# Eiropas Savienības C 334/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 334 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 8. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 334

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 8. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja |
| | 37. sesija – Bukareste (Rumānija), 2019. gada 18.–20. marts |
| 2020/C 334/01 | Pirmdienas, 2019. gada 18. marta, sēdes protokols | 1 |
| 2020/C 334/02 | Otrdienas, 2019. gada 19. marta, priekšpusdienas sēdes protokols | 5 |
| 2020/C 334/03 | Otrdienas, 2019. gada 19. marta, pēcpusdienas sēdes protokols | 8 |
| 2020/C 334/04 | Trešdienas, 2019. gada 20. marta, priekšpusdienas sēdes protokols | 11 |
| 2020/C 334/05 | Trešdienas, 2019. gada 20. marta, pēcpusdienas sēdes protokols | 14 |

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

37. sesija – Bukareste (Rumānija), 2019. gada 18.–20. marts

37. sesija – Bukareste (Rumānija), 2019. gada 18.–20. marts

2020/C 334/01

Pirmdienas, 2019. gada 18. marta, sēdes protokols

1

2020/C 334/02

Otrdienas, 2019. gada 19. marta, priekšpusdienas sēdes protokols

5

2020/C 334/03

Otrdienas, 2019. gada 19. marta, pēcpusdienas sēdes protokols

8

2020/C 334/04

Trešdienas, 2019. gada 20. marta, priekšpusdienas sēdes protokols

11

2020/C 334/05

Trešdienas, 2019. gada 20. marta, pēcpusdienas sēdes protokols

14

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas dalībvalstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja

37. sesija – Bukareste (Rumānija), 2019. gada 18.–20. marts

| 8.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/1

---

PIRMDIENAS, 2019. GADA 18. MARTA, SĒDES PROTOKOLS

(2020/C 334/01)

SATURS

| Oficiālā atklāšana | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP102.732) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijas pēdējām sēdēm | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par lēmumiem, kas pieņemti Prezidija 2019. gada 17. marta sanāksmē. | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa N. Mimica paziņojums par komisāra piecu gadu pilnvaru termiņa izvērtēšanu, jaunākā informācija par stāvokli sarunās pēc Kotonū nolīguma darbības beigām un iniciatīvu Spotlight. | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli N. Mimica – brīvais mikrofons | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Laiks jautājumu uzdošanai Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Brexit ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Sieviešu forums | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2019. GADA 18. MARTA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēde tika atklāta plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšana

Asambleju uzrunāja šādi dalībnieki:

Rumānijas ārlietu ministrs Teodor Meleşcanu, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Joseph Owona Kono, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel un Rumānijas Senāta priekšsēdētājs Călin Popescu-Tăriceanu.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 12.21 un atsākta plkst. 15.02.)

SĒDI VADĪJA: Joseph OWONA KONO

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētāja sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, ko nosūtījušas ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlaments, tiks pievienots šim protokolam.

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP102.732)

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijas pēdējām sēdēm

Pēdējās sēdes protokols vēl nebija apstiprināts. Ja deputāti līdz 2019. gada 19. marta plkst. 10.00 neiesniegs komentārus, protokolu uzskatīs par apstiprinātu.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par lēmumiem, kas pieņemti Prezidija 2019. gada 17. marta sanāksmē

Līdzpriekšsēdētājs ziņoja par 2019. gada 17. marta Biroja sēdes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumu projektus: | Politisko lietu komiteja







  — | Demokrātija un konstitūcijas ievērošana ES un ĀKK valstīs |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumu projektus:

Politisko lietu komiteja

—

Demokrātija un konstitūcijas ievērošana ES un ĀKK valstīs

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | ĀKK valstu tautsaimniecību diversifikācija: izaicinājumi un iespējas |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

ĀKK valstu tautsaimniecību diversifikācija: izaicinājumi un iespējas

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Jaunatnes bezdarba samazināšana ĀKK un ES valstīs |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Jaunatnes bezdarba samazināšana ĀKK un ES valstīs

| b) | Asamblejas 38. sesija notiks no 2019. gada 30. novembra līdz 4. decembrim Kigali (Ruanda). |
| --- | --- |

b)

Asamblejas 38. sesija notiks no 2019. gada 30. novembra līdz 4. decembrim Kigali (Ruanda).

| c) | Faktu konstatēšanas brauciens uz Togo notiks no 2019. gada 31. marta līdz 2. aprīlim. |
| --- | --- |

c)

Faktu konstatēšanas brauciens uz Togo notiks no 2019. gada 31. marta līdz 2. aprīlim.

Uzstājās: sers Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas)

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā Komisijas locekļa
  N. Mimica paziņojums par komisāra piecu gadu pilnvaru termiņa izvērtēšanu, jaunākā informācija par stāvokli sarunās pēc Kotonū nolīguma darbības beigām un iniciatīvu Spotlight

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis N. Mimica atgādināja par Kotonū partnerattiecību nozīmi un sniedza jaunāko informāciju par pašreizējo stāvokli sarunās pēc Kotonū nolīguma darbības beigām. Turpmāko partnerattiecību mērķis ir izveidot stratēģiskāku un ietekmīgāku ĀKK un ES aliansi starptautiskā mērogā. Pateicoties ierosinātajai reģionālajai struktūrai, paredzams, ka jaunās partnerattiecības labāk atbildīs reģionālajiem un vietējiem apstākļiem. Sarunas virzās uz priekšu, un paredzams, ka otrā kārta beigsies 2019. gada aprīlī. Komisārs arī sniedza informāciju par ES un ANO iniciatīvu Spotlight, kuras mērķis ir novērst un izbeigt visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm. Komisārs mudināja Asamblejas dalībniekus palīdzēt šai iniciatīvai gūt panākumus.

5.   Debates ar N. Mimica
  , par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgo Komisijas locekli – brīvais mikrofons

Uzstājās: Clifford Andre (Seišelas), Halifa Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), sers Louis H. Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Pally Iriase (Nigērija), Alpha Ousmane (Burkinafaso), Sangeet Fowder (Maurīcija), Ahamada Soukouna (Mali), Louis Michel, Ben Abdallah Banda (Ghana), Oumouri Mmadi Hassani (Komoru Salas), Sebastian C. Kopulande (Zambija), Jacob Oulanyah (Uganda), Babiker Mohamed Tom Bakhit Dafaalla (Sudāna), André Misiekaba (Surinama), Federico Abaga Ondo (Ekvatoriālā Gvineja), Siaosi Ofa Ki V. Sovaleni (Tonga), Agathon Rwasa (Burundi), Papa Babou Ndiaye (Senegāla), Margaret Kamar (Kenija) un Rick Tchamako Mahe (Vanuatu).

