitusele tuleb lisada asjakohased dokumendid, mis tõendavad võetud parandusmeetmeid. Seda ei kohaldata punkti 7.1 alapunktis d osutatud olukordade suhtes.

7.3.   Projektikonkursil osalemisest tagasilükkamine

Eelarvevahendite käsutaja ei anna toetust taotlejale, kes:

| a) | on punkti 7.1 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras või |
| --- | --- |

a)

on punkti 7.1 kohases kõrvalejätmist põhjustavas olukorras või

| b) | on menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud või |
| --- | --- |

b)

on menetluses osalemiseks vajalike andmetena esitanud valeandmeid või on nõutavad andmed esitamata jätnud või

| c) | on varem osalenud väljavalimismenetluses kasutatavate dokumentide ettevalmistamises, kui sellest tulenevalt on tegemist võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega, sealhulgas konkurentsi moonutamisega, mida ei saa muul moel heastada. |
| --- | --- |

c)

on varem osalenud väljavalimismenetluses kasutatavate dokumentide ettevalmistamises, kui sellest tulenevalt on tegemist võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumisega, sealhulgas konkurentsi moonutamisega, mida ei saa muul moel heastada.

Samu kõrvalejätmiskriteeriume kohaldatakse sidusüksuste suhtes.

Taotlejate või vajaduse korral nende sidusüksuste suhtes võib kohaldada halduskaristusi (kõrvalejätmine), kui käesolevas menetluses osalemiseks esitatud kinnitused või teave osutuvad valeks.

7.4.   Lisadokumendid

Taotlejad ja sidusüksused peavad esitama kirjaliku kinnituse selle kohta, et nad ei ole üheski finantsmääruse (14) artikli 136 lõikes 1 ega artiklis 141 osutatud olukorras, täites konkursikutsele lisatud asjakohase vormi, mis on kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/funding-opportunities/calls-for-proposal/.

See kohustus tuleb täita ühel järgmisel viisil:

Ühe toetusesaajaga toetuste puhul:

| i) | taotleja allkirjastab kinnituse enda ja oma sidusüksuste nimel VÕI |
| --- | --- |

i)

taotleja allkirjastab kinnituse enda ja oma sidusüksuste nimel VÕI

| ii) | taotleja ja tema sidusüksused allkirjastavad igaüks eraldi kinnituse oma nimel. |
| --- | --- |

ii)

taotleja ja tema sidusüksused allkirjastavad igaüks eraldi kinnituse oma nimel.

Mitme toetusesaajaga toetuste puhul:

| i) | konsortsiumi koordinaator allkirjastab kinnituse kõigi taotlejate ja nende sidusüksuste nimel VÕI |
| --- | --- |

i)

konsortsiumi koordinaator allkirjastab kinnituse kõigi taotlejate ja nende sidusüksuste nimel VÕI

| ii) | iga konsortsiumis osalev taotleja allkirjastab kinnituse enda ja oma sidusüksuste nimel VÕI |
| --- | --- |

ii)

iga konsortsiumis osalev taotleja allkirjastab kinnituse enda ja oma sidusüksuste nimel VÕI

| iii) | iga konsortsiumis osalev taotleja ja tema sidusüksused allkirjastavad igaüks eraldi kinnituse enda nimel. |
| --- | --- |

iii)

iga konsortsiumis osalev taotleja ja tema sidusüksused allkirjastavad igaüks eraldi kinnituse enda nimel.

8.   VALIKUKRITEERIUMID

8.1.   Finantssuutlikkus

Taotlejatel peavad olema stabiilsed ja piisavad rahastamisallikad, et tagada tegevus kogu toetusprojekti jooksul ja et osaleda projekti rahastamises. Taotlejate finantssuutlikkust hinnatakse taotlusele lisatavate järgmiste tõendavate dokumentide alusel:

| — | vandega kinnitatud avaldus ja |
| --- | --- |

—

vandega kinnitatud avaldus ja

KAS

| — | viimase kahe suletud majandusaasta kasumiaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

—

viimase kahe suletud majandusaasta kasumiaruanne ja bilanss;

| — | hiljuti asutatud üksuste puhul võib eespool nimetatud dokumente asendada äriplaan |
| --- | --- |

—

hiljuti asutatud üksuste puhul võib eespool nimetatud dokumente asendada äriplaan

VÕI

| — | taotlusvormil esitatud tabel kohustuslike raamatupidamisandmetega vormil täpsustatud suhtarvude arvutamiseks. |
| --- | --- |

—

taotlusvormil esitatud tabel kohustuslike raamatupidamisandmetega vormil täpsustatud suhtarvude arvutamiseks.

Kui komisjon leiab esitatud dokumentide põhjal, et taotleja finantssuutlikkus on nõrk, võib ta:

| — | küsida lisateavet; |
| --- | --- |

—

küsida lisateavet;

| — | otsustada eelmakset mitte teha; |
| --- | --- |

—

otsustada eelmakset mitte teha;

| — | otsustada teha eelmakse osamaksetena; |
| --- | --- |

—

otsustada teha eelmakse osamaksetena;

| — | otsustada teha pangagarantiiga kaetud eelmakseid (vt punkt 11.6.2); |
| --- | --- |

—

otsustada teha pangagarantiiga kaetud eelmakseid (vt punkt 11.6.2);

| — | vajaduse korral nõuda, et kaastoetusesaajad võtaksid solidaarse finantsvastutuse; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral nõuda, et kaastoetusesaajad võtaksid solidaarse finantsvastutuse;

Kui eelarvevahendite käsutaja arvates ei ole finantssuutlikkus piisav, võib ta taotluse tagasi lükata.

8.2.   Tegevussuutlikkus

Taotlejatel peavad olema kavandatud meetme rakendamiseks vajalikud kutseoskused ja sobiv kvalifikatsioon. Selle kinnitamiseks esitavad taotlejad kirjaliku kinnituse ja järgmised lisadokumendid:

| — | loetelu varasematest projektikonkurssidega seotud projektidest/tegevustest või loetelu tegevustest, mis on ellu viidud viimase kahe aasta jooksul (kuni 4 projekti/tegevust). |
| --- | --- |

—

loetelu varasematest projektikonkurssidega seotud projektidest/tegevustest või loetelu tegevustest, mis on ellu viidud viimase kahe aasta jooksul (kuni 4 projekti/tegevust).

Tegevussuutlikkuse kinnitamiseks võib nõuda täiendavaid lisadokumente.

9.   TOETUSE ANDMISE KRITEERIUMID

Rahastamiskõlblikke taotlusi/projekte hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel.

| | Kriteeriumid | Arvesse võetavad elemendid | Kaal (punktid) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Meetme asjakohasus ja panus projektikonkursi eesmärkide saavutamisse | — | Projekti eesmärkide asjakohasus seoses projektikonkursi eesmärkide ja prioriteetidega |

Kriteeriumid

Arvesse võetavad elemendid

Kaal (punktid)

1.

Meetme asjakohasus ja panus projektikonkursi eesmärkide saavutamisse

—

Projekti eesmärkide asjakohasus seoses projektikonkursi eesmärkide ja prioriteetidega

| — | Piirkonnaga/piirkondadega seoses kasutatud teavitamismeetmete asjakohasus |
| --- | --- |

—

Piirkonnaga/piirkondadega seoses kasutatud teavitamismeetmete asjakohasus

| — | Lisaväärtus võrreldes olemasolevate algatustega Euroopa eri piirkondades |
| --- | --- |

—

Lisaväärtus võrreldes olemasolevate algatustega Euroopa eri piirkondades

| — | Projekti uuenduslikkus seoses teabevahetuse valdkonna arenguga |
| --- | --- |

—

Projekti uuenduslikkus seoses teabevahetuse valdkonna arenguga

30 punkti (miinimummäär 50 %)

2.

Meetme mõju ja tõhusus

| — | Konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad ja asjakohased eesmärgid teavitus- ja levitustegevuse jaoks |
| --- | --- |

—

Konkreetsed, mõõdetavad, saavutatavad ja asjakohased eesmärgid teavitus- ja levitustegevuse jaoks

| — | Teavituskava võimalused (sh näiteks teabe edastamise ajakava, levitamiskanal(id) ja varasema tegevuse kaudu tagatud kontaktide arv) mõjutada võimalikult suurt sihtrühma kohalikul, piirkondlikul, mitme piirkonna ja riigi tasandil (mitmekordistav mõju) näiteks taotlejate koostöö kaudu võrgustike ja/või piirkondlike osalejate/meediakanalitega |
| --- | --- |

—

Teavituskava võimalused (sh näiteks teabe edastamise ajakava, levitamiskanal(id) ja varasema tegevuse kaudu tagatud kontaktide arv) mõjutada võimalikult suurt sihtrühma kohalikul, piirkondlikul, mitme piirkonna ja riigi tasandil (mitmekordistav mõju) näiteks taotlejate koostöö kaudu võrgustike ja/või piirkondlike osalejate/meediakanalitega

| — | Käesoleva konkursikutse eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetodite, sealhulgas järgmiste meetodite tõhusus: sisu koostamine, edusammude jälgimine, toimetusliku sõltumatuse tagamine, tehniliste lahenduste väljatöötamine ja projekti tulemuste hindamine |
| --- | --- |

—

Käesoleva konkursikutse eesmärkide saavutamiseks kavandatud meetodite, sealhulgas järgmiste meetodite tõhusus: sisu koostamine, edusammude jälgimine, toimetusliku sõltumatuse tagamine, tehniliste lahenduste väljatöötamine ja projekti tulemuste hindamine

| — | Tegevusele kavandatud reklaam ning tulemuste levitamise meetodid |
| --- | --- |

—

Tegevusele kavandatud reklaam ning tulemuste levitamise meetodid

| — | Võimalused projekti jätkamiseks pärast ELi toetuse lõppemist |
| --- | --- |

—

Võimalused projekti jätkamiseks pärast ELi toetuse lõppemist

40 punkti (miinimummäär 50 %)

3.

