# Euroopa Liidu C 383/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 383 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik13. november 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 383

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik13. november 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 383/01 | Komisjoni arvamus, 10. november 2020, Belgias asuvas Desseli maapealses hoidlas tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 383/01

Komisjoni arvamus, 10. november 2020, Belgias asuvas Desseli maapealses hoidlas tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

1

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 383/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9929 — EDP/Viesgo) (
  1
  ) | 3 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 383/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9929 — EDP/Viesgo) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2020/C 383/03 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Venezuelas käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1700, ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2020/1696 | 4 |
| 2020/C 383/04 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074 ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas | 6 |
| 2020/C 383/05 | Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 383/06 | Euro vahetuskurss — 12. november 2020 | 8 |
| 2020/C 383/07 | Selgitavad märkused Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri juurde | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2020/C 383/03

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Venezuelas käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1700, ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2020/1696

4

2020/C 383/04

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074 ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas

6

2020/C 383/05

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

7

Euroopa Komisjon

2020/C 383/06

Euro vahetuskurss — 12. november 2020

8

2020/C 383/07

Selgitavad märkused Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri juurde

9

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 383/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9892 — Leonardo/Thales/VSB) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 383/09 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2020/C 383/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.9892 — Leonardo/Thales/VSB) Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 383/09

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

10. november 2020,

Belgias asuvas Desseli maapealses hoidlas tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentne)

(2020/C 383/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et sellega piirataks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

18. detsembril 2019 sai Euroopa Komisjon Belgia valitsuselt vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 üldandmed Desseli maapealses hoidlas tekkinud radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava (2) kohta.

Komisjon palus 4. veebruaril 2020 lisateavet ja Belgia ametiasutused esitasid selle 4. augustil 2020. Eespool osutatud üldandmete ja lisateabe alusel ning pärast konsulteerimist eksperdirühmaga koostas komisjon järgmise arvamuse.

| 1. | Vahemaa ladustuspaiga ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Madalmaade lähima punkti vahel on 11 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa ladustuspaiga ja teise liikmesriigi, käesoleval juhul Madalmaade lähima punkti vahel on 11 km.

| 2. | Ladustuspaiga kasutamise ajal:






  — | ladustatakse radioaktiivseid jäätmeid kavatsuseta neid sealt välja võtta; |
| --- | --- | --- |

2.

Ladustuspaiga kasutamise ajal:

—

ladustatakse radioaktiivseid jäätmeid kavatsuseta neid sealt välja võtta;

| — | ei kohaldata ladustuspaiga suhtes gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavalistel töötingimustel ei pihku ega leostu ladustuspaigast gaasilisi ega vedelaid radioaktiivseid heiteid. |
| --- | --- |

—

ei kohaldata ladustuspaiga suhtes gaasiliste ja vedelate radioaktiivsete heidete heiteluba. Tavalistel töötingimustel ei pihku ega leostu ladustuspaigast gaasilisi ega vedelaid radioaktiivseid heiteid.

| — | Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teises liikmesriigis elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom (3)) sätestatud viitetasemeid. |
| --- | --- |

—

Radioaktiivsete jäätmete ootamatu keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teises liikmesriigis elanike saadav doos tervise seisukohast märkimisväärne, võttes arvesse põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom (3)) sätestatud viitetasemeid.

| 3. | Pärast ladustuspaiga kasutamisaega:
  võttes arvesse üldandmetes kirjeldatud kavandatavaid meetmeid ladustuspaiga lõplikuks sulgemiseks saab eeldada, et punktis 2 esitatud järeldused jäävad kehtima pikaks ajaks. |
| --- | --- |

3.

Pärast ladustuspaiga kasutamisaega:

võttes arvesse üldandmetes kirjeldatud kavandatavaid meetmeid ladustuspaiga lõplikuks sulgemiseks saab eeldada, et punktis 2 esitatud järeldused jäävad kehtima pikaks ajaks.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Belgias asuvas Desseli maapealses hoidlas mistahes kujul tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava rakendamine ei põhjusta tavapärastes käitamistingimustes ega ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks olulise tähtsusega tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase ja õhu seisukohast, võttes arvesse põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 10. november 2020

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Kadri SIMSON

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel põhjalikumalt hinnata keskkonnaaspekte. Komisjon soovib juhtida tähelepanu järgmistele direktiividele: direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL, direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

(2)  Radioaktiivsete jäätmete lõppladustamine komisjoni 11. oktoobri 2010. aasta soovituse 2010/635/Euratom (Euratomi asutamislepingu artikli 37 kohaldamise kohta) punkti 1 tähenduses (ELT L 279, 23.10.2010, lk 36).

2

(3)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).

3

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/3

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9929 — EDP/Viesgo)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 383/02)

28. oktoober 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9929 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9929 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/4

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Venezuelas käsitlevas nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1700, ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2020/1696

(2020/C 383/03)

Piiravaid meetmeid seoses olukorraga Venezuelas käsitleva nõukogu otsuse (ÜVJP) 2017/2074 (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1700 (2)) I lisas ja nõukogu määruse (EL) 2017/2063 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2020/1696 (4)) IV lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on pärast isikute loetelu läbivaatamist otsustanud, et eespool nimetatud lisades esitatud isikud peaksid jätkuvalt olema kantud nende isikute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2017/2074 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas ja määruses (EL) 2017/2063 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas. Kõnealuste isikute loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud määruse (EL) 2017/2063 (piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas) III lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artiklit 9).

Asjaomased isikud võivad enne 16. juulit 2021 esitada nõukogule järgmisel aadressil koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loeteludesse uuesti läbi vaadataks:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Saadud tähelepanekuid võetakse arvesse loetelude perioodilisel läbivaatamisel nõukogu poolt kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2074 artikliga 13 ja määruse (EL) 2017/2063 artikli 17 lõikega 4.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 295, 14.11.2017, lk 60.

(2)  ELT L 381, 13.11.2020, lk 24.

(3)  ELT L 295, 14.11.2017, lk 21.

(4)  ELT L 381, 13.11.2020, lk 8.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/6

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2017/2074 ja nõukogu määruses (EL) 2017/2063 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas

(2020/C 383/04)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2074, (2) mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1700 (3), ning nõukogu määrus (EL) 2017/2063, (4) mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2020/1696 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi RELEXi peadirektoraadi (välissuhted) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele (ÜVJP) 2017/2074, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2020/1700, ning määrusele (EL) 2017/2063, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2020/1696.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses (ÜVJP) 2017/2074 ja määruses (EL) 2017/2063 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomaste isikute õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid sellega seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid võib vajaduse korral jagada Euroopa välisteenistuse ja komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EL) 2018/1725 artiklis 25 sätestatud piiranguid, toimub vastamine juurdepääsutaotlustele, parandamistaotlustele ja vastuväidetele, mille andmesubjektid on oma õiguste teostamiseks esitanud, kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 295, 14.11.2017, lk 60.

(3)  ELT L 381, 13.11.2020, lk 24.

(4)  ELT L 295, 14.11.2017, lk 21.

(5)  ELT L 381, 13.11.2020, lk 8

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/7

---

Teatis isikule, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2010/788/ÜVJP ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1183/2005, millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud

(2020/C 383/05)

Alljärgnev teave tehakse teatavaksThomas LUBANGAle, kes on loetletud nõukogu otsuse 2010/788/ÜVJP (1) I lisas ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (2) (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) I lisas.

Nõukogu kavatseb ajakohastada eespool nimetatud isikut käsitlevat kannet kooskõlas Kongo Demokraatlikku Vabariiki käsitleva resolutsiooni 1533 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee 2. novembri 2020. aasta muudatustega (3).

Kui asjaomane isik soovib esitada märkusi enne, kui ÜRO Julgeolekunõukogu komitee eespool nimetatud lisade kandeid ajakohastatud teabe alusel muudab, tuleks need esitada 27. novembriks 2020 järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Epost: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

(2)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(3)  Vt 2. novembri 2020. aasta pressiteadet, mis on esitatud ÜRO dokumendis SC/14344: https://www.un.org/press/en/2020/sc14344.doc.htm

---

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/8

---

Euro vahetuskurss (1)

12. november 2020

(2020/C 383/06)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1791 |
| JPY | Jaapani jeen | 124,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4459 |
| GBP | Inglise nael | 0,89765 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,1825 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0805 |
| ISK | Islandi kroon | 162,10 |
| NOK | Norra kroon | 10,7658 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 26,465 |
| HUF | Ungari forint | 355,20 |
| PLN | Poola zlott | 4,4886 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8683 |
| TRY | Türgi liir | 9,1207 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6263 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5443 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1429 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7196 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5921 |
| KRW | Korea vonn | 1 314,39 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 18,4908 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8105 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5715 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 747,23 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8703 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,175 |
| RUB | Vene rubla | 91,2463 |
| THB | Tai baat | 35,715 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,3638 |
| MXN | Mehhiko peeso | 24,2625 |
| INR | India ruupia | 88,0660 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1791

JPY

Jaapani jeen

124,25

DKK

Taani kroon

7,4459

GBP

Inglise nael

0,89765

SEK

Rootsi kroon

10,1825

CHF

Šveitsi frank

1,0805

ISK

Islandi kroon

162,10

NOK

Norra kroon

10,7658

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

26,465

HUF

Ungari forint

355,20

PLN

Poola zlott

4,4886

RON

Rumeenia leu

4,8683

TRY

Türgi liir

9,1207

AUD

Austraalia dollar

1,6263

CAD

Kanada dollar

1,5443

HKD

Hongkongi dollar

9,1429

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7196

SGD

Singapuri dollar

1,5921

KRW

Korea vonn

1 314,39

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

18,4908

CNY

Hiina jüaan

7,8105

HRK

Horvaatia kuna

7,5715

IDR

Indoneesia ruupia

16 747,23

MYR

Malaisia ringit

4,8703

PHP

Filipiini peeso

57,175

RUB

Vene rubla

91,2463

THB

Tai baat

35,715

BRL

Brasiilia reaal

6,3638

MXN

Mehhiko peeso

24,2625

INR

India ruupia

88,0660

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/9

---

Selgitavad märkused Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri juurde

(2020/C 383/07)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri (2) selgitavaid märkusi järgmiselt.