Daudzi ĀKK locekļi uzdeva jautājumus par sarunām pēc Kotonū nolīguma darbības beigām un pauda bažas par ierosināto reģionālo struktūru, kas tika uztverta kā mēģinājums sagraut ĀKK grupu un tās identitāti. Tika pieprasīts skaidrojums par kopējo ĀKK fondu, par turpmāko institucionālo struktūru un par turpmāko partnerattiecību parlamentāro dimensiju. Tika uzdoti jautājumi par saikni starp drošību un attīstību un situāciju Sāhelā un G5 valstīs, citi jautājumi bija saistīti ar tirdzniecības jautājumiem, Brexit ietekmi uz ĀKK valstu ekonomiku, nodokļu pārvaldību un ES politiku inovācijas un tehnoloģiju nodošanas jomā.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz dalībnieku uzdotajiem jautājumiem brīvā mikrofona procedūras kārtībā.

6.   Laiks jautājumu uzdošanai Komisijai

Komisijai kopumā uzdeva 11 jautājumus.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz papildu jautājumiem, kas bija saistīti ar šādiem sākotnējiem jautājumiem:

| | 1. mutiskais jautājums, ko uzdeva Neena Gill, bija par Āfrikas un ES partnerību enerģētikas jomā un ES klimata finansējumu ĀAK partnervalstīm. |
| --- | --- |

1. mutiskais jautājums, ko uzdeva Neena Gill, bija par Āfrikas un ES partnerību enerģētikas jomā un ES klimata finansējumu ĀAK partnervalstīm.

| | 2. mutisko jautājumu uzdeva Jo Leinen par ĀKK valstu iesaistīšanu ES klimata diplomātijas stratēģijā. |
| --- | --- |

2. mutisko jautājumu uzdeva Jo Leinen par ĀKK valstu iesaistīšanu ES klimata diplomātijas stratēģijā.

| | 3. mutisko jautājumu uzdeva Enrique Guerrero Salom par minimālās pašpaļāvības spējas noteikšanu veselības aprūpes nozarē Centrālāfrikas Republikā, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Dienvidsudānā. |
| --- | --- |

3. mutisko jautājumu uzdeva Enrique Guerrero Salom par minimālās pašpaļāvības spējas noteikšanu veselības aprūpes nozarē Centrālāfrikas Republikā, Kongo Demokrātiskajā Republikā un Dienvidsudānā.

| | 5. mutisko jautājumu uzdeva Norbert Neuser par ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai. |
| --- | --- |

5. mutisko jautājumu uzdeva Norbert Neuser par ES Ārkārtas trasta fondu Āfrikai.

| | 7. mutisko jautājumu uzdeva Thierry Cornillet (aizstāja Nathalie Griesbeck) par ĀKK un ES attiecībām un cīņu pret korupciju. |
| --- | --- |

7. mutisko jautājumu uzdeva Thierry Cornillet (aizstāja Nathalie Griesbeck) par ĀKK un ES attiecībām un cīņu pret korupciju.

| | 8. mutisko jautājumu uzdeva Halifa Sallah (Gambija) par ilgtspējīgas un atbildīgas zivsaimniecības nolīgumu ar ĀKK valstīm. |
| --- | --- |

8. mutisko jautājumu uzdeva Halifa Sallah (Gambija) par ilgtspējīgas un atbildīgas zivsaimniecības nolīgumu ar ĀKK valstīm.

| | 9. mutisko jautājumu uzdeva Catherine Bearder par ĀKK un ES partnerību. |
| --- | --- |

9. mutisko jautājumu uzdeva Catherine Bearder par ĀKK un ES partnerību.

| | 11. mutisko jautājumu uzdeva Maria Heubuch (aizstāja Bodil Valero) par situāciju Burundi. |
| --- | --- |

11. mutisko jautājumu uzdeva Maria Heubuch (aizstāja Bodil Valero) par situāciju Burundi.

4., 6. un 10. jautājuma autori sēdē nepiedalījās.

7.   Komisijas īstenotie pasākumi saistībā ar Apvienotās parlamentārās asamblejas 36. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Komisārs N. Mimica norādīja, ka Komisija ir nosūtījusi paziņojumus par Kotonū (Benina) pieņemtajām rezolūcijām saistībā ar: cīņu pret kibernoziedzību un narkotiku tirdzniecību; mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību, kas ir ĀKK valstu ekonomisko pārmaiņu pamats; cīņu pret savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības destabilizējošo ietekmi ĀKK valstīs un pasākumiem ES rīcības plāna ārējās dimensijas īstenošanu attiecībā uz savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu, kā arī nepieciešamību steidzami reaģēt uz arvien pieaugošā populisma ietekmi uz globalizāciju, kā arī uz klimata pārmaiņu ietekmi, jo īpaši uz mazo salu jaunattīstības valstīm. Šie papildu paziņojumi tika apspriesti attiecīgajās komiteju sanāksmēs.

8.   
  Brexit ietekme uz ĀKK un ES partnerattiecībām

Debates bez rezolūcijas ar Sadraudzības sekretariāta ģenerālsekretāri baronesi Patricia Scotland

Sadraudzības ģenerālsekretāre baronese Scotland augstu novērtēja ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīmi un minēja pašreizējo auglīgo sadarbību starp ĀKK valstīm un Sadraudzību. Viņa atgādināja, ka 40 ĀKK valstis ir arī Sadraudzības locekles un tām ir daudzas līdzības, piemēram, ciešas vēsturiskas saites, valoda un anglosakšu tiesības. Viņa vērsa uzmanību uz Brexit ietekmi uz tirdzniecību, kas galu galā būs atkarīga no Apvienotās Karalistes turpmākajām attiecībām ar ES. Baronese Scotland izklāstīja, kā Sadraudzība nākotnē varētu sadarboties ar ĀKK valstīm, un minēja iespēju stiprināt esošās sadarbības jomas un pastiprināt partnerattiecības.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Michael Gahler, Halifa Baboucar Sallah (Gambija), David Martin, sers Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Catherine Bearder, Clifford Andre (Seišelas), Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Adjedoue Weidou (Čada), Joachim Zeller, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svatini Karaliste), Neena Gill, Pedro Silva Pereira, Julie Ward, Mauricia Thomas-Francis (Sentlūsija), Sebastian C. Kopulande (Zambija) un Jo Leinen.