Meetme tõhusus

| — | Kavandatud vahendite kulutasuvus, võttes arvesse kulusid ja oodatavaid tulemusi |
| --- | --- |

—

Kavandatud vahendite kulutasuvus, võttes arvesse kulusid ja oodatavaid tulemusi

20 punkti (miinimummäär 50 %)

4.

Projektimeeskonna korraldus ja projekti juhtimise kvaliteet

| — | Kavandatud koordineerimismehhanismide, kvaliteedikontrolli süsteemide ja riskijuhtimismeetmete kvaliteet |
| --- | --- |

—

Kavandatud koordineerimismehhanismide, kvaliteedikontrolli süsteemide ja riskijuhtimismeetmete kvaliteet

| — | Ülesannete jaotuse kvaliteet kavandatud meetme tegevuste rakendamisel |
| --- | --- |

—

Ülesannete jaotuse kvaliteet kavandatud meetme tegevuste rakendamisel

10 punkti (miinimummäär 50 %)

Projekti kvaliteedi eest antakse maksimaalselt 100 punkti. Minimaalselt nõutav punktide kogusumma on 60 punkti 100-st, kusjuures iga kriteeriumi puhul on nõutav miinimumpunktide määr 50 %. Pingeritta pannakse üksnes kõik eespool nimetatud kvaliteedikünnised ületanud projektid. Künnise saavutamine ei tähenda automaatselt toetuse määramist.

10.   ÕIGUSLIKUD KOHUSTUSED

Kui komisjon otsustab toetuse määrata, saadetakse taotlejale toetusleping, mis koostatakse eurodes ja milles täpsustatakse rahastamistingimused ja -määr, ning osalistevahelise lepingu ametliku vormistamise kord.

Lepingu kahele originaaleksemplarile peab esimesena alla kirjutama toetusesaaja või konsortsiumi nimel koordinaator, kes saadab need seejärel viivitamata komisjonile tagasi. Komisjon kirjutab lepingule alla viimasena.

Taotlejad mõistavad, et toetustaotluse esitamine tähendab nõustumist käesoleva konkursikutse üldtingimustega. Need üldtingimused on toetuse saajale siduvad ja moodustavad toetuse andmise otsuse lisa.

11.   FINANTSSÄTTED

11.1.   Toetuse vormid

11.1.1.   Tegelikult kantud kulude hüvitamine

Toetuse kindlaksmääramisel kohaldatakse tegelikult kantud ning toetusesaaja ja tema sidusüksuste deklareeritud rahastamiskõlblike kulude suhtes maksimaalset 80 % kaasrahastamismäära.

Kulude rahastamiskõlblikkuse üksikasjad on esitatud punktis 11.2.

11.1.2.   Kindla määra alusel deklareeritud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine

Toetuse kindlaksmääramisel kohaldatakse toetusesaaja ja tema sidusüksuste deklareeritud rahastamiskõlblike kulude suhtes maksimaalset 80 % kaasrahastamismäära, võttes aluseks järgmise:

| a) | kindel määr 7 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest (kulude hüvitamine kindlamääralise maksena) järgmiste kulukategooriate puhul: kaudsed kulud.
  Kindlamääraline makse tehakse pärast nende kulude heakskiitmist, mille suhtes kindlat määra kohaldatakse. |
| --- | --- |

a)

kindel määr 7 % rahastamiskõlblikest otsestest kuludest (kulude hüvitamine kindlamääralise maksena) järgmiste kulukategooriate puhul: kaudsed kulud.

Kindlamääraline makse tehakse pärast nende kulude heakskiitmist, mille suhtes kindlat määra kohaldatakse.

11.2.   Rahastamiskõlblikud kulud

Rahastamiskõlblikud kulud peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

| — | toetusesaaja on need kulud kandnud; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja on need kulud kandnud;

| — | kulud on kantud meetme kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;






  — | kulude rahastamiskõlblikkuse periood algab toetuslepingus sätestatud ajal. |
| --- | --- | --- |

—

kulud on kantud meetme kestuse jooksul, välja arvatud lõpparuannete ja auditeerimistõenditega seotud kulud;

—

kulude rahastamiskõlblikkuse periood algab toetuslepingus sätestatud ajal.

| — | Kui toetusesaaja tõendab, et meedet tuleb alustada enne lepingu allkirjastamist, võivad kulud muutuda rahastamiskõlblikuks enne lepingu allkirjastamist. Rahastamiskõlblikkuse periood ei tohi mitte mingil juhul alata enne toetusetaotluse esitamise kuupäeva; |
| --- | --- |

—

Kui toetusesaaja tõendab, et meedet tuleb alustada enne lepingu allkirjastamist, võivad kulud muutuda rahastamiskõlblikuks enne lepingu allkirjastamist. Rahastamiskõlblikkuse periood ei tohi mitte mingil juhul alata enne toetusetaotluse esitamise kuupäeva;

| — | kulud on näidatud meetme eelarveprognoosis; |
| --- | --- |

—

kulud on näidatud meetme eelarveprognoosis;

| — | kulud on vajalikud toetatava meetme rakendamiseks; |
| --- | --- |

—

kulud on vajalikud toetatava meetme rakendamiseks;

| — | kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on asutatud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale; |
| --- | --- |

—

kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad, eelkõige kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisarvestuses ja määratud kindlaks vastavalt selles riigis kohaldatavatele raamatupidamisstandarditele, kus toetusesaaja on asutatud, ja vastavalt toetusesaaja tavapärasele kuluarvestustavale;

| — | need on kooskõlas nõuetega, mis on kehtestatud maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

—

need on kooskõlas nõuetega, mis on kehtestatud maksustamist ja sotsiaalvaldkonda käsitlevates õigusaktides;

| — | kulud on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest. |
| --- | --- |

—

kulud on mõistlikud, õigustatud ja vastavad usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetele, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest.

Toetusesaaja raamatupidamise sise-eeskirjade ja sisekontrolli eeskirjade alusel peab olema võimalik meetmega/projektiga seoses deklareeritud kulusid ja tulusid otseselt seostada vastavate raamatupidamiskirjete ja alusdokumentidega.

Samu kriteeriume kohaldatakse sidusüksuste kulude suhtes.

Rahastamiskõlblikud kulud võivad olla otsesed või kaudsed.

11.2.1.   Rahastamiskõlblikud otsesed kulud

Meetme rahastamiskõlblikud otsesed kulud on:

kulud, mis eespool nimetatud rahastamiskõlblikkuse tingimusi arvestades on kindlaks tehtavad vahetult meetme rakendamisega seotud erikuludena ning mida seetõttu saab sellisena raamatupidamises arvele võtta, näiteks:

| a) | toetusesaaja juures töölepingu või samaväärse ametisse nimetamise akti alusel töötavate meetme rakendamisega tegelevate töötajate personalikulud, tingimusel et need kulud on kooskõlas toetusesaaja tavapärase töötasupoliitikaga.
  Need kulud sisaldavad personali tegelikku töötasu koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka. võivad sisaldada ka lisatasusid, kaasa arvatud täiendavate lepingute alusel tehtud maksed, olenemata nende lepingute laadist, tingimusel et neid makstakse järjepideval viisil alati, kui tekib vajadus samalaadse töö või erialase pädevuse järele, olenemata kasutatavast rahastamisallikast.
  Toetusesaaja juures muu lepingu kui töölepingu alusel töötavate või kolmanda isiku poolt makse alusel toetusesaaja juurde lähetatud füüsiliste isikutega seoses kantud kulud võib samuti arvata selliste personalikulude alla, kui täidetud on järgmised tingimused:






  (i) | isik töötab tingimustes, mis sarnanevad töötaja omadega (eelkõige töökorralduse, täidetavate ülesannete ja nende täitmise koha osas); |
| --- | --- | --- |

a)

toetusesaaja juures töölepingu või samaväärse ametisse nimetamise akti alusel töötavate meetme rakendamisega tegelevate töötajate personalikulud, tingimusel et need kulud on kooskõlas toetusesaaja tavapärase töötasupoliitikaga.

Need kulud sisaldavad personali tegelikku töötasu koos sotsiaalkindlustusmaksude ja muude seadusega määratud maksudega, mis arvatakse töötasu hulka. võivad sisaldada ka lisatasusid, kaasa arvatud täiendavate lepingute alusel tehtud maksed, olenemata nende lepingute laadist, tingimusel et neid makstakse järjepideval viisil alati, kui tekib vajadus samalaadse töö või erialase pädevuse järele, olenemata kasutatavast rahastamisallikast.

Toetusesaaja juures muu lepingu kui töölepingu alusel töötavate või kolmanda isiku poolt makse alusel toetusesaaja juurde lähetatud füüsiliste isikutega seoses kantud kulud võib samuti arvata selliste personalikulude alla, kui täidetud on järgmised tingimused:

(i)

isik töötab tingimustes, mis sarnanevad töötaja omadega (eelkõige töökorralduse, täidetavate ülesannete ja nende täitmise koha osas);

| ii) | töö tulemus kuulub toetusesaajale (välja arvatud juhul, kui erandkorras on kokku lepitud teisiti) ning |
| --- | --- |

ii)

töö tulemus kuulub toetusesaajale (välja arvatud juhul, kui erandkorras on kokku lepitud teisiti) ning

| iii) | kulud ei erine oluliselt toetusesaaja juu res töölepingu alusel sarnaseid ülesandeid täitvate töötajatega seoses kantavatest kuludest. |
| --- | --- |

iii)

kulud ei erine oluliselt toetusesaaja juu res töölepingu alusel sarnaseid ülesandeid täitvate töötajatega seoses kantavatest kuludest.

