# Službeni list C 388/13.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 388 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.13. studenoga 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 388

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.13. studenoga 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 10. do 13. prosinca 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 92, 20.3.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 10. do 13. prosinca 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 92, 20.3.2020.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 92, 20.3.2020.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 11. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o humanitarnim vizama (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Srijeda, 12. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o paketu mjera za jedinstveno tržište (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o zaključcima i preporukama Posebnog odbora za terorizam (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. godišnje izvješće o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Četvrtak, 13. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Egiptu te posebice o položaju boraca za ljudska prava (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Tanzaniji (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o tehnologiji lanaca blokova: trgovinska politika usmjerena na budućnost (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o primjerenosti zaštite osobnih podataka koju pruža Japan (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2017. godine (2018/2104(INI)) | 169 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 11. prosinca 2018.

2020/C 388/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o humanitarnim vizama (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (2018/2092(INI))

18

2020/C 388/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu (2018/2091(INI))

30

Srijeda, 12. prosinca 2018.

2020/C 388/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o paketu mjera za jedinstveno tržište (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o zaključcima i preporukama Posebnog odbora za terorizam (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. godišnje izvješće o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2017/2283(INI))

116

Četvrtak, 13. prosinca 2018.

2020/C 388/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Egiptu te posebice o položaju boraca za ljudska prava (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Tanzaniji (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o tehnologiji lanaca blokova: trgovinska politika usmjerena na budućnost (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o primjerenosti zaštite osobnih podataka koju pruža Japan (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2017. godine (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 11. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Fond za azil, migracije i integraciju – preraspodjela preostalih iznosa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu ponovnog preuzimanja obveza za preostale iznose preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili dodjele tih iznosa drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa | 177 |
| 2020/C 388/21 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu | 216 |
| 2020/C 388/23 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o sredstvima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEC) br. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493Dopuna homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva Unije s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije | 277 |
| 2020/C 388/28 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu privremene primjene općeg mehanizma obrnutog oporezivanja na isporuke robe i usluga iznad određenog praga (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Srijeda, 12. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/30 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – okvirnog programa za istraživanja i inovacije (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno] | 648 |
| | Četvrtak, 13. prosinca 2018. |
| 2020/C 388/43 | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o ubrzanom postupku rješavanju trgovačkih sporova (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013, (EU) br. 377/2014 i Odluke 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018) 0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, izmjene Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 11. prosinca 2018.

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Fond za azil, migracije i integraciju – preraspodjela preostalih iznosa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu ponovnog preuzimanja obveza za preostale iznose preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili dodjele tih iznosa drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa

177

2020/C 388/21

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu

216

2020/C 388/23

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o sredstvima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEC) br. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493Dopuna homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva Unije s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

277

2020/C 388/28

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu privremene primjene općeg mehanizma obrnutog oporezivanja na isporuke robe i usluga iznad određenog praga (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Srijeda, 12. prosinca 2018.

2020/C 388/30

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – okvirnog programa za istraživanja i inovacije (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno]

623

2020/C 388/42

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD))[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno]

648

Četvrtak, 13. prosinca 2018.

2020/C 388/43

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o ubrzanom postupku rješavanju trgovačkih sporova (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013, (EU) br. 377/2014 i Odluke 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018) 0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, izmjene Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 388/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 10. do 13. prosinca 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 92, 20.3.2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 11. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Obrazovanje u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o obrazovanju u digitalnom dobu: izazovi, prilike i pouke za osmišljavanje politika EU-a (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezin članak 14.,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda koji govori o pravu na obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Protokola uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda koji govori o pravu na obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. o modernizaciji sustava obrazovanja u EU-u (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o politici usmjerenoj na razvoj vještina u borbi protiv nezaposlenosti mladih (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o promicanju poduzetništva mladih obrazovanjem i osposobljavanjem (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. o novim tehnologijama i otvorenim obrazovnim resursima (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. travnja 2014. o novim tehnologijama i otvorenim obrazovnim resursima (7),

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (8),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. svibnja 2018. o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. svibnja 2018. o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (9),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 30. svibnja 2016. o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 30. svibnja 2016. o razvoju medijske pismenosti i kritičkog mišljenja putem obrazovanja i osposobljavanja,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (10),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o ulozi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te osnovnoškolskog obrazovanja u poticanju kreativnosti, inovativnosti i digitalne kompetencije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. svibnja 2014. o učinkovitom obrazovanju nastavnika,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (11),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 28. studenoga 2011. o obnovljenom Europskom programu za obrazovanje odraslih (12),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. siječnja 2018. o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (COM(2018)0022),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. svibnja 2017. naslovljenu „Razvoj škola i izvrsnosti u nastavi kao preduvjeti za uspješan život” (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. svibnja 2017. naslovljenu „Razvoj škola i izvrsnosti u nastavi kao preduvjeti za uspješan život” (COM(2017)0248),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za bolji internet za djecu” (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. svibnja 2012. naslovljenu „Europska strategija za bolji internet za djecu” (COM(2012)0196),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu” (COM(2016)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. naslovljenu „Poboljšanje i modernizacija obrazovanja” (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. prosinca 2016. naslovljenu „Poboljšanje i modernizacija obrazovanja” (COM(2016)0941),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. studenog 2017. o modernizaciji školskog i visokog obrazovanja (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 30. studenog 2017. o modernizaciji školskog i visokog obrazovanja (13),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja od 9. ožujka 2018. naslovljeno „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation” (Za vještine je potrebno predviđanje: sustavi i pristupi. Analiza istraživanja o procjeni i predviđanju potreba za vještinama koje su proveli dionici), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja od 9. ožujka 2018. naslovljeno „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation” (Za vještine je potrebno predviđanje: sustavi i pristupi. Analiza istraživanja o procjeni i predviđanju potreba za vještinama koje su proveli dionici),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o politici iz 2017. godine naslovljeno „DigComp 2.1: Okvir digitalne kompetencije za građane s osam razina znanja i primjerima upotrebe”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o politici iz 2017. godine naslovljeno „DigComp 2.1: Okvir digitalne kompetencije za građane s osam razina znanja i primjerima upotrebe”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A8-0400/2018),

| A. | budući da se tehnologija sve brže razvija, da su digitalno društvo i gospodarstvo sada svakodnevica, što znači da su digitalne vještine ključne za uspješnu profesionalnu realizaciju i osobni razvoj svih građana; |
| --- | --- |

A.

budući da se tehnologija sve brže razvija, da su digitalno društvo i gospodarstvo sada svakodnevica, što znači da su digitalne vještine ključne za uspješnu profesionalnu realizaciju i osobni razvoj svih građana;

| B. | budući da je digitalna kompetencija ključna kompetencija za cjeloživotno učenje, kako je utvrđeno u europskom referentnom okviru priloženom Odluci Vijeća od 22. svibnja 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da je digitalna kompetencija ključna kompetencija za cjeloživotno učenje, kako je utvrđeno u europskom referentnom okviru priloženom Odluci Vijeća od 22. svibnja 2018.;

| C. | budući da je inovativni kapacitet tehnologije uvjetovan, između ostalog, kritičkim mišljenjem, razinom digitalnih i kreativnih vještina ljudi i kvalitetom i dosegom internetske povezanosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je inovativni kapacitet tehnologije uvjetovan, između ostalog, kritičkim mišljenjem, razinom digitalnih i kreativnih vještina ljudi i kvalitetom i dosegom internetske povezanosti;

| D. | budući da je osnovno znanje o digitalnim tehnologijama važno za obavljanje glavnih administrativnih i svakodnevnih zadaća; |
| --- | --- |

D.

budući da je osnovno znanje o digitalnim tehnologijama važno za obavljanje glavnih administrativnih i svakodnevnih zadaća;

| E. | budući da se procjenjuje da će tijekom sljedećih 25 godina nestati približno polovica trenutačnih radnih mjesta na svjetskoj razini, odnosno 30 % u Europskoj uniji (14), uz pojavu novih zanimanja za koja su potrebne napredne digitalne vještine; |
| --- | --- |

E.

budući da se procjenjuje da će tijekom sljedećih 25 godina nestati približno polovica trenutačnih radnih mjesta na svjetskoj razini, odnosno 30 % u Europskoj uniji (14), uz pojavu novih zanimanja za koja su potrebne napredne digitalne vještine;

| F. | budući da digitalne vještine, čija je primjena puno šira od tržišta rada, ljudima pružaju veće mogućnosti sudjelovanja u životu društva danas i u budućnosti, olakšavaju razmjenu informacija i kulturnu razmjenu te ljudima daju veću mogućnost izražavanja mišljenja pri političkom odlučivanju; |
| --- | --- |

F.

budući da digitalne vještine, čija je primjena puno šira od tržišta rada, ljudima pružaju veće mogućnosti sudjelovanja u životu društva danas i u budućnosti, olakšavaju razmjenu informacija i kulturnu razmjenu te ljudima daju veću mogućnost izražavanja mišljenja pri političkom odlučivanju;

| G. | budući da je izuzetno važno da se internet ponovno pretvori u javno dobro i da se potiče aktivno e-građanstvo; |
| --- | --- |

G.

budući da je izuzetno važno da se internet ponovno pretvori u javno dobro i da se potiče aktivno e-građanstvo;

| H. | budući da tehnološka transformacija u raznim industrijama znači da se digitalni alati često upotrebljavaju čak i u zanimanjima u kojima se tehnologija inače ne koristi, pri čemu se procjenjuje da će za devet od deset radnih mjesta u bliskoj budućnosti biti potrebne digitalne vještine; |
| --- | --- |

H.

budući da tehnološka transformacija u raznim industrijama znači da se digitalni alati često upotrebljavaju čak i u zanimanjima u kojima se tehnologija inače ne koristi, pri čemu se procjenjuje da će za devet od deset radnih mjesta u bliskoj budućnosti biti potrebne digitalne vještine;

| I. | budući da trenutačno 44 % stanovništva EU-a u dobi od 16 do 74 godine nema osnovne digitalne vještine, a da njih 19 % nema nikakve digitalne vještine, uz znatne razlike među državama članicama, pa postoji rizik od stvaranja novog socijalnog jaza; |
| --- | --- |

I.

budući da trenutačno 44 % stanovništva EU-a u dobi od 16 do 74 godine nema osnovne digitalne vještine, a da njih 19 % nema nikakve digitalne vještine, uz znatne razlike među državama članicama, pa postoji rizik od stvaranja novog socijalnog jaza;

| J. | budući da je zbog važnosti digitalnih vještina, raskoraka u vještinama koji je posebno velik između muškaraca i žena, između generacija i između različitih društvenih skupina, te zbog razlika u pogledu digitalnih vještina među državama članicama potreban zajednički odgovor u vidu mjera politike; |
| --- | --- |

J.

budući da je zbog važnosti digitalnih vještina, raskoraka u vještinama koji je posebno velik između muškaraca i žena, između generacija i između različitih društvenih skupina, te zbog razlika u pogledu digitalnih vještina među državama članicama potreban zajednički odgovor u vidu mjera politike;

| K. | budući da je ključno da obrazovne institucije pripreme učenike i studente na suočavanje s društvenim i gospodarskim izazovima koje donosi brz tehnološki i društveni razvoj tako što će ih naučiti odgovarajućim vještinama za prilagodbu izazovima digitalnog svijeta; |
| --- | --- |

K.

budući da je ključno da obrazovne institucije pripreme učenike i studente na suočavanje s društvenim i gospodarskim izazovima koje donosi brz tehnološki i društveni razvoj tako što će ih naučiti odgovarajućim vještinama za prilagodbu izazovima digitalnog svijeta;

| L. | budući da su pristup internetu i tehnološkoj i digitalnoj opremi i njihova upotreba promijenili načine ponašanja i odnose u društvu, posebno među mladima; |
| --- | --- |

L.

budući da su pristup internetu i tehnološkoj i digitalnoj opremi i njihova upotreba promijenili načine ponašanja i odnose u društvu, posebno među mladima;

| M. | budući da je cilj zajamčiti da sve škole u EU-u do 2025. imaju pristup internetskim vezama s brzinama preuzimanja/učitavanja od 1 gigabita podataka po sekundi, ali da taj cilj tek treba ostvariti; |
| --- | --- |

M.

budući da je cilj zajamčiti da sve škole u EU-u do 2025. imaju pristup internetskim vezama s brzinama preuzimanja/učitavanja od 1 gigabita podataka po sekundi, ali da taj cilj tek treba ostvariti;

| N. | budući da pretjerana upotreba digitalne opreme kao što su računala i tableti može izazvati zdravstvene probleme i smanjiti kvalitetu života, npr. zbog pomanjkanja sna, nedovoljnog kretanja i ovisnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da pretjerana upotreba digitalne opreme kao što su računala i tableti može izazvati zdravstvene probleme i smanjiti kvalitetu života, npr. zbog pomanjkanja sna, nedovoljnog kretanja i ovisnosti;

| O. | budući da strategije digitalnog učenja moraju uzeti u obzir i istraživanja o negativnim učincima koje rana upotreba tehnologije može imati na razvoj mozga male djece; |
| --- | --- |

O.

budući da strategije digitalnog učenja moraju uzeti u obzir i istraživanja o negativnim učincima koje rana upotreba tehnologije može imati na razvoj mozga male djece;

| P. | budući da bi digitalne tehnologije trebale biti sastavni dio pristupa obrazovanju primjerenog dobi i usmjerenog na učenika te može pružiti nove i inovativne pristupe podučavanju i učenju; budući da je ključno sačuvati osobni kontakt studenata i predavača i prioritet dati boljitku i zdravom razvoju djece i odraslih koji se obrazuju; |
| --- | --- |

P.

budući da bi digitalne tehnologije trebale biti sastavni dio pristupa obrazovanju primjerenog dobi i usmjerenog na učenika te može pružiti nove i inovativne pristupe podučavanju i učenju; budući da je ključno sačuvati osobni kontakt studenata i predavača i prioritet dati boljitku i zdravom razvoju djece i odraslih koji se obrazuju;

| Q. | budući da je potrebno bolje upotrebljavati tehnologiju kako bi se pružila potpora novim pedagoškim metodama koje su usmjerene na učenike kao aktivne sudionike s alatima za učenje temeljeno na istraživanju i za zajedničke radne prostore; |
| --- | --- |