Vairāki ĀKK locekļi pauda bažas par Brexit ietekmi uz tirdzniecību, ĀKK preču eksportu un izcelsmes noteikumiem. Tika uzdoti arī jautājumi par Brexit ietekmi uz finanšu resursiem, kas piešķirti attīstības un tehniskās palīdzības noteikumiem.

9.   Sieviešu forums

Foruma līdzpriekšsēdētāja Julie Ward iepazīstināja ar secinājumiem, kuros galvenā uzmanība pievērsta sieviešu un meiteņu tirdzniecības apkarošanai Eiropā un ĀKK valstīs. Komitejas locekļi tika informēti par īpašo situāciju Rumānijā, kur arvien vairāk sieviešu un meiteņu tiek pārdotas seksuālos, darba un orgānu tirdzniecības nolūkos. Neraugoties uz to, ka pastāv atbilstošs tiesiskais regulējums, Rumānijas iestādes saskaras ar grūtībām cīņā pret noziedzīgām bandām, kas iesaistītas šādā tirdzniecībā. Tika ierosināts šo tematu turpmāk apspriest politiskajā vai sociālo lietu komitejā.

Uzstājās: Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Tulia Ackson (Tanzānija).

(Sēde tika slēgta plkst. 18.43.)

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

José Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(pienākumu izpildītājs)

līdzģenerālsekretāri

---

| 8.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/5

---

OTRDIENAS, 2019. GADA 19. MARTA, PRIEKŠPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(2020/C 334/02)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 10. | Vai ir mūsu ekonomikas modelis ir saderīgs ar klimata pārmaiņām? | 5 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Steidzams jautājums Nr. 1. Aktuāli jautājumi un problēmas, kas saistītas ar tiesiskumu Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs | 5 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Iespējas izmantot atjaunojamos energoresursus ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšanā ĀKK valstīs, jo īpaši attālos apvidos | 6 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Kopējā bērnu, pusaudžu un jauniešu, kas neapmeklē skolu, skaita samazināšana ĀKK valstīs | 6 |
| --- | --- | --- |

13.

OTRDIENAS, 2019. GADA 19. MARTA, PRIEKŠPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

Sēdi atklāja plkst. 9.00

SĒDI VADĪJA: Joseph OWONA KONO

Līdzpriekšsēdētājs

10.   Vai ir mūsu ekonomikas modelis ir saderīgs ar klimata pārmaiņām?

Debates bez rezolūcijas ar bijušo

Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) izpildsekretāru Yvo de Boer ievadīja debates bez rezolūcijas par mūsu ekonomikas modeļa saderību ar klimata pārmaiņām, norādot, ka, lai gan atjaunojamās enerģijas izmaksas ir ievērojami samazinājušās, oglekļa dioksīda emisijas ir lielākas nekā jebkad agrāk.

Savā runā viņš pievērsa uzmanību tam, ko politiķi var darīt, lai efektīvi īstenotu Parīzes nolīgumu. Līdz šim nolīgumu ir parakstījušas 180 valstis, bet tikai 16 valstis ir izstrādājušas stratēģijas tā mērķu sasniegšanai. Viens no iemesliem ir tas, ka valdību nostāja ir izskaust nabadzību, veicinot izaugsmi, un ka tehnoloģijas bieži vien sākumā izmaksā dārgi. Viņš ierosināja, ka politikas veidotājiem vajadzētu uzstāt uz ieguldījumu ilgtspējas sistemātisku novērtējumu un ka gan iedzīvotājiem, gan līdzekļu devējiem būtu finansiāli jāatbalsta sākotnējie ieguldījumi tehnoloģijās, kas nepieciešamas atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai. Labā ziņa ir tāda, ka valstis, kas agrāk negribēja iesaistīties, piemēram, Ķīna un Indija, īsteno ievērojamus centienus, lai kļūtu par ilgtspējīgām ekonomikām.

Uzstājās: Alfa Ousmane (Burkinafaso), Theodor Dumitru Stolojan, Jo Leinen, Lucie Milebou-Aubusson (Gabona), Catherine Bearder, Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Maria Heubuch, Michel Kamano (Gvineja), Lídia Senra Rodríguez, Moses Cheboi (Kenija), Raphael Joseph Mhone (Malāvija), Louis Joseph Manscour, Amadou Dioffo (Nigēra), Faumuina Liuga (Samoa), Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seišelas), Mathew Sahr Nyuma (Sierraleone), Andre Misiekaba (Surinama), Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Mali), Ana Rita Geremias Sithole (Mozambika), Price Cyprien (Haiti), Louis Michel, Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Sēdes locekļi vienojās, ka pašreizējais ekonomiskais modelis, kas balstīts uz preču neierobežotu patēriņu, kavē ilgtspējīgu attīstību un apdraud cilvēces izdzīvošanu. Tādēļ ir ļoti svarīgi pielāgot ekonomikas modeli tā, lai tas būtu saderīgs ar klimata pārmaiņu samazināšanas un ilgtspējīgas attīstības mērķiem.

11.   Steidzams jautājums Nr. 1. Aktuāli jautājumi un problēmas, kas saistītas ar tiesiskumu Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs

Gan ĀKK, gan ES dalībvalstu starpā pastāvēja skaidra vienprātība par to, ka tiesiskuma ievērošana ir jebkuras labi funkcionējošas demokrātijas pamatā un ka tas ir svarīgs, lai atbalstītu un aizsargātu cilvēktiesības un brīvības.

Vairāki sēdes dalībnieki runāja par tiesiskuma problēmām – gan Eiropā, gan ĀKK valstīs –, piemēram, par ierobežotām iespējām pilsoniskajai sabiedrībai, ierobežojumiem attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvību, viltus ziņām un populismu, nepamatotu ārvalstu ietekmi uz vēlēšanām, korupciju un varas ļaunprātīgu izmantošanu, ko īsteno valdības un citas valsts iestādes.

Komoru Salu pārstāvis sniedza pārskatu par pirmsvēlēšanu situāciju šajā valstī, norādot uz demokrātiskas pārredzamības trūkumu, un lūdza, lai viņa paziņojums par šo jautājumu tiktu atspoguļots protokolā.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Frank Engel, Oumouri Mmadi Hassani Oumouri (Komoru Salas), Juan Fernando Lopez Aguilar, Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Lídia Senra Rodríguez, Nicolas Bay, Michael Gahler, Clifford Andre (Seišelas), Julie Ward, Adjedoue Weidou (Čada), Jacob L. Oulanyah (Uganda), Loius Michel, Marius Yaya Doumba (Kamerūna), Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Sēdes dalībnieki uzsvēra ciešākas sadarbības nozīmi šo problēmu risināšanā un to, ka nākamajā ES un ĀKK nolīgumā ir jānodrošina turpmāka tiesiskuma ievērošana.