Otseste personalikulude arvutamise soovituslikud meetodid on toodud liites;

| b) | reisikulud ja nendega seonduvad päevarahad, tingimusel et need vastavad toetusesaaja tavapärasele lähetuskulude maksmise korrale; |
| --- | --- |

b)

reisikulud ja nendega seonduvad päevarahad, tingimusel et need vastavad toetusesaaja tavapärasele lähetuskulude maksmise korrale;

| c) | (uute või kasutatud) seadmete või muu vara amortisatsioonikulud, nagu need on kajastatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetes, tingimusel et asjaomane vara:






  i) | kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele raamatupidamistavadele ning |
| --- | --- | --- |

c)

(uute või kasutatud) seadmete või muu vara amortisatsioonikulud, nagu need on kajastatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetes, tingimusel et asjaomane vara:

i)

kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele raamatupidamistavadele ning

| ii) | on ostetud vastavalt toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute eeskirjadele, kui ost toimus rakendusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

ii)

on ostetud vastavalt toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute eeskirjadele, kui ost toimus rakendusperioodi jooksul.

Seadmete või muu vara rentimise või liisimise kulud on samuti rahastamiskõlblikud tingimusel, et need kulud ei ületa sarnaste seadmete või vara amortisatsioonikulu ega sisalda finantseerimistasusid.

Rahastamiskõlblike kulude kindlaksmääramisel võib arvesse võtta üksnes seda osa seadmete amortisatsiooni-, rendi- või liisingukuludest, mis vastab rakendamisperioodile ja tegelikule meetme jaoks kasutamise määrale. Erandina võib eritingimustes ette näha, et seadme soetamiskulud on kogusumma ulatuses rahastamiskõlblikud, juhul kui meetme laad ja seadme või vara kasutamise kontekst seda õigustab;

| d) | kulumaterjalide ja tarvikutega seotud kulud, tingimusel et:






  i) | need on ostetud vastavalt toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute eeskirjadele ning |
| --- | --- | --- |

d)

kulumaterjalide ja tarvikutega seotud kulud, tingimusel et:

i)

need on ostetud vastavalt toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute eeskirjadele ning

| ii) | neid kasutatakse otseselt meetme jaoks; |
| --- | --- |

ii)

neid kasutatakse otseselt meetme jaoks;

| e) | otseselt lepinguga kehtestatud nõuetest (teabe levitamine, konkreetne meetme hindamine, auditid, tõlked, paljundamine) tulenevad kulud, sh nõutud finantstagatiste kulud, tingimusel et vastavaid teenuseid ostetakse kooskõlas toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute suhtes kehtivate eeskirjadega; |
| --- | --- |

e)

otseselt lepinguga kehtestatud nõuetest (teabe levitamine, konkreetne meetme hindamine, auditid, tõlked, paljundamine) tulenevad kulud, sh nõutud finantstagatiste kulud, tingimusel et vastavaid teenuseid ostetakse kooskõlas toetuslepingus sätestatud rakenduslepingute suhtes kehtivate eeskirjadega;

| f) | allhankelepingutest tulenevad kulud, tingimusel et täidetud on toetuslepingu kohased allhanget käsitlevad eritingimused; |
| --- | --- |

f)

allhankelepingutest tulenevad kulud, tingimusel et täidetud on toetuslepingu kohased allhanget käsitlevad eritingimused;

| g) | kolmandatele isikutele antud rahalise toetuse kulud, tingimusel et toetuslepingus sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- |

g)

kolmandatele isikutele antud rahalise toetuse kulud, tingimusel et toetuslepingus sätestatud tingimused on täidetud;

| h) | toetusesaaja makstud tollimaksud, maksud ja tasud, eelkõige käibemaks, tingimusel et need kuuluvad rahastamiskõlblike otseste kulude hulka, kui toetuslepingus ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

h)

toetusesaaja makstud tollimaksud, maksud ja tasud, eelkõige käibemaks, tingimusel et need kuuluvad rahastamiskõlblike otseste kulude hulka, kui toetuslepingus ei ole sätestatud teisiti.

11.2.2.   Rahastamiskõlblikud kaudsed kulud (üldkulud)

Kaudsed kulud on kulud, mis ei ole otseselt seotud meetme rakendamisega ja mida ei saa seega otseselt meetme arvele panna.

Kaudse kuluna on rahastamiskõlblik kindlamääraline summa, mis moodustab 7 % meetme otsestest rahastamiskõlblikest kogukuludest ning millega kaetakse toetusesaaja üldiste halduskulude see osa, mida võib arvestada meetme/projekti kuludeks.

Kaudsed kulud ei tohi sisaldada muudel eelarveridadel olevaid kulusid.

Taotlejate tähelepanu juhitakse asjaolule, et kui nad saavad ELi või Euratomi eelarvest rahastatavat tegevustoetust, ei või nad deklareerida tegevustoetusega hõlmatud ajavahemike kaudseid kulusid, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada, et tegevustoetus ei kata mingeid meetme kulusid.

Selle tõenduseks peaks toetusesaaja põhimõtteliselt:

| a. | kasutama analüütilist kuluarvestussüsteemi, mis võimaldab eristada kõiki kulusid (k.a üldkulud), mis on seotud tegevustoetusega ja meetme toetusega. Selleks peaks toetusesaaja kasutama usaldusväärseid raamatupidamiskoode ja jaotamispõhimõtteid, mis tagavad kulude õiglase, objektiivse ja realistliku jaotamise; |
| --- | --- |

a.

kasutama analüütilist kuluarvestussüsteemi, mis võimaldab eristada kõiki kulusid (k.a üldkulud), mis on seotud tegevustoetusega ja meetme toetusega. Selleks peaks toetusesaaja kasutama usaldusväärseid raamatupidamiskoode ja jaotamispõhimõtteid, mis tagavad kulude õiglase, objektiivse ja realistliku jaotamise;

| b. | kirjendama eraldi:






  — | kõik tegevustoetusega seotud kulud (s.o iga-aastase tavapärase tegevuse osaga seotud personalikulud, jooksvad üldkulud ja muud tegevuskulud) ning |
| --- | --- | --- |

b.

kirjendama eraldi:

—

kõik tegevustoetusega seotud kulud (s.o iga-aastase tavapärase tegevuse osaga seotud personalikulud, jooksvad üldkulud ja muud tegevuskulud) ning

| — | kõik meetme toetustega seotud kulud (k.a meetmega tegelikult seotud kaudsed kulud). |
| --- | --- |

—

kõik meetme toetustega seotud kulud (k.a meetmega tegelikult seotud kaudsed kulud).

Kui tegevustoetus hõlmab toetusesaaja kogu iga-aastast tavapärast tegevust ja eelarvet, ei ole tal õigust saada meetme toetuse raames makseid kaudsete kulude eest.

11.3.   Rahastamiskõlbmatud kulud

Rahastamiskõlblikeks ei loeta järgmisi kulusid:

| a) | toetusesaaja omakapitalitulud ja tema makstavad dividendid; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja omakapitalitulud ja tema makstavad dividendid;

| b) | võlad ja võlgade teenindamise kulud; |
| --- | --- |

b)

võlad ja võlgade teenindamise kulud;

| c) | eraldised kahjumi või võlgade katmiseks; |
| --- | --- |

c)

eraldised kahjumi või võlgade katmiseks;

| d) | tasumisele kuuluvad intressid; |
| --- | --- |

d)

tasumisele kuuluvad intressid;

| e) | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

e)

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| f) | kahjum vahetuskursierinevustest; |
| --- | --- |

f)

kahjum vahetuskursierinevustest;

| g) | toetusesaaja panga teenustasud komisjoni ülekannete eest; |
| --- | --- |

g)

toetusesaaja panga teenustasud komisjoni ülekannete eest;

| h) | kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud mõne teise meetme raames, mis saab liidu eelarvest rahastatavat toetust. Selliste toetuste hulka kuuluvad toetused, mille on andnud liikmesriik ja mida rahastatakse liidu eelarvest, ja toetused, mille on andnud muud asutused kui komisjon liidu eelarve täitmise eesmärgil. Eelkõige ei või toetusesaajad, kes saavad tegevustoetust, mida rahastatakse ELi või Euratomi eelarvest, deklareerida kaudseid kulusid tegevustoetusega hõlmatud perioodi(de) kohta, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada, et tegevustoetus ei kata mingeid meetme kulusid; |
| --- | --- |

h)

kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud mõne teise meetme raames, mis saab liidu eelarvest rahastatavat toetust. Selliste toetuste hulka kuuluvad toetused, mille on andnud liikmesriik ja mida rahastatakse liidu eelarvest, ja toetused, mille on andnud muud asutused kui komisjon liidu eelarve täitmise eesmärgil. Eelkõige ei või toetusesaajad, kes saavad tegevustoetust, mida rahastatakse ELi või Euratomi eelarvest, deklareerida kaudseid kulusid tegevustoetusega hõlmatud perioodi(de) kohta, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada, et tegevustoetus ei kata mingeid meetme kulusid;

| i) | kolmandatelt isikutelt saadud mitterahaline toetus; |
| --- | --- |

i)

kolmandatelt isikutelt saadud mitterahaline toetus;

| j) | ülemäärased või põhjendamatud kulud; |
| --- | --- |

j)

ülemäärased või põhjendamatud kulud;

| k) | mahaarvamisele kuuluv käibemaks.
  Käibemaks (15) ei ole rahastamiskõlblik, kui toetust saavad tegevused on maksustatud tegevused või maksukohustusest vabastatud tegevused, mille suhtes kehtib mahaarvamise õigus, või avalik-õiguslikud isikud, kes tegutsevad liikmesriigi ametivõimudena (nt tegevused, mis tulenevad liikmesriigi suveräänsetest volitustest ja eesõigusest, mida teostatakse eriõiguskorra alusel vastavalt nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (16) artikli 13 lõikele 1: nt politsei, õigus, avaliku poliitika määratlemine ja selle täitmise tagamine jne). |
| --- | --- |

k)

mahaarvamisele kuuluv käibemaks.