Q.

budući da je potrebno bolje upotrebljavati tehnologiju kako bi se pružila potpora novim pedagoškim metodama koje su usmjerene na učenike kao aktivne sudionike s alatima za učenje temeljeno na istraživanju i za zajedničke radne prostore;

| R. | budući da osnovno obrazovanje u području kibernetičke higijene, sigurnosti, zaštite podataka i medijske pismenosti mora biti primjereno dobi i usmjereno na razvoj kako bi se djeci pomoglo da uče s kritičkim razmišljanjem, da postanu aktivni građani i korisnici interneta i da sami oblikuju demokratsko digitalno društvo, donose informirane odluke i budu svjesna rizika povezanih s internetom, kao što su dezinformacije i uznemiravanje na internetu i povrede osobnih podataka, ali i u mogućnosti odgovoriti na njih; budući da bi programe poučavanja u području kibersigurnosti trebalo uvesti u kurikulume akademskog i strukovnog obrazovanja; |
| --- | --- |

R.

budući da osnovno obrazovanje u području kibernetičke higijene, sigurnosti, zaštite podataka i medijske pismenosti mora biti primjereno dobi i usmjereno na razvoj kako bi se djeci pomoglo da uče s kritičkim razmišljanjem, da postanu aktivni građani i korisnici interneta i da sami oblikuju demokratsko digitalno društvo, donose informirane odluke i budu svjesna rizika povezanih s internetom, kao što su dezinformacije i uznemiravanje na internetu i povrede osobnih podataka, ali i u mogućnosti odgovoriti na njih; budući da bi programe poučavanja u području kibersigurnosti trebalo uvesti u kurikulume akademskog i strukovnog obrazovanja;

| S. | budući da kvalitetno inovativno digitalno učenje može biti atraktivno i interaktivno, čime se nadopunjuju metode podučavanja u obliku predavanja i pružaju platforme za suradnju i stvaranje znanja; |
| --- | --- |

S.

budući da kvalitetno inovativno digitalno učenje može biti atraktivno i interaktivno, čime se nadopunjuju metode podučavanja u obliku predavanja i pružaju platforme za suradnju i stvaranje znanja;

| T. | budući da svjedočimo sve većoj komercijalnoj upotrebi obrazovanja u velikim digitalnim poduzećima, koja pokušavaju utjecati na podučavanje uvođenjem opreme, programa i obrazovnih sredstava ili osposobljavanjem nastavnika; |
| --- | --- |

T.

budući da svjedočimo sve većoj komercijalnoj upotrebi obrazovanja u velikim digitalnim poduzećima, koja pokušavaju utjecati na podučavanje uvođenjem opreme, programa i obrazovnih sredstava ili osposobljavanjem nastavnika;

| U. | budući da su državama članicama potrebne djelotvorne strategije za poboljšanje sposobnosti nastavnika kako bi se ostvarile obećane koristi od tehnologije, a tvorci politika moraju učiniti više da dobiju potporu za to; |
| --- | --- |

U.

budući da su državama članicama potrebne djelotvorne strategije za poboljšanje sposobnosti nastavnika kako bi se ostvarile obećane koristi od tehnologije, a tvorci politika moraju učiniti više da dobiju potporu za to;

| V. | budući da javne knjižnice sudjeluju u zajedničkim naporima da se građani upoznaju s digitalnim vještinama pružajući otvorene usluge za digitalnu potporu u društvenoj okolini koja je spremna pomoći; |
| --- | --- |

V.

budući da javne knjižnice sudjeluju u zajedničkim naporima da se građani upoznaju s digitalnim vještinama pružajući otvorene usluge za digitalnu potporu u društvenoj okolini koja je spremna pomoći;

| W. | budući da nezaposlene odrasle osobe i zaposlene osobe kojima za obavljanje posla nisu potrebne digitalne vještine često brzo zaostanu u odnosu na osobe iste dobi koje su digitalno pismenije, čime se umanjuju njihovi izgledi za zapošljavanje i povećavaju socijalne i gospodarske razlike; |
| --- | --- |

W.

budući da nezaposlene odrasle osobe i zaposlene osobe kojima za obavljanje posla nisu potrebne digitalne vještine često brzo zaostanu u odnosu na osobe iste dobi koje su digitalno pismenije, čime se umanjuju njihovi izgledi za zapošljavanje i povećavaju socijalne i gospodarske razlike;

| X. | budući da će sve veća digitalizacija rada dovesti do nestanka mnogih zanimanja i povećati nezaposlenost; budući da nova zanimanja koja se pojave digitalizacijom mogu kompenzirati neke od izgubljenih poslova; |
| --- | --- |

X.

budući da će sve veća digitalizacija rada dovesti do nestanka mnogih zanimanja i povećati nezaposlenost; budući da nova zanimanja koja se pojave digitalizacijom mogu kompenzirati neke od izgubljenih poslova;

| Y. | budući da digitalne tehnologije mogu olakšati pristup znanju i učenju i da njihova upotreba omogućava laku dostupnost i inkluzivnost svih načina obrazovanja na raznim razinama; |
| --- | --- |

Y.

budući da digitalne tehnologije mogu olakšati pristup znanju i učenju i da njihova upotreba omogućava laku dostupnost i inkluzivnost svih načina obrazovanja na raznim razinama;

| Z. | budući da će bez odgovarajućih i ciljanih politika digitalna transformacija najviše negativno djelovati na starije ljude i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

Z.

budući da će bez odgovarajućih i ciljanih politika digitalna transformacija najviše negativno djelovati na starije ljude i osobe s invaliditetom;

| AA. | budući da žene čine samo 20 % zaposlenih u znanosti, samo 27 % diplomiranih inženjera (15) i samo 20 % diplomiranih studenata računalnih znanosti (16); budući da je udio muškaraca koji rade u digitalnom sektoru 3,1 puta veći od udjela žena; budući da samo 19 % zaposlenih u području IKT-a za šefa ima ženu, u usporedbi s 45 % zaposlenih u drugim sektorima; |
| --- | --- |

AA.

budući da žene čine samo 20 % zaposlenih u znanosti, samo 27 % diplomiranih inženjera (15) i samo 20 % diplomiranih studenata računalnih znanosti (16); budući da je udio muškaraca koji rade u digitalnom sektoru 3,1 puta veći od udjela žena; budući da samo 19 % zaposlenih u području IKT-a za šefa ima ženu, u usporedbi s 45 % zaposlenih u drugim sektorima;

| AB. | budući da su mogućnosti za cjeloživotno učenje dostupnije radnicima koji su već visokokvalificirani (17); |
| --- | --- |

AB.

budući da su mogućnosti za cjeloživotno učenje dostupnije radnicima koji su već visokokvalificirani (17);

| AC. | budući da je trajni nadzor i procjena osposobljenosti u pogledu digitalnih vještina u organizacijama i među pojedincima preduvjet za učinkovitu provedbu politike; |
| --- | --- |

AC.

budući da je trajni nadzor i procjena osposobljenosti u pogledu digitalnih vještina u organizacijama i među pojedincima preduvjet za učinkovitu provedbu politike;

| AD. | budući da je ovladavanje osnovnim transverzalnim vještinama kao što su računanje, kritičko razmišljanje i socijalne komunikacijske vještine osnovni preduvjet za stjecanje digitalnih vještina i kompetencija; |
| --- | --- |

AD.

budući da je ovladavanje osnovnim transverzalnim vještinama kao što su računanje, kritičko razmišljanje i socijalne komunikacijske vještine osnovni preduvjet za stjecanje digitalnih vještina i kompetencija;