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Clifford Andre (Seišelas) un Željana Zovko

Sēdes dalībnieki atzinīgi vērtēja savlaicīgo ziņojumu par piekļuves nodrošināšanu pieejamai, uzticamai, ilgtspējīgai un mūsdienīgai enerģijai visiem atbilstoši rīcībai klimata politikas jomā un Parīzes nolīguma mērķiem. Ziņojumā ir iekļauti vairāki ieteikumi un ierosināti inovatīvi sadarbības veidi starp ES un ĀKK valstīm, lai attīstītu ĀKK partneru ilgtspējīgas enerģijas potenciālu, jo īpaši attālos reģionos. Tajā arī aicināts integrēt transversālus jautājumus un nodrošināt piekļuvi atjaunojamiem, cenas ziņā pieejamiem un efektīviem energoresursiem.

Uzstājās: Marius Yaya Doumba (Kamerūna), Stefan Gehrold, Davy Victorien Yama (Centrālāfrikas Republika), Thierry Cornillet, Jo Leinen, Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Michel Kamano (Gvineja), Federico Abaga Ondo (Ekvatoriālā Gvineja), Price Cyprien (Haiti), Lídia Senra Rodríguez, Moses Cheboi (Kenija), Raphael Joseph Mhone (Malāvija), Joachim Zeller, Amadou Dioffo (Nigēra), Mauricia Thomas-Francis (Sentlūsija), Faumuina Liuga (Samoa), Norbert Neuser, Adjedoue Weidou (Čada), Babiker Mohamed Tom Bakhit Dafaalla (Sudāna), Maria Heubuch, Siaosi Ofa Ki Vahafolau Sovaleni (Tonga), Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debates noslēdza līdzreferenti Clifford Andre un Frank Engel, kurš aizstāja Željana Zovko.

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Joseph Yopy Yopy (Papua-Jaungvineja) un Laura Agea

Ar šo jautājumu iepazīstināja līdzreferents Joseph Yopy Yopy (Papua-Jaungvineja).

Loti svarīga bija vietējo finanšu iestāžu sniegtā atbalsta decentralizācija, jo tā palīdzēja izvairīties no tā, ka skolēni priekšlaicīgi pārtrauc mācības, tādējādi šis atbalsts varēja labāk sasniegt skolas, kurām tas bija visvairāk nepieciešams. Lai mudinātu jauniešus nepamest skolu, tika ierosināti arī vairāki citi risinājumi: līdz ar pienācīgas infrastruktūras nodrošināšanu skolas varētu padarīt pievilcīgākas, sniedzot bezmaksas maltītes, piedāvājot papildu aktivitātes, piemēram, sportu, kā arī nodrošinot atbilstošus sanitāros materiālus un ierīkojot atsevišķas tualetes zēniem un meitenēm, lai pusaudzes meitenes nepārtrauktu apmeklēt skolu, baidoties no iespējamā apkaunojuma. Turklāt tika uzsvērts, ka ir nepieciešama obligāta primārā un vidējā izglītība, kā arī neformālā izglītība, piemēram, profesionālā apmācība visiem, gan formālās izglītības sistēmā, gan ārpus tās.

Uzstājās: Alpha Ousmane (Burkinafaso), Stefan Gehrold, Davy Victorien Yama (Centrālāfrikas Republika), Norbert Neuser, Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Jomo M. Dlamini (Svazilendas Karaliste), Catherine Bearder, Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Louis Michel, Ben Abdallah Banda (Gana), Maria Heubuch, Price Cyprien (Haiti), Margaret Kamar (Kenija), Heather Mwiza Sibungo (Namībija), Amadou Dioffo (Nigēra), Lídia Senra Rodríguez, Faumuina Liuga (Samoa), Papa Babou Ndiaye (Senegāla), Clifford Andre (Seišelas), Julie Ward, Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Adjedoue Weidou (Čada), Michael R. Nyambuya (Zimbabve), Sebastian Kopulande (Zambija), Domenico Rosa (Eiropas Komisija).

Debates noslēdza līdzreferents Joseph Yopy Yopy (Papua-Jaungvineja).

Rīta sēdes noslēgumā līdzpriekšsēdētājs Joseph Owona Kono pateicās līdzpriekšsēdētājam Louis Michel par viņa ilgstošo iesaisti Asamblejas darbā. Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel pateicās klātesošajiem sēdes dalībniekiem, uzsverot ES atbildību par ĀKK valstīm un savu apņemšanos turpināt pildīt savas saistības šajā jomā pat pēc aktīvas politiskās darbības pārtraukšanas, un novēlēja panākumus turpmākajā ĀKK un ES sadarbībā.

(Sēdi slēdza plkst. 13.03)

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

José Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(p. i.)

Līdzģenerālsekretāri

---

| 8.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/8

---

OTRDIENAS, 2019. GADA 19. MARTA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(2020/C 334/03)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 14. | Steidzams jautājums Nr. 2. Noziegumi pret vidi | 8 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | ĀKK un ES partnerattiecību stratēģiskā nozīme un dimensija | 9 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Globālā līguma par migrāciju īstenošana | 9 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Ziņojums par Jaunatnes konferenci | 9 |
| --- | --- | --- |

17.

OTRDIENAS, 2019. GADA 19. MARTA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

Sēdi atklāja plkst. 15.02

SĒDI VADĪJA: Juan Fernando LOPEZ AGUILAR

Līdzpriekšsēdētāja p.i.

14.   Steidzams jautājums Nr. 2: Noziegumi pret vidi

ĀKK un ES dalībvalstis, kas pārstāv dažādu politisko spektru, uzsvēra, cik svarīgi ir daudz stingrāk vērsties pret noziegumiem pret vidi. Šāda rīcība bija nepieciešama, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību, ekosistēmas un mazinātu klimata pārmaiņas, kā arī lai aizsargātu iztikas avotus un cilvēku veselību. Tā bija svarīga arī cīņā pret citiem organizētās noziedzības veidiem, kas bieži vien ir saistīti ar noziegumiem pret vidi. Sēdes dalībnieki uzsvēra, ka ir nepieciešama saskaņota šādu noziegumu definīcija, kas pašlaik nepastāv.