Leheküljel 210

Rubriik 4202

Lisatakse järgmine tekst:

„Siia rubriiki kuuluvad ka pikaajaliseks kasutamiseks kavandatud väikesed lehtplastist kotid sulgemissüsteemiga (nt tõmblukk). Tavaliselt on neil tugevdatud servad (nt plastist või tekstiilist) või läbitepitud õmblused. Neid saab kasutada näiteks pinalina, tualett-tarvete- või dokumendikotina ning neil võib olla sang või aas.

Sellised kotid on näiteks:

Image 1

Siia rubriiki ei kuulu sulguriga lihtsad väikesed lehtplastist kotid, mis ei ole ette nähtud pikaajaliseks kasutamiseks. Need kotid on lihtsalt kinniste servadega ilma tugevdusteta (nt ei ole neil tugevdatud tekstiil- või plastservi ega läbitepitud õmblusi). Nende põhjal ja/või külgedel võib olla volt ning tavaliselt on neil lihtne plastliugur. Neil võib olla väike sang või riputusaas. Need tuleb klassifitseerida koostismaterjali järgi (klassifitseerimine gruppi 39).

Sellised kotid on näiteks:

Image 2

“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 119, 29.3.2019, lk 1.

2

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/10

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.9892 — Leonardo/Thales/VSB)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 383/08)

| 1. | 30. oktoobril 2020 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | Leonardo S.p.A. („Leonardo“, Itaalia), |
| --- | --- | --- |

1.

30. oktoobril 2020 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

Leonardo S.p.A. („Leonardo“, Itaalia),

| — | Thales S.A. („Thales“, Prantsusmaa) ja |
| --- | --- |

—

Thales S.A. („Thales“, Prantsusmaa) ja

| — | Vitrociset Space Business („VSB“, Itaalia), mis kuulub ettevõtjale Vitrociset S.p.A. („Vitrociset“, Itaalia), mille üle ettevõtjal Leonardo on valitsev mõju. |
| --- | --- |

—

Vitrociset Space Business („VSB“, Itaalia), mis kuulub ettevõtjale Vitrociset S.p.A. („Vitrociset“, Itaalia), mille üle ettevõtjal Leonardo on valitsev mõju.

Leonardo ja Thales omandavad VSB üle täieliku ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Leonardo: tegutseb ülemaailmselt lennunduse, kaitse ja julgeoleku, energeetika, kommunikatsiooni, transpordi- ja automatiseerimisteenuste valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Leonardo: tegutseb ülemaailmselt lennunduse, kaitse ja julgeoleku, energeetika, kommunikatsiooni, transpordi- ja automatiseerimisteenuste valdkonnas;

| — | Thales: tegutseb ülemaailmselt lennunduse, kosmose, maismaatranspordi, kaitse ja julgeoleku ning digitaalsete isikutuvastuse teenuste valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Thales: tegutseb ülemaailmselt lennunduse, kosmose, maismaatranspordi, kaitse ja julgeoleku ning digitaalsete isikutuvastuse teenuste valdkonnas;

| — | VSB: kosmosesüsteemide haldamisega seotud tehnilised ja insenertehnilised teenused, tootmine, integreerimine, operatiivjuhtimine, hooldus ja logistika. |
| --- | --- |

—

VSB: kosmosesüsteemide haldamisega seotud tehnilised ja insenertehnilised teenused, tootmine, integreerimine, operatiivjuhtimine, hooldus ja logistika.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.9892 — Leonardo/Thales/VSB
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:
  epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu
  Faks +32 22964301
  postiaadress:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË. |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.9892 — Leonardo/Thales/VSB

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

epost: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 383/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 383/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase tootespetsifikaadi olulise muudatuse heakskiitmise taotluse avaldamine

(2020/C 383/09)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse suhtes vastuväiteid kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE / KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADI OLULISE MUUDATUSE HEAKSKIITMISE TAOTLUS

Muudatuse heakskiitmise taotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 esimese lõiguga.

„ΠΑΤΑΤΑ ΝΑΞΟΥ“ („PATATA NAXOU“)

ELi nr: PGI-GR-0708-AM01-14.11.2019

KPN ( )KGT (X)

1.   Taotlejate rühm ja õigustatud huvi

„ATYPI OMADA PARAGOGON - METAPOIITON PATATAS NAXOU“

„Patata Naxou“ kasvatajate-töötlejate mitteametlik ühendus (Atypi omada paragogon - metapoiiton patatas Naxou) tegutseb geograafilises piirkonnas ning praegu standardib, töötleb, pakendab ja turustab ta suurema osa „Patata Naxou“ toodangust. Lisaks esitas üks selle liikmeid, nimelt Enosi Agrotikon Synetairismon Naxou E.A.S. A.E. [Náxose põllumajandusühistute liidu aktsiaselts (E.A.S.)] kartulikasvatajast liikmena esialgse taotluse registreerida nimetus „Patata Naxou“ ELi kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris.

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Tootespetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab

| ☐ | Toote nimetus |
| --- | --- |

☐

Toote nimetus

| ☒ | Toote kirjeldus |
| --- | --- |

☒

Toote kirjeldus

| ☐ | Geograafiline piirkond |
| --- | --- |

☐

Geograafiline piirkond

| ☒ | Päritolutõend |
| --- | --- |

☒

Päritolutõend

| ☒ | Tootmismeetod |
| --- | --- |

☒

Tootmismeetod

| ☒ | Seos piirkonnaga |
| --- | --- |

☒

Seos piirkonnaga

| ☐ | Märgistus (pakend) |
| --- | --- |

☐

Märgistus (pakend)

| ☒ | Muu (kontroll, tehniline kohandamine) |
| --- | --- |

☒

Muu (kontroll, tehniline kohandamine)

4.   Muudatus(t)e liik

| ☒ | Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline |
| --- | --- |

☒

Registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mis on määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt oluline

| ☐ | Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena. |
| --- | --- |

☐

Sellise registreeritud KPNi või KGT tootespetsifikaadi muudatus, mille koonddokumenti (või sellega võrdväärset dokumenti) ei ole avaldatud ja mida ei käsitleta määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt väikese muudatusena.

5.   Muudatused

Toote kirjeldus

| 1. | Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst
  „Naxose geograafilises piirkonnas kasvatatakse kartulisorte 'Liseta', 'Spunta', 'Marfona', 'Vivaldi' ja 'Alaska'.“
  järgmise tekstiga:
  „Náxose geograafilises piirkonnas kasvatatakse järgmisi kartulisorte: 'Liseta', 'Spunta', 'Marfona', 'Vivaldi', 'Alaska', 'El Beida', 'Farida', 'Noha' ja 'Burren'.“
  Muudatus puudutab kasutatavate sortide arvu suurendamist. Uued sordid valitakse selleks, et kohandada „Patata Naxou“ tootespetsifikaati ilmastikutingimuste muudatustega, mis on seotud kliimamuutusega, sest uued sordid kohanevad paremini sademete täheldatud jaotumisega vähemale arvule päevadele kuus ja aastas ning tugevatele sademetele (päevane sademete hulk), mida on piiritletud piirkonnas (Náxose saar) mõõdetud viiel viimasel aastal. Täpsemalt tekib uutel sortidel praegu lubatud sortidega võrreldes vähem moondunud kujuga kartulimugulaid, kui mugulate idanemise ajal täheldatakse tugevaid ja kestvaid sademeid, nagu see on olnud viimastel aastatel kliimamuutuse tõttu. Kuna nende uute sortide mugulate idanemine toimub praegu lubatud sortidega võrreldes sügavamal maa sees, ei tule nende mugulad ka mullast välja ning seega ei lähe need roheliseks tugevate sademete tõttu, mis tekitavad mullapinnal vee olulise äravoolu.
  Tuleb rõhutada, et „Patata Naxou“ konkreetsed omadused – st asjaolu, et see on varajane, selle keskmine suurus, puhas välimus, ühetaolisus, parasiitide ja haiguste põhjustatud kahjustuste puudumine ning üldiselt defektide puudumine, suur kuivainesisaldus (> 18 %) ning vähene suhkrusisaldus (< 1 %) – säilivad hoolimata uute sortide lisamisest. Kartulil „Patata Naxou“ on niisugused konkreetsed omadused tänu saare erilistele mulla- ja ilmastikutingimustele ning mitmesugustele traditsioonilistele kasvatamismeetoditele, mida kohalikud kartulikasvatajad veel praegugi kasutavad.
  Nende uute sortide kasutamine, mis on kuivadele ilmastikutingimustele (põud) vastupidavamad ja sobivad varastesse istandustesse aastatel, mil sademeid on vähe ja mil kvaliteetsed veevarud on alates mai keskpaigast piiratud, avaldab positiivset mõju kartulikasvatajate tulule, mis on kliimamuutuse tõttu märgatavalt vähenenud. Uued sordid tagavad soovitud tootlikkuse taseme (suur saagikus) ning nendel on eelkõige kvalitatiivsed omadused (säilivad ladustamisel kauem, kadusid on vähem: turustatavaid kartulimugulaid on rohkem, saak valmib varem ja on haigustele vähem vastuvõtlik), mis sobivad piirkonna mulla- ja ilmastikutingimustega. Need sordid tagavad ka varajase saagi, mis on „Patata Naxou“ üks kvalitatiivseid eriomadusi. Praeguses olukorras on ainult paaril päeval kuus esinevatest tugevatest sademetest saadava kastmisvee nõrk kontsentratsioon ja asjaolu, et see vesi ei kogune pinnasesse (voolab pinnal) – nähtused, mida on kõnealusel alal viiel viimasel aastal täheldatud – viinud praegu kasvatatavate lubatud kartulisortide tootlikkuse ja kartulikasvatajate tulude vähenemiseni. Seega aitab nende uute sortide lisamine, mille puhul on säilinud toote kvalitatiivsed omadused, piiri panna kartulikasvatajate tulu vähenemisele ja säilitada kaitstud geograafilise tähise „Patata Naxou“ tootlikkuse praegust taset ning seda tänu uute kartulisortide kasvatamisele suurematel maa-aladel.
  Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti. |
| --- | --- |

1.

Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst

„Naxose geograafilises piirkonnas kasvatatakse kartulisorte 'Liseta', 'Spunta', 'Marfona', 'Vivaldi' ja 'Alaska'.“

järgmise tekstiga:

„Náxose geograafilises piirkonnas kasvatatakse järgmisi kartulisorte: 'Liseta', 'Spunta', 'Marfona', 'Vivaldi', 'Alaska', 'El Beida', 'Farida', 'Noha' ja 'Burren'.“

Muudatus puudutab kasutatavate sortide arvu suurendamist. Uued sordid valitakse selleks, et kohandada „Patata Naxou“ tootespetsifikaati ilmastikutingimuste muudatustega, mis on seotud kliimamuutusega, sest uued sordid kohanevad paremini sademete täheldatud jaotumisega vähemale arvule päevadele kuus ja aastas ning tugevatele sademetele (päevane sademete hulk), mida on piiritletud piirkonnas (Náxose saar) mõõdetud viiel viimasel aastal. Täpsemalt tekib uutel sortidel praegu lubatud sortidega võrreldes vähem moondunud kujuga kartulimugulaid, kui mugulate idanemise ajal täheldatakse tugevaid ja kestvaid sademeid, nagu see on olnud viimastel aastatel kliimamuutuse tõttu. Kuna nende uute sortide mugulate idanemine toimub praegu lubatud sortidega võrreldes sügavamal maa sees, ei tule nende mugulad ka mullast välja ning seega ei lähe need roheliseks tugevate sademete tõttu, mis tekitavad mullapinnal vee olulise äravoolu.

Tuleb rõhutada, et „Patata Naxou“ konkreetsed omadused – st asjaolu, et see on varajane, selle keskmine suurus, puhas välimus, ühetaolisus, parasiitide ja haiguste põhjustatud kahjustuste puudumine ning üldiselt defektide puudumine, suur kuivainesisaldus (> 18 %) ning vähene suhkrusisaldus (< 1 %) – säilivad hoolimata uute sortide lisamisest. Kartulil „Patata Naxou“ on niisugused konkreetsed omadused tänu saare erilistele mulla- ja ilmastikutingimustele ning mitmesugustele traditsioonilistele kasvatamismeetoditele, mida kohalikud kartulikasvatajad veel praegugi kasutavad.

Nende uute sortide kasutamine, mis on kuivadele ilmastikutingimustele (põud) vastupidavamad ja sobivad varastesse istandustesse aastatel, mil sademeid on vähe ja mil kvaliteetsed veevarud on alates mai keskpaigast piiratud, avaldab positiivset mõju kartulikasvatajate tulule, mis on kliimamuutuse tõttu märgatavalt vähenenud. Uued sordid tagavad soovitud tootlikkuse taseme (suur saagikus) ning nendel on eelkõige kvalitatiivsed omadused (säilivad ladustamisel kauem, kadusid on vähem: turustatavaid kartulimugulaid on rohkem, saak valmib varem ja on haigustele vähem vastuvõtlik), mis sobivad piirkonna mulla- ja ilmastikutingimustega. Need sordid tagavad ka varajase saagi, mis on „Patata Naxou“ üks kvalitatiivseid eriomadusi. Praeguses olukorras on ainult paaril päeval kuus esinevatest tugevatest sademetest saadava kastmisvee nõrk kontsentratsioon ja asjaolu, et see vesi ei kogune pinnasesse (voolab pinnal) – nähtused, mida on kõnealusel alal viiel viimasel aastal täheldatud – viinud praegu kasvatatavate lubatud kartulisortide tootlikkuse ja kartulikasvatajate tulude vähenemiseni. Seega aitab nende uute sortide lisamine, mille puhul on säilinud toote kvalitatiivsed omadused, piiri panna kartulikasvatajate tulu vähenemisele ja säilitada kaitstud geograafilise tähise „Patata Naxou“ tootlikkuse praegust taset ning seda tänu uute kartulisortide kasvatamisele suurematel maa-aladel.

Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti.

| 2. | Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst
  „Mugul on ümar või pikergune ning selle suurus jääb vahemikku 35–65 mm.“
  järgmise tekstiga:
  „Mugul on ümar või pikergune ning selle suurus jääb vahemikku 35–75 mm.“
  Mugulate suuruse muutmine põhineb kohapeal saadud katseandmetel teatavate uute sortide kohta, mis annavad veidi suuremaid mugulaid. Need uued sordid lisati, sest neil on soovitud tootmisomadused, näiteks vastupidavus kuivades tingimustes, pikem säilivusaeg ladustamisel, haigustele vastupanuvõime ja väikesed kaod, ning punktis 1 nimetatud põhjustel. Kartuli keskmise suuruse tõstmine 65 millimeetrilt 75 millimeetrile ei muuda „Patata Naxou“ klassifikatsiooni, milleks on ikka keskmise suurusega kartul, kusjuures see on toote eriomadus.
  Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti. |
| --- | --- |

2.

Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst

„Mugul on ümar või pikergune ning selle suurus jääb vahemikku 35–65 mm.“

järgmise tekstiga:

„Mugul on ümar või pikergune ning selle suurus jääb vahemikku 35–75 mm.“

Mugulate suuruse muutmine põhineb kohapeal saadud katseandmetel teatavate uute sortide kohta, mis annavad veidi suuremaid mugulaid. Need uued sordid lisati, sest neil on soovitud tootmisomadused, näiteks vastupidavus kuivades tingimustes, pikem säilivusaeg ladustamisel, haigustele vastupanuvõime ja väikesed kaod, ning punktis 1 nimetatud põhjustel. Kartuli keskmise suuruse tõstmine 65 millimeetrilt 75 millimeetrile ei muuda „Patata Naxou“ klassifikatsiooni, milleks on ikka keskmise suurusega kartul, kusjuures see on toote eriomadus.

Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti.

| 3. | Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst
  „Pindmine kiht e koor on sile ja ning ühtlase tekstuuriga ja kollase värvusega. Kartuli silmad, mida on mugula kohta kümmekond, asuvad pindmises kihis ja mugulale on iseloomulik valkjaskollane viljaliha.“
  järgmise tekstiga:
  „Pindmine kiht ehk koor on sile ja ühtlase tekstuuriga ning helekollase või kollase värvusega. Kartuli silmad, mida on mugula kohta kümmekond, asuvad pindmises kihis ja mugulale on iseloomulik valge, kollane või valkjaskollane viljaliha.“
  Mugulate koore ja viljaliha värvust muudetakse uute sortide füüsiliste omaduste tõttu. Mugula viljaliha värvuse väikesed muudatused nii, et valkjaskollase asemel on nüüd kollane, valge või valkjaskollane, ning mugula pindmise kihi värvuse muutmine nii, et kollase asemel on nüüd helekollane või kollane, ei muuda toote organoleptilisi eriomadusi ning tarbijad neid ei tunneta. Need ei kujuta endast ka „Patata Naxou“ eriomadust. Kõnealused uued sordid lisatakse punktis 1 nimetatud põhjustel.
  Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti. |
| --- | --- |

3.

Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst

„Pindmine kiht e koor on sile ja ning ühtlase tekstuuriga ja kollase värvusega. Kartuli silmad, mida on mugula kohta kümmekond, asuvad pindmises kihis ja mugulale on iseloomulik valkjaskollane viljaliha.“

järgmise tekstiga:

„Pindmine kiht ehk koor on sile ja ühtlase tekstuuriga ning helekollase või kollase värvusega. Kartuli silmad, mida on mugula kohta kümmekond, asuvad pindmises kihis ja mugulale on iseloomulik valge, kollane või valkjaskollane viljaliha.“

Mugulate koore ja viljaliha värvust muudetakse uute sortide füüsiliste omaduste tõttu. Mugula viljaliha värvuse väikesed muudatused nii, et valkjaskollase asemel on nüüd kollane, valge või valkjaskollane, ning mugula pindmise kihi värvuse muutmine nii, et kollase asemel on nüüd helekollane või kollane, ei muuda toote organoleptilisi eriomadusi ning tarbijad neid ei tunneta. Need ei kujuta endast ka „Patata Naxou“ eriomadust. Kõnealused uued sordid lisatakse punktis 1 nimetatud põhjustel.

Muudetakse ka koonddokumendi punkti 3.2 asjakohast teksti.

| 4. | Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst
  „Väike osa (< 10 %) tuleb teistest sortidest, mida kohaliku toodangu keskus hindab kui paljundusmaterjali, ning mida kohalikud kartulikasvatajad perioodiliselt kasvatamiseks ja hindamiseks pakuvad.“
  järgmise tekstiga:
  „Väike osa (< 10 %) tuleb teistest sortidest, mis vastavad toote omadustele niisugusena, nagu neid omadusi on kirjeldatud tootespetsifikaadis.“
  Paljundusmaterjali tootmise keskus hindab seemneistikuid kaitstud geograafilise tähise esialgsest loa saamisest kuni praeguseni. Viimastel aastatel on seemneistikute toodang tunduvalt vähenenud ning enamik alasid, kus kartulit kasvatatakse, on mõeldud söögikartuli kasvatamiseks – vastupidi olukorrale, mis valitses kaitstud geograafilise tähise esialgse loa andmise kuupäeval ja järgmistel aastatel, mil tootmine oli orienteeritud peamiselt seemneistikutele. Seetõttu muudamegi sõnastust, et vältida igasugust vääritimõistmist. Tootespetsifikaadile vastavuse kontroll kuulub igal juhul pädeva kontrolliasutuse, mitte kartulikasvatajate enda pädevusse. |
| --- | --- |

4.

Tootespetsifikaadi 2. peatükis asendatakse toodet „Patata Naxou“ kirjeldav tekst

„Väike osa (< 10 %) tuleb teistest sortidest, mida kohaliku toodangu keskus hindab kui paljundusmaterjali, ning mida kohalikud kartulikasvatajad perioodiliselt kasvatamiseks ja hindamiseks pakuvad.“

järgmise tekstiga:

„Väike osa (< 10 %) tuleb teistest sortidest, mis vastavad toote omadustele niisugusena, nagu neid omadusi on kirjeldatud tootespetsifikaadis.“

Paljundusmaterjali tootmise keskus hindab seemneistikuid kaitstud geograafilise tähise esialgsest loa saamisest kuni praeguseni. Viimastel aastatel on seemneistikute toodang tunduvalt vähenenud ning enamik alasid, kus kartulit kasvatatakse, on mõeldud söögikartuli kasvatamiseks – vastupidi olukorrale, mis valitses kaitstud geograafilise tähise esialgse loa andmise kuupäeval ja järgmistel aastatel, mil tootmine oli orienteeritud peamiselt seemneistikutele. Seetõttu muudamegi sõnastust, et vältida igasugust vääritimõistmist. Tootespetsifikaadile vastavuse kontroll kuulub igal juhul pädeva kontrolliasutuse, mitte kartulikasvatajate enda pädevusse.

| 5. | Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse „Patata Naxou“ tootmismeetodit kirjeldav tekst punktis g (saagikoristus)
  „Kevadist kartulit korjatakse alates mai lõpust ja korjamine lõpeb juulikuu kümne esimese päeva jooksul.“
  järgmise tekstiga:
  „Kevadise kartuli korjamine algab aprilli lõpus ja lõpeb juulikuu kümne esimese päeva jooksul.“
  Saagikoristusperioodi on vaja muuta seetõttu, et lisati sort 'El Beida', mis on väga varajane (seda korjatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut).
  Muudetakse ka toodet „Patata Naxou“ kirjeldavat teksti koonddokumendi punktis 3.2. |
| --- | --- |

5.

Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse „Patata Naxou“ tootmismeetodit kirjeldav tekst punktis g (saagikoristus)

„Kevadist kartulit korjatakse alates mai lõpust ja korjamine lõpeb juulikuu kümne esimese päeva jooksul.“

järgmise tekstiga:

„Kevadise kartuli korjamine algab aprilli lõpus ja lõpeb juulikuu kümne esimese päeva jooksul.“

Saagikoristusperioodi on vaja muuta seetõttu, et lisati sort 'El Beida', mis on väga varajane (seda korjatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut).

Muudetakse ka toodet „Patata Naxou“ kirjeldavat teksti koonddokumendi punktis 3.2.

| 6. | Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse „Patata Naxou“ tootmismeetodit kirjeldav tekst alapunktis b (mugulate mahapanek)
  „Praegu on Naxose saarel kaks mahapanekukorda: kevadine kartul pannakse maha veebruari keskel märtsi alguses ja sügisene kartul augusti alguses või septembri esimestel päevadel.“
  järgmise tekstiga:
  „Praegu on Náxose saarel kaks mahapanekukorda: kevadine kartul pannakse maha jaanuari keskpaigast kuni märtsi alguseni ja sügisene kartul augusti algusest kuni septembri esimeste päevadeni.“
  See muudatus on tehtud, kuna uus sort 'El Beida' pannakse maha alates jaanuari keskpaigast, et korjata seda kevadel, kuna sort on varajane ja seda korjatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut. Seega algab saagikoristus aprillil lõpul, kui on palju kastmisvee varusid.
  Muudetakse ka toodet „Patata Naxou“ kirjeldavat teksti koonddokumendi punktis 3.2. |
| --- | --- |

6.

Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse „Patata Naxou“ tootmismeetodit kirjeldav tekst alapunktis b (mugulate mahapanek)

„Praegu on Naxose saarel kaks mahapanekukorda: kevadine kartul pannakse maha veebruari keskel märtsi alguses ja sügisene kartul augusti alguses või septembri esimestel päevadel.“

järgmise tekstiga:

„Praegu on Náxose saarel kaks mahapanekukorda: kevadine kartul pannakse maha jaanuari keskpaigast kuni märtsi alguseni ja sügisene kartul augusti algusest kuni septembri esimeste päevadeni.“

See muudatus on tehtud, kuna uus sort 'El Beida' pannakse maha alates jaanuari keskpaigast, et korjata seda kevadel, kuna sort on varajane ja seda korjatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut. Seega algab saagikoristus aprillil lõpul, kui on palju kastmisvee varusid.

Muudetakse ka toodet „Patata Naxou“ kirjeldavat teksti koonddokumendi punktis 3.2.

Päritolutõend

| 7. | Tootespetsifikaadi 4. peatükis asendatakse kartuli „Patata Naxou“ päritolutõendit ja selle kasvatajate registri pidamist käsitlev tekst
  „Register sisaldab praeguste kartulikasvatajate loetelu ja sellesse võivad end kirja panna uued põllumajandustootjad. Naxose E.A.S. hoolitseb selle eest, et neile esitatakse õigel ajal asjakohast teavet.“
  järgmise tekstiga:
  „Register sisaldab praeguste kartulikasvatajate loetelu ja sellesse võivad end kirja panna uued põllumajandustootjad. Registrit peavad kartulit „Patata Naxou“ standardivad, pakendavad ja turustavad ettevõtjad. Ettevõtjad on kohustatud rakendama jälgimissüsteemi, et tõendada igal hetkel seost sissetuleva tooraine ja väljuvate lõpptoodete vahel.
  Täpsemalt on ettevõtjatel, kes toodet standardivad ja pakendavad, kohustus pidada registrit, mis sisaldab koostööpartneritest tootjate/kartulikasvatajate kontaktandmeid ning milles on muu hulgas näidatud maatükkide SIGC-koodid (viited kaardil), maatükkidel kasvatatavad sordid ning saadud kogused tootja ja maatüki kohta.“
  Riigisiseste õigusaktidega on ette nähtud, et niisuguse tõendi saamiseks, mis lubab neil kaitstud geograafilist tähist kasutada, peavad kartulit „Patata Naxou“ standardivad, pakendavad ja turustavad ettevõtjad läbima kontrolli, mille teeb KPNiga/KGTga toodete kontrollimise ja sertifitseerimise asutus ELGO DIMITRA, mis kuulub maaelu arengu ja toiduainete ministeeriumi haldusalasse. Ettevõtjad on kohustatud rakendama jälgimissüsteemi, et tõendada igal hetkel seost sissetuleva tooraine ja väljuvate lõpptoodete vahel. Täpsemalt on ettevõtjatel, kes toodet standardivad ja pakendavad, kohustus pidada registrit, mis sisaldab koostööpartneritest tootjate/kartulikasvatajate kontaktandmeid ning milles on muu hulgas näidatud maatükkide SIGC-koodid (viited kaardil), maatükkidel kasvatatavad sordid ning saadud kogused tootja ja maatüki kohta.
  Seega leitakse, et taotletav muudatus on vajalik, et ajakohastada õigel ajal ja usaldusväärselt kartulikasvatajate register, mille edastavad ELGO DIMITRALE kartulit „Patata Naxou“ standardivad ja pakendavad ettevõtjad. Lisaks kaotatakse taotletava muudatusega olemasolev piirang, mille kohaselt peab registreid ainult Náxose E.A.S., ning kohandatakse asjaomast spetsifikaati praegusele reaalsusele, mis tuleneb asjakohastest riigisisestest õigusaktidest toote jälgitavuse kontrolli kohta, mida teeb ELGO DIMITRA. |
| --- | --- |

7.

Tootespetsifikaadi 4. peatükis asendatakse kartuli „Patata Naxou“ päritolutõendit ja selle kasvatajate registri pidamist käsitlev tekst

„Register sisaldab praeguste kartulikasvatajate loetelu ja sellesse võivad end kirja panna uued põllumajandustootjad. Naxose E.A.S. hoolitseb selle eest, et neile esitatakse õigel ajal asjakohast teavet.“

järgmise tekstiga:

„Register sisaldab praeguste kartulikasvatajate loetelu ja sellesse võivad end kirja panna uued põllumajandustootjad. Registrit peavad kartulit „Patata Naxou“ standardivad, pakendavad ja turustavad ettevõtjad. Ettevõtjad on kohustatud rakendama jälgimissüsteemi, et tõendada igal hetkel seost sissetuleva tooraine ja väljuvate lõpptoodete vahel.

Täpsemalt on ettevõtjatel, kes toodet standardivad ja pakendavad, kohustus pidada registrit, mis sisaldab koostööpartneritest tootjate/kartulikasvatajate kontaktandmeid ning milles on muu hulgas näidatud maatükkide SIGC-koodid (viited kaardil), maatükkidel kasvatatavad sordid ning saadud kogused tootja ja maatüki kohta.“

Riigisiseste õigusaktidega on ette nähtud, et niisuguse tõendi saamiseks, mis lubab neil kaitstud geograafilist tähist kasutada, peavad kartulit „Patata Naxou“ standardivad, pakendavad ja turustavad ettevõtjad läbima kontrolli, mille teeb KPNiga/KGTga toodete kontrollimise ja sertifitseerimise asutus ELGO DIMITRA, mis kuulub maaelu arengu ja toiduainete ministeeriumi haldusalasse. Ettevõtjad on kohustatud rakendama jälgimissüsteemi, et tõendada igal hetkel seost sissetuleva tooraine ja väljuvate lõpptoodete vahel. Täpsemalt on ettevõtjatel, kes toodet standardivad ja pakendavad, kohustus pidada registrit, mis sisaldab koostööpartneritest tootjate/kartulikasvatajate kontaktandmeid ning milles on muu hulgas näidatud maatükkide SIGC-koodid (viited kaardil), maatükkidel kasvatatavad sordid ning saadud kogused tootja ja maatüki kohta.

Seega leitakse, et taotletav muudatus on vajalik, et ajakohastada õigel ajal ja usaldusväärselt kartulikasvatajate register, mille edastavad ELGO DIMITRALE kartulit „Patata Naxou“ standardivad ja pakendavad ettevõtjad. Lisaks kaotatakse taotletava muudatusega olemasolev piirang, mille kohaselt peab registreid ainult Náxose E.A.S., ning kohandatakse asjaomast spetsifikaati praegusele reaalsusele, mis tuleneb asjakohastest riigisisestest õigusaktidest toote jälgitavuse kontrolli kohta, mida teeb ELGO DIMITRA.

Tootmismeetod

| 8. | Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti b (mugulate mahapanek) tekst
  „Kasutatava seemne kogus jääb vahemikku 150–300 kg 1/10 ha kohta olenevalt seemne suurusest ja vahemaast.“
  järgmise tekstiga:
  „Kasutatava seemne kogus jääb vahemikku 100–500 kg 1/10 ha kohta olenevalt seemne suurusest ja vahemaast.“
  Väljapakutud muudatuse eesmärk on kohandada seemneistikute kogust, mis 1/10 hektarile maha pannakse, võttes arvesse uusi kartulisorte ja praegu olemasolevaid katseandmeid. Sertifitseeritud istikute minimaalne kogus oleneb nende suurusest, silmade arvust mugula kohta, istutamisvahemaast, mille määravad peamiselt iga põllumajandusettevõtja mehaaniline varustus ja seemneistikute lõikamise viis, mis varieerub olenevalt kartulikasvatajast ja maatükist (mõnel maatükil, kus on probleeme veepidavuse ja/või haigustega või ka tööjõupuudus, ei saa seemneistikuid lõigata). Mis puudutab selle kartuli kasvatamist augustist septembrini, siis jääb seemneistikute kogus vahemikku 300–500 kg olenevalt istikute suurusest eelkõige juhul, kui neid ei saa lõigata, mis toob kaasa mahapandava mugula massi suurenemise. Kartuli kasvatamise korral jaanuarist märtsini jääb kogus aga vahemikku 110–180 kg 1/10 ha kohta.
  See muudatus ei mõjuta toote kvalitatiivseid omadusi ning on vajalik, et säilitada kartulikasvatajatele saagikus ja tulusus. |
| --- | --- |

8.

Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti b (mugulate mahapanek) tekst

„Kasutatava seemne kogus jääb vahemikku 150–300 kg 1/10 ha kohta olenevalt seemne suurusest ja vahemaast.“

järgmise tekstiga:

„Kasutatava seemne kogus jääb vahemikku 100–500 kg 1/10 ha kohta olenevalt seemne suurusest ja vahemaast.“

Väljapakutud muudatuse eesmärk on kohandada seemneistikute kogust, mis 1/10 hektarile maha pannakse, võttes arvesse uusi kartulisorte ja praegu olemasolevaid katseandmeid. Sertifitseeritud istikute minimaalne kogus oleneb nende suurusest, silmade arvust mugula kohta, istutamisvahemaast, mille määravad peamiselt iga põllumajandusettevõtja mehaaniline varustus ja seemneistikute lõikamise viis, mis varieerub olenevalt kartulikasvatajast ja maatükist (mõnel maatükil, kus on probleeme veepidavuse ja/või haigustega või ka tööjõupuudus, ei saa seemneistikuid lõigata). Mis puudutab selle kartuli kasvatamist augustist septembrini, siis jääb seemneistikute kogus vahemikku 300–500 kg olenevalt istikute suurusest eelkõige juhul, kui neid ei saa lõigata, mis toob kaasa mahapandava mugula massi suurenemise. Kartuli kasvatamise korral jaanuarist märtsini jääb kogus aga vahemikku 110–180 kg 1/10 ha kohta.

See muudatus ei mõjuta toote kvalitatiivseid omadusi ning on vajalik, et säilitada kartulikasvatajatele saagikus ja tulusus.

| 9. | Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti g (saagikoristus) tekst
  „Tänapäevaste kasvatusmeetodite kohaselt koristatakse saak olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast umbes 90–120 päeva pärast mahapanekut.“
  järgmise tekstiga:
  „Tänapäevaste kasvatusmeetodite kohaselt koristatakse saak olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast umbes 80–120 päeva pärast mahapanekut.“
  Saagikoristusperioodi on vaja muuta seetõttu, et lisati sort 'El Beida', mis on väga varajane (seda koristatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut). |
| --- | --- |

9.

Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti g (saagikoristus) tekst

„Tänapäevaste kasvatusmeetodite kohaselt koristatakse saak olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast umbes 90–120 päeva pärast mahapanekut.“

järgmise tekstiga:

„Tänapäevaste kasvatusmeetodite kohaselt koristatakse saak olenevalt sordist ja kasvatuspiirkonnast umbes 80–120 päeva pärast mahapanekut.“

Saagikoristusperioodi on vaja muuta seetõttu, et lisati sort 'El Beida', mis on väga varajane (seda koristatakse 80–85 päeva pärast mahapanekut).

| 10. | Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti h (korjamisjärgne töötlemine) tekst
  „Tänapäevase kasvatamise puhul on niisugune praktika jäänud asjakohaseks ja kujutab endast olulist tegurit, mis tagab toodetud mugulate hea kvaliteedi.
  Pärast valmimist teatab iga kartulikasvataja ühistule oma saagi ja seejärel jagab pakkekotid saagi järgi tähtsuse järjekorda.
  Pärast kartulite esmast sorteerimist põllul pannakse toode kottidesse ja see läbib kvaliteedikontrolli, mille teeb agronoom kohapeal. Partii, mis leitakse olevat sobiv, saadetakse pakendamisettevõttesse, kus tehakse teine kvaliteedi hindamine, millele järgneb sorteerimine, et kõrvaldada defektsed mugulad. Toode pannakse kottidesse kui kontrollitud toode.“
  muudetakse järgmiselt:
  „Tänapäevases kartulikasvatuses on see tava endiselt sobiv ja üks oluline tegur, mis tagab korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate hea kvaliteedi, samas kui söögikartuliks mõeldud mugulate puhul säilitatakse see tava vabatahtlikuna. Vastasel korral võivad kohalikud kartulikasvatajad pärast saagikoristust ja esimest sorteerimist, mis mugulate ülesvõtmisele peab järgnema, saata söögikartuli tänapäevastesse külmladudesse, mis saare pakendamisüksustel nüüd on (varem neid ei olnud) ja kus söögikartul säilitab oma kvalitatiivsed eriomadused mitu kuud, kuni see tarnitakse lõpptarbijatele kogu Kreekas. Põhjused, miks söögikartuli puhul on õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik, on järgmised: a) söögikartuli mugulatel esineb juhul, kui need viiakse kottides või äärtega puitalustel otse pärast saagikoristust sobivatesse ladustamiskohtadesse ning hoitakse neid sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes, vähem Phthorimaea operculella't, sest nimetatud putuka põhjustatud haigus areneb tänapäevastes külmkambrites aeglasemalt, nagu kohalikud agronoomid on täheldanud, ning b) söögikartuli mugulate viimine kohe pärast saagikoristust külmladudesse võimaldab teha söögikartuli kvaliteedi sorteerimist enne pakendamist partiidena, sest ebajahukaste areneb kiiremini külmseadmetes ning nii ei turustata sellesse haigusesse nakatunud mugulaid.
  Pärast kartulite esmast sorteerimist põllul pannakse toode kottidesse või äärtega puitalustele ja see läbib eelneva kvaliteedikontrolli, mille teeb agronoom kohapeal. Partii, mis leitakse olevat sobiv, saadetakse pakendamisettevõttesse, kus tehakse teine kvaliteedi hindamine ja sorteerimine, et kõrvaldada defektsed mugulad ja panna need kontrollitud tootena kottidesse või äärtega puitalustele.“
  Ka koonddokumendi punktis 3.4 asendatakse tekst
  „Kõnealused etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest kohalikud kartulikasvatajad on omandanud oskusteabe, mis tagab varajase saagi saamise tänu kohalike keskkonnatingimuste parimale ärakasutamisele (kartuli maha paneku aja arvestamine lähtuvalt sademetest); pärast korjamist kasutavad nad kindlakskujunenud tehnikat, kattes mugulad õlgedega, et kartuli koor muutuks paksemaks ja transpordile vastupidavamaks ja et väliskihi kahjustused jõuaksid armistuda.“
  järgmise tekstiga:
  „Kõnealused etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest kohalikud kartulikasvatajad on omandanud oskusteabe, mis tagab varajase saagi saamise tänu kohalike keskkonnatingimuste parimale ärakasutamisele (kartuli maha paneku aja arvestamine lähtuvalt sademetest); pärast korjamist kasutavad nad kindlakskujunenud tehnikat, kattes seemnekartuliks mõeldud mugulad kindlasti õlgedega ja söögikartuli siis, kui seda soovivad, et kartuli koor muutuks paksemaks ja transpordile vastupidavamaks ja et väliskihi kahjustused jõuaksid armistuda.“
  Ka koonddokumendi punktis 5.1.C asendatakse tekst
  „Teine Naxose kartulikasvatajate eripärane viljelusmeetod seisneb korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate jätmises põllul katte all järelvalmima.“
  järgmise tekstiga:
  „Teine Náxose kartulikasvatajate eripärane viljelusmeetod seisneb korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate jätmises põllul katte all järelvalmima. Söögikartuliks mõeldud korjatud mugulate puhul on selle meetodi kasutamine vabatahtlik.“
  Koonddokumendi punktis 5.3 (Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel) asendatakse tekst
  „Lisaks on Naxose kartulikasvatajatel tavaks, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud mugulad, jäetakse seemnekartuliks mõeldud mugulad põllul kuhjadesse ja kaetakse õlekihiga, mille peale asetatakse omakorda kartulivarred, kaitsmaks mugulaid päikese eest. Seega parandab põllul toimuv järelvalmimine kartuli säilitamisvõimet, sest selle käigus muutub kartul tugevamaks ja selle koor paksemaks ning kartul muutub niisiis transpordile vastupidavamaks, samal ajal kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. See vähendab ka mürgiste glükoalkaloidide sisaldust. Söögikartuliks mõeldud mugulad viiakse kohe pärast korjamist „Patata Naxou“ ladustamise, standardimise, pakendamise ja turustamise ettevõtetesse, kus neid hoitakse sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes.“
  järgmise tekstiga:
  „Lisaks on Náxose kartulikasvatajatel tavaks, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud mugulad, jäetakse seemnekartuliks mõeldud mugulad põllul kuhjadesse ja kaetakse õlekihiga, mille peale asetatakse omakorda kartulivarred, kaitsmaks mugulaid päikese eest. Korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul on selle õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik. Seega parandab põllul toimuv järelvalmimine kartuli säilitamisvõimet, sest selle käigus muutub kartul tugevamaks ja selle koor paksemaks ning kartul muutub niisiis transpordile vastupidavamaks, samal ajal kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. See vähendab ka mürgiste glükoalkaloidide sisaldust. Teise võimalusena viiakse söögikartuliks mõeldud mugulad kohe pärast korjamist „Patata Naxou“ ladustamise, standardimise, pakendamise ja turustamise ettevõtetesse, kus neid hoitakse sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes.“
  Ka tootespetsifikaadi punkti 6.c I alapunktis (seos toote kvaliteedi ja geograafilise piirkonna vahel) asendatakse tekst
  „Veel üks Naxose eriline taimekasvatustava, millega seostatakse kohaliku seemnekartuli paremat kvaliteeti, on korjatud mugulate järelvalmimine põllul katte all. See tava ja sellega kaasnev koore kõvenemine võimaldavad vähendada nii teiseseid ründeid kui ka kartuli transpordi käigus kahjustumise tagajärgi (lisa 23). See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide (mürk) sisaldus suureneda (lisa 24).“
  järgmise tekstiga:
  „Veel üks Náxose eriline taimekasvatustava, millega seostatakse kohaliku seemnekartuli paremat kvaliteeti, on korjatud mugulate järelvalmimine põllul katte all. See tava ja sellega kaasnev koore kõvenemine võimaldavad vähendada nii teiseseid ründeid kui ka kartuli transpordi käigus kahjustumise tagajärgi (lisa 23). See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide sisaldus suureneda (lisa 24). Õlgedega katmise meetodit kasutatakse seemnekartuliks mõeldud mugulate korjamisjärgsel käitlemisel kohustuslikuna ja korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul vabatahtlikuna. Kui kohalikud tootjad seda ei tee, võivad nad pärast korjamist ja esimest sorteerimist, mis peab mugulate ülesvõtmisele kindlasti järgnema, viia toodetud söögikartuli tänapäevastesse külmladudesse, mis saare pakendamisüksustel nüüd on (varem neid ei olnud) ja kus söögikartul säilitab oma kvalitatiivsed eriomadused mitu kuud kuni lõpptarbijatele tarnimiseni kogu Kreekas.“
  Need muudatused on vajalikud, kuna „Patata Naxou“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotluse vastuvõtmisel 2011. aasta märtsis oli suurem osa selle toodangust mõeldud seemneks, samas kui kuuel viimasel aastal on suurem osa „Patata Naxou“ toodangust olnud mõeldud turustamiseks söögikartulina ja ainult väikest osa kasutatakse seemneks. Seda toodangu otstarbe muutust põhjendab asjaolu, et söögikartuli põllul õlgedega katmise meetodi kasutamine on vabatahtlik. Väiksem nõudlus seemneistikute järele on tingitud peamiselt suurest konkurentsist, mida on viimastel aastatel pakkunud Küprose kartul, mida korjatakse varem kui Náxose kartulit ja mis katab seega Kreeka eri piirkondade vajadused varajase kartuli järele.
  Põllul õlgedega katmise meetod jääb kohustuslikuks seemneistikute puhul, nagu see oli praeguseni, sest kogu selle aja, mil „Patata Naxou“ on õlgedega kaetud, see järelvalmib, kõveneb ja selle koor pakseneb ning see muutub seega transpordile vastupidavamaks, samas kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. Soovitav on need omadused säilitada, sest seemneistikuid ladustatakse pika aja vältel enne seda, kui tootjad neid järgmisel kasvatushooajal kasutavad, kusjuures neid transporditakse pikkade vahemaade taha kogu Kreekas. See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et seemneistikute edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide sisaldus suureneda.
  Põhjused, miks söögikartuli puhul on õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik, on järgmised: a) söögikartuli mugulatel esineb juhul, kui need viiakse kottides või äärtega puitalustel otse pärast saagikoristust sobivatesse ladustamiskohtadesse ning hoitakse neid sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes, vähem Phthorimaea operculella't, sest nimetatud putuka põhjustatud haigus areneb tänapäevastes külmkambrites aeglasemalt, nagu kohalikud agronoomid on täheldanud, ning b) söögikartuli mugulate viimine kohe pärast saagikoristust külmladudesse võimaldab teha söögikartuli kvaliteedisorteerimist enne pakendamist partiidena, sest ebajahukaste areneb kiiremini külmseadmetes ning nii ei turustata sellesse haigusesse nakatunud mugulaid. Nii aitab toote transport tänapäevastesse külmladudesse pärast saagikoristust ja esimest sorteerimist põllul parandada (söögiks mõeldud) „Patata Naxou“ kvalitatiivseid omadusi.
  Tekst „pärast valmimist teatab iga kartulikasvataja ühistule oma saagi ja seejärel jagab pakkekotid saagi järgi tähtsuse järjekorda“ jäetakse välja päritolutõendi muutmise tõttu.
  Lõpuks tuleb märkida, et äärtega puitaluste kasutamist mugulate põllult hilisemasse ladustamiskohta viimiseks õigustab asjaolu, et nii saab kartul vähem kahjustada ja tema kvaliteet halveneb vähem, sest talle saab osaks vähem survet kui kottides transportimise korral; lisaks hingab toode ladustamise ajal paremini ja see tagab pikema säilivusaja. |
| --- | --- |