| 1. | naglašava da je za stjecanje digitalnih vještina potreban koherentan pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju u formalnim, neformalnim i informalnim obrazovnim okruženjima, uz mjere i usmjerene intervencije koje odgovaraju potrebama različitih dobnih skupina i učenika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava potencijal digitalnih tehnologija da budu potpora za prijelaz na pedagoške pristupe više usmjerene na učenika pod uvjetom da su planski i smisleno uključene u proces učenja; smatra da učenike treba usmjeriti prema inovativnim praksama stvaranja znanja „odozdo prema gore” radi istinske obrazovne transformacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je transformacija sustava obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama potrebna za puno iskorištavanje mogućnosti koje nude informacijske i komunikacijske tehnologije i mediji i za razvoj vještina i kompetencija potrebnih za zadovoljavanje budućih potreba društva i tržišta rada; ponavlja da ta transformacija mora nastaviti jamčiti pravo na osobno ispunjenje, ostvariti pravu ravnotežu između relevantnih digitalnih vještina i životnih vještina te poduprijeti individualnu otpornost, kritičko razmišljanje i potencijal za inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da si obrazovne ustanove ne mogu priuštiti zanemarivanje ukupnog obrazovanja svojih učenika i studenata, što uključuje i njegovanje i razvoj kritičkog i sveobuhvatnog pogleda koji im omogućuje da se afirmiraju kao aktivni građani; shvaća da se kritičko razmišljanje ne može ojačati samo podučavanjem digitalnih vještina te da je bitno i opće obrazovanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi, iako je ključno povećati osnovne i napredne digitalne vještine učenika, trebalo nastaviti njegovati tradicionalna i humanistička znanja i sposobnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća da se, kako Komisija priznaje u svojem akcijskom planu za digitalno obrazovanje iz siječnja 2018., nužna prilagodba obrazovnih institucija novim tehnologijama i inovativnim pedagoškim pristupima ne bi nikada smjela smatrati samom sebi svrhom, već instrumentom za poboljšanje kvalitete i inkluzivnosti obrazovanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da, iako priznaje potrebu za više digitalnih vještina, učinak digitalnih tehnologija na obrazovanje danas nije lako ocijeniti, što znači da je bitno uzeti u obzir neurološka istraživanja učinaka digitalne tehnologije na razvoj mozga; stoga poziva na ulaganje u nepristrano i interdisciplinarno istraživanje raznih učinaka digitalnih tehnologija na obrazovanje te na povezivanje obrazovnih znanosti, pedagogije, psihologije, sociologije, neuroznanosti i računalne znanosti kako bi se što podrobnije shvatilo kako umovi djece i odraslih odgovaraju na digitalno okruženje, a u cilju maksimalnog povećanja koristi od upotrebe digitalne tehnologije u obrazovanju i maksimalnog smanjenja rizika; ističe potrebu za promicanjem odgovorne uporabe digitalnih alata kojom se štiti fiziološki, neuroosjetilni i bihevioristički razvoj učenika, posebno u djetinjstvu, i uspostavlja odgovarajuća ravnoteža u svakodnevnom korištenju tehnološke i digitalne opreme i u obrazovnim ustanovama i u privatnom životu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što, iako je upotreba internetskih i mobilnih aplikacija i novih tehnologija kao što je internet stvari postala raširenija nego ikad, građani, a posebno maloljetnici, često nisu svjesni rizika povezanih s upotrebom interneta i IKT-a, primjerice povreda osobnih podataka, sveobuhvatnog praćenja krajnjih korisnika i kiberkriminaliteta; stoga poziva države članice da odgovarajuću pozornost posvete zaštiti podataka i osnovnoj kibernetičkoj higijeni u školskim programima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, Komisiju i obrazovne institucije da poboljšaju sigurnost djece na internetu i da pristupe rješavanju problema zlostavljanja na internetu, izloženosti štetnim i uznemirujućim sadržajima te drugih kibersigurnosnih prijetnji osmišljavanjem i provedbom programa prevencije i kampanja za podizanje razine osviještenosti; potiče države članice da nastave promicati kampanju #SafeInternet4EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da, kako bi se postigla bolja iskustva i ishodi učenja, digitalni alati moraju biti prilagođeni potrebama učenika i da je to način na koji studenti mogu postati aktivni građani, a ne samo pasivni potrošači tehnologije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog toga što je učinak digitalnih tehnologija na obrazovanje ograničen unatoč tome što digitalizacija ima potencijal za poboljšanje i poticanje različitih i personaliziranih metoda učenja; posebice izražava zabrinutost zbog toga što ulaganja u području IKT-a u škole i centre za osposobljavanje još nisu dovela do priželjkivane transformacije obrazovnih praksi; podsjeća da škole i druga obrazovna okruženja trebaju pružiti potporu svim studentima i učenicima te odgovoriti na njihove specifične potrebe razvojem odgovarajućih i učinkovitih mjera za poticanje digitalnih vještina, posebno među učenicima s invaliditetom, manjinskim skupinama, zajednicama migranata, osobama koje su rano napustile školovanje te dugotrajno nezaposlenim i starijim osobama; vjeruje da se ta potpora može olakšati upotrebom novih tehnologija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje sve veći jaz između sudjelovanja muškaraca i žena u digitalnom sektoru kad je riječ o obrazovanju, profesionalnim karijerama i poduzetništvu; ističe da je od ključne važnosti osigurati rodno uravnotežen pristup promicanju IKT-a i digitalnih karijera te da bi više studentica i žena trebalo podržati u ostvarivanju karijere u digitalnom području; ističe da je važno osigurati digitalnu pismenost i sudjelovanje žena i djevojčica u obrazovanju i osposobljavanju u području IKT-a; potiče države članice da uvedu dobno primjereno obrazovanje u području IKT-a u ranim fazama školovanja, s posebnim naglaskom na mjerama za prevladavanje digitalnog jaza među spolovima i da djevojčicama osiguraju alternativne mogućnosti pristupa područjima iz skupine STEAM (znanost, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost, matematika) jer rodni stereotipi u tim područjima i nedostatak ženskih uzora djevojčicama često predstavljaju prepreku za pristup; smatra da bi prilagođena digitalna strategija za žene, zajedno s predstojećim akcijskim planom Komisije za smanjenje rodnih razlika u tehnologijama, mogla pomoći u jačanju napora u tom području; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da nedostatak digitalne opreme i povezivosti u školama diljem država članica ima negativan učinak na obrazovanje studenata u području digitalnih vještina te dostupnost digitalnih didaktičkih sredstava; poziva države članice na znatna javna ulaganja kako bi se u sve škole uvela širokopojasna mreža visokog kapaciteta i da u tu svrhu iskoriste postojeće programe EU-a, osobito Instrument za povezivanje Europe, kojima se može dati potpora fizičkoj infrastrukturi širokopojasnih mreža visokog kapaciteta, te sustav kupona iz inicijative WiFi4EU; naglašava da bi napori u pogledu povezivosti i financiranja trebali posebno biti usmjereni na ruralna i zapostavljena područja te na najudaljenije i planinske regije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je obrazovnim institucijama i institucijama za osposobljavanje potrebna pomoć Unije i država članica te tijesna suradnja sa svim dionicima, privredom, lokalnim i regionalnim tijelima, zajednicama i civilnim društvom radi razvoja obrazovanja o IKT-u i medijskog obrazovanja u skladu s vlastitim pedagoškim pristupom i radi ostvarivanja teškog postupka prijelaza na digitaliziranije obrazovno okruženje; u tom pogledu ističe potrebu za sveobuhvatnim i interdisciplinarnim pristupom digitalnoj promjeni u obrazovanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da bi nastavnici i voditelji osposobljavanja trebali biti u središtu digitalne transformacije pa je stoga i njima potrebna odgovarajuća početna priprema i trajno osposobljavanje, što mora uključivati i module o didaktičkim metodama prilagođenima dobi i usmjerenima na razvoj; insistira na tome da je za osposobljavanje potrebno izdvojiti vrijeme i da im ono ne bi smjelo biti dodatna zadaća uz ostale svakodnevne aktivnosti; naglašava da nastavnici trebaju stalno poboljšavati svoje znanje i vještine kako bi podučavali o digitalnim vještinama, čak i više nego što je to potrebno za podučavanje drugih osnovnih vještina kao što su matematika i pismenost; stoga tvrdi da je nastavnicima potreban odgovarajući, fleksibilan i visokokvalitetan kontinuirani profesionalni razvoj koji odgovara njihovim potrebama; u tom smislu pozitivno gleda na upotrebu europskih internetskih platformi za povećanje mogućnosti profesionalnog razvoja i poticanje razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da osobe kojima je povjereno obrazovanje sada imaju veće odgovornosti zbog sve veće upotrebe digitalnih aplikacija u školskom radu; smatra da i oni moraju biti uključeni u proces učenja i korištenje tehnologije s obzirom na to da će, ako nemaju potrebne digitalne vještine, biti teže uključiti učenike u postupak učenja, što može dovesti do veće socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podupire i potiče provedbu mjera koje se odnose na digitalizaciju administrativnih postupaka u školama kako bi se dodatno smanjilo administrativno opterećenje na svim razinama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče države članice da promiču i financiraju regionalne i lokalne inicijative kojima se pruža potpora kvalitetnim metodama nastave kako bi se poboljšala inovacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe vrijednost autonomije škola za ostvarivanje inovacije u obrazovanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da daju odgovarajuće smjernice o pravnoj primjeni izuzeća za autorska prava u području obrazovanja i izravnom pristupu javnih neprofitnih ustanova u formalnom i informalnom obrazovanju javnim licencijama; smatra da je nastavnicima i učenicima potrebna sigurnost pri upotrebi digitalno dostupnih resursa i prenošenju i svladavanju vještina; u tom smislu preporučuje da Komisija pruži smjernice za obrazovne institucije, predavače i studente; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da nedostatak digitalnih alata za mobilne studente može ugroziti kvalitetu obrazovnih iskustava u Europi; potiče Komisiju da nastavi s pilot-inicijativama europske studentske iskaznice i Erasmusa bez papira u cilju njihova pokretanja u sljedećem višegodišnjem programskom razdoblju; poziva države članice da odgovorno i efektivno iskoriste financijsku potporu Unije i da promiču mogućnosti financiranja u široj javnosti i obrazovnim institucijama kako bi svi imali pristup digitalnom gradivu, alatima i rješenjima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da bi vlade, u skladu s pristupom koji se temelji na cjeloživotnom učenju koje je za digitalne vještine nužno, u suradnji s dionicima kao što su poduzeća i organizacije civilnog društva, i u formalnim i neformalnim okruženjima, trebale zajamčiti održivu digitalnu transformaciju tako da nitko ne bude zanemaren; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi uključivost i inovacije trebale biti glavna načela za obrazovanje i osposobljavanje u digitalnom dobu; smatra da digitalne tehnologije ne bi smjele ojačati postojeće nejednakosti, već bi se umjesto toga trebale upotrebljavati za premošćivanje digitalnog jaza između studenata iz različitih socioekonomskih sredina i regija EU-a; ističe da pristup usmjeren na uključenost mora iskoristiti cjelokupni potencijal resursa koje daju nove digitalne tehnologije, uključujući personalizirano obrazovanje i partnerstva među obrazovnim ustanovama, te na taj način omogućiti pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju osobama iz skupina u nepovoljnom položaju i osobama koje imaju manje mogućnosti, ali i podupirati integraciju migranata i izbjeglica; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da promicanje digitalnog pristupa u obrazovanju ne znači nužno i jednak pristup mogućnostima učenja te da je, iako tehnologije postaju sve dostupnije, stjecanje osnovnih digitalnih vještina i dalje prepreka, a digitalni jaz i dalje postoji; ističe da podaci Eurostata pokazuju da se digitalni jaz ne smanjuje i da 44 % građana Europske unije nema osnovne digitalne vještine (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da složene digitalne vještine potrebne za učinkovito korištenje IKT-a ovise o stjecanju osnovnih vještina, da nisu svi ravnopravni, da veliki nedostaci i dalje postoje na osnovnim razinama, a posebno utječu na skupine u nepovoljnom položaju i na velik broj odraslih, da je za obrazovanije osobe tri puta vjerojatnije da će se koristiti internetom radi stjecanja novih vještina i stvaranja novih prilika od onih s nižim razinama obrazovanja (19) te da postoji rizik da tehnologija postane sredstvo osposobljavanja privilegiranih, a ne prilika za sve; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe potrebu za promjenom institucionalnih i pedagoških praksi škola i drugih okruženja za učenje, uključujući i okruženja za neformalno učenje, kako bi ih se učinilo pravednijim dajući suštinski raznolike i dubinske strukture potpore za sve, posebno one koji pripadaju skupinama izloženima riziku od isključenosti, kao što su nezaposleni, migranti, niskokvalificirani radnici, osobe s invaliditetom i starije osobe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | preporučuje da države članice razviju programe digitalne pismenosti za europske manjinske i regionalne jezike i u programe svojih škola, sveučilišta i visokih strukovnih škola uvedu obuku u području jezičnih tehnologija i alata; još jednom ističe činjenicu da je pismenost i dalje bitan čimbenik i apsolutni preduvjet za ostvarivanje napretka u digitalnoj uključenosti zajednica; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da bi države članice trebale pružati potrebnu potporu obrazovnim ustanovama kako bi se bi unaprijedila digitalizacija jezika u EU-u; preporučuje da škole diljem EU-a koriste digitalne tehnologije za povećanje korištenja prekograničnih obrazovnih razmjena putem videokonferencija i virtualnih učionica; ističe da bi škole diljem EU-a mogle imati koristi od prekograničnog pristupa digitalnom sadržaju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe ključnu ulogu knjižnica u pružanju digitalnih usluga građanima te u osiguravanju dostupnosti učenja i usluga na internetu u sigurnom okruženju otvorenom za sve; stoga preporučuje da se ti napori na odgovarajući način financiraju u okviru europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih programa, uz međusobno nadopunjavanje, te da se knjižnicama da veće priznanje za ključnu ulogu koju imaju u razvoju medijske pismenosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na prelazak na neformalnije učenje i više mogućnosti osposobljavanja na radnom mjestu i insistira na potrebi za visokokvalitetnim i uključivim sustavima obrazovanja i osposobljavanja koji imaju dovoljno resursa; smatra da su mogućnosti za prekvalifikaciju i usavršavanje ključne, pri čemu relevantne sastavnice digitalnih vještina trebaju biti obuhvaćene programima osposobljavanja na radnom mjestu i posebnim rješenjima za osposobljavanje zaposlenika malih i srednjih poduzeća; ističe važnost jačanja veza između obrazovanja i zapošljavanja te uloge cjeloživotne profesionalne orijentacije i savjetovanja kao potpore pristupu prikladnom, fleksibilnom i visokokvalitetnom osposobljavanju i razvoju karijere; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da pripravništvo u digitalnom sektoru može pomoći studentima i mlađim odraslim osobama da steknu praktične digitalne vještine na radnome mjestu; u tom kontekstu pozdravlja novi pilot-projekt kojim se uvodi pripravništvo digitalnih prilika („Digital Opportunity Traineeships”) u okviru programa Erasmus+ i Obzor 2020.; poziva na obnovu poticaja u tom smjeru u programima iz novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); |
| --- | --- |

31.

| 32. | preporučuje državama članicama da u bliskoj suradnji s lokalnim zajednicama i pružateljima usluga obrazovanja i osposobljavanja osobama s ograničenim digitalnim vještinama omoguće pristup usavršavanju, čime će im se pružiti prilika da steknu minimalnu razinu digitalne kompetencije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da u suradnji s poduzećima, lokalnim i regionalnim zajednicama, centrima za obrazovanje i osposobljavanje i dionicima civilnog društva poduzmu korake za utvrđivanje postojećih nedostataka u vještinama, povećaju razinu digitalne i internetske pismenosti, ali i povećaju medijsku pismenost, posebno među maloljetnicima, te ostvare visoku razinu digitalne povezanosti i uključenosti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja sudjelovanje poduzeća u osnivanju i financiranju škola; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pozdravlja uspostavu strateških partnerstava između akademskih i istraživačkih institucija te javnih i privatnih partnera kao dio ključne mjere br. 2 programa Erasmus+ u cilju uspostave centara izvrsnosti u području IKT-a i poticanja razvoja tehnoloških novoosnovanih poduzeća; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da su odgovarajuća ocjena i nadzor ključnih vještina od presudne važnosti za postizanje napretka; pozdravlja razvoj alata na razini EU-a namijenjenih organizacijama (npr. okvir digitalnih kompetencija i referentni okvir ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje) i pojedincima (npr. SELFIE); ustraje, međutim, u tome da metode procjene stvarnih digitalnih vještina moraju biti dinamične, fleksibilne i stalno se ažurirati i prilagođavati potrebama korisnika, te da se moraju mnogo više primjenjivati na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da surađuju s Komisijom kako bi osigurale da je alat za samopreispitivanje SELFIE dostupan na regionalnim i manjinskim jezicima država članica; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja to što su politike Unije sve više usredotočene na digitalne vještine i obrazovanje, što je ponajprije vidljivo u akcijskom planu za digitalno obrazovanje, koji se temelji na nizu uspješnih inicijativa politike malih koraka kao što su Europski tjedan programiranja, Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta te poziv iz Sofije za djelovanje na području digitalnih vještina i obrazovanja; smatra da bi poučavanje programiranja trebalo biti dio šireg obrazovnog pristupa informacijskoj tehnologiji te kritičkog i računalnog razmišljanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primjećuje, međutim, da te inicijative Unije često potječu od različitih glavnih uprava Komisije, čime se sprečava koordinirani pristup politici digitalnih vještina; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podupire povećanje iznosa dostupnih sredstava za digitalne vještine u idućoj generaciji programâ VFO-a; insistira na potrebi da Komisija promiče sinergije i osigura koordinaciju između tih programa, uključujući Erasmus+, Obzor Europa, InvestEU i Digitalna Europa, a kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećala učinkovitost financiranja razvoja visokokvalitetnih digitalnih vještina i kako bi se ostvarili trajni rezultati za učenike svih dobi i iz svih sredina; osim toga ističe potrebu za izdvajanjem sredstava u okviru tih programa i europskih strukturnih i investicijskih fondova za digitalizaciju knjižnica, arhiva i muzeja kako bi se povećala i poboljšala njihova upotreba u obrazovanju i kulturi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava potrebu da Unija razvije kapacitete u područjima kao što su umjetna inteligencija, veliki podaci, softverski inženjering, kvantno računalstvo i web-dizajn; u tom kontekstu pozdravlja komponentu digitalnih vještina u programu Digitalna Europa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče veću sinergiju među državama članicama i ostatkom svijeta u području internetskog obrazovanja i aktivnog e-građanstva s pomoću raznih mehanizama i programa EU-a za vanjsko djelovanje, uključujući Erasmus Mundus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da otvoreni podaci i sredstva i metode kolaborativne digitalne tehnologije mogu omogućiti inovaciju u obrazovanju i dodatno razviti otvorenu znanost te tako doprinijeti blagostanju i poduzetničkom duhu europskog gospodarstva; međutim, ističe da su prikupljanje podataka o digitalizaciji u institucijama za obrazovanje i osposobljavanje te o uporabi digitalnih tehnologija u učenju ključni doprinosi za osmišljavanje politika; stoga preporučuje Komisiji i državama članicama da prikupe podatke o stupnju povezanosti institucija za obrazovanje i osposobljavanje i mehanizama za izdavanje digitalno potvrđenih kvalifikacija i potvrđivanje vještina stečenih digitalnim putem, što je cilj akcijskog plana za digitalno obrazovanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | izražava žaljenje zbog toga što na razini EU-a nije izrađena sveobuhvatna strategija za digitalne vještine, dok su posljedice digitalne transformacije za unutarnje tržište EU-a očite; smatra da razlike među državama članicama jasno ukazuju na potrebu za takvom strategijom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da bi trebalo sastaviti preporuke za minimalnu razinu digitalne kompetencije koju bi učenici trebali usvojiti tijekom školovanja; stoga poziva na uvođenje posebnog modula o IKT-u u svim državama članicama koji bi se temeljio, na primjer, na modulu IKT-a u okviru istraživanja PISA, te na uključivanje nastavnika u njegovo osmišljavanje i provedbu; ističe da bi modul o IKT-u trebao biti osmišljen tako da se zajamči da obrazovne ustanove u državama članicama imaju za cilj istu razinu digitalne kompetencije s pomoću kontinuiranog ocjenjivanja, a ne na temelju testiranja, i tako da se svi problemi brzo identificiraju; potiče države članice da razmjenjuju iskustva i najbolje prakse, posebno kad je riječ o inovacijama u području obrazovanja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da Akcijski plan za digitalno obrazovanje treba smatrati prvim korakom prema sveobuhvatnoj strategiji EU-a za digitalno obrazovanje i vještine zasnovanoj na cjeloživotnom učenju, kojom se može pružiti koordiniraniji okvir politika i koja se istodobno može prilagođavati realnoj situaciji koja se mijenja; stoga poziva Komisiju da kritički ocijeni 11 mjera u okviru akcijskog plana, što obuhvaća i njihovu društvenu uključivost, kako bi se pripremila za reviziju u sredini razdoblja 2020. godine; podsjeća da bi odgovarajuća revizija trebala podrazumijevati spremnost na usmjeravanje samo na mjere s najboljim rezultatima, izbacivanje mjera kojima se ne ostvaruju rezultati i razvoj novih mjera kad je to potrebno; naglašava da je trenutačno očit propust u akcijskom planu poboljšanje digitalnih vještina suradnjom s pružateljima neformalnog učenja i odraslog stanovništva do kojeg je teško doći; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  SL L 112, 2.5.2018., str. 42.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0247.