Lai gan tika norādīts, ka ir skaidri jānošķir nelegālas un likumīgas darbības, daži sēdes dalībnieki uzskatīja, ka ir vajadzīga holistiskāka pieeja videi kaitīgām darbībām. Pie šādām darbībām pieder nelegāla zveja un atkritumu izgāšana.

Īpaša uzmanība tika pievērsta arī noziegumiem pret jūras vidi. Šādu noziegumu skarto ĀKK valstu pārstāvji sniedza pārskatus par nodarīto kaitējumu, veiktajiem pasākumiem un nepieciešamajiem papildu pasākumiem.

Sēdes dalībnieki uzsvēra, ka nepieciešams atbalstīt ĀKK valstu spējas cīnīties pret noziegumiem pret vidi.

Vairāki dalībnieki aicināja piemērot bargākus sodus, un tika apspriesta doma par to, ka vajadzētu paplašināt noziegumu pret cilvēci definīciju, iekļaujot tajā arī noziegumus pret vidi.

Uzstājās: Alpha OUSMANE (Burkinafaso), Stefan GEHROLD, Halifa Baboucar SALLAH (Gambija), Jo LEINEN, Ben Abdallah BANDA (Gana), Catherine BEARDER, Federico ABAGA DUDO (Ekvatoriālā Gvineja), Maria HEUBUCH, Price CYPRIEN (Haiti), Moses CHEBOI (Kenija), Joachim ZELLER, Clifford ANDRE (Seišelas), Louis Joseph MANSCOUR, Andre MISIEKABA (Surinama), Jacob L. OULANYAH (Uganda), Lucie MILEBOU-AUBUSSON (Gabona), Babiker MOHAMED TOM BAKHIT DAFAALLA (Sudāna).

Komisija: Domenico Rosa

Debates noslēdza Clifford André (Seišelas) un Julie Ward.

Debašu noslēgumā sers Louis H. Straker izteica piezīmi par situāciju valstīs, kuras ir skāris ciklons Idai. Halifa Baboucar SALLAH piekrita viņa teiktajam. Pēc šīm uzstāšanām līdzpriekšsēdētāji nolēma sniegt kopīgu paziņojumu presei par minētā ciklona traģisko ietekmi.

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Sebastian Kopulande (Zambija) un David Martin (aizstāj Maria Arena)

Daudzi sēdes dalībnieki piekrita tam, ka pašreizējā partnerība nav pilnībā pildījusi savus solījumus un ka šim ziņojumam jākļūst par atsauci, ko sarunu vedēji varētu izmantot, lai turpmāk veidotu spēcīgāku partnerību. Tajā būtu jāietver skaidri kritēriji, un galīgie panākumi būtu jāmēra, par atskaites punktu ņemot nabadzības mazināšanu. ĀKK un ES partnerībai, kas aptver vairāk nekā 50 % ANO dalībvalstu, būtu jārisina tādi patiesi globāli jautājumi kā “Programma 2030”, Parīzes klimata nolīgums, starptautiskā nodokļu nemaksāšana un daudzpusēju noteikumu, kas balstīti uz vispārēju kārtību, aizstāvēšana. ĀKK locekļi pauda bažas par nepārtraukto elektroenerģijas nelīdzsvarotību starp ĀKK grupu un ES un iespējamo virzību uz turpmākās partnerības reģionalizāciju.

Uzstājās: Alfa OUSMANE (Burkinafaso), Michael GAHLER, Halifa Baboucar SALLAH (Gambija), Carlos ZORRINHO, Michel KAMANO (Gvineja), Federico ABAGA DUDO (Ekvatoriālā Gvineja), Price CYPRIEN (Haiti), Maria HEUBUCH, Margaret KAMAR (Kenija), Ahamada SOUKOUNA (Mali), Clifford ANDRE (Seišelas), Joachim ZELLER, Adjedoue WEIDOU (Čada), Jacob L. OULANYAH (Uganda), Ben Abdallah BANDA (Gana).

Komisija: Domenico Rosa

Līdzreferenti: debates noslēdza Sebastian Kopulande (Zambija) un David Martin.

ĀKK ģenerālsekretārs: Patrick I. GOMES, sers Louis H. STRAKER.

Galvenās debates ar Londonas Universitātes Queen Mary koledžas tiesību zinātņu profesoru Elspeth Guild.

Ļoti liels ĀKK valstu un EP deputātu vairākums atzinīgi novērtēja Globālo paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju (GCM) un pauda nožēlu, ka ne visas ES dalībvalstis balsoja “par”. Sēdes dalībnieki atzina, cik sarežģīti ir globalizētā pasaulē saskaņot valsts tiesību aktus, starptautiskos nolīgumus, cilvēktiesības un ētiku, jo mūsdienās ir vērojama aizvien lielāka nevienlīdzība un dažādos kontinentos demogrāfiskais pieaugums ir ļoti atšķirīgs. Tomēr migrācijas politikas pamatā vajadzētu būt reāliem faktiem, nevis aizspriedumiem un viltus ziņām (ko var sagrozīt, lai gūtu labākus panākumus vēlēšanās). Lielākā daļa sēdes dalībnieku arī piekrita, ka ir nepieciešama kopīga atbildība, lai ar migrācijas fenomenu saistītās problēmas risinātu sadarbības un savstarpējas ieinteresētības garā. Laba pārvaldība, cilvēktiesības un attīstība iet roku rokā, bet liela nozīme būs arī Āfrikas industrializācijai. Varētu darīt vairāk, lai apturētu cilvēku tirdzniecību, taču tajā pašā laikā ES būtu jāpalielina legālās migrācijas iespējas.

Sēdes dalībnieki lūdza GCM iekļaut turpmākajā ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā.

Profesors Elspeth Guild noslēdza debates, atsaucoties uz Eurostat datiem, kas liecina, ka lielākā daļa migrantu, kuri ierodas ES, nenāk no ĀKK valstīm.

Uzstājās: Michael GAHLER, Halifa Baboucar SALLAH (Gambija), Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR, Michel KAMANO (Gvineja), Nathalie GRIESBECK, CYPRIEN (Haiti), Moses CHEBOI (Kenija), Ahamada SOUKOUNA (Mali), Nicolas BAY, Pedro SILVA PEREIRA, Julie WARD, Carlos ZORRINHO, Adjedoue WEIDOU (Čada), Jacob L. OULANYAH (Uganda), Ben Abdallah BANDA (Gana).