10.

Tootespetsifikaadi 5. peatükis asendatakse alapunkti h (korjamisjärgne töötlemine) tekst

„Tänapäevase kasvatamise puhul on niisugune praktika jäänud asjakohaseks ja kujutab endast olulist tegurit, mis tagab toodetud mugulate hea kvaliteedi.

Pärast valmimist teatab iga kartulikasvataja ühistule oma saagi ja seejärel jagab pakkekotid saagi järgi tähtsuse järjekorda.

Pärast kartulite esmast sorteerimist põllul pannakse toode kottidesse ja see läbib kvaliteedikontrolli, mille teeb agronoom kohapeal. Partii, mis leitakse olevat sobiv, saadetakse pakendamisettevõttesse, kus tehakse teine kvaliteedi hindamine, millele järgneb sorteerimine, et kõrvaldada defektsed mugulad. Toode pannakse kottidesse kui kontrollitud toode.“

muudetakse järgmiselt:

„Tänapäevases kartulikasvatuses on see tava endiselt sobiv ja üks oluline tegur, mis tagab korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate hea kvaliteedi, samas kui söögikartuliks mõeldud mugulate puhul säilitatakse see tava vabatahtlikuna. Vastasel korral võivad kohalikud kartulikasvatajad pärast saagikoristust ja esimest sorteerimist, mis mugulate ülesvõtmisele peab järgnema, saata söögikartuli tänapäevastesse külmladudesse, mis saare pakendamisüksustel nüüd on (varem neid ei olnud) ja kus söögikartul säilitab oma kvalitatiivsed eriomadused mitu kuud, kuni see tarnitakse lõpptarbijatele kogu Kreekas. Põhjused, miks söögikartuli puhul on õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik, on järgmised: a) söögikartuli mugulatel esineb juhul, kui need viiakse kottides või äärtega puitalustel otse pärast saagikoristust sobivatesse ladustamiskohtadesse ning hoitakse neid sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes, vähem Phthorimaea operculella't, sest nimetatud putuka põhjustatud haigus areneb tänapäevastes külmkambrites aeglasemalt, nagu kohalikud agronoomid on täheldanud, ning b) söögikartuli mugulate viimine kohe pärast saagikoristust külmladudesse võimaldab teha söögikartuli kvaliteedi sorteerimist enne pakendamist partiidena, sest ebajahukaste areneb kiiremini külmseadmetes ning nii ei turustata sellesse haigusesse nakatunud mugulaid.

Pärast kartulite esmast sorteerimist põllul pannakse toode kottidesse või äärtega puitalustele ja see läbib eelneva kvaliteedikontrolli, mille teeb agronoom kohapeal. Partii, mis leitakse olevat sobiv, saadetakse pakendamisettevõttesse, kus tehakse teine kvaliteedi hindamine ja sorteerimine, et kõrvaldada defektsed mugulad ja panna need kontrollitud tootena kottidesse või äärtega puitalustele.“

Ka koonddokumendi punktis 3.4 asendatakse tekst

„Kõnealused etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest kohalikud kartulikasvatajad on omandanud oskusteabe, mis tagab varajase saagi saamise tänu kohalike keskkonnatingimuste parimale ärakasutamisele (kartuli maha paneku aja arvestamine lähtuvalt sademetest); pärast korjamist kasutavad nad kindlakskujunenud tehnikat, kattes mugulad õlgedega, et kartuli koor muutuks paksemaks ja transpordile vastupidavamaks ja et väliskihi kahjustused jõuaksid armistuda.“

järgmise tekstiga:

„Kõnealused etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest kohalikud kartulikasvatajad on omandanud oskusteabe, mis tagab varajase saagi saamise tänu kohalike keskkonnatingimuste parimale ärakasutamisele (kartuli maha paneku aja arvestamine lähtuvalt sademetest); pärast korjamist kasutavad nad kindlakskujunenud tehnikat, kattes seemnekartuliks mõeldud mugulad kindlasti õlgedega ja söögikartuli siis, kui seda soovivad, et kartuli koor muutuks paksemaks ja transpordile vastupidavamaks ja et väliskihi kahjustused jõuaksid armistuda.“

Ka koonddokumendi punktis 5.1.C asendatakse tekst

„Teine Naxose kartulikasvatajate eripärane viljelusmeetod seisneb korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate jätmises põllul katte all järelvalmima.“

järgmise tekstiga:

„Teine Náxose kartulikasvatajate eripärane viljelusmeetod seisneb korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate jätmises põllul katte all järelvalmima. Söögikartuliks mõeldud korjatud mugulate puhul on selle meetodi kasutamine vabatahtlik.“

Koonddokumendi punktis 5.3 (Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel) asendatakse tekst

„Lisaks on Naxose kartulikasvatajatel tavaks, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud mugulad, jäetakse seemnekartuliks mõeldud mugulad põllul kuhjadesse ja kaetakse õlekihiga, mille peale asetatakse omakorda kartulivarred, kaitsmaks mugulaid päikese eest. Seega parandab põllul toimuv järelvalmimine kartuli säilitamisvõimet, sest selle käigus muutub kartul tugevamaks ja selle koor paksemaks ning kartul muutub niisiis transpordile vastupidavamaks, samal ajal kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. See vähendab ka mürgiste glükoalkaloidide sisaldust. Söögikartuliks mõeldud mugulad viiakse kohe pärast korjamist „Patata Naxou“ ladustamise, standardimise, pakendamise ja turustamise ettevõtetesse, kus neid hoitakse sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes.“

järgmise tekstiga:

„Lisaks on Náxose kartulikasvatajatel tavaks, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud mugulad, jäetakse seemnekartuliks mõeldud mugulad põllul kuhjadesse ja kaetakse õlekihiga, mille peale asetatakse omakorda kartulivarred, kaitsmaks mugulaid päikese eest. Korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul on selle õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik. Seega parandab põllul toimuv järelvalmimine kartuli säilitamisvõimet, sest selle käigus muutub kartul tugevamaks ja selle koor paksemaks ning kartul muutub niisiis transpordile vastupidavamaks, samal ajal kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. See vähendab ka mürgiste glükoalkaloidide sisaldust. Teise võimalusena viiakse söögikartuliks mõeldud mugulad kohe pärast korjamist „Patata Naxou“ ladustamise, standardimise, pakendamise ja turustamise ettevõtetesse, kus neid hoitakse sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes.“