(3)  SL C 337, 20.9.2018., str. 135.

(4)  SL C 11, 12.1.2018., str. 44.

(5)  SL C 316, 22.9.2017., str. 182.

(6)  SL C 316, 22.9.2017., str. 76.

(7)  SL C 443, 22.12.2017., str. 31.

(8)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

(9)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

(10)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(11)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

(12)  SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

(13)  SL C 164, 8.5.2018., str. 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_digitalisation_report.pdf

(15)  Europska komisija, Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2017.

(16)  Europska komisija, Women in the Digital Age (Žene u digitalnom dobu), Luxembourg, 2018.

(17)  Europska komisija, Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Radni dokument službi Komisije od 9. listopada 2008. naslovljen „Uporaba IKT-a za potporu inovacijama i cjeloživotnom učenju za sve – izvješće o napretku” (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitarne vize

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o humanitarnim vizama (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 4., 18. i 19., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 4., 18. i 19.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (1),

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum Ujedinjenih naroda o izbjeglicama, potpisan nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima koju je 19. rujna 2016. jednoglasno donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum Ujedinjenih naroda za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum Ujedinjenih naroda o izbjeglicama, potpisan nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima koju je 19. rujna 2016. jednoglasno donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti o humanitarnim vizama, koju je pripremila Služba Europskog parlamenta za istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti o humanitarnim vizama, koju je pripremila Služba Europskog parlamenta za istraživanja,

| — | uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0423/2018),

| A. | budući da unatoč brojnim najavama i zahtjevima u pogledu sigurnih i zakonitih načina kojima se omogućuje pristup europskom teritoriju za osobe koje traže međunarodnu zaštitu, postupci zaštićenog ulaza trenutačno nisu usklađeni na razini Unije; na razini EU-a ne postoji ni pravni okvir za humanitarne vize, odnosno za vize koje se izdaju u svrhu dolaska na državno područje država članica kako bi se ondje mogla zatražiti međunarodna zaštita; |
| --- | --- |

A.

budući da unatoč brojnim najavama i zahtjevima u pogledu sigurnih i zakonitih načina kojima se omogućuje pristup europskom teritoriju za osobe koje traže međunarodnu zaštitu, postupci zaštićenog ulaza trenutačno nisu usklađeni na razini Unije; na razini EU-a ne postoji ni pravni okvir za humanitarne vize, odnosno za vize koje se izdaju u svrhu dolaska na državno područje država članica kako bi se ondje mogla zatražiti međunarodna zaštita;

| B. | budući da prema presudi Suda Europske unije od 7. ožujka 2017. u predmetu C-638/16 (2), X i X protiv État belge, države članice na temelju prava Unije nisu dužne izdati humanitarnu vizu osobama koje žele doći na njihovo državno područje u namjeri da zatraže azil, ali ostaju slobodne to učiniti na temelju svojeg nacionalnog prava; budući da se tom presudom tumači postojeće pravo Unije, koje se može izmijeniti; |
| --- | --- |

B.

budući da prema presudi Suda Europske unije od 7. ožujka 2017. u predmetu C-638/16 (2), X i X protiv État belge, države članice na temelju prava Unije nisu dužne izdati humanitarnu vizu osobama koje žele doći na njihovo državno područje u namjeri da zatraže azil, ali ostaju slobodne to učiniti na temelju svojeg nacionalnog prava; budući da se tom presudom tumači postojeće pravo Unije, koje se može izmijeniti;

| C. | budući da nekoliko država članica trenutačno ima ili je prije imalo nacionalne programe za izdavanje humanitarnih viza ili boravišnih dozvola kako bi se zajamčio nacionalni postupak zaštićenog ulaza osobama kojima je on potreban; |
| --- | --- |

C.

budući da nekoliko država članica trenutačno ima ili je prije imalo nacionalne programe za izdavanje humanitarnih viza ili boravišnih dozvola kako bi se zajamčio nacionalni postupak zaštićenog ulaza osobama kojima je on potreban;

| D. | budući da je broj osoba primljenih na temelju nacionalnih postupaka ulaza u svrhu humanitarne zaštite ili preseljenjem i dalje nizak u odnosu na globalne potrebe, pri čemu su prisutne velike razlike među državama članicama; budući da je područje primjene nacionalnih postupaka ulaza u svrhu humanitarne zaštite i preseljenja usko definirano te da je, kad je riječ o preseljenju, strogo povezano s kriterijem ranjivosti i registracijom izbjeglica pri Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice; |
| --- | --- |

D.

budući da je broj osoba primljenih na temelju nacionalnih postupaka ulaza u svrhu humanitarne zaštite ili preseljenjem i dalje nizak u odnosu na globalne potrebe, pri čemu su prisutne velike razlike među državama članicama; budući da je područje primjene nacionalnih postupaka ulaza u svrhu humanitarne zaštite i preseljenja usko definirano te da je, kad je riječ o preseljenju, strogo povezano s kriterijem ranjivosti i registracijom izbjeglica pri Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice;

| E. | budući da se procjenjuje da je zato 90 % osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita u Uniju došlo na nezakonit način, što dovodi do njihove stigmatizacije već prije dolaska na vanjske granice država članica; |
| --- | --- |

E.

budući da se procjenjuje da je zato 90 % osoba kojima je odobrena međunarodna zaštita u Uniju došlo na nezakonit način, što dovodi do njihove stigmatizacije već prije dolaska na vanjske granice država članica;

| F. | budući da su neudane žene koje putuju same ili s djecom, žene koje vode kućanstvo, trudnice i dojilje, osobe s invaliditetom, djevojčice adolescentske dobi i starije žene među osobama koje su posebno ranjive na migracijskim rutama prema Europi i da se suočavaju s osobito velikim rizikom od rodno uvjetovanog nasilja, kao što su silovanje i nasilje, kao i rizikom da postanu žrtvama krijumčara i trgovaca ljudima te da na taj način budu seksualno i ekonomski iskorištavane; budući da su na migracijskim rutama prema Uniji žene i djevojčice i dalje obično ranjivija skupna kada je riječ o svim oblicima iskorištavanja, uključujući izrabljivanje njihova rada i seksualno iskorištavanje te da su često prisiljene na prodavanje seksualnih usluga kao bi mogle nastaviti svoje putovanje; |
| --- | --- |

F.

budući da su neudane žene koje putuju same ili s djecom, žene koje vode kućanstvo, trudnice i dojilje, osobe s invaliditetom, djevojčice adolescentske dobi i starije žene među osobama koje su posebno ranjive na migracijskim rutama prema Europi i da se suočavaju s osobito velikim rizikom od rodno uvjetovanog nasilja, kao što su silovanje i nasilje, kao i rizikom da postanu žrtvama krijumčara i trgovaca ljudima te da na taj način budu seksualno i ekonomski iskorištavane; budući da su na migracijskim rutama prema Uniji žene i djevojčice i dalje obično ranjivija skupna kada je riječ o svim oblicima iskorištavanja, uključujući izrabljivanje njihova rada i seksualno iskorištavanje te da su često prisiljene na prodavanje seksualnih usluga kao bi mogle nastaviti svoje putovanje;

| G. | budući da se ljudski gubici koji proizlaze iz tih politika procjenjuju na najmanje 30 000 smrtnih slučajeva na granicama Unije od 2000. godine; budući da je pravni okvir na razini Unije hitno potreban kao sredstvo za rješavanje problema neprihvatljivo velikog broja smrtnih slučajeva na Sredozemlju i na migrantskim rutama prema Uniji, za stvarnu borbu protiv krijumčarenja ljudi, rizika od trgovanja ljudima, izrabljivanja njihova rada i nasilja, kao i za zakonit dolazak, dostojanstven prijam i pravednu obradu zahtjeva za azil te optimizaciju proračuna država članica i Unije za postupke traženja azila, nadzor granica te aktivnosti traganja i spašavanja kao i u svrhu postizanja dosljednih praksi u pravnoj stečevini Unije u području azila; |
| --- | --- |

G.

budući da se ljudski gubici koji proizlaze iz tih politika procjenjuju na najmanje 30 000 smrtnih slučajeva na granicama Unije od 2000. godine; budući da je pravni okvir na razini Unije hitno potreban kao sredstvo za rješavanje problema neprihvatljivo velikog broja smrtnih slučajeva na Sredozemlju i na migrantskim rutama prema Uniji, za stvarnu borbu protiv krijumčarenja ljudi, rizika od trgovanja ljudima, izrabljivanja njihova rada i nasilja, kao i za zakonit dolazak, dostojanstven prijam i pravednu obradu zahtjeva za azil te optimizaciju proračuna država članica i Unije za postupke traženja azila, nadzor granica te aktivnosti traganja i spašavanja kao i u svrhu postizanja dosljednih praksi u pravnoj stečevini Unije u području azila;

| H. | budući da je Parlament pokušao uključiti odredbe usmjerene na postizanje navedenih ciljeva u svoje izmjene Uredbe (EZ) br. 810/2009; |
| --- | --- |

H.

budući da je Parlament pokušao uključiti odredbe usmjerene na postizanje navedenih ciljeva u svoje izmjene Uredbe (EZ) br. 810/2009;

| I. | budući da su Vijeće i Komisija odbili te izmjene, među ostalim, na temelju toga što Uredba (EZ) br. 810/2009 ne bi trebala sadržavati takve odredbe s obzirom na svoje područje primjene kojim su obuhvaćene samo vize za kratkotrajni boravak; |
| --- | --- |

I.

budući da su Vijeće i Komisija odbili te izmjene, među ostalim, na temelju toga što Uredba (EZ) br. 810/2009 ne bi trebala sadržavati takve odredbe s obzirom na svoje područje primjene kojim su obuhvaćene samo vize za kratkotrajni boravak;

| J. | budući da je Parlament, suočen s nedjelovanjem Komisije, zbog toga odlučio sastaviti ovu Rezoluciju o humanitarnim vizama; |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament, suočen s nedjelovanjem Komisije, zbog toga odlučio sastaviti ovu Rezoluciju o humanitarnim vizama;

| K. | budući da se intenzivno radilo na izradi preporuka iz priloga ovoj Rezoluciji, uključujući i uz podršku stručnjaka; |
| --- | --- |

K.

budući da se intenzivno radilo na izradi preporuka iz priloga ovoj Rezoluciji, uključujući i uz podršku stručnjaka;

| 1. | traži od Komisije da do 31. ožujka 2019. na temelju članka 77. stavka 2. točke (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese Prijedlog uredbe o uspostavi europske humanitarne vize slijedeći preporuke utvrđene u Prilogu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi države članice trebale imati mogućnost izdavanja europske humanitarne vize osobama koje traže međunarodnu zaštitu kako bi im omogućile da uđu na državno područje države članice koja je vizu izdala isključivo da bi u njoj mogle podnijeti zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi europske humanitarne vize trebale dopunjavati postojeće nacionalne postupke ulaza u svrhu humanitarne zaštite, postupke preseljenja i spontane zahtjeve u skladu s međunarodnim pravom koje se odnosi na izbjeglice, a ne biti njihova zamjena, te da bi odluke o izdavanju europskih humanitarnih viza trebale ostati u isključivoj nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da inicijative o europskim humanitarnim vizama ne bi smjele dovoditi u pitanje druge inicijative u području migracijske politike, uključujući one usmjerene na suočavanje s temeljnim uzrocima migracija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava hitnu potrebu za sigurnim i zakonitim načinima ulaska u Uniju, pri čemu bi humanitarne vize trebale biti jedna od opcija, što je posebno važno i iz rodne perspektive s obzirom na to da su žene posebno ranjive, a time i izloženije seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju duž ruta kao i u centrima za prihvat; naglašava da je ženama i djevojčicama u trećim zemljama zbog financijske i drugih oblika ovisnosti o drugima, te posljedično njihove ranjivosti, često još i teže zatražiti azil nego muškarcima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi se dio financijskih implikacija traženog prijedloga trebao pokriti iz općeg proračuna Unije kao praktičan izraz načela solidarnosti i pravedne podjele odgovornosti među državama članicama, uključujući i njegove financijske implikacije, u skladu s člankom 80. UFEU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću te nacionalnim parlamentima, Sudu Europske unije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, Europskom potpornom uredu za azil, Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu, Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva i Agenciji Europske unije za temeljna prava. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 243, 15.9.2009., str. 1.

(2)  Presuda Suda Europske unije od 7. ožujka 2017., X i X protiv État Belge, C-638/16, ECLI:EU:C:2017:173.