Komisija: Domenico Rosa

17.   Ziņojums par Jaunatnes konferenci

Līdzpriekšsēdētājs un konferences līdzpriekšsēdētāji André Clifford (Seišelas) un Julie Ward deva vārdu diviem jauniem dalībniekiem no Rumānijas, Madalina Huzum un Tudor Drijescu, kuri ziņoja par šā pasākuma rezultātiem.

Konference, kas veltīta Eiropas jauniešu protestiem pret klimata pārmaiņām un šo jauniešu iespējamajai ietekmei uz gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām, piesaistīja lielu skaitu Rumānijas jauniešu, kuri iesaistījās viedokļu apmaiņā ar deputātiem draudzīgā un neformālā gaisotnē. Dalībnieki pauda bažas par planētas nākotni, norādot, ka valdību pasākumi pret globālo sasilšanu joprojām ir ļoti nepietiekami. Viņi arī norādīja, ka pat jau īstenotās jomās, piemēram, otrreizējā pārstrādē, bieži vien ir vērojamas nepilnības un trūkumi, un kā vienu no piemēriem minēja no plastmasas izgatavotu materiālu atkārtotas izmantošanas zemo līmeni. Turklāt viņi uzsvēra faktu, ka jaunieši bieži vien ir iesaistīti maza mēroga projektu īstenošanā, bet ar viņiem vispār neapspriežas, kad tiek izstrādātas cīņai pret klimata pārmaiņām paredzētas pamatprogrammas un īstenota stratēģiskā plānošana.

(Sēdi slēdza plkst. 18.56)

Joseph OWONA KONO

Juan Fernando LÓPEZ AGUILAR

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

José Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(p. i.)

Līdzģenerālsekretāri

---

| 8.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/11

---

TREŠDIENAS, 2019. GADA 20. MARTA, PRIEKŠPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(2020/C 334/04)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 18. | Namībijas industrializācijas, tirdzniecības un MVU attīstības ministra un amatā esošā ĀKK Padomes priekšsēdētāja Tjekero Twega paziņojums 2 | 11 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Rumānijas Ārlietu ministrijas valsts sekretāres un amatā esošās ES Padomes priekšsēdētājas Maria-Magdalena Grigore paziņojums 2 | 11 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | Jautājumi Padomei 2 | 11 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Debates ar Padomi – brīvais mikrofons 3 | 12 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Rumānija un ĀKK valstis – sadarbība globālajā arēnā 4 | 12 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums 4 | 13 |
| --- | --- | --- |

23.

TREŠDIENAS, 2019. GADA 20. MARTA, PRIEKŠPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

Sēdi atklāja plkst. 9.02

SĒDI VADĪJA: Joseph OWONA KONO

Līdzpriekšsēdētājs

18.   Namībijas industrializācijas, tirdzniecības un MVU attīstības ministra un amatā esošā ĀKK Padomes priekšsēdētāja Tjekero Twega paziņojums

Namībijas industrializācijas, tirdzniecības un MVU attīstības ministrs un amatā esošais ĀKK Padomes priekšsēdētājs Tjekero Twega runāja par ĀKK un ES partnerattiecību unikalitāti un uzsvēra to saglabāšanas nozīmi, piešķirot tām jaunu nozīmi un saturu. Viņš atkārtoti apstiprināja Namībijas saistības attiecībā uz ĀKK partnerību. Viņš arī norādīja, ka Namībija tic tam, ka konfliktu risināšanā ir nepieciešama daudzpusējība un daudzpusēja pieeja. Savas runas turpinājumā viņš aprakstīja Namībijas centienus veicināt Āfrikas valstu sadarbību politikas, ekonomikas un tirdzniecības jomā. Šajā sakarībā ministrs iepazīstināja ar valsts centieniem radīt jaunas un kvalitatīvas darbvietas vietējā, reģionu, valsts un kontinenta līmenī, radot labvēlīgus apstākļus, kas sākas ar atbilstošu tiesisko un normatīvo regulējumu, vieglu piekļuvi kredītiem vietējiem uzņēmējiem un MVU, jo īpaši jaunuzņēmumiem, piekļuvi infrastruktūrai un energotīkliem, ekspansīvu iekšzemes ekonomikas politiku, kas veicina iekšējo pieprasījumu, un piekļuvi eksporta tirgiem bez nodokļiem un kvotām. Viņš uzsvēra, cik svarīgi ir ražot preces un sniegt pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību vietējā līmenī, nevis tikai iegūt izejvielas un pēc tam sūtīt tās citur, kur tās tiks pārstrādātas un izmantotas. Ministrs arī pieminēja Dienvidāfrikas attīstības kopienas (SADC) reģionālās partnerības nozīmi un potenciālo pievienoto vērtību, ko attīstības veicināšanā varētu dot ES un SADC ekonomisko partnerattiecību nolīgums.

19.   Rumānijas Ārlietu ministrijas valsts sekretāres un amatā esošās ES Padomes priekšsēdētājas Maria-Magdalena Grigore paziņojums

Rumānijas Ārlietu ministrijas valsts sekretāre un amatā esošā ES Padomes priekšsēdētāja Maria-Magdalena Grigore izklāstīja galvenās prioritātes, kādas ES saskata savās attiecībās ar ĀKK valstu grupu. Tās ietver Parīzes nolīguma par rīcību klimata jomā īstenošanu, noteikumus par ĀKK un ES sadarbību laikposmam pēc Kotonū nolīguma darbības beigām, kā arī jaunatnes, migrācijas un drošības jautājumus.

20.   Jautājumi Padomei

ĀKK Padomei tika uzdoti 9 jautājumi un ES Padomei tika uzdoti 5 jautājumi.

Tjekero Twega ĀKK Padomes vārdā atbildēja uz šādiem rakstiskiem jautājumiem un papildjautājumiem:

Jautājuma Nr. 1 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājums Nr. 2, uzdeva Natalie Griesbeck (aizstāja Thierry Cornillet), par sadarbību civilstāvokļa aktu reģistra jomā

Papildjautājums par to, kuras valstis ir gatavas sadarboties ar ES saistībā ar attiecīgajām valstīm.

Jautājums Nr. 3, uzdeva Natalie Griesbeck (aizstāja Catherine Bearder), par ĀKK un ES partnerattiecību īstenošanu

Jautājuma Nr. 4 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājuma Nr. 5 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājums Nr. 6, uzdeva Julie Ward, par LGBTIK+ aizsardzību Tanzānijā

Jautājums Nr. 7, uzdeva Jo Leinen, par situāciju Gabonā

Papildjautājums par iespējamajām ĀS un ES iemaksām, lai veicinātu politiskās krīzes atrisināšanu Gabonā.