Käibemaks (15) ei ole rahastamiskõlblik, kui toetust saavad tegevused on maksustatud tegevused või maksukohustusest vabastatud tegevused, mille suhtes kehtib mahaarvamise õigus, või avalik-õiguslikud isikud, kes tegutsevad liikmesriigi ametivõimudena (nt tegevused, mis tulenevad liikmesriigi suveräänsetest volitustest ja eesõigusest, mida teostatakse eriõiguskorra alusel vastavalt nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (16) artikli 13 lõikele 1: nt politsei, õigus, avaliku poliitika määratlemine ja selle täitmise tagamine jne).

11.4.   Tasakaalus eelarve

Taotlusvormile tuleb lisada meetme hinnanguline eelarve. Eelarves peavad tulud ja kulud olema tasakaalus.

Eelarve koostatakse eurodes.

Taotlejad, kelle kulud ei ole eurodes, peavad kasutama vahetuskurssi, mis on avaldatud Infor-euro veebisaidil aadressil

http://ec.europa.eu/budget/contracts_grants/info_contracts/inforeuro/inforeuro_en.cfm

Taotleja peab tagama, et meetme rakendamiseks vajalikke vahendeid ei rahastata täies ulatuses liidu antavast toetusest.

Meetme kaasrahastamiseks on järgmised võimalused:

| — | toetusesaaja omavahendid; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja omavahendid;

| — | meetme või tööprogrammi tulud; |
| --- | --- |

—

meetme või tööprogrammi tulud;

| — | kolmandate isikute rahaline toetus. |
| --- | --- |

—

kolmandate isikute rahaline toetus.

11.5.   Lõpliku toetussumma arvutamine

Lõpliku toetussumma arvutab komisjon lõppmakse tegemise ajal. Arvutamine toimub järgmistes etappides.

1. etapp – rahastamiskõlblike kulude hüvitamise määra kohaldamine ja kindlasummalise makse lisamine

1. etapi summa saadakse, kohaldades punktis 11.1.1 täpsustatud hüvitamismäära tegelikult kantud ja komisjoni poolt heaks kiidetud rahastamiskõlblike kulude suhtes, sealhulgas kindlamääraliste maksetena deklareeritud kulude suhtes, millele kohaldatakse kaasrahastamismäära vastavalt punktile 11.1.2.

2. etapp – maksimaalse toetussumma ülemmäär

Komisjoni poolt toetusesaajatele makstava toetuse kogusumma ei tohi ühelgi juhul ületada toetuslepingus märgitud maksimaalset toetussummat. Kui 1. etapis saadud summa on kõnealusest maksimaalsest toetussummast suurem, rakendatakse viimati nimetatud toetussummat.

Kui vabatahtlike töö deklareeritakse rahastamiskõlblike otseste kulude osana, piirdub toetuse lõplik summa rahastamiskõlblike kulude kogusummaga, mille komisjon on heaks kiitnud ja millest on maha arvatud komisjoni poolt heaks kiidetud vabatahtlike töö hulk.

3. etapp – mahaarvamine kasumi mittetaotlemise reegli tõttu

Kasum tähendab tulude ülejääki, mis ületab meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummat, kusjuures tuludeks on 1. ja 2. etapi järel saadud summa pluss tulu, mis on saadud meetmest toetusesaajatele ja sidusüksustele, kes ei ole mittetulundusühendused.

Tuluks ei loeta kolmandate isikute antud mitterahalisi ja rahalisi toetusi.

Meetme rahastamiskõlblike kulude kogusumma on komisjonis heaks kiidetud rahastamiskõlblike kogukulude koondsumma. Meetme raames saadud tulu on konsolideeritud tulu, mis on kehtestatud, loodud või kinnitatud toetusesaaja ja sidusüksuste (välja arvatud mittetulundusühendused) kohta kuupäeval, mil koostati lõppmaksetaotlus.

Kasumi olemasolu korral arvestatakse see proportsionaalselt maha komisjonis heaks kiidetud meetme tegelike rahastamiskõlblike kulude hüvitamise lõppmäärast.

4. etapp – mahaarvamiste tegemine puuduliku rakendamise või muude kohustuste täitmata jätmise tõttu

Komisjon võib toetuse maksimaalset summat vähendada, kui meedet ei ole nõuetekohaselt rakendatud (st kui seda ei ole üldse rakendatud või on rakendatud halvasti, osaliselt või hilinemisega) või kui on rikutud muud lepingust tulenevat kohustust.

Vähendatava summa suurus on proportsionaalne sellega, mil määral on meedet valesti rakendatud, või rikkumise raskusega.

11.6.   Aruandlus ja maksmise kord

11.6.1.   Maksmise kord

Toetusesaaja võib taotleda järgmisi makseid, tingimusel et toetuslepingu tingimused (nt maksetähtajad, ülemmäärad jne) on täidetud. Maksetaotlusele tuleb lisada allpool loetletud ja toetuslepingus üksikasjalikult kirjeldatud dokumendid:

| Maksetaotlus | Lisatavad dokumendid |
| --- | --- |
| Eelmakse, mis vastab 40 %-le maksimaalsest toetussummast | Finantsgarantii (vt punkt 11.6.2) |
| Üks vahemakse:
  Vahemaksena tasumisele kuuluva summa kindlaksmääramisel on komisjoni poolt heakskiidetud rahastamiskõlblike kulude suhtes kohaldatav hüvitismäär 80 %.
  Vahemakse summa ei tohi ületada 40 % maksimaalsest toetussummast.
  Eel- ja vahemaksete kogusumma ei tohi ületada 80 % toetuse maksimumsummast. | a) | Tehniline vahearuanne |

Maksetaotlus

Lisatavad dokumendid

Eelmakse, mis vastab 40 %-le maksimaalsest toetussummast

Finantsgarantii (vt punkt 11.6.2)

Üks vahemakse:

Vahemaksena tasumisele kuuluva summa kindlaksmääramisel on komisjoni poolt heakskiidetud rahastamiskõlblike kulude suhtes kohaldatav hüvitismäär 80 %.

Vahemakse summa ei tohi ületada 40 % maksimaalsest toetussummast.

Eel- ja vahemaksete kogusumma ei tohi ületada 80 % toetuse maksimumsummast.

a)

Tehniline vahearuanne

| b) | Vahefinantsaruanne |
| --- | --- |

b)

Vahefinantsaruanne

Lõppsumma maksmine

Komisjon kehtestab selle makse summa toetuse lõppsumma arvutuse alusel (vt punkt 11.5 eespool). Kui varasemate väljamaksete kogusumma ületab toetuse lõppsummat, esitab komisjon toetusesaajale sissenõudekorralduse, milles nõuab ülemäärase summa tagasimaksmist.

| a) | Tehniline lõpparuanne |
| --- | --- |

a)

Tehniline lõpparuanne

| b) | Lõplik finantsaruanne |
| --- | --- |

b)

Lõplik finantsaruanne

| c) | Koondfinantsaruanne, kuhu koondatakse varem juba esitatud finantsaruanded ja märgitakse tulud |
| --- | --- |

c)

Koondfinantsaruanne, kuhu koondatakse varem juba esitatud finantsaruanded ja märgitakse tulud

Nõrga finantssuutlikkuse korral kohaldatakse punkti 8.1.

11.6.2.   Eelmaksetagatis

Eelmaksega sama summa ulatuses võib taotleda eelmaksetagatist, et piirata eelmaksega seotud finantsriske.

Eurodes finantstagatise esitab ELi liikmesriigis asutatud tunnustatud pank või finantseerimisasutus. Kui toetusesaaja asub kolmandas riigis, võib komisjon nõustuda, et tagatise esitab kõnealuses kolmandas riigis asuv pank või finantseerimisasutus, kui ta on seisukohal, et kõnealune pank või finantseerimisasutus pakub samaväärseid tagatisi ja on omadustelt sarnane liikmesriigis asuva panga või finantseerimisasutusega. Pangakontodel blokeeritud summasid ei võeta finantstagatisena arvesse.

Tagatise võib asendada:

| — | kolmanda isiku solidaartagatise või |
| --- | --- |

—

kolmanda isiku solidaartagatise või

| — | meetme toetusesaajate, kes on sama toetuslepingu osalised, ühistagatisega. |
| --- | --- |

—

meetme toetusesaajate, kes on sama toetuslepingu osalised, ühistagatisega.

Tagatis vabastatakse, kui eelmakse arvatakse järk-järgult maha abisaajale makstavatest vahemaksetest või lõppmaksetest.

Alternatiivina eelmaksetagatise taotlemisele võib komisjon otsustada jagada eelmaksed mitmeks osamakseks.