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE O SADRŽAJU TRAŽENOG PRIJEDLOGA

Europski parlament smatra da bi zakonodavni akt koji treba donijeti trebao:

1.   OBLIK I NASLOV INSTRUMENTA KOJI TREBA DONIJETI

| — | biti zaseban pravni akt koji treba donijeti u obliku uredbe naslovljene „Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europske humanitarne vize”, |
| --- | --- |

—

biti zaseban pravni akt koji treba donijeti u obliku uredbe naslovljene „Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europske humanitarne vize”,

2.   PRAVNA OSNOVA

| — | imati za pravnu osnovu članak 77. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

imati za pravnu osnovu članak 77. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

3.   OBRAZLOŽENJE

| — | biti obrazložen: |
| --- | --- |

—

biti obrazložen:

| — | postojeći pravni nedostaci u propisima Unije, kojima se, osim postupaka preseljenja mjerodavnih za ranjive izbjeglice, u pravnoj stečevini o vizama, granicama ili azilu ne predviđaju posebni postupci za prihvat osoba koje traže zaštitu na državnom području država članica; prema procjenama 90 % osoba kojima je naknadno priznat izbjeglički status i koje su priznati korisnici supsidijarne zaštite na nezakonit je način došlo na državno područje država članica (1), često putujući rutama opasnima po život, |
| --- | --- |

—

postojeći pravni nedostaci u propisima Unije, kojima se, osim postupaka preseljenja mjerodavnih za ranjive izbjeglice, u pravnoj stečevini o vizama, granicama ili azilu ne predviđaju posebni postupci za prihvat osoba koje traže zaštitu na državnom području država članica; prema procjenama 90 % osoba kojima je naknadno priznat izbjeglički status i koje su priznati korisnici supsidijarne zaštite na nezakonit je način došlo na državno područje država članica (1), često putujući rutama opasnima po život,

| — | opasnost od rascjepkanosti s obzirom na to da države članice sve češće uspostavljaju vlastite programe humanitarnog prihvata i postupke, što nije u skladu s općim ciljem iz članka 78. stavka 1. UFEU-a o razvijanju zajedničke politike azila te supsidijarne zaštite i privremene zaštite, i što ujedno dovodi do rizika da će se različitim programima narušiti ujednačena primjena zajedničkih odredbi o ulasku državljana treće zemlje na državna područja država članica, kako je utvrđeno u uredbama Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 810/2009 (2) i (EU) 2016/399 (3), |
| --- | --- |

—

opasnost od rascjepkanosti s obzirom na to da države članice sve češće uspostavljaju vlastite programe humanitarnog prihvata i postupke, što nije u skladu s općim ciljem iz članka 78. stavka 1. UFEU-a o razvijanju zajedničke politike azila te supsidijarne zaštite i privremene zaštite, i što ujedno dovodi do rizika da će se različitim programima narušiti ujednačena primjena zajedničkih odredbi o ulasku državljana treće zemlje na državna područja država članica, kako je utvrđeno u uredbama Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 810/2009 (2) i (EU) 2016/399 (3),

| — | visoki troškovi u ljudskom, ali i socijalnom, gospodarskom te proračunskom smislu koji se odnose na status quo dotičnih državljana treće zemlje (plaćanje krijumčarima, opasnost od trgovine ljudima i izrabljivanja, opasnost od progona, rizik od smrtnog stradavanja ili lošeg postupanja itd.) te na države članice i Uniju (veći proračun za traganje i spašavanje, uključujući korištenje privatnih brodova, zaštitu granica, suradnju s trećim zemljama, postupke azila i mogućeg vraćanja u slučaju odbijanja zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao i borbu protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima i krijumčarenja itd.), |
| --- | --- |

—

visoki troškovi u ljudskom, ali i socijalnom, gospodarskom te proračunskom smislu koji se odnose na status quo dotičnih državljana treće zemlje (plaćanje krijumčarima, opasnost od trgovine ljudima i izrabljivanja, opasnost od progona, rizik od smrtnog stradavanja ili lošeg postupanja itd.) te na države članice i Uniju (veći proračun za traganje i spašavanje, uključujući korištenje privatnih brodova, zaštitu granica, suradnju s trećim zemljama, postupke azila i mogućeg vraćanja u slučaju odbijanja zahtjeva za međunarodnu zaštitu kao i borbu protiv organiziranog kriminala, trgovine ljudima i krijumčarenja itd.),

| — | dodana vrijednost djelovanja Unije u pogledu jamčenja usklađenosti s vrijednostima Unije, uključujući temeljna prava, međusobno povjerenje među državama članicama i povjerenje koje tražitelji azila imaju u sustav, pravnu sigurnost, predvidivost te jedinstvenu primjenu i provedbu pravila, ostvarivanje ekonomije razmjera i smanjenje prethodno navedenih troškova koji se odnose na status quo, |
| --- | --- |

—

dodana vrijednost djelovanja Unije u pogledu jamčenja usklađenosti s vrijednostima Unije, uključujući temeljna prava, međusobno povjerenje među državama članicama i povjerenje koje tražitelji azila imaju u sustav, pravnu sigurnost, predvidivost te jedinstvenu primjenu i provedbu pravila, ostvarivanje ekonomije razmjera i smanjenje prethodno navedenih troškova koji se odnose na status quo,

| — | podsjetiti da se Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) primjenjuju samo na državnom području država članica, dok u ovom trenutku ne postoji dovoljno zakonitih puteva kojima bi podnositelji zahtjeva za azil mogli doći na ta područja, |
| --- | --- |

—

podsjetiti da se Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5) primjenjuju samo na državnom području država članica, dok u ovom trenutku ne postoji dovoljno zakonitih puteva kojima bi podnositelji zahtjeva za azil mogli doći na ta područja,

| — | podsjetiti da se nakon podnošenja zahtjeva za azil u državi članici primjenjuju odredbe zajedničkog europskog sustava azila, |
| --- | --- |

—

podsjetiti da se nakon podnošenja zahtjeva za azil u državi članici primjenjuju odredbe zajedničkog europskog sustava azila,

| — | naglasiti da odbijanje zahtjeva za europsku humanitarnu vizu ni na koji način ne utječe na pravo na podnošenje zahtjeva za azil unutar EU-a niti sprečava podnositelja zahtjeva da se uključi u druge dostupne programe zaštite, |
| --- | --- |

—

naglasiti da odbijanje zahtjeva za europsku humanitarnu vizu ni na koji način ne utječe na pravo na podnošenje zahtjeva za azil unutar EU-a niti sprečava podnositelja zahtjeva da se uključi u druge dostupne programe zaštite,

4.   OPĆE ODREDBE

| — | imati za cilj utvrđivanje odredbi koje se odnose na postupke i uvjete u skladu s kojima država članica može izdati europsku humanitarnu vizu osobama koje traže međunarodnu zaštitu, omogućiti tim osobama da uđu na državno područje države članice koja je vizu izdala isključivo kako bi u toj državi članici mogle podnijeti zahtjev za međunarodnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

imati za cilj utvrđivanje odredbi koje se odnose na postupke i uvjete u skladu s kojima država članica može izdati europsku humanitarnu vizu osobama koje traže međunarodnu zaštitu, omogućiti tim osobama da uđu na državno područje države članice koja je vizu izdala isključivo kako bi u toj državi članici mogle podnijeti zahtjev za međunarodnu zaštitu,

| — | svojim područjem primjene obuhvatiti državljane trećih zemalja koji pri prelasku vanjskih granica države članice moraju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 539/2001 imati vizu (6), u slučajevima kada su tvrdnje o gonjenju ili o izloženosti riziku od gonjenja kako je definirano Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 2011/95/EU (7) jasno i dobro potkrijepljene, no koji još nisu obuhvaćeni postupkom preseljenja kako je utvrđen u nacionalnim programima preseljenja ili u Prijedlogu uredbe o uspostavi okvira Unije za preseljenje i izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili Direktivi 2001/55/EZ (9), |
| --- | --- |

—

svojim područjem primjene obuhvatiti državljane trećih zemalja koji pri prelasku vanjskih granica države članice moraju u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 539/2001 imati vizu (6), u slučajevima kada su tvrdnje o gonjenju ili o izloženosti riziku od gonjenja kako je definirano Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 2011/95/EU (7) jasno i dobro potkrijepljene, no koji još nisu obuhvaćeni postupkom preseljenja kako je utvrđen u nacionalnim programima preseljenja ili u Prijedlogu uredbe o uspostavi okvira Unije za preseljenje i izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (8) ili Direktivi 2001/55/EZ (9),

| — | iz područja primjene izuzeti članove obitelji koji bi inače, u skladu s ostalim pravnim aktima Unije ili nacionalnim pravom, imali pravo pravodobno se pridružiti svojoj obitelji u određenoj državi članici, |
| --- | --- |

—

iz područja primjene izuzeti članove obitelji koji bi inače, u skladu s ostalim pravnim aktima Unije ili nacionalnim pravom, imali pravo pravodobno se pridružiti svojoj obitelji u određenoj državi članici,

5.   POSTUPCI ZA IZDAVANJE HUMANITARNIH VIZA

| — | omogućiti izravno podnošenje takvih zahtjeva za izdavanje vize, u elektroničkom ili pisanom obliku, u bilo kojem konzulatu ili veleposlanstvu država članica, |
| --- | --- |

—

omogućiti izravno podnošenje takvih zahtjeva za izdavanje vize, u elektroničkom ili pisanom obliku, u bilo kojem konzulatu ili veleposlanstvu država članica,

| — | utvrditi praktične postupke takvih zahtjeva za izdavanje vize, uključujući način ispunjavanja obrasca za podnošenje zahtjeva, informacije o identitetu podnositelja zahtjeva, između ostalog i biometrijske identifikatore te sve razloge, u što većoj mjeri dokumentirane, za postojanje straha od gonjenja ili nanošenja ozbiljne štete, |
| --- | --- |

—

utvrditi praktične postupke takvih zahtjeva za izdavanje vize, uključujući način ispunjavanja obrasca za podnošenje zahtjeva, informacije o identitetu podnositelja zahtjeva, između ostalog i biometrijske identifikatore te sve razloge, u što većoj mjeri dokumentirane, za postojanje straha od gonjenja ili nanošenja ozbiljne štete,

| — | osigurati da će podnositelj zahtjeva za takvu vizu biti pozvan na razgovor (po potrebi uz prevoditelja), koji se može voditi na daljinu s pomoću audio i video opreme, na način kojim se jamči odgovarajuća razina privatnosti, sigurnosti i povjerljivosti, |
| --- | --- |

—

osigurati da će podnositelj zahtjeva za takvu vizu biti pozvan na razgovor (po potrebi uz prevoditelja), koji se može voditi na daljinu s pomoću audio i video opreme, na način kojim se jamči odgovarajuća razina privatnosti, sigurnosti i povjerljivosti,

| — | osigurati da će podnesenu dokumentaciju, uključujući njezinu autentičnost, ocijeniti nadležno, neovisno i nepristrano tijelo koje raspolaže odgovarajućim znanjem i stručnošću u pitanjima međunarodne zaštite, |
| --- | --- |

—

osigurati da će podnesenu dokumentaciju, uključujući njezinu autentičnost, ocijeniti nadležno, neovisno i nepristrano tijelo koje raspolaže odgovarajućim znanjem i stručnošću u pitanjima međunarodne zaštite,

| — | osigurati da će se zahtjevi za takvu vizu ocjenjivati na temelju izjave podnositelja zahtjeva i razgovora s njim te, po potrebi, popratne dokumentacije, bez provedbe cjelokupnog postupka utvrđivanja statusa, |
| --- | --- |

—

osigurati da će se zahtjevi za takvu vizu ocjenjivati na temelju izjave podnositelja zahtjeva i razgovora s njim te, po potrebi, popratne dokumentacije, bez provedbe cjelokupnog postupka utvrđivanja statusa,

| — | osigurati da će se prije izdavanja takve vize za svakog podnositelja zahtjeva provesti sigurnosna provjera u relevantnim nacionalnim i europskim bazama podataka kako bi se zajamčilo da osoba ne predstavlja sigurnosnu opasnost, |
| --- | --- |

—

osigurati da će se prije izdavanja takve vize za svakog podnositelja zahtjeva provesti sigurnosna provjera u relevantnim nacionalnim i europskim bazama podataka kako bi se zajamčilo da osoba ne predstavlja sigurnosnu opasnost,

| — | osigurati da će se u slučajevima takvih zahtjeva za izdavanje vize odluka donijeti u roku od 15 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva, |
| --- | --- |

—

osigurati da će se u slučajevima takvih zahtjeva za izdavanje vize odluka donijeti u roku od 15 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva,

| — | osigurati da će podnositelj zahtjeva biti obaviješten o odluci o zahtjevu te da će ta odluka biti individualizirana, pisana i obrazložena, |
| --- | --- |

—

osigurati da će podnositelj zahtjeva biti obaviješten o odluci o zahtjevu te da će ta odluka biti individualizirana, pisana i obrazložena,

| — | osigurati da će državljanin treće zemlje kojemu je zahtjev za izdavanje takve vize odbijen imati mogućnost podnijeti žalbu kao što je trenutačno predviđeno u slučaju odbijanja zahtjeva za izdavanje vize za kratkotrajni boravak ili zabrane ulaska na granici, |
| --- | --- |

—

osigurati da će državljanin treće zemlje kojemu je zahtjev za izdavanje takve vize odbijen imati mogućnost podnijeti žalbu kao što je trenutačno predviđeno u slučaju odbijanja zahtjeva za izdavanje vize za kratkotrajni boravak ili zabrane ulaska na granici,

6.   IZDAVANJE HUMANITARNE VIZE

| — | osigurati da će se takve vize izdavati u obliku zajedničke naljepnice i unijeti u vizni informacijski sustav, |
| --- | --- |

—

osigurati da će se takve vize izdavati u obliku zajedničke naljepnice i unijeti u vizni informacijski sustav,

| — | osigurati da će izdavanjem humanitarne vize nositelju biti omogućen ulazak na državno područje države članice koja je vizu izdala isključivo kako bi u toj državi članici mogao podnijeti zahtjev za međunarodnu zaštitu, |
| --- | --- |