Jautājuma Nr. 8 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājums Nr. 9, uzdeva Halifa Sallah (Gambija), par valstu iekšējo un ĀKK līmeņa sadarbību cīņa pret atkarības sindromu

Maria Magdalena Grigore ES Padomes vārdā atbildēja uz šādiem jautājumiem:

Jautājuma Nr. 10 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājuma Nr. 11 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājums Nr. 12, uzdeva Nathalie Griesbeck, par ĀKK un ES attiecību nākotni un starptautisko konkurenci

Jautājuma Nr. 13 autors sēdē nepiedalījās.

Jautājums Nr. 14, uzdeva Halifa Sallah (Gambija), par Eiropas trasta fondu Āfrikai.

21.   Debates ar Padomi – brīvais mikrofons

Sēdes dalībnieku jautājumi un piezīmes galvenokārt attiecās uz Kotonū nolīgumu un uz turpmāko attīstības gaitu pēc tā darbības beigām, ĀKK un ES attiecību parlamentāro dimensiju, Āfrikas kontinenta brīvās tirdzniecības nolīguma īstenošanu, pasākumiem ar mērķi ĀKK valstīs veicināt industrializāciju, progresu nabadzības samazināšanā Senegālā, ciklona Idai izraisītajiem milzīgajiem postījumiem Malāvijā, Mozambikā un Zimbabvē un par to, vai ir jāpārskata pasākumi Haiti, lai tiem būtu reāla ietekme uz dzīves apstākļiem.

Uzstājās: Halifa Sallah (Gambija), Mmadi Hassani (Komoru Salas), Norbert Neuser, Adjedoue Weidou (Čada), Michel Kamano (Gvineja), Clifford Andre (Seišelas), Price Cyprien (Haiti), Ben Abdallah Banda (Gana), Stefan Gehrold, Jomo Mfanawemakhosi Dlamin (Svazilendas Karaliste), Raphael Mhone (Malāvija), Agnima Alain-Michel Lobognon (Kotdivuāra), Jacob Oulanyah (Uganda)

Tjekero Twega ĀKK Padomes vārdā un Maria Magdalena Grigore ES Padomes vārdā atbildēja uz jautājumiem.

22.   Rumānija un ĀKK valstis – sadarbība globālajā arēnā

Viedokļu apmaiņa ar ārlietu ministru Teodor Meleşcanu

Ministrs T. Meleşcanu vērsa uzmanību uz Rumānijas ieguldījumu ANO miera uzturēšanas misijās Haiti un Mali. Viņš uzsvēra Rumānijas saistības attiecībā uz efektīvu daudzpusēju sadarbību un minēja, ka Rumānija ir izvirzījusi savu kandidatūru, lai kļūtu par ANO Drošības padomes nepastāvīgo locekli.

Sēdes dalībnieki norādīja, ka Rumānija, vēl pastāvot padomju režīmam, savās universitātēs bija uzņēmusi studentus no Āfrikas. Viņi mudināja veikt turpmākus pasākumus, lai atjaunotu šādu sadarbību. Arī klimata politika tika uzskatīta par apspriešanai nozīmīgu jomu.

Uzstājās: Michael Gahler, Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Julie Ward, Moses Cheboi (Kenija), Louis Straker (Sentvinsenta un Grenadīnas), Clifford Andre (Seišelas), Stefan Gehrold, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Reuben Nyambuya (Zimbabve), Jacob Oulanyah (Uganda), Babiker Mohamed Tom Bakhit Dafaalla (Sudāna), Salomào Luheto Xirimbimbi (Angola), Adjedoue Weidou (Čada), Michel Kamano (Gvineja), Mmadi Hassani (Komoru Salas)

SĒDI VADĪJA: Clifford Andre (Seišelas)

23.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas locekļa un ES un ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētāja Jaroslaw Mulewicz uzstāšanās

Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas loceklis un ES un ĀKK Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs Jaroslaw Mulewicz iepazīstināja ar minēto ziņojumu. Viņš uzsvēra, cik svarīgi ir ĀKK valstu un ES sadarbībā pienācīgi iesaistīt pilsonisko sabiedrību. Komentējot pašreizējo uzsvaru uz privāto ieguldījumu palielināšanu ĀKK valstīs, viņš norādīja uz nepieciešamību pēc patiesas iesaistīšanās un dialoga ar uzņēmumiem, kuri varētu nodrošināt meklētos ieguldījumus.

Uzstājās: Michel Kamano (Gvineja), Adjedoue Weidou (Čada), Halifa Baboucar Sallah (Gambija), Mathew Sahr Nyuma (Sjerraleone), Julie Ward, Alpha Ousmane (Burkinafaso)

Jaroslaw Mulewicz atbildēja uz uzdotajiem jautājumiem.

Debates noslēdza Patrick I. Gomes.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.11 un atsāka plkst. 14.49)

Joseph OWONA KONO

Louis MICHEL

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

José Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(p. i.)

Līdzģenerālsekretāri

---

| 8.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/14

---

TREŠDIENAS, 2019. GADA 20. MARTA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

(2020/C 334/05)

SATURA RĀDĪTĀJS

| 24. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos | 14 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 15 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Ziņojums par 17. reģionālo sanāksmi, kas notika Surinamā, Paramaribo (Karību jūras reģions), no 2019. gada 28. februāra līdz 2. martam – līdzpriekšsēdētāju ziņojums | 15 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi | 15 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Dažādi jautājumi | 15 |
| --- | --- | --- |

28.

| 29. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 38. sesijas norises laiks un vieta | 15 |
| --- | --- | --- |

29.

TREŠDIENAS, 2019. GADA 20. MARTA, PĒCPUSDIENAS SĒDES PROTOKOLS

Sēdi atklāja plkst. 14.49

SĒDI VADĪJA: Louis-Joseph MANSCOUR

Līdzpriekšsēdētāja p.i.

24.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju iesniegtajos ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja asamblejas dalībniekiem par balsošanas procedūrām.

| i) | ĀKK un ES partnerattiecību stratēģiskā nozīme un dimensija (AP/102.726)
  (Politisko lietu komiteja)

  Sebastian Kopulande (Zambija) un Maria Arena ziņojums
  Bija iesniegti 9 grozījumi.
  Pieņemtie grozījumi: 3, 4, 5, 8
  Noraidītie grozījumi: 1, 2, 6, 7, 9
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, vienam deputātam atturoties. |
| --- | --- |

i)

ĀKK un ES partnerattiecību stratēģiskā nozīme un dimensija (AP/102.726)

(Politisko lietu komiteja)

Sebastian Kopulande (Zambija) un Maria Arena ziņojums

Bija iesniegti 9 grozījumi.