Ka tootespetsifikaadi punkti 6.c I alapunktis (seos toote kvaliteedi ja geograafilise piirkonna vahel) asendatakse tekst

„Veel üks Naxose eriline taimekasvatustava, millega seostatakse kohaliku seemnekartuli paremat kvaliteeti, on korjatud mugulate järelvalmimine põllul katte all. See tava ja sellega kaasnev koore kõvenemine võimaldavad vähendada nii teiseseid ründeid kui ka kartuli transpordi käigus kahjustumise tagajärgi (lisa 23). See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide (mürk) sisaldus suureneda (lisa 24).“

järgmise tekstiga:

„Veel üks Náxose eriline taimekasvatustava, millega seostatakse kohaliku seemnekartuli paremat kvaliteeti, on korjatud mugulate järelvalmimine põllul katte all. See tava ja sellega kaasnev koore kõvenemine võimaldavad vähendada nii teiseseid ründeid kui ka kartuli transpordi käigus kahjustumise tagajärgi (lisa 23). See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide sisaldus suureneda (lisa 24). Õlgedega katmise meetodit kasutatakse seemnekartuliks mõeldud mugulate korjamisjärgsel käitlemisel kohustuslikuna ja korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul vabatahtlikuna. Kui kohalikud tootjad seda ei tee, võivad nad pärast korjamist ja esimest sorteerimist, mis peab mugulate ülesvõtmisele kindlasti järgnema, viia toodetud söögikartuli tänapäevastesse külmladudesse, mis saare pakendamisüksustel nüüd on (varem neid ei olnud) ja kus söögikartul säilitab oma kvalitatiivsed eriomadused mitu kuud kuni lõpptarbijatele tarnimiseni kogu Kreekas.“

Need muudatused on vajalikud, kuna „Patata Naxou“ kaitstud geograafilise tähisena registreerimise taotluse vastuvõtmisel 2011. aasta märtsis oli suurem osa selle toodangust mõeldud seemneks, samas kui kuuel viimasel aastal on suurem osa „Patata Naxou“ toodangust olnud mõeldud turustamiseks söögikartulina ja ainult väikest osa kasutatakse seemneks. Seda toodangu otstarbe muutust põhjendab asjaolu, et söögikartuli põllul õlgedega katmise meetodi kasutamine on vabatahtlik. Väiksem nõudlus seemneistikute järele on tingitud peamiselt suurest konkurentsist, mida on viimastel aastatel pakkunud Küprose kartul, mida korjatakse varem kui Náxose kartulit ja mis katab seega Kreeka eri piirkondade vajadused varajase kartuli järele.

Põllul õlgedega katmise meetod jääb kohustuslikuks seemneistikute puhul, nagu see oli praeguseni, sest kogu selle aja, mil „Patata Naxou“ on õlgedega kaetud, see järelvalmib, kõveneb ja selle koor pakseneb ning see muutub seega transpordile vastupidavamaks, samas kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. Soovitav on need omadused säilitada, sest seemneistikuid ladustatakse pika aja vältel enne seda, kui tootjad neid järgmisel kasvatushooajal kasutavad, kusjuures neid transporditakse pikkade vahemaade taha kogu Kreekas. See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et seemneistikute edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide sisaldus suureneda.

Põhjused, miks söögikartuli puhul on õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik, on järgmised: a) söögikartuli mugulatel esineb juhul, kui need viiakse kottides või äärtega puitalustel otse pärast saagikoristust sobivatesse ladustamiskohtadesse ning hoitakse neid sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes, vähem Phthorimaea operculella't, sest nimetatud putuka põhjustatud haigus areneb tänapäevastes külmkambrites aeglasemalt, nagu kohalikud agronoomid on täheldanud, ning b) söögikartuli mugulate viimine kohe pärast saagikoristust külmladudesse võimaldab teha söögikartuli kvaliteedisorteerimist enne pakendamist partiidena, sest ebajahukaste areneb kiiremini külmseadmetes ning nii ei turustata sellesse haigusesse nakatunud mugulaid. Nii aitab toote transport tänapäevastesse külmladudesse pärast saagikoristust ja esimest sorteerimist põllul parandada (söögiks mõeldud) „Patata Naxou“ kvalitatiivseid omadusi.

Tekst „pärast valmimist teatab iga kartulikasvataja ühistule oma saagi ja seejärel jagab pakkekotid saagi järgi tähtsuse järjekorda“ jäetakse välja päritolutõendi muutmise tõttu.

Lõpuks tuleb märkida, et äärtega puitaluste kasutamist mugulate põllult hilisemasse ladustamiskohta viimiseks õigustab asjaolu, et nii saab kartul vähem kahjustada ja tema kvaliteet halveneb vähem, sest talle saab osaks vähem survet kui kottides transportimise korral; lisaks hingab toode ladustamise ajal paremini ja see tagab pikema säilivusaja.

Kontrollid

| 11. | Tootespetsifikaadi 7. peatükis asendatakse tekst






  „1. | Põllumajandustoodete sertifitseerimise ja kontrolli organisatsioon





  (O.P.E.GE.P) |
| --- | --- | --- |
| Aadress: Patision & Androu 1, 11257 Ateena, Kreeka |
| Tel +30 2108231253 |
| Faks +30 2108231438 |

11.

Tootespetsifikaadi 7. peatükis asendatakse tekst

„1.

Põllumajandustoodete sertifitseerimise ja kontrolli organisatsioon

(O.P.E.GE.P)

Aadress: Patision & Androu 1, 11257 Ateena, Kreeka

Tel +30 2108231253

Faks +30 2108231438

| 2. | Küklaadide maakonna valitsus





  Maaelu arengu direktoraat |
| --- | --- |
| Aadress: Afroditis 2, 84100 Ermoupoli, Kreeka |
| Tel +30 2281082696 |

2.

Küklaadide maakonna valitsus

Maaelu arengu direktoraat

Aadress: Afroditis 2, 84100 Ermoupoli, Kreeka

Tel +30 2281082696

E-post: u14403@minagric.gr.“

järgmise tekstiga:

„Pädevad asutused, kelle ülesanne on kontrollida „Patata Naxou“ vastavust tootespetsifikaadi nõuetele, on järgmised:

| 1) | Ν.P.I.D. põllumajandustoodete kvaliteedi tagamise peadirektoraat ELGO-DIMITRA (aadress: Kourtidou 56–58 & Nirvana, 11145 Ateena, Kreeka, tel +30 2108392000). |
| --- | --- |

1)

Ν.P.I.D. põllumajandustoodete kvaliteedi tagamise peadirektoraat ELGO-DIMITRA (aadress: Kourtidou 56–58 & Nirvana, 11145 Ateena, Kreeka, tel +30 2108392000).

| 2) | Egeuse mere lõunaosa piirkondliku maamajanduse ja veterinaarmeditsiini peadirektoraat (aadress: G. Mavrou 2, Periochi Zefiros, Rhodos, Kreeka, tel +30 2241364912 ja +30 2241364876). |
| --- | --- |

2)

Egeuse mere lõunaosa piirkondliku maamajanduse ja veterinaarmeditsiini peadirektoraat (aadress: G. Mavrou 2, Periochi Zefiros, Rhodos, Kreeka, tel +30 2241364912 ja +30 2241364876).

| 3) | Maamajanduse osakonna piirkondlik üksus, Náxos (aadress: Chora, Náxose linn, Kreeka)“. |
| --- | --- |

3)

Maamajanduse osakonna piirkondlik üksus, Náxos (aadress: Chora, Náxose linn, Kreeka)“.

Muudatuse eesmärk on ajakohastada nende talituste kontaktandmed, kelle ülesanne on kontrollida tootespetsifikaadi järgimist.

KOONDDOKUMENT

„ΠΑΤΑΤΑ ΝΑΞΟΥ“ („PATATA NAXOU“)

ELi nr: PGI-GR-0708-AM01-14.11.2019

KPN ( ) KGT (X)

1.   Nimetus

„Πατάτα Νάξου“ („Patata Naxou“)

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetusega „Patata Naxou“ tähistatakse liiki Solanum tuberosum kuuluvat mugulat, mis kõlbab inimtoiduks pärast eelnevat töötlemist (söögikartul). Mugul on ümar või pikergune ning selle suurus jääb vahemikku 35–75 mm. Pindmine kiht ehk koor on sile ning ühtlase tekstuuriga ja helekollase või kollase värvusega. Kartuli silmad, mida on mugula kohta kümmekond, asuvad pindmises kihis ja mugulale on iseloomulik valge, kollane või valkjaskollane viljaliha.

Peale selle on „Patata Naxou“ mugulad ühesuurused, puhta välimusega, ilma parasiitide ega haiguste põhjustatud kahjustusteta, suure kuivainesisaldusega (> 18 %) ja vähese suhkrusisaldusega (< 1 %) ning kevadine mahapanek annab väga varajase saagi.

Náxose geograafilises piirkonnas kasvatatakse järgmisi kartulisorte: 'Liseta', 'Spunta', 'Marfona', 'Vivaldi', 'Alaska', 'El Beida', 'Farida', 'Noha ja 'Burren'.

Praegu on Náxose saarel kaks mahapanekukorda: kevadine kartul pannakse maha jaanuari keskpaigast kuni märtsi alguseni ja sügisene kartul augusti algusest kuni septembri esimeste päevadeni. Kevadise kartuli korjamine algab aprilli lõpus ja lõpeb juulikuu kümne esimese päeva jooksul.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Tooraine

—

Sööt

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmisetapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on kartuli mulda panek, harimine, korjamine ja mugulate järelvalmimine.