11.7.   Muud finantstingimused

a)   
  Mittekumuleeruv toetus

Igale meetmele võib anda ELi eelarvest ainult ühe toetuse.

b)   
  Tagasiulatuva jõu puudumine

Ühtegi toetust ei või anda juba lõpule viidud meetmetele tagasiulatuvalt.

Juba alustatud meetme jaoks võib toetust anda üksnes juhul, kui taotleja tõendab, et meetme alustamine enne toetuslepingu sõlmimist oli vajalik.

Sel juhul ei tohi rahastamiskõlblikud kulud olla kantud enne toetustaotluse esitamise päeva.

c)   
  Rakenduslepingud/allhange

Kui meetme rakendamine nõuab hankelepingute (rakenduslepingute) sõlmimist, võib toetusesaaja sõlmida lepingu vastavalt oma tavapärasele ostutavale, tingimusel et leping sõlmitakse majanduslikult soodsaima või (vajaduse korral) madalaima hinnaga pakkumuse esitajaga, vältides huvide konflikti.

Toetusesaaja peab hankemenetluse selgelt dokumenteerima ning säilitama dokumendid kontrollimiseks.

Isikud, kes tegutsevad avaliku sektori hankijana direktiivi 2014/24/EL (17) tähenduses või võrgustiku sektori hankijana direktiivi 2014/25/EL (18) tähenduses, peavad järgima riigihangete suhtes kohaldatavaid siseriiklikke õigusnorme.

Toetusesaajad võivad korraldada meetme osaks olevate ülesannete täitmise allhanke korras. Sel juhul peavad nad lisaks eespool märgitud majanduslikult soodsaima pakkumuse nõudele ja huvide konflikti puudumise nõudele tagama ka järgmiste tingimuste täitmise:

| a) | allhange ei hõlma meetme põhiülesandeid; |
| --- | --- |

a)

allhange ei hõlma meetme põhiülesandeid;

| b) | allhanke kasutamine on meetme laadi ja selle rakendamise vajadusi silmas pidades põhjendatud; |
| --- | --- |

b)

allhanke kasutamine on meetme laadi ja selle rakendamise vajadusi silmas pidades põhjendatud;

| c) | allhanke prognoositud kulud on hinnangulises eelarves selgelt kindlaks tehtavad; |
| --- | --- |

c)

allhanke prognoositud kulud on hinnangulises eelarves selgelt kindlaks tehtavad;

| d) | mis tahes allhanke kasutamisest, mida ei ole meetme kirjelduses ette nähtud, on toetusesaaja teatanud ja komisjon on selle heaks kiitnud. Komisjon võib anda heakskiidu:






  (i) | enne allhanke kasutamist juhul, kui toetusesaajad taotlevad muudatust; |
| --- | --- | --- |

d)

mis tahes allhanke kasutamisest, mida ei ole meetme kirjelduses ette nähtud, on toetusesaaja teatanud ja komisjon on selle heaks kiitnud. Komisjon võib anda heakskiidu:

(i)

enne allhanke kasutamist juhul, kui toetusesaajad taotlevad muudatust;

| (ii) | pärast allhanke kasutamist juhul, kui allhange:






  — | on tehnilises vahe- või lõpparuandes eraldi põhjendatud ega |
| --- | --- | --- |

(ii)

pärast allhanke kasutamist juhul, kui allhange:

—

on tehnilises vahe- või lõpparuandes eraldi põhjendatud ega

| — | too kaasa selliste toetuslepingu muudatuste tegemist, mis seaksid kahtluse alla toetuse andmise otsuse või oleksid vastuolus taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttega; |
| --- | --- |

—

too kaasa selliste toetuslepingu muudatuste tegemist, mis seaksid kahtluse alla toetuse andmise otsuse või oleksid vastuolus taotlejate võrdse kohtlemise põhimõttega;

| e) | toetusesaajad tagavad, et teatavaid toetusesaajate suhtes kohaldatavaid tingimusi, mis on loetletud toetuslepingus (nt nähtavus, konfidentsiaalsus jne) kohaldatakse ka alltöövõtjate suhtes. |
| --- | --- |

e)

toetusesaajad tagavad, et teatavaid toetusesaajate suhtes kohaldatavaid tingimusi, mis on loetletud toetuslepingus (nt nähtavus, konfidentsiaalsus jne) kohaldatakse ka alltöövõtjate suhtes.

d)   
  Rahaline toetus kolmandatele isikutele

Taotlustes ei ole lubatud ette näha rahalise toetuse andmist kolmandatele isikutele.

12.   ÜLDSUSE TEAVITAMINE

12.1.   Toetusesaajad

Toetusesaajad peavad selgelt näitama Euroopa Liidu osalust kõikides väljaannetes või seoses toimingutega, mille jaoks toetust kasutati.

Seoses sellega peavad nad avaldama Euroopa Komisjoni nime ja logo silmapaistval kohal kõikidel trükistel, plakatitel ja programmidel ning muudel toodetel, mis on valminud kaasrahastatud projekti käigus, ning kõigi seotud tegevuste puhul (konverentsid, seminarid jne).

Selleks peavad nad kasutama

| — | teksti: „Euroopa Liidu rahalisel toetusel“; |
| --- | --- |

—

teksti: „Euroopa Liidu rahalisel toetusel“;

| — | embleemi, mis on kättesaadav aadressil https://europa.eu/european-union/about-eu/symbols/flag_et; |
| --- | --- |

—

embleemi, mis on kättesaadav aadressil https://europa.eu/european-union/about-eu/symbols/flag_et;

| — | järgmisi lahtiütlusi:


  trükistes või elektroonilistes väljaannetes:


  „Käesolev väljaanne on koostatud Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi> ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti.“;


  veebisaitidel ja sotsiaalmeedia kontodel:


  „Käesolev <veebisait/konto> on loodud ja seda hallatakse Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi> ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti.“;


  videotes ja muu audiovisuaalse materjali puhul:


  „See <video/film/programm/salvestus> on toodetud Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi > ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti“. |
| --- | --- |

—

järgmisi lahtiütlusi:

trükistes või elektroonilistes väljaannetes:

„Käesolev väljaanne on koostatud Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi> ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti.“;

veebisaitidel ja sotsiaalmeedia kontodel:

„Käesolev <veebisait/konto> on loodud ja seda hallatakse Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi> ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti.“;

videotes ja muu audiovisuaalse materjali puhul:

„See <video/film/programm/salvestus> on toodetud Euroopa Liidu rahalisel toetusel. Selle sisu eest vastutab <autori/partneri nimi > ning see ei pruugi kajastada Euroopa Liidu seisukohti“.

Kui kõnealune nõue ei ole täielikult täidetud, võidakse toetusesaaja toetust kooskõlas toetuslepingu sätetega vähendada.

Lisaks eespool nimetatud kohustustele kutsutakse toetusesaajaid üles (vabatahtlikult) ajakohastama Inforegio veebisaidil olevat kaarti (sisestades kande oma tegevuse näidetega).

12.2.   Komisjon

Kõigil muudel juhtudel peale füüsilistele isikutele makstavate stipendiumide ja muude otsetoetuste, mida makstakse neid kõige enam vajavatele füüsilistele isikutele, avaldatakse kogu teave eelarveaasta jooksul antud toetuste kohta Euroopa Liidu institutsioonide veebisaidil hiljemalt toetuste andmise aastale järgneva aasta 30. juunil.

Komisjon avaldab järgmise teabe:

| — | toetusesaaja nimi; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja nimi;

| — | toetusesaaja aadress, kui tegemist on juriidilise isikuga, või NUTS 2. tasandi piirkond, (19) kui tegemist on füüsilise isikuga ja kui tema elukoht on ELis, või võrdväärse tasandi piirkond, kui tema elukoht on väljaspool ELi; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja aadress, kui tegemist on juriidilise isikuga, või NUTS 2. tasandi piirkond, (19) kui tegemist on füüsilise isikuga ja kui tema elukoht on ELis, või võrdväärse tasandi piirkond, kui tema elukoht on väljaspool ELi;

| — | toetuse objekt; |
| --- | --- |

—

toetuse objekt;

| — | toetussumma. |
| --- | --- |

—

toetussumma.

Nimetatud teabe avaldamisest loobutakse toetusesaaja nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral, kui avaldamine ohustaks asjaomase isiku Euroopa Liidu põhiõiguste harta alusel kaitstud õigusi ja vabadusi või kahjustaks toetusesaaja ärihuve.

13.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

Konkursikutsele vastamisega kaasneb alati isikuandmete (nt nimi, aadress, elulookirjeldus) salvestamine ja töötlemine. Selliseid andmeid töödeldakse kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ. Kui ei ole märgitud teisiti, töötleb küsitud küsimusi ja isikuandmeid, mis on vajalikud taotluse hindamiseks vastavalt konkursikutsele, üksnes sel eesmärgil regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi eelarve- ja finantsküsimuste üksus.

Komisjon võib finantsmääruse 2018/1046 (20) artiklites 136 ja 141 kirjeldatud olukorras olevate toetusesaajate isikuandmed registreerida varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemis. Lisateave isikuandmete kaitset käsitlevas dokumendis:

https://ec.europa.eu/info/data-protection-public-procurement-procedures_et.

14.   TAOTLUSTE ESITAMISE KORD

Toetusetaotlused tuleb esitada punktis 3 märgitud tähtajaks.

Pärast taotluste esitamise tähtpäeva ei ole lubatud taotlusi muuta. Kui on aga vaja täpsustada teatavaid asjaolusid või parandada tehnilisi vigu, võib komisjon võtta taotlejaga hindamise jooksul ühendust.

Taotlejatele teatatakse valikumenetluse tulemustest kirjalikult.