—

osigurati da će izdavanjem humanitarne vize nositelju biti omogućen ulazak na državno područje države članice koja je vizu izdala isključivo kako bi u toj državi članici mogao podnijeti zahtjev za međunarodnu zaštitu,

7.   ADMINISTRATIVNO UPRAVLJANJE I ORGANIZACIJA

| — | osigurati da će zahtjev za takvu vizu ocijeniti propisno osposobljeno osoblje, |
| --- | --- |

—

osigurati da će zahtjev za takvu vizu ocijeniti propisno osposobljeno osoblje,

| — | osigurati da to osoblje može biti zaposleno u veleposlanstvima ili konzulatima ili u državi članici, a u tom se slučaju zahtjevi podnose elektronički i razgovori se vode na daljinu, |
| --- | --- |

—

osigurati da to osoblje može biti zaposleno u veleposlanstvima ili konzulatima ili u državi članici, a u tom se slučaju zahtjevi podnose elektronički i razgovori se vode na daljinu,

| — | osigurati da vanjski pružatelji usluga mogu upravljati određenim aspektima postupka koji ne podrazumijevaju nikakav prethodni odabir predmeta, ocjenu ili donošenje bilo kakve odluke, uključujući pružanje informacija, organizaciju termina za razgovore i prikupljanje biometrijskih identifikatora, |
| --- | --- |

—

osigurati da vanjski pružatelji usluga mogu upravljati određenim aspektima postupka koji ne podrazumijevaju nikakav prethodni odabir predmeta, ocjenu ili donošenje bilo kakve odluke, uključujući pružanje informacija, organizaciju termina za razgovore i prikupljanje biometrijskih identifikatora,

| — | osigurati donošenje odgovarajućih mjera za jamčenje zaštite i sigurnosti podataka te povjerljivost komunikacije, |
| --- | --- |

—

osigurati donošenje odgovarajućih mjera za jamčenje zaštite i sigurnosti podataka te povjerljivost komunikacije,

| — | osigurati suradnju među državama članicama te suradnju država članica s agencijama Unije, međunarodnim organizacijama, vladinim i nevladinim organizacijama te drugim relevantnim dionicima kako bi se zajamčila usklađena primjena zakonodavnog akta, |
| --- | --- |

—

osigurati suradnju među državama članicama te suradnju država članica s agencijama Unije, međunarodnim organizacijama, vladinim i nevladinim organizacijama te drugim relevantnim dionicima kako bi se zajamčila usklađena primjena zakonodavnog akta,

| — | osigurati široku dostupnost informacija o postupcima i uvjetima za takvu vizu kao i informacija o uvjetima i postupcima za dobivanje međunarodne zaštite na državnom području država članica, uključujući dostupnost na internetskim stranicama veleposlanstava i konzulata država članica i preko Europske službe za vanjsko djelovanje, |
| --- | --- |

—

osigurati široku dostupnost informacija o postupcima i uvjetima za takvu vizu kao i informacija o uvjetima i postupcima za dobivanje međunarodne zaštite na državnom području država članica, uključujući dostupnost na internetskim stranicama veleposlanstava i konzulata država članica i preko Europske službe za vanjsko djelovanje,

8.   ZAVRŠNE ODREDBE

| — | osigurati opsežnu financijsku potporu Fonda za integrirano upravljanje granicama koja će se staviti na raspolaganje državama članicama za njegovu provedbu, |
| --- | --- |

—

osigurati opsežnu financijsku potporu Fonda za integrirano upravljanje granicama koja će se staviti na raspolaganje državama članicama za njegovu provedbu,

| — | pobrinuti se za to da država članica koja izda takvu humanitarnu vizu ima pristup jednakoj naknadi sredstvima iz Fonda za azil, migracije i integraciju kao i kada primi izbjeglice u skladu s europskim okvirom za preseljenje, |
| --- | --- |

—

pobrinuti se za to da država članica koja izda takvu humanitarnu vizu ima pristup jednakoj naknadi sredstvima iz Fonda za azil, migracije i integraciju kao i kada primi izbjeglice u skladu s europskim okvirom za preseljenje,

9.   IZMJENE DRUGIH PRAVNIH AKATA

| — | osigurati izmjene: |
| --- | --- |

—

osigurati izmjene:

| — | Uredbe (EZ) br. 810/2009 kako bi se razjasnilo da se na osobe koje traže međunarodnu zaštitu primjenjuju odredbe Uredbe kojom se uspostavlja europska humanitarna viza, |
| --- | --- |

—

Uredbe (EZ) br. 810/2009 kako bi se razjasnilo da se na osobe koje traže međunarodnu zaštitu primjenjuju odredbe Uredbe kojom se uspostavlja europska humanitarna viza,

| — | Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (10) kako bi se omogućio unos zahtjeva za europsku humanitarnu vizu u vizni informacijski sustav, |
| --- | --- |

—

Uredbe (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (10) kako bi se omogućio unos zahtjeva za europsku humanitarnu vizu u vizni informacijski sustav,

| — | Uredbe (EU) 2016/399 kako bi se prilagodili uvjeti za ulazak osoba kojima je izdana europska humanitarna viza, |
| --- | --- |

—

Uredbe (EU) 2016/399 kako bi se prilagodili uvjeti za ulazak osoba kojima je izdana europska humanitarna viza,

| — | Fonda za integrirano upravljanje granicama kako bi se državama članicama osigurala financijska sredstva za provedbu uredbe o uspostavi europske humanitarne vize, |
| --- | --- |

—

Fonda za integrirano upravljanje granicama kako bi se državama članicama osigurala financijska sredstva za provedbu uredbe o uspostavi europske humanitarne vize,

| — | članka 26. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. sklopljene između vlada država Ekonomske unije Beneluxa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (11) i Direktive Vijeća 2001/51/EZ (12) kako bi se prijevoznike koji prevoze državljane trećih zemalja izuzelo od odgovornosti, obveza i kazni ako dotični državljani trećih zemalja izraze svoju namjeru za podnošenje zahtjeva za međunarodnu ili humanitarnu zaštitu na području država članica. |
| --- | --- |

—

članka 26. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. sklopljene između vlada država Ekonomske unije Beneluxa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (11) i Direktive Vijeća 2001/51/EZ (12) kako bi se prijevoznike koji prevoze državljane trećih zemalja izuzelo od odgovornosti, obveza i kazni ako dotični državljani trećih zemalja izraze svoju namjeru za podnošenje zahtjeva za međunarodnu ili humanitarnu zaštitu na području država članica.

---

(1)  HEIN/DONATO (CIR) 2012.: Exploring avenues for protected entry in Europe (Istraživanje načina sigurnog ulaska u Europu, str. 17.).

(2)  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).

(3)  Uredba (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 77, 23.3.2016., str. 1.).

(4)  Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).

(5)  Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.).

(6)  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

(7)  Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni statusa izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(10)  Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u) (SL L 218, 13.8.2008., str. 60.).

(11)  SL L 239, 22.9.2000., str. 19.

(12)  Direktiva Vijeća 2001/51/EZ od 28. lipnja 2001. o dopuni odredaba članka 26. Konvencije o primjeni Sporazuma iz Schengena od 14. lipnja 1985. (SL L 187, 10.7.2001., str. 45.).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Puna primjena odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Protokol o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije (11997D/PRO/02),

| — | uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Akta o pristupanju Europskoj uniji iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. stavak 2. Akta o pristupanju Europskoj uniji iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir nacrte odluka Vijeća o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj od 29. rujna 2010. (14142/2010) i od 8. srpnja 2011. (14142/1/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrte odluka Vijeća o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj od 29. rujna 2010. (14142/2010) i od 8. srpnja 2011. (14142/1/2010),

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o okviru za punu primjenu odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i u Rumunjskoj od 7. prosinca 2011. (14302/3/11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća o okviru za punu primjenu odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i u Rumunjskoj od 7. prosinca 2011. (14302/3/11),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 8. lipnja 2011. o nacrtu odluke Vijeća o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 8. lipnja 2011. o nacrtu odluke Vijeća o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 9. i 10. lipnja 2011., 22. i 23. rujna 2011., 25. i 26. listopada 2012., 7. i 9. ožujka 2013., i 5. i 6. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove od 9. i 10. lipnja 2011., 22. i 23. rujna 2011., 25. i 26. listopada 2012., 7. i 9. ožujka 2013., i 5. i 6. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2011. o pristupanju Bugarske i Rumunjske schengenskom području (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. listopada 2011. o pristupanju Bugarske i Rumunjske schengenskom području (2),

| — | uzimajući u obzir osmo polugodišnje izvješće Komisije o funkcioniranju schengenskog područja od 15. prosinca 2015. (COM(2015) 0675), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmo polugodišnje izvješće Komisije o funkcioniranju schengenskog područja od 15. prosinca 2015. (COM(2015) 0675),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/1908 od 12. listopada 2017. o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/1908 od 12. listopada 2017. o provedbi određenih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na vizni informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (4),

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća od 18. travnja 2018. o provedbi preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća od 18. travnja 2018. o provedbi preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (15820/1/2017),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. lipnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o provedbi preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 13. lipnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o provedbi preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj (5),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0365/2018),

| A. | budući da su Bugarska i Rumunjska prihvatile schengensku pravnu stečevinu prilikom pristupanja u Europsku uniju 2007.; budući da je Bugarska 2008. izdala svoju izjavu o spremnosti da pokrene evaluacije koje provodi Radna skupina za schengensku evaluaciju (SCH-EVAL), čiji su članovi stručnjaci iz država članica Schengena; budući da je Rumunjska 2007. i 2008. izdala svoju izjavu o spremnosti da pokrene evaluacije koje provodi skupina SCH-EVAL; |
| --- | --- |

A.

budući da su Bugarska i Rumunjska prihvatile schengensku pravnu stečevinu prilikom pristupanja u Europsku uniju 2007.; budući da je Bugarska 2008. izdala svoju izjavu o spremnosti da pokrene evaluacije koje provodi Radna skupina za schengensku evaluaciju (SCH-EVAL), čiji su članovi stručnjaci iz država članica Schengena; budući da je Rumunjska 2007. i 2008. izdala svoju izjavu o spremnosti da pokrene evaluacije koje provodi skupina SCH-EVAL;

| B. | budući da su stručnjaci SCH-EVAL-a i Vijeće u svojim odlukama od 9. i 10. lipnja 2011. potvrdili završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine za Bugarsku i Rumunjsku i pripremljenost tih dviju država za provedbu svih odredaba schengenske pravne stečevine; budući da je Vijeće u svojem Nacrtu odluke od 8. srpnja 2011. potvrdilo da su nužni uvjeti za primjenu odredaba schengenske pravne stečevine ispunjeni u svim područjima, odnosno u pogledu zaštite podataka, zračnih granica, kopnenih granica, policijske suradnje, Schengenskog informacijskog sustava, morskih granica i viza; budući da je, osim izazova u pogledu upravljanja vanjskim granicama Europske unije, završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine doveo do toga da obje zemlje iz temelja restrukturiraju svoje sustave nadzora granica i ulože u povećanje kapaciteta svojih tijela za izvršavanje zakonodavstva; budući da je u skladu s Aktom o pristupanju Europskoj uniji iz 2005. uspješan završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine jedini preduvjet za punu primjenu schengenske pravne stečevine, uključujući ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da su čelnici država i vlada u Vijeću u brojnim prigodama potvrdili da su Bugarska i Rumunjska pripremljene za potpunu primjenu schengenske pravne stečevine, kao što su i Komisija i Parlament, u najskorije vrijeme u Komunikaciji Komisije od 27. rujna 2017. i Rezoluciji Parlamenta od 30. svibnja 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da su stručnjaci SCH-EVAL-a i Vijeće u svojim odlukama od 9. i 10. lipnja 2011. potvrdili završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine za Bugarsku i Rumunjsku i pripremljenost tih dviju država za provedbu svih odredaba schengenske pravne stečevine; budući da je Vijeće u svojem Nacrtu odluke od 8. srpnja 2011. potvrdilo da su nužni uvjeti za primjenu odredaba schengenske pravne stečevine ispunjeni u svim područjima, odnosno u pogledu zaštite podataka, zračnih granica, kopnenih granica, policijske suradnje, Schengenskog informacijskog sustava, morskih granica i viza; budući da je, osim izazova u pogledu upravljanja vanjskim granicama Europske unije, završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine doveo do toga da obje zemlje iz temelja restrukturiraju svoje sustave nadzora granica i ulože u povećanje kapaciteta svojih tijela za izvršavanje zakonodavstva; budući da je u skladu s Aktom o pristupanju Europskoj uniji iz 2005. uspješan završetak evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine jedini preduvjet za punu primjenu schengenske pravne stečevine, uključujući ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da su čelnici država i vlada u Vijeću u brojnim prigodama potvrdili da su Bugarska i Rumunjska pripremljene za potpunu primjenu schengenske pravne stečevine, kao što su i Komisija i Parlament, u najskorije vrijeme u Komunikaciji Komisije od 27. rujna 2017. i Rezoluciji Parlamenta od 30. svibnja 2018.;

| C. | budući da je Vijeće u svojem Nacrtu odluke od 29. rujna 2010. predložilo punu primjenu schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj te ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da je u svojoj Zakonodavnoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. Parlament odobrio tu odluku i zatražio od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako je namjerava bitno izmijeniti; |
| --- | --- |

C.

budući da je Vijeće u svojem Nacrtu odluke od 29. rujna 2010. predložilo punu primjenu schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj te ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da je u svojoj Zakonodavnoj rezoluciji od 8. lipnja 2011. Parlament odobrio tu odluku i zatražio od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako je namjerava bitno izmijeniti;

| D. | budući da je Predsjedništvo Vijeća u rujnu 2011. predstavilo prijedlog za djelomičnu primjenu odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj, odnosno ukidanje provjera osoba samo na unutarnjim morskim i zračnim granicama, te istodobno predvidjelo odvojenu odluku u kasnijoj fazi u vezi s kopnenim granicama; |
| --- | --- |