Kõnealused etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, sest kohalikud kartulikasvatajad on omandanud oskusteabe, mis tagab varajase saagi saamise tänu kohalike keskkonnatingimuste parimale ärakasutamisele (kartuli maha paneku aja arvestamine lähtuvalt sademetest); pärast korjamist kasutavad nad kindlakskujunenud tehnikat, kattes seemnekartuliks mõeldud mugulad kindlasti õlgedega ja söögikartuli siis, kui seda soovivad, et kartuli koor muutuks paksemaks ja transpordile vastupidavamaks ja et väliskihi kahjustused jõuaksid armistuda.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kartulit „Patata Naxou“ kasvatatakse Náxose saarel. Oma 428 km2 suuruse pindalaga on saar Egeuse mere lõunaosas asuva Küklaadide maakonna kõige suurem saar. Haritavate kartulipõldude pindala on sügisel 150–170 hektarit ja kevadel 300 hektarit.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

A. Kliima. Allpool osutatud kliimatingimusi peetakse toodangu kvaliteedi puhul esmatähtsaks:

| 1) | võrdlemisi niiske keskkond, mille puhul aasta keskmine näitaja on 71; |
| --- | --- |

1)

võrdlemisi niiske keskkond, mille puhul aasta keskmine näitaja on 71;

| 2) | sademed, mille aastane keskmine ulatub 370 mm-ni; |
| --- | --- |

2)

sademed, mille aastane keskmine ulatub 370 mm-ni;

| 3) | kogu aasta jooksul puhuvad valdavalt põhjatuuled; |
| --- | --- |

3)

kogu aasta jooksul puhuvad valdavalt põhjatuuled;

| 4) | aasta keskmine temperatuur on ühtlaselt 17,5 °C; |
| --- | --- |

4)

aasta keskmine temperatuur on ühtlaselt 17,5 °C;

| 5) | aastas on 202 päikeselist päeva; |
| --- | --- |

5)

aastas on 202 päikeselist päeva;

| 6) | külmad sisuliselt puuduvad. |
| --- | --- |

6)

külmad sisuliselt puuduvad.

„Patata Naxou“ kasvatamist mõjutavad kliimategurid on madal õhuniiskuse tase ja kõrge temperatuur. Need tingimused ei lase levida ebajahukastel (Phytophthora sp.), mis on valdav kartulikasvatuses esinevate kahjude põhjustaja. Ebajahukaste levikut soodustab suhteline õhuniiskus üle 90 % ja õhutemperatuur, mis jääb alla 27 °C. Náxose saare kliimatingimused aitavad seega ära hoida kõige suuremat ohtu kartulikasvatusele, ning et kõnealuses geograafilises piirkonnas on ka muid taimehaigusi põhjustavaid tegureid vähe, ei ole neis tingimustes taimekaitseaineid vaja kasutada.

Lisaks sellele aitab Náxose saare kõrge temperatuur koos rohke päikesevalgusega pikendada kartuli vegetatiivset tsüklit kogu aastale, tagades mugulate ideaalse valmimise. Lisaks aitab päeva ja öö temperatuuride vaheldumine kaasa mugulate moodustumisele.

B. Pinnas. Náxose geoloogiline aluskiht koosneb kristallkivimitest, mis on peamiselt graniit, gneiss, marmor ja saare mäemassiivil kiltkivi, ning tasandikel ja rannikuosas tertsiaarajastu settekivimitest, mis on peamiselt mergel, liivakivi ja konglomeraat.

Saare mullakiht on väga paks ning see koosneb liivast ja teralisest savist, ei sisalda naatriumit ning selle puhul ei esine erosiooniohtu. Pinnas sisaldab piisaval hulgal fosforit ja kaaliumit, magneesiumisisaldus on keskmine ja orgaanilisi aineid vähe. Pinnase liiv-savine koostis võimaldab head niiskuse filtreerimist ning tänu sellele kasvavad selles ühesuurused ja korrapärased mugulad.

C. Inimtegurid. Kartuliviljelus on täielikult kohandunud kohalikele tingimustele vastavaks – kõiki eespool loetletud eeliseid kombineerides õnnestub tänu väljakujunenud tavadele hooajalisi sademeid kõige tõhusamalt ära kasutada. Novembrist veebruarini kestval sademetehooajal toimub sügiseste mugulate väljakujunemine ja kevadiste kartulite idanemine. Náxose kartulikasvatus on suurepäraselt kohastunud piirkonna kliimatingimustega, mis tagab kartulile vahetult ühe peamistest omadustest, nimelt varajase valmimisaja.

Teine Náxose kartulikasvatajate eripärane viljelusmeetod seisneb korjatud seemnekartuliks mõeldud mugulate jätmises põllul katte alla järelvalmima. Korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul on selle meetodi kasutamine vabatahtlik. Täpsemalt toimub see nii, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud kartulid, kasutavad kohalikud kartulikasvatajad neile omast tehnikat, nimelt katavad mugulad põllul õlekihiga, mille peale pannakse veel kiht kartulivarsi, et kaitsta mugulaid päikese eest. Kogu selle aja jooksul kartul „Patata Naxou“ valmib, muutub kõvemaks ja selle koor pakseneb, muutes kartuli transpordile vastupidavamaks, sel ajal armistuvad ka kahjustused, mis varem olid õhukesse koorde tekkinud. See tava võimaldab ühtlasi vähendada ohtu, et edaspidise töötlemise käigus võiks mugulate glükoalkaloidide sisaldus suureneda.

5.2.   Toote eripära

Kartul „Patata Naxou” on turul eriliselt tuntud kui hea kvaliteedi ja väga stabiilsete omadustega toode. Tuntus ulatub tagasi kaasaegse Kreeka riigi algusaegadesse ja kestab juba rohkem kui kaks sajandit. Toode seostub Náxose saarega ja kohaliku ühiskonna jaoks on sel suur tähtsus. Kartulit „Patata Naxou“ on ära märgitud turisti käsiraamatutes, nii Kreeka kui ka välismaises meedias ning tuntud kokkade retseptides.

Peale selle on kartuli „Patata Naxou“ varajasus selline omadus, mis annab tootele erilise turuväärtuse.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Toote seos piirkonnaga põhineb toote mainel. Kartuli „Patata Naxou“ kvaliteedi erinevus muudest kartulitest tuleneb Náxose saare eripärastest geoloogilistest ja kliimatingimustest, millele lisanduvad kohalikele tingimustele vastavad viljelustavad. Osutatud erinevus tagab kartulile „Patata Naxou“ Kreeka kontekstis erilise tuntuse, mida kinnitavad viited kartulile juba XIX sajandi esimesel poolel, kui kartulikasvatus Kreekas alles levima hakkas.

„Patata Naxou“ saavutas oma tuntuse 1841. aastal, kui seda pakuti saart külastanud kuningas Othonile kui kohalikku hõrgutist. 1874. aastal kirjeldas Dugit seda kui Náxose saare üht märkimisväärset põllumajandustoodet. Üsna pika aja pärast, aastal 1911 registreeriti Kreekas toimunud esimese arhiveeritud põllumajandusloenduse käigus Náxose saare kartulikasvatusalana 111,9 hektarit. 1926. aastal oli „Patata Naxou“ tuntus juba nii levinud, et Glinado kommuun valis oma pitsatiembleemiks kartulitaime.

Náxose saarel kasvatatud kartulite suurepärase kvaliteedi tõttu rajas Kreeka riik 1953. aastal saarele riikliku seemnekartulikeskuse, 1959. aastal kandis ta „Patata Naxou“ riigi kaitstavate toodete nimekirja. Sellest peale on „Patata Naxou“ üks saare kohalikke tooteid, mida tuuakse esile nii Kreeka kui ka välismaistes turisti käsiraamatutes.

Tänapäeval on „Patata Naxou“ tuntud kogu Kreekas, millest annavad tunnistust ka rohked viited ajakirjades ja ajalehtedes. Kartulist „Patata Naxou“ räägitakse ka turisti käsiraamatutes ja spetsiaalsetes gastronoomiaajakirjades. Kartulit kasutatakse tuntud Kreeka kokkade retseptides ja sellele osutatakse toiduteemalistes arvamusavaldustes, samuti on sel kindel koht mainekate restoranide menüüs. Peale selle korraldavad Náxose kohalikud ametivõimud kartulipidustusi, mis kinnitavad veelgi kartuli tuntust ja tema tähtsust kohaliku ühiskonna jaoks pika ajaloo vältel.

Kartulit „Patata Naxou“ iseloomustab kevadise saagi varajasus. Täpsemalt on siin väga olulised viljelustavad, sest kartul pannakse maha ajal, mil ta saab hooajalistest sademetest ja veevarudest kõige suuremat kasu. Kartul „Patata Naxou“ on varajane ning see omapära annab tootele turul erilise väärtuse ja teeb temast nõutud toote suve alguses, kui varajast kartulit esineb veel vähe.

Lisaks on Náxose kartulikasvatajatel tavaks, et pärast kartulivõtule järgnenud esimest sorteerimist põllul, mille käigus eemaldatakse võõrkehad ja kahjustatud mugulad, jäetakse seemnekartuliks mõeldud mugulad põllul kuhjadesse ja kaetakse õlekihiga, mille peale asetatakse omakorda kartulivarred, kaitsmaks mugulaid päikese eest. Korjatud söögikartuliks mõeldud mugulate puhul on selle õlgedega katmise meetodi kasutamine vabatahtlik. Seega parandab põllul toimuv järelvalmimine kartuli säilitamisvõimet, sest selle käigus muutub kartul tugevamaks ja selle koor paksemaks ning kartul muutub niisiis transpordile vastupidavamaks, samal ajal kui mitmesugused pinnakahjustused armistuvad. See vähendab ka mürgiste glükoalkaloidide sisaldust. Teise võimalusena viiakse söögikartuliks mõeldud mugulad kohe pärast korjamist „Patata Naxou“ ladustamise, standardimise, pakendamise ja turustamise ettevõtetesse, kus neid hoitakse sobivates niiskus- ja temperatuuritingimustes.

Peale selle on „Patata Naxou“ kasvatamist soodustavatele piirkonna ilmastikutingimustele omane vähene niiskusesisaldus ja kõrge temperatuur, mis on takistuseks seenhaiguse Phytophthora sp. levikule, vähendades seega sellest raskest kartulihaigusest tulenevaid võimalikke riske. Kuna saarel ei esine palju patogeenseid tegureid, kasutatakse taimekaitsevahendeid väga vähe. Lisaks aitab Náxose saare kõrge temperatuur koos rohke päikesevalgusega pikendada kartuli vegetatiivset tsüklit kogu aastale, tagades mugulate ideaalse valmimise. Mugulate moodustumisele aitab kaasa ka päeva ja öö temperatuuride vaheldumine, pinnase liiv-savine koostis võimaldab omakorda head niiskuse filtreerimist ning tänu sellele kasvavad selles ühesuurused ja korrapärased mugulad.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_patata_naxou120520.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---