Taotlused tuleb saata e-postiga PDF-vormingus järgmisel e-posti aadressil:

REGIO-CALL-FOR-MEDIA@ec.europa.eu.

Taotluse esitamise tõendiks on taotlusele lisatud e-kirja kättesaamise kuupäev ja kellaaeg.

Posti või faksiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.

Kontakt

Kõik käesoleva konkursikutsega seotud küsimused võib saata aadressil REGIO-CONTRACTS@ec.europa.eu. Päringute tõhusa käsitlemise tagamiseks märkige e-kirja teemareal või tekstis selgelt käesoleva konkursikutse viitenumber.

Vastused esitatud küsimustele avaldatakse küsimuste ja vastuste loendis aadressil https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/funding-opportunities/calls-for-proposal/, et tagada kõigi võimalike taotlejate võrdne kohtlemine. Küsimused võib saata eespool nimetatud aadressil hiljemalt 10 päeva enne taotluste esitamise tähtaega.

Lisad

| — | Taotlusvorm |
| --- | --- |

—

Taotlusvorm

| — | Esitatavate dokumentide kontroll-leht |
| --- | --- |

—

Esitatavate dokumentide kontroll-leht

| — | Toetuslepingu näidis |
| --- | --- |

—

Toetuslepingu näidis

---

(1)  https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/tender/pdf/official/2020_financing_decision_ta.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/regional_policy/et/policy/what/investment-policy/

(3)  http://www.consilium.europa.eu/et/meetings/gac/2017/04/25/

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0201+0+DOC+XML+V0//EN&language=et

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/informing/events/3005-pamhagen/20170523_joint_communication_actions.pdf

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (eelkõige selle artiklid 115–117 ja XII lisa) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(7)  Käesoleva projektikonkursi raames tähendab „teavitamismeede“ ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud iseseisvat ja ühtset teavitustegevuste kogumit.

(8)  Projektikonkursi raames toetab Euroopa Komisjon ELi ühtekuuluvuspoliitikaga seotud teavitamismeetmeid kolmest põhiallikast: Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond (ÜF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF). Seega on rahastamiskõlblikud kõik projektid, millega piirkondlikul tasandil suurendatakse nende kolme fondi mõju.

(9)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal/actions-being-taken-eu/just-transition-mechanism/just-transition-funding-sources_et

(10)  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/health/coronavirus-response/recovery-plan-europe_en

(11)  Loetelu ei ole ammendav.

(12)  Avalik-õiguslikud asutused või avalikke teenuseid osutavad eraõiguslikud asutused.

(13)  Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

(15)  Finantsmääruse artikli 186 lõike 4 punkt c.

(16)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

(19)  Komisjoni 1. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 105/2007, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1059/2003 (millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS)) lisasid (ELT L 39, 10.2.2007, lk 1).

(20)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A32018R1046

---

Liide

Otseste personalikulude eritingimused

1.   Arvutamine

Allpool punktides a ja b kehtestatud otseste rahastamiskõlblike personalikulude arvutamise viise soovitatakse ja kiidetakse heaks sellistena, et need annavad kindluse deklareeritud kulude tegeliku laadi kohta.

Komisjon võib heaks kiita toetusesaaja poolt personalikulude arvutamiseks kasutatava teistsuguse meetodi, kui ta leiab, et see tagab piisava kindluse, et deklareeritud kulud on tegelikud.

a)   Üksnes meetme heaks töötavad isikud:

{kuutasu isiku kohta,

mis korrutatakse

meetme heaks töötatud tegelike kuude arvuga}

Kõnealuste isikute puhul deklareerituid kuid ei või deklareerida seoses muude ELi või Euratomi toetustega.

Kuutasu arvutatakse järgmiselt:

{aasta personalikulud isiku kohta,

mis jagatakse 12ga},

kasutades asjaomase aruandeperioodiga hõlmatud täieliku majandusaasta personalikulusid.

Kui majandusaasta ei ole aruandeperioodi lõpus suletud, peab toetusesaaja kasutama viimase kättesaadava lõpetatud majandusaasta kuutasu.

b)   Meetme heaks osalise ajaga töötavad isikud

| i) | Kui isik on määratud meetme heaks töötama kindlaksmääratud proportsionaalse osaga tööajast:
  {isiku kuutasu korrutatuna meetme jaoks määratud proportsionaalse osaga,

  mis korrutatakse

  meetme heaks töötatud tegelike kuude arvuga}
  Kõnealuste isikute puhul deklareeritud proportsionaalset tööaega ei või deklareerida seoses muude ELi või Euratomi toetustega.
  Kuutasu arvutatakse, nagu eespool näidatud. |
| --- | --- |

i)

Kui isik on määratud meetme heaks töötama kindlaksmääratud proportsionaalse osaga tööajast:

{isiku kuutasu korrutatuna meetme jaoks määratud proportsionaalse osaga,

mis korrutatakse

meetme heaks töötatud tegelike kuude arvuga}

Kõnealuste isikute puhul deklareeritud proportsionaalset tööaega ei või deklareerida seoses muude ELi või Euratomi toetustega.

Kuutasu arvutatakse, nagu eespool näidatud.

| ii) | Muudel juhtudel:
  {isiku tunnitasu korrutatuna meetme heaks töötatud tegelike tundide arvuga}
  või
  {isiku päevatasu korrutatuna meetme heaks töötatud tegelike päevade arvuga}
  (ümardatakse üles- või allapoole lähima poole päevani)
  Isiku kohta deklareeritud tegelike tundide/päevade arv peab olema tuvastatav ja kontrollitav.
  Tundide/päevade koguarv, mis isiku kohta ELi või Euratomi toetuste puhul aastas deklareeritakse, ei või olla suurem tunni-/päevatasu arvutamisel kasutatud aasta töötundide/-päevade arvust. Seega on toetuse jaoks deklareeritavate tundide/päevade maksimaalne arv:
  {aasta töötundide/-päevade arv (vt allpool)
  miinus
  tundide ja päevade koguarv, mille toetusesaaja deklareerib asjaomase isiku kohta asjaomasel aastal seoses muude ELi või Euratomi toetustega}.

  Tunni-/päevatasu arvutatakse järgmiselt:
  {aasta personalikulud isiku kohta,
  mis jagatakse
  aasta individuaalsete töötundide/-päevade arvuga},
  kasutades asjaomase aruandeperioodiga hõlmatud täieliku majandusaasta personalikulusid ja aasta töötundide/-päevade arvu.
  Kui majandusaasta ei ole aruandeperioodi lõpus suletud, peab toetusesaaja kasutama viimase kättesaadava lõpetatud majandusaasta tunni-/päevatasu.
  Aasta individuaalsete töötundide/-päevade arv on aasta jooksul töötanud isiku tegelike töötundide/-päevade koguarv. See ei hõlma puhkepäevi ega muid puudumisi (nt haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus, eripuhkus jne), kuid võib sisaldada ületunde ning koosolekutel, koolitustel või muudel sarnastel üritustel viibitud aega. |
| --- | --- |

ii)

Muudel juhtudel:

{isiku tunnitasu korrutatuna meetme heaks töötatud tegelike tundide arvuga}

või

{isiku päevatasu korrutatuna meetme heaks töötatud tegelike päevade arvuga}

(ümardatakse üles- või allapoole lähima poole päevani)

Isiku kohta deklareeritud tegelike tundide/päevade arv peab olema tuvastatav ja kontrollitav.

Tundide/päevade koguarv, mis isiku kohta ELi või Euratomi toetuste puhul aastas deklareeritakse, ei või olla suurem tunni-/päevatasu arvutamisel kasutatud aasta töötundide/-päevade arvust. Seega on toetuse jaoks deklareeritavate tundide/päevade maksimaalne arv:

{aasta töötundide/-päevade arv (vt allpool)

miinus

tundide ja päevade koguarv, mille toetusesaaja deklareerib asjaomase isiku kohta asjaomasel aastal seoses muude ELi või Euratomi toetustega}.

Tunni-/päevatasu arvutatakse järgmiselt:

{aasta personalikulud isiku kohta,

mis jagatakse

aasta individuaalsete töötundide/-päevade arvuga},

kasutades asjaomase aruandeperioodiga hõlmatud täieliku majandusaasta personalikulusid ja aasta töötundide/-päevade arvu.

Kui majandusaasta ei ole aruandeperioodi lõpus suletud, peab toetusesaaja kasutama viimase kättesaadava lõpetatud majandusaasta tunni-/päevatasu.

Aasta individuaalsete töötundide/-päevade arv on aasta jooksul töötanud isiku tegelike töötundide/-päevade koguarv. See ei hõlma puhkepäevi ega muid puudumisi (nt haiguspuhkus, rasedus- ja sünnituspuhkus, eripuhkus jne), kuid võib sisaldada ületunde ning koosolekutel, koolitustel või muudel sarnastel üritustel viibitud aega.

2.   Tegelike kuludena deklareeritud personalikulusid tõendavad dokumendid

Üksnes meetme heaks töötavate isikute puhul ei ole juhul, kui otsesed personalikulud arvutatakse punkti a kohaselt, vaja pidada tööajaarvestust, kui toetusesaaja allkirjastab deklaratsiooni, milles kinnitab, et asjaomased isikud on töötanud üksnes meetme heaks.

Isikute puhul, kes on määratud meetme heaks töötama kindlaksmääratud proportsionaalse osaga tööajast, ei ole juhul, kui otsesed personalikulud arvutatakse punkti b alapunkti i kohaselt, vaja pidada tööajaarvestust, kui toetusesaaja allkirjastab deklaratsiooni, et asjaomased isikud on kindlaksmääratud proportsionaalse tööaja ulatuses meetme heaks tegelikult töötanud.