D.

budući da je Predsjedništvo Vijeća u rujnu 2011. predstavilo prijedlog za djelomičnu primjenu odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj, odnosno ukidanje provjera osoba samo na unutarnjim morskim i zračnim granicama, te istodobno predvidjelo odvojenu odluku u kasnijoj fazi u vezi s kopnenim granicama;

| E. | budući da je Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove u nekoliko navrata potvrdilo svoju posvećenost donošenju daljnjih odluka o ukidanju provjera osoba na unutarnjim granicama za Bugarsku i Rumunjsku na temelju pristupa u dva koraka; budući da je donošenje te odluke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove više puta odgođeno; |
| --- | --- |

E.

budući da je Vijeće za pravosuđe i unutarnje poslove u nekoliko navrata potvrdilo svoju posvećenost donošenju daljnjih odluka o ukidanju provjera osoba na unutarnjim granicama za Bugarsku i Rumunjsku na temelju pristupa u dva koraka; budući da je donošenje te odluke Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove više puta odgođeno;

| F. | budući da je Odlukom Vijeća od 12. listopada 2017. Bugarskoj i Rumunjskoj dodijeljen pasivni pristup Viznom informacijskom sustavu; budući da je u svojem Nacrtu odluke od 18. travnja 2018. Vijeće predložilo punu provedbu preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u objema državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Odlukom Vijeća od 12. listopada 2017. Bugarskoj i Rumunjskoj dodijeljen pasivni pristup Viznom informacijskom sustavu; budući da je u svojem Nacrtu odluke od 18. travnja 2018. Vijeće predložilo punu provedbu preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u objema državama članicama;

| G. | budući da ni Aktom o pristupanju Europskoj uniji iz 2005. ni mehanizmom evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine nisu predviđeni različiti vremenski okviri za ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da su sva prijašnja proširenja schengenskog područja bila utvrđena jednim zakonskim aktom; |
| --- | --- |

G.

budući da ni Aktom o pristupanju Europskoj uniji iz 2005. ni mehanizmom evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine nisu predviđeni različiti vremenski okviri za ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; budući da su sva prijašnja proširenja schengenskog područja bila utvrđena jednim zakonskim aktom;

| H. | budući da se schengenskim prostorom, jednim od najvećih postignuća Europske unije, jedinstvenim po svom uređenju, omogućuje slobodno kretanje ljudi u unutarnjim schengenskim granicama; budući da je to ostvareno na temelju različitih kompenzacijskih mjera, kao što su uspostava Schengenskog informacijskog sustava, za poticanje veće razmjene informacija, kao i osnivanje evaluacijskog mehanizma za provjeru provedbe schengenske pravne stečevine u državama članicama te jačanje uzajamnog povjerenja u funkcioniranje schengenskog prostora; |
| --- | --- |

H.

budući da se schengenskim prostorom, jednim od najvećih postignuća Europske unije, jedinstvenim po svom uređenju, omogućuje slobodno kretanje ljudi u unutarnjim schengenskim granicama; budući da je to ostvareno na temelju različitih kompenzacijskih mjera, kao što su uspostava Schengenskog informacijskog sustava, za poticanje veće razmjene informacija, kao i osnivanje evaluacijskog mehanizma za provjeru provedbe schengenske pravne stečevine u državama članicama te jačanje uzajamnog povjerenja u funkcioniranje schengenskog prostora;

| I. | budući da održavanje graničnih kontrola na unutarnjim granicama Unije ili ponovno uvođenje takvih kontrola u schengenskom prostoru ima ozbiljne posljedice za život europskih građana i svih onih koji imaju koristi od načela slobodnog kretanja unutar EU-a te ozbiljno ugrožava njihovo povjerenje u europske institucije i europsku integraciju; budući da to za sobom povlači izravne operativne troškove i troškove ulaganja za prekogranične radnike, turiste, cestovne prijevoznike tereta i javnu upravu, što vrlo negativno utječe na gospodarstva država članica i funkcioniranje unutarnjeg tržišta Unije; budući da održavanje unutarnjih graničnih kontrola za Bugarsku i Rumunjsku negativno utječe na izvoz iz država članica i uvoz u njih, kao i na prijevoz prema nekima od najvećih putničkih i teretnih luka na jugu Europe, što znači gubitak koristi i veću potrošnju; budući da se procijenjeni troškovi povezani s ponovnim uvođenjem graničnih kontrola za EU procjenjuju na između 0,05 milijardi EUR i 20 milijardi EUR jednokratnih troškova i 2 milijarde EUR godišnjih operativnih troškova (6); |
| --- | --- |

I.

budući da održavanje graničnih kontrola na unutarnjim granicama Unije ili ponovno uvođenje takvih kontrola u schengenskom prostoru ima ozbiljne posljedice za život europskih građana i svih onih koji imaju koristi od načela slobodnog kretanja unutar EU-a te ozbiljno ugrožava njihovo povjerenje u europske institucije i europsku integraciju; budući da to za sobom povlači izravne operativne troškove i troškove ulaganja za prekogranične radnike, turiste, cestovne prijevoznike tereta i javnu upravu, što vrlo negativno utječe na gospodarstva država članica i funkcioniranje unutarnjeg tržišta Unije; budući da održavanje unutarnjih graničnih kontrola za Bugarsku i Rumunjsku negativno utječe na izvoz iz država članica i uvoz u njih, kao i na prijevoz prema nekima od najvećih putničkih i teretnih luka na jugu Europe, što znači gubitak koristi i veću potrošnju; budući da se procijenjeni troškovi povezani s ponovnim uvođenjem graničnih kontrola za EU procjenjuju na između 0,05 milijardi EUR i 20 milijardi EUR jednokratnih troškova i 2 milijarde EUR godišnjih operativnih troškova (6);

| J. | budući da se čini da su zadržavanje kontrola unutarnjih granica u Uniji i ponovno uvođenje takvih kontrola u schengenskom području povezani s navodnim prijetnjama javnoj politici i unutarnjoj sigurnosti, a ne s čvrstim dokazima o stvarnom postojanju opasne prijetnje; budući da ukidanje kontrola na unutarnjim granicama kao rezultat pune primjene schengenske pravne stečevine u državama članicama koje su već pristupile nije dovelo do viših stopa kriminala; budući da je proširenje schengenskoga područja iz 2007. povezano s nižim stopama kaznenih djela krađe i provale u novim i postojećim državama članicama u schengenskom području te da nije dovelo do povećanog osjećaja nesigurnosti među građanima EU-a (7); |
| --- | --- |

J.

budući da se čini da su zadržavanje kontrola unutarnjih granica u Uniji i ponovno uvođenje takvih kontrola u schengenskom području povezani s navodnim prijetnjama javnoj politici i unutarnjoj sigurnosti, a ne s čvrstim dokazima o stvarnom postojanju opasne prijetnje; budući da ukidanje kontrola na unutarnjim granicama kao rezultat pune primjene schengenske pravne stečevine u državama članicama koje su već pristupile nije dovelo do viših stopa kriminala; budući da je proširenje schengenskoga područja iz 2007. povezano s nižim stopama kaznenih djela krađe i provale u novim i postojećim državama članicama u schengenskom području te da nije dovelo do povećanog osjećaja nesigurnosti među građanima EU-a (7);

| 1. | podsjeća da su Bugarska i Rumunjska 2011. godine ispunile sve nužne uvjete za punu primjenu schengenske pravne stečevine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali zbog činjenice da sedam godina od tada Vijeće nije donijelo odluku o punoj primjeni schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj unatoč opetovanim pozivima koje su upućivali Komisija i Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je prijedlog o tome da se ukidanje provjera osoba na unutarnjim granicama razdvoji na dva zakonska akta kako bi se odredili različiti vremenski okviri za ukidanje provjera osoba na kopnenim, morskim i zračnim granicama znatan odmak od teksta Nacrta odluke Vijeća od 29. rujna 2010. koji je odobrio Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da Vijeće može donijeti odluku o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj nakon savjetovanja s Parlamentom – obveza koja proizlazi iz članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005.; ponavlja poziv Vijeću da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio u svojoj Zakonodavnoj rezoluciji od 8. lipnja 2011.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava zabrinutost da bi uvođenje pristupa u dva koraka moglo negativno utjecati na buduće proširenje schengenskog područja; ističe da nemogućnost postizanja konsenzusa u Vijeću dovodi u pitanje jedinstvenu primjenu odredbi Ugovorâ i vjerodostojnost EU-a i trajno narušava javnu potporu zajedničkim politikama EU-a pokazivanjem nejednakog postupanja s državama članicama i uvođenjem umjetnih podjela unutar Unije; izražava zabrinutost da takve prakse doprinose rastu populizma i nacionalizma diljem kontinenta, što je glavni problem za funkcioniranje EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe činjenicu da je slobodno kretanje osoba preko unutarnjih granica, koje je moguće zbog uvođenja schengenske pravne stečevine u pravni okvir EU-a, jedno od glavnih postignuća Unije; naglašava da manjkavosti drugih politika EU-a kao što je zajednički europski sustav azila ne bi smjele negativno utjecati na funkcioniranje i proširenje schengenskog područja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja donošenje Odluke Vijeća od 12. listopada 2017. kojom se Bugarskoj i Rumunjskoj dodjeljuje pasivni pristup Viznom informacijskom sustavu i Prijedlog Vijeća za punu provedbu preostalih odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u objema državama članicama; žali zbog činjenice da donošenje tih odluka nije uslijedilo odmah nakon što je potvrđen uspješan završetak postupka evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine 2011. nego je potaknuto kao ad hoc mjera kako bi se zajamčila usklađenost s preduvjetima za provedbu sustava ulaska/izlaska, za koji se očekuje da će biti operativan do 2020.; smatra da su ti zakonski akti korak naprijed prema popunjavanju nedostatka informacija između država članica koje potpuno primjenjuju schengensku pravnu stečevinu i onih koje je primjenjuju djelomično; odlučno ustraje u tome da donošenje tih akata ne bi smjelo poslužiti za daljnje odgađanje ukidanja provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; napominje da će s usvajanjem tih odluka Bugarska i Rumunjska dijeliti sve odgovornosti i obveze, ali ne i sve koristi punog članstva u schengenskom području; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da schengenska pravna stečevina nije osmišljena kako bi se prilagođavala državama članicama s različitim pravnim statusima; skreće pozornost na činjenicu da je duže nedjelovanje Vijeća stvorilo potrebu za tim da se u pogledu informacijskih sustava i sustava za upravljanje granicama u zakonodavstvu EU-a jasno razlikuju države članice koje primjenjuju schengensku pravnu stečevinu u potpunosti od onih koje je primjenjuju djelomično; izražava zabrinutost da se time pravno kodificira de facto usporedno postojanje schengenskog područja sa slobodnim kretanjem i schengenskog područja bez slobodnog kretanja, što može dovesti do problema u razmjeni informacija, zakonodavnih nedostataka i nedovoljne povezanosti pravosudnog sustava i sustava unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da u pogledu potpune primjene schengenske pravne stečevine ne bi trebalo uvoditi dodatne kriterije osim uvjeta jasno utvrđenih u Aktu o pristupanju iz 2005. ili raditi poveznice s drugim mehanizmima i politikama Unije, uključujući i ne dovodeći u pitanje Mehanizam suradnje i provjere; poziva države članice da odluku o proširenju schengenskog područja donesu isključivo na temelju ispunjavanja relevantnih uvjeta za primjenu schengenske pravne stečevine nakon završetka postupka evaluacije primjene schengenske pravne stečevine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Vijeće da čim prije predstavi novi nacrt odluke o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj na temelju nacrta svoje odluke od 29. rujna 2010. (14142/2010) i jednim zakonskim aktom donese trenutnu odluku za ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće da isti pristup primijeni na Hrvatsku te potvrdi njezino puno pristupanje schengenskom području čim Hrvatska uspješno izvrši postupak evaluacije primjene schengenske pravne stečevine i čim se ispune relevantni kriteriji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 160.

(2)  SL C 94 E, 3.4.2013., str. 13.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0228.

(4)  SL L 269, 19.10.2017., str. 39.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0253.

(6)  Walter van Ballegooij, Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects (Cijena nepostojanja schengenskog područja: pitanja povezana s građanskim slobodama, pravosuđem i unutarnjim poslovima), Izvješće o trošku neujedinjene Europe, Odjel za europsku dodanu vrijednost, 2016., str. 32.