Pieņemtie grozījumi: 3, 4, 5, 8

Noraidītie grozījumi: 1, 2, 6, 7, 9

Grozīto rezolūciju pieņēma vienprātīgi, vienam deputātam atturoties.

| ii) | Iespējas izmantot atjaunojamos energoresursus ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšanā ĀKK valstīs, jo īpaši attālos apvidos (AP/102.723)
  (Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja)

  Clifford Andre (Seišelas) un Željana Zovko ziņojums
  Grozījumi netika iesniegti.
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

ii)

Iespējas izmantot atjaunojamos energoresursus ilgtspējīgas ekonomikas attīstības veicināšanā ĀKK valstīs, jo īpaši attālos apvidos (AP/102.723)

(Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja)

Clifford Andre (Seišelas) un Željana Zovko ziņojums

Grozījumi netika iesniegti.

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

| iii) | Kopējā bērnu, pusaudžu un jauniešu, kas neapmeklē skolu, skaita samazināšana ĀKK valstīs (AP/102.722)
  (Sociālo lietu komiteja)

  Joseph Yopy Yopy (Papua-Jaungvineja) un Laura Agea ziņojums
  Bija iesniegti 2 grozījumi.

  S&D grupa pieprasīja par abiem grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi.
  Noraidītie grozījumi: 1, 2
  Rezolūciju pieņēma vienprātīgi. |
| --- | --- |

iii)

Kopējā bērnu, pusaudžu un jauniešu, kas neapmeklē skolu, skaita samazināšana ĀKK valstīs (AP/102.722)

(Sociālo lietu komiteja)

Joseph Yopy Yopy (Papua-Jaungvineja) un Laura Agea ziņojums

Bija iesniegti 2 grozījumi.

S&D grupa pieprasīja par abiem grozījumu balsot katrai palātai atsevišķi.

Noraidītie grozījumi: 1, 2

Rezolūciju pieņēma vienprātīgi.

25.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| i) | Aktuāli jautājumi un problēmas, kas saistītas ar tiesiskumu Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs (AP 102.754)
  Bija iesniegti 6 grozījumi.
  Pieņemtie grozījumi: 1-6
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

i)

Aktuāli jautājumi un problēmas, kas saistītas ar tiesiskumu Eiropas Savienībā un ĀKK valstīs (AP 102.754)

Bija iesniegti 6 grozījumi.

Pieņemtie grozījumi: 1-6

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| ii) | Noziegumi pret vidi (AP 102.755)
  Bija iesniegti 3 grozījumi.
  Pieņemtie grozījumi: 1,2
  Noraidītie grozījumi: 3
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

ii)

Noziegumi pret vidi (AP 102.755)

Bija iesniegti 3 grozījumi.

Pieņemtie grozījumi: 1,2

Noraidītie grozījumi: 3

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

26.   Ziņojums par 17. reģionālo sanāksmi, kas notika Surinamā, Paramaribo (Karību jūras reģions), no 2019. gada 28. februāra līdz 2. martam — līdzpriekšsēdētāju ziņojums

Līdzpriekšsēdētājs Joseph Owona Kono un David Martin sniedza mutisku ziņojumu par 17. reģionālo (Karību jūras reģions) sanāksmi, uzsverot galvenos apspriestos tematus.

Uzstājās: André Misiekaba (Surinama), Halifa Sallah (Gambija).

Runātāji uzsvēra sanāksmes galvenos tematus: reģionālā integrācija un drošība, tirdzniecība un ieguldījumi, enerģētika un klimata pārmaiņas, organizētā noziedzība, dabas resursi, ilgtspējīgs tūrisms un lauksaimniecība, kā arī ĀKK un ES turpmākās attiecības, Brexit ietekme uz Cariforum valstīm un reģionālais ekonomisko partnerattiecību nolīgums.

27.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Michael Kamano (Gvineja) sniedza kopsavilkuma ziņojumu par lauksaimniecībai veltīto darbsemināru. Darbsemināra laikā tā dalībnieki apmeklēja Bukarestes Agronomijas un veterinārmedicīnas universitātes (USAMV) Pārtikas produktu kvalitātes pētījumu centru un Bukarestes Politehniskās universitātes (UPB) Materiālu, preču un inovatīvu produktu padziļinātās pētniecības centru. Šie nacionālie un starptautiskie pētniecības un attīstības centri ir arī izglītības centri pirmsdiploma un pēcdiploma studiju un e-mācību jomā. Tos finansē ne tikai Rumānijas valdība, bet arī Eiropas Reģionālās attīstības fonds un privāti uzņēmumi.

Julie Ward sniedza kopsavilkuma ziņojumu par darbsemināru “Rumānijas Ārkārtas reaģēšanas centrs” Kopš 2004. gada šī iestāde nodarbojas ar visu veidu ārkārtas situācijām (ugunsgrēki, dabas katastrofas, avārijas vai neatliekamā medicīniskā palīdzība). Mobilajiem telefoniem izstrādātā bezmaksas lietotne “112”, kas ļauj nekavējoties noteikt izsaucēja atrašanās vietu, ir ievērojami palielinājusi reaģēšanas ātrumu un situācijas veiksmīgas atrisināšanas gadījumu skaitu.

28.   Dažādi jautājumi

Uzstājās: Mmadi Hassani Oumouri (Komoru Salas), Halifa Sallah (Gambija), sers Louis H. Straker (Sentvinsenta & Grenadīnas), Louis-Joseph Manscour.

Līdzpriekšsēdētājs pateicās Rumānijas iestādēm un iedzīvotājiem par šīs sēdes lielisko organizēšanu un silto uzņemšanu, kā arī pateicās sēdes dalībniekiem, līdzsekretariātam un tulkiem par sniegto ieguldījumu.

29.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 38. sesijas norises laiks un vieta

Asamblejas 38. sesija notiks 2019. gadā decembra pirmajā nedēļā Ruandā.

(Sēdi slēdza plkst. 16.04)

Joseph OWONA KONO

Louis-Joseph MANSCOUR(p.i.)

Līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES

José Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ(p. i.)

Līdzģenerālsekretāri

---