Meetme heaks osalise tööajaga töötavate isikute puhul peavad toetusesaajad juhul, kui otsesed personalikulud arvutatakse vastavalt punkti b alapunktile ii, pidama tööajaarvestust deklareeritud tundide/päevade arvu kohta. Ajaarvestus peab olema kirjalik ja selle peavad vähemalt kord kuus heaks kiitma meetme heaks töötavad isikud ja nende ülevaatajad.

Meetme heaks töötatud tundide kohta usaldusväärse ajaarvestuse puudumisel võib komisjon aktsepteerida alternatiivseid deklareeritud tundide/päevade arvu kinnitavaid tõendeid, kui ta leiab, et need tagavad piisava kindlustaseme.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/24

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9911 —
  Voith/PCSH/TSA)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 362/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Voith Austria GmbH („Voith“, Austria), mis kuulub gruppi Voith GmbH & Co. KGaA („Voith-Gruppe“, Saksamaa), |
| --- | --- |

—

Voith Austria GmbH („Voith“, Austria), mis kuulub gruppi Voith GmbH & Co. KGaA („Voith-Gruppe“, Saksamaa),

| — | PCS Holding AG („PCSH“, Šveits), |
| --- | --- |

—

PCS Holding AG („PCSH“, Šveits),

| — | Traktionssysteme Austria GmbH („TSA“, Austria). |
| --- | --- |

—

Traktionssysteme Austria GmbH („TSA“, Austria).

Voith ja PCSH omandavad TSA üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Voith-Gruppe tegutseb järgmistes valdkondades: paberimasinate, hüdroelektrijaamade seadmete, tarbesõidukite ja busside, põllumajandus- ja ehitusmasinate, raudteesõidukite, laevandus- ja tööstusrakenduste jne ajami- ja kontrollitehnoloogia tootmine ja müük paljude tööstussektorite jaoks, nt keemia- ja naftakeemiatööstus, nafta- ja gaasitööstus ning mäe- ja terasetööstus. Peale selle tegutseb Voith-Gruppe ka masinate ja seadmete tootmise automatiseerimise ja IT valdkonnas. |
| --- | --- |

—

Voith-Gruppe tegutseb järgmistes valdkondades: paberimasinate, hüdroelektrijaamade seadmete, tarbesõidukite ja busside, põllumajandus- ja ehitusmasinate, raudteesõidukite, laevandus- ja tööstusrakenduste jne ajami- ja kontrollitehnoloogia tootmine ja müük paljude tööstussektorite jaoks, nt keemia- ja naftakeemiatööstus, nafta- ja gaasitööstus ning mäe- ja terasetööstus. Peale selle tegutseb Voith-Gruppe ka masinate ja seadmete tootmise automatiseerimise ja IT valdkonnas.

| — | PCSH tegutseb osaluste kaudu raudteesõidukite ning omavalitsustele ja põllumajandusele mõeldud erisõidukite valdkonnas. |
| --- | --- |

—

PCSH tegutseb osaluste kaudu raudteesõidukite ning omavalitsustele ja põllumajandusele mõeldud erisõidukite valdkonnas.

| — | TSA toodab eelkõige elektrilisi veomootoreid ja generaatoreid. |
| --- | --- |

—

TSA toodab eelkõige elektrilisi veomootoreid ja generaatoreid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9911 — Voith/PCSH/TSA

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 28.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 362/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 362/26

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2020/C 362/06)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„PROSECCO“

PDO-IT-A0516-AM07

Teate esitamise kuupäev: 14.8.2020

KINNITATUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – vahuveini ja kvaliteetvahuveini kategooria

Lisatakse vahuveinitüüp Spumante Rosè, et anda kaitstud päritolunimetus viinamarjasortidest 'Glera' ja 'Pinot nero' (punase veinina) saadava vahuveini tootmisele.

See vahuveinitüüp on asjaomasel territooriumil juba laialt levinud, kuigi seda toodeti teise tootenime all.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5, 8 ja 9 ning koonddokumendi punkte 4, 5, 8 ja 9.

2.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – viinamarjasortide kombinatsioon

Vahuveinitüübi Spumante Rosè viinamarjasortide koostis on järgmine: 'Glera' vähemalt 85 %, kuni 90 %; 'Pinot nero' punase veinina vähemalt 10 %, kuni 15 %. See koostis võimaldab saada roosa värvuse.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 2 ega muuda koonddokumenti.

3.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – viinamarjasaak hektari kohta ja minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Sordi 'Pinot nero' viinamarjade maksimaalne saagikus on 13 500 kg/ha, et tagada värvainete suurem kontsentratsioon ja stabiilsus.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Muudatus käsitleb tootespetsifikaadi artiklit 4 ning koonddokumendi punkte 4 ja 5b.

4.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – valmistamine

Kõnealust vahuveiniüüpi toodetakse ainult loomuliku kääritamise teel autoklaavis ning selle valmistamisperiood on vähemalt 60 päeva. See tootmismeetod võimaldab pärmil vabastada mannoproteiine, mis kaitsevad värvainet (madala molekulmassiga antotsüaniini-tanniinkompleksid) oksüdeerimise ja vääveldioksiidi eest, lisaks tagab see ka eriomasema kompleksse lõhna ja maitse.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 5 ega muuda koonddokumenti.

5.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – veinivalmistustavad

Viinamarjasordist 'Pinot nero' (punase veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine vahuveinide Rosè ja kvaliteetvahuveinide Rosè valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses vähemalt 10 % ja mitte üle 15 % on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et 'Pinot nero' hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %. See veinivalmistustava sarnaneb juba olemasolevate vahuveinitüüpide valmistustavaga ja on kooskõlas Euroopa Liidu õigusaktidega.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 5 ja koonddokumendi punkti 5a.

6.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – tarbimisomadused

Vahuveinitüübi Spumante Rosè lisamise tulemusena esitatakse füüsikalised, keemilised ja organoleptilised omadused.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

7.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – väljend „millesimato“ märgistusel

Selle vahuveinitüübi märgistusele tuleb lisada väljend „millesimato“, millele järgneb aastakäik vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 49 lõikele 1.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 7 ja koonddokumendi punkti 9.

8.   Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – Spumante Rosè – vabasse ringlusse lubamine

Vabasse ringlusse lubatakse alates saagikoristusele järgneva aasta 1. jaanuarist, et tagada toote parem laagerdumine.

Muudatus hõlmab tootespetsifikaadi artiklit 7 ega muuda koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

„Prosecco“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

„Prosecco“ – vein

Värvus: õlgkollane;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ Spumante – vahuvein, kvaliteetvahuvein ja aromaatne kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, püsiva vahuga;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolkuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4,5 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – poolvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega õlgkollane, särav, selgelt märgatavate väikeste mullidega;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast poolmagusani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 10,5 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Tavapäraselt pudelis kääritatud poolvahuveini tarbimisel ilmnevad organoleptilised omadused võivad erineda vastavalt järgmisele:

Värvus: võib olla hägune;

lõhn: meeldiv ja iseloomulik, võimalike leivakooriku- ja pärmiaroomidega;

maitse: kuiv, kihisev, puuviljaline, võimalike leivakooriku- ja pärminüanssidega.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4 grammi liitri kohta väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

„Prosecco“ – Spumante rosé – vahuvein, kvaliteetvahuvein

Värvus: tugevama või väiksema intensiivsusega heleroosa, särav, püsiva vahuga;

lõhn: peen, eriomane, kasutatud viinamarjade puhul tüüpiline;

maitse: kuivast väga kuivani, värske ja iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 14 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus: | 4,5 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus:

4,5

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a)   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistustavad vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide, samuti rosè-tüüpi vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiide korral

Veinivalmistuse eritava

Viinamarjasortidest 'Chardonnay', 'Pinot bianco', 'Pinot grigio' ja 'Pinot nero' (valge veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine üksikuna või kombinatsioonis vahuveinide ja kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses 15 % või sellest vähem, on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et vähemussortidesse kuuluvate viinamarjade hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

Viinamarjasordist 'Pinot nero' (punase veinina) toodetud veinivalmistamissaaduste lisamine rosè-vahuveinide ja rosè-kvaliteetvahuveinide valmistamiseks ette nähtud tootepartiidele koguses vähemalt 10 % ja mitte üle 15 % on lubatud tingimusel, et viinapuuistandustest, kust veinivalmistamisel kasutatav sort 'Glera' pärineb, järgitakse viinamarjade kasvatamisel sordipuhtuse nõudeid, või vähemalt tingimusel, et 'Pinot nero' hulk, mida selle tava raames lisatakse, ei ületa 15 %.

b)   Maksimaalne saagikus

| | „Prosecco“ |
| --- | --- |

„Prosecco“

| | 18 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

18 000 kg viinamarju hektari kohta

| | „Prosecco“ |
| --- | --- |

„Prosecco“

| | 135,0 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

135,0 hektoliitrit hektari kohta

| | „Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera') |
| --- | --- |

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera')

| | 18 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

18 000 kg viinamarju hektari kohta

| | „Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera') |
| --- | --- |

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Glera')

| | 135,0 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

135,0 hektoliitrit hektari kohta

| | „Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero') |
| --- | --- |

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero')

| | 13 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

13 500 kg viinamarju hektari kohta

| | „Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero') |
| --- | --- |

„Prosecco“ – spumante rosè (sort 'Pinot nero')

| | 101,25 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

101,25 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandva veini tootmiseks ette nähtud viinamarjad peavad olema kasvatatud järgmisi provintse hõlmavas piirkonnas: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Veneetsia ja Vicenza.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

'Glera' – 'Serprino'

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – kõik veinikategooriad

Seost väljendavad looduslikud tegurid

Kirde-Itaalias asuvat päritolunimetuse „Prosecco“ tootmise piirkonda iseloomustab tasane maastik, mida täiendavad üksikud mägipiirkonnad. Selles Friuli-Venezia piirialal asuvas piirkonnas valitseb paraskliima: põhjas asuvad Alpide mäeahelikud tõkestavad külmi põhjatuuli ning lõunas täidab Aadria meri peamist sooja tuule (siroko) juurdepääsuvärava ülesannet, tuues eeskätt suvekuudel kaasa piisaval hulgal sademeid, mahendades kliimat ja tagades viinapuuistandustele piisava niiskushulga pungade ja viinamarjakobarate kasvu etappides.