(7)  Ibid, str. 28. i 31.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Vojna mobilnost

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 9. ožujka 2017., 22. lipnja 2017., 20. studenoga 2017., 14. prosinca 2017. i 28. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 9. ožujka 2017., 22. lipnja 2017., 20. studenoga 2017., 14. prosinca 2017. i 28. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017. i 25. lipnja 2018. o sigurnosti i obrani u kontekstu Globalne strategije EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. studenoga 2017. i 25. lipnja 2018. o sigurnosti i obrani u kontekstu Globalne strategije EU-a,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Dokument za razmatranje o budućnosti europske obrane” (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Dokument za razmatranje o budućnosti europske obrane” (COM(2017)0315),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 10. studenoga 2017. o poboljšanju vojne mobilnosti u Europskoj uniji (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 10. studenoga 2017. o poboljšanju vojne mobilnosti u Europskoj uniji (JOIN(2017)0041),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 28. ožujka 2018. o Akcijskom planu za vojnu mobilnost (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice od 28. ožujka 2018. o Akcijskom planu za vojnu mobilnost (JOIN(2018)0005),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (1),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 6. ožujka 2018. o planu za provedbu PESCO-a (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/340 od 6. ožujka 2018. o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2018/340 od 6. ožujka 2018. o izradi popisa projekata koje treba razviti u okviru PESCO-a (3),

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednikâ Europskog vijeća i Europske komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 10. srpnja 2018., zajednički niz prijedloga za provedbu zajedničkih izjava koje su Vijeće NATO-a i Vijeće EU-a podržali 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. te izvješća o napretku u provedbi tih prijedloga od 14. lipnja, odnosno 5. prosinca 2017. i 6. lipnja 2018., uključujući relevantne zaključke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednikâ Europskog vijeća i Europske komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 10. srpnja 2018., zajednički niz prijedloga za provedbu zajedničkih izjava koje su Vijeće NATO-a i Vijeće EU-a podržali 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. te izvješća o napretku u provedbi tih prijedloga od 14. lipnja, odnosno 5. prosinca 2017. i 6. lipnja 2018., uključujući relevantne zaključke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2017. i 25. lipnja 2018. o provedbi zajedničkih izjava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. prosinca 2017. i 25. lipnja 2018. o provedbi zajedničkih izjava,

| — | uzimajući u obzir Izjavu o transatlantskoj sigurnosti i solidarnosti iz Bruxellesa te Izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Bruxellesu, obje od 11. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu o transatlantskoj sigurnosti i solidarnosti iz Bruxellesa te Izjavu sa sastanka na vrhu NATO-a održanog u Bruxellesu, obje od 11. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (4) i svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (4) i svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) (6),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za promet i turizam (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za promet i turizam (A8-0372/2018),

| A. | budući da su u vremenu geopolitičkih previranja i degradacije strateškog okruženja temeljne vrijednosti na kojima počiva EU, kao što su demokracija, poštovanje ljudskih prava, vladavina prava, ali i međunarodni sustav koji se temelji na pravilima te europsko jedinstvo, sve više osporavani; |
| --- | --- |

A.

budući da su u vremenu geopolitičkih previranja i degradacije strateškog okruženja temeljne vrijednosti na kojima počiva EU, kao što su demokracija, poštovanje ljudskih prava, vladavina prava, ali i međunarodni sustav koji se temelji na pravilima te europsko jedinstvo, sve više osporavani;

| B. | budući da vjerodostojno odvraćanje, kao i planiranje odgovora na krizne situacije i obrana kontinentalne Europe, ovise o sposobnosti brzog i učinkovitog raspoređivanja snaga, uključujući vanjske savezničke snage; |
| --- | --- |

B.

budući da vjerodostojno odvraćanje, kao i planiranje odgovora na krizne situacije i obrana kontinentalne Europe, ovise o sposobnosti brzog i učinkovitog raspoređivanja snaga, uključujući vanjske savezničke snage;

| C. | budući da je nakon 1989. „mirovna dividenda” donijela postupno smanjivanje obrambenih potreba u smislu infrastrukture i mobilnosti snaga diljem Europe; |
| --- | --- |

C.

budući da je nakon 1989. „mirovna dividenda” donijela postupno smanjivanje obrambenih potreba u smislu infrastrukture i mobilnosti snaga diljem Europe;

| D. | budući da EU, uz cjelovitu suradnju s NATO-om, nastoji na globalnoj razini pružati sigurnost, doprinositi održavanju mira i stabilnosti i unutar i izvan svojih granica, jamčiti sigurnost svojih građana i teritorija s pomoću jedinstvenog i širokog raspona politika, instrumenata i alata kojim raspolaže za ispunjenje tih ambicija; |
| --- | --- |

D.

budući da EU, uz cjelovitu suradnju s NATO-om, nastoji na globalnoj razini pružati sigurnost, doprinositi održavanju mira i stabilnosti i unutar i izvan svojih granica, jamčiti sigurnost svojih građana i teritorija s pomoću jedinstvenog i širokog raspona politika, instrumenata i alata kojim raspolaže za ispunjenje tih ambicija;

| E. | budući da EU u skladu s ciljevima Globalne strategije i na temelju provedbe zajedničke vanjske i sigurnosne politike povećava svoju odgovornost za vlastitu sigurnost i obranu, kao i svoju ulogu partnera u postizanju međunarodnog mira i sigurnosti, posebno u svojem susjedstvu, ali i šire, te svoju stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

E.

budući da EU u skladu s ciljevima Globalne strategije i na temelju provedbe zajedničke vanjske i sigurnosne politike povećava svoju odgovornost za vlastitu sigurnost i obranu, kao i svoju ulogu partnera u postizanju međunarodnog mira i sigurnosti, posebno u svojem susjedstvu, ali i šire, te svoju stratešku autonomiju;

| F. | budući da EU mora razviti vlastitu stratešku autonomiju s pomoću učinkovite vanjske i sigurnosne politike radi održavanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti, istodobno jamčeći sigurnost svojih građana i svih uključenih u misije ZSOP-a kako bi se zaštitili interesi i obranile temeljne vrijednosti EU-a, doprinoseći pritom učinkovitom multilateralizmu; |
| --- | --- |

F.

budući da EU mora razviti vlastitu stratešku autonomiju s pomoću učinkovite vanjske i sigurnosne politike radi održavanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti, istodobno jamčeći sigurnost svojih građana i svih uključenih u misije ZSOP-a kako bi se zaštitili interesi i obranile temeljne vrijednosti EU-a, doprinoseći pritom učinkovitom multilateralizmu;

| G. | budući da EU mora biti sposoban odlučivati i djelovati neovisno o kapacitetima trećih strana, želi li izgraditi vlastitu otpornost i konsolidirati svoju stratešku autonomiju u području obrane, borbe protiv terorizma i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da EU mora biti sposoban odlučivati i djelovati neovisno o kapacitetima trećih strana, želi li izgraditi vlastitu otpornost i konsolidirati svoju stratešku autonomiju u području obrane, borbe protiv terorizma i kibersigurnosti;

| H. | budući da su standardizacija i interoperabilnost u području infrastrukture i javne nabave ključni preduvjeti za postizanje strateške autonomije, obrambene Unije i djelotvorne vojne mobilnosti; |
| --- | --- |

H.

budući da su standardizacija i interoperabilnost u području infrastrukture i javne nabave ključni preduvjeti za postizanje strateške autonomije, obrambene Unije i djelotvorne vojne mobilnosti;

| I. | budući da se efektivna vojna mobilnost može postići samo uz potpuno sudjelovanje i predanost svih država članica, uz stvarnu suradnju s NATO-om i uzimajući u obzir raspoložive resurse, potrebe i regionalne posebnosti svake pojedinačne države članice, na način koji je u skladu s relevantnim inicijativama na razini EU-a u svrhu izgradnje učinkovite europske infrastrukture za sigurnosne potrebe s pomoću usklađenih i komplementarnih projekata; |
| --- | --- |

I.

budući da se efektivna vojna mobilnost može postići samo uz potpuno sudjelovanje i predanost svih država članica, uz stvarnu suradnju s NATO-om i uzimajući u obzir raspoložive resurse, potrebe i regionalne posebnosti svake pojedinačne države članice, na način koji je u skladu s relevantnim inicijativama na razini EU-a u svrhu izgradnje učinkovite europske infrastrukture za sigurnosne potrebe s pomoću usklađenih i komplementarnih projekata;

| J. | budući da vojna mobilnost predstavlja strateško i operativno sredstvo podupiranja vojnog djelovanja, čime se jača strateška autonomija Unije i olakšava pružanje podrške snagama država članica te njihovo slanje i raspoređivanje, u cilju ostvarenja vojnih ambicija Unije; |
| --- | --- |

J.

budući da vojna mobilnost predstavlja strateško i operativno sredstvo podupiranja vojnog djelovanja, čime se jača strateška autonomija Unije i olakšava pružanje podrške snagama država članica te njihovo slanje i raspoređivanje, u cilju ostvarenja vojnih ambicija Unije;

| K. | budući da se EU suočava s hibridnim izazovima koji dopiru s više strane, točnije s dalekog sjevera, istoka, Balkana i juga odnosno Sredozemlja; budući da bi brže i lakše raspoređivanje sredstava i dobara na tim osima (sjever – jug, zapad – istok) moglo biti ključno za vjerodostojan odgovor; |
| --- | --- |

K.

budući da se EU suočava s hibridnim izazovima koji dopiru s više strane, točnije s dalekog sjevera, istoka, Balkana i juga odnosno Sredozemlja; budući da bi brže i lakše raspoređivanje sredstava i dobara na tim osima (sjever – jug, zapad – istok) moglo biti ključno za vjerodostojan odgovor;

| L. | budući da su se vođe saveznika na sastanku na vrhu NATO-a u Varšavi 2016. usuglasili o jačanju obrambenog stava i sposobnosti odvraćanja te su povećali spremnost snaga za brz odgovor pokretanjem „pojačane prednje prisutnosti” i „prilagođene prednje prisutnosti” kako bi ostvarili te ciljeve; |
| --- | --- |

L.

budući da su se vođe saveznika na sastanku na vrhu NATO-a u Varšavi 2016. usuglasili o jačanju obrambenog stava i sposobnosti odvraćanja te su povećali spremnost snaga za brz odgovor pokretanjem „pojačane prednje prisutnosti” i „prilagođene prednje prisutnosti” kako bi ostvarili te ciljeve;

| M. | budući da je vojna mobilnost konkretan korak u smjeru zadovoljavanja posebnih sigurnosnih i obrambenih potreba EU-a, te ujedno i dio ZSOP-a; budući da kolektivna sigurnost i obrana država članica EU-a i njihova sposobnost intervencije u krizama u inozemstvu u osnovi ovise o sposobnosti slobodnog i brzog kretanja savezničkih postrojbi i civilnog osoblja za upravljanje krizama, materijala i opreme preko državnih područja te izvan granica Unije; budući da su 22 države članice EU-a ujedno i NATO saveznice te da su se obvezale na kolektivnu obranu, i posjeduju jedinstven skup oružanih snaga i prometne infrastrukture; budući da se planirana ulaganja u prometnu infrastrukturu trebaju bolje uskladiti s potrebama u pogledu sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

M.

budući da je vojna mobilnost konkretan korak u smjeru zadovoljavanja posebnih sigurnosnih i obrambenih potreba EU-a, te ujedno i dio ZSOP-a; budući da kolektivna sigurnost i obrana država članica EU-a i njihova sposobnost intervencije u krizama u inozemstvu u osnovi ovise o sposobnosti slobodnog i brzog kretanja savezničkih postrojbi i civilnog osoblja za upravljanje krizama, materijala i opreme preko državnih područja te izvan granica Unije; budući da su 22 države članice EU-a ujedno i NATO saveznice te da su se obvezale na kolektivnu obranu, i posjeduju jedinstven skup oružanih snaga i prometne infrastrukture; budući da se planirana ulaganja u prometnu infrastrukturu trebaju bolje uskladiti s potrebama u pogledu sigurnosti i obrane;

| N. | budući da znatan broj fizičkih, pravnih i regulatornih prepreka često otežava ta kretanja, uzrokujući znatna kašnjenja i ugrožavajući njihovu svrhu, posebno u kriznim situacijama; budući da su europske vojne vježbe izvedene pod okriljem NATO-a posljednjih godina pokazale da je za uspjeh vojnih ciljeva iznimno važna prikladna prometna infrastruktura; |
| --- | --- |

N.

budući da znatan broj fizičkih, pravnih i regulatornih prepreka često otežava ta kretanja, uzrokujući znatna kašnjenja i ugrožavajući njihovu svrhu, posebno u kriznim situacijama; budući da su europske vojne vježbe izvedene pod okriljem NATO-a posljednjih godina pokazale da je za uspjeh vojnih ciljeva iznimno važna prikladna prometna infrastruktura;

| O. | budući da EU raspolaže širokim rasponom politika i instrumenata kojima državama članicama može pomoći da zadovolje svoje potrebe za vojnom mobilnosti i ispune svoje međunarodne obveze; |
| --- | --- |

O.

budući da EU raspolaže širokim rasponom politika i instrumenata kojima državama članicama može pomoći da zadovolje svoje potrebe za vojnom mobilnosti i ispune svoje međunarodne obveze;

| P. | budući da su Komisija i potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica 28. ožujka 2018. objavile Akcijski plan za vojnu mobilnost, u kojemu se iznosi raspored koraka koje trebaju poduzeti EU i njegove države članice; budući da je njegova provedba započela s utvrđivanjem zajedničkih vojnih zahtjeva za vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a te predstavljanjem prijedloga o financiranju vojne mobilnosti s pomoću Instrumenta za povezivanje Europe u sljedećem VFO-u, čime se omogućuje financiranje projekata povezanih s dvojnom namjenom (civilnom i obrambenom) prometne infrastrukture; |
| --- | --- |

P.

budući da su Komisija i potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica 28. ožujka 2018. objavile Akcijski plan za vojnu mobilnost, u kojemu se iznosi raspored koraka koje trebaju poduzeti EU i njegove države članice; budući da je njegova provedba započela s utvrđivanjem zajedničkih vojnih zahtjeva za vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a te predstavljanjem prijedloga o financiranju vojne mobilnosti s pomoću Instrumenta za povezivanje Europe u sljedećem VFO-u, čime se omogućuje financiranje projekata povezanih s dvojnom namjenom (civilnom i obrambenom) prometne infrastrukture;

| Q. | budući da se u zaključcima Vijeća od 25. lipnja 2018. poziva države članice da poduzmu mjere na nacionalnoj razini kako bi se poboljšala učinkovitost vojne mobilnosti, pojednostavnila relevantna pravila i postupci u skladu s Akcijskim planom i vojnim zahtjevima za vojnu mobilnost unutar Unije i izvan nje te u skladu s nacionalnim zakonodavstvom država članica što je prije moguće, a najkasnije do 2024.; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u zaključcima Vijeća od 25. lipnja 2018. poziva države članice da poduzmu mjere na nacionalnoj razini kako bi se poboljšala učinkovitost vojne mobilnosti, pojednostavnila relevantna pravila i postupci u skladu s Akcijskim planom i vojnim zahtjevima za vojnu mobilnost unutar Unije i izvan nje te u skladu s nacionalnim zakonodavstvom država članica što je prije moguće, a najkasnije do 2024.;

| R. | budući da je pokrenut projekt PESCO-a u pogledu vojne mobilnosti u cilju dopunjavanja aktivnosti Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice; budući da bi ta nastojanja trebalo dopuniti još