Suve lõpus, kui päikesepaiste hulk väheneb ja idast hakkavad puhuma tugevad tuuled (boora), muutuvad temperatuurikõikumised päeva ja öö vahel märkimisväärseks ning viinamarjades areneb valmimise lõppetapis välja suurel hulgal aromaatseid aineid.

Tootmispiirkonnas on rikkalikult mineraalaineid ja mikroelemente; tegemist on peamiselt settelist päritolu muldadega, milles on ülekaalus liivsavine tekstuur, ning kus tuleb hästi esile dolomiitide erosioonist ja vooluveekogude setetest tulenev mulla kivisus, mis soodustab head vee äravoolu pinnasest.

Ajaloolised ja inimtegurid

Esimesed dokumendid, milles nimetatakse „Proseccot“, pärinevad XVII sajandi lõpust ja neis kirjeldatakse valget, mahedamaitselist, Trieste piirkonnas asuvale Karsti platoole ja eeskätt „Prosecco“ tootmispiirkonnale iseloomulikku veini.

Seejärel muudeti selle veini tootmise asukohta, selleks sai peamiselt Veneetsia ja Friuli mägede piirkond.

„Prosecco“ edu tuleneb suures osas veinivalmistajate võimekusest töötada alates XX sajandi algusest välja sobivaid veinivalmistamismeetodeid äärmiselt vastupidava viinamarjasordi 'Glera' töötlemiseks, eesmärgiga piirata viljakandvust tüve kohta, võimaldada viinamarjade korralikku valmimist ja säilitada marjade lõhnapotentsiaali, samuti hoida alal asjakohaseid veinivalmistamise tehnikaid, mis põhinevad loomulikul käärimisprotsessil esmalt pudelis ja nüüdsel ajal ka autoklaavides.

Eelmise sajandi jooksul arenes tootmispiirkonnas välja tehnika- ja teadusvaldkondades kvalifitseeritud erialaspetsialistide võrgustik, kelle eesmärk oli täiustada „Prosecco“ tootmise ja valmistamise meetodit ning tuua selgemini esile selle iseloomulikud omadused, mida nii kodumaised kui ka rahvusvahelised tarbijad kõrgelt hindavad. Määrav tegur on veinitootjate võimekus veinivalmistamise ja vahuveiniks töötlemise tehnoloogiatega katsetada ja neid parandada, ka punase veini viinamarjade kasutamise abil, tänu millele on võimalik tagada nimetuse samad eriomased kvalitatiivsed omadused ka vahuveinile spumante rosé.

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote eripäraste omaduste vahel

Mõõdukas paraskliima, mida iseloomustavad suvised vihmad ja soe tuul siroko, võimaldab vegetatsiooniperioodil viinamarjade head arenemist.

Marjade valmimise lõppetapile iseloomulikud päevased ja öised temperatuurierinevused ning peamiselt tugevad tuuled (boora) soodustavad happeliste ainete säilimist ja suure hulga aroomielementide teket, tänu millele tekivad „Proseccole“ omased lille ja puuviljanoodid.

Lammimullad, millele on iseloomulik liivsavimulla tekstuur, on viljakad, nad aitavad saada ka suurepärast saaki ja soodustavad suhkrute mõõdukat akumuleerumist ning mineraalainete ja mikroelementide teket, mis on vajalik marjades tasakaalustatud keemilise ja organoleptilise koosluse saavutamiseks, ning võimaldavad veinide tootmist, mida kasutatakse poolvahuveinide ja vahuveinide valmistamiseks ning mida iseloomustab mõõdukas alkoholisisaldus ja „Proseccole“ omane värske, kuiv ja puuviljaline lõhna-/maitseprofiil.

Toodetavatele viinamarjasortidele, eelkõige sordile 'Glera', on iseloomulik suhkrute mõõdukas akumuleerumine ning sobiv happesus ja aromaatsete ainete sisaldus, mis võimaldab toota sobivat veini, et valmistada „Proseccot“, mis on madala alkoholisisaldusega ja meeldivalt aromaatne vein.

Vahuveinide ja poolvahuveinide kujul on „Prosecco“ tavaliselt kuiv, organoleptilise profiili poolest säravat õlgkollast värvi, peente mullide, tasakaalustatud maitse ja püsiva vahuga.

Veini lõhnabuketti iseloomustavad tugevad lillenoodid (valged lilled, vahuveini spumante rosè puhul ka punased lilled) ja puuviljanüansid (õun, pirn, eksootilised puuviljad ja tsitruselised, vahuveini spumante rosè puhul maasika- ja vaarikanüansid), mis toovad esile veini elegantse ja peene loomuse. Maitse osas on saavutatud tasakaal magusate ja happeliste koostisosade vahel, mis koostoimes annavad veinile värsked, pehmed ja elavad maitsenüansid.

Selle konkreetse veini omaduste tugevdamiseks tema vahuveini versioonis on kasutusele võetud nn Martinotti meetod, mis põhineb baasveini loomulikul kääritamisel suurtes mahutites või autoklaavides.

„Proseccol“ on ka suurepärane lõhnapotentsiaal ning meeldiv, iseloomulik ja värske karakter.

Erilist äramärkimist vajab mullideta „Prosecco“ – eelnevalt nimetatud kategooriatega sarnase organoleptilise profiiliga, kuid märkimisväärselt puuviljalise aroomi ning rikkaliku ja täidlase maitsega vein, mida valmistatakse küll üsna piiratud koguses.

Sellistena on kaitstud päritolunimetust „Prosecco“ kandvad veinid äratuntavad kodumaiste ja rahvusvaheliste tarbijate jaoks.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas valmistamisega seonduv erand.

Tingimuse kirjeldus:

Vastavalt määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 punktis a ette nähtud erandile võib mis tahes liiki veinide tootmisega seotud toiminguid ellu viia ka määratletud tootmispiirkonnaga külgnevate Verona provintsi kuuluvate kommuunide haldusterritooriumil, kuid seda üksnes alates 30. novembrist 2011 kasutusel olevatest viinapuuistandustest pärinevate viinamarjade korral. Samuti võib ministeeriumi välja antud üksiku loa korral teha toiminguid ka muudes määratletud tootmispiirkonnaga külgnevates provintsides.

Lisaks on kooskõlas määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõikega 2 lubatud poolvahuveini ja vahuveini kategooriate puhul baasveinile vahu lisamiseks teha nõutavaid toiminguid väljaspool määratletud geograafilise piirkonna vahetut lähedust, kui selleks on saadud ministeeriumilt eraldi luba ja kui järgitakse traditsioonilise tootmise nõudeid.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – täiendav geograafiline üksus

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Päritolunimetuse „Prosecco“ puhul võib märgistusel olla esitatud viide „Treviso provints“ või „Treviso“ või „Trieste provints“ või „Trieste“ või „Pokrajina Trst“ või „Trst“, kui vastavad partiid on toodetud eranditult nimetatud provintsidest pärinevatest viinamarjadest ning kui toode on valmistatud ja pakendatud viinamarjade kasvatamise provintsis, nagu on ette nähtud määruse (EL) 2019/33 artiklis 55 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punktis g.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

pudelitesse villimine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus

Määratletud geograafilises piirkonnas pudelitesse villimist käsitlevad sätted on kehtestatud Euroopa Liidu õigusaktides (määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõige 2). Vastavalt eespool nimetatud õigusaktile peab villimine toimuma määratletud piirkonnas eesmärgiga säilitada kaitstud päritolunimetuse „Prosecco“ kvaliteeti ja mainet, tagada selle algupära ja asjakohaste kontrollide tõhusus. Nimetust „Prosecco“ kandvate veinide eriomadusi ja kvaliteeti, mis on seotud geograafilise päritolupiirkonna ja nimetuse mainega, on hõlpsam tagada siis, kui vein villitakse pudelitesse tootmispiirkonnas, arvestades et transpordi- ja villimisalaste tehniliste eeskirjade kogumi rakendamine ja järgimine on usaldatud piirkonnas asuvatele ettevõtetele, mille omanikel on vajalikud teadmised ja oskused ning kes on huvitatud saavutatud maine säilitamisest. Lisaks tagatakse selle nõudega, et pädevad asutused rakendavad veinitootjate suhtes tõhusat villimisalaste kontrollide süsteemi, arvestades et sel viisil hoitakse ära kõik toote transpordiga väljapoole nimetatud piirkonda seotud võimalikud ohud. Seega on säte kasulik veinitootjatele endile, kes kannavad tähelepanelikult hoolt päritolunimetuse kvaliteedi ja maine säilitamise eest, mille eest nad ka vastutavad.

Kaitstud päritolunimetus „Prosecco“ – spumante rosè

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus

Seda tüüpi veini puhul tuleb toote märgistusele kanda aastakäik määruse EL 2019/33 artikli 49 lõike 1 kohaselt.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15890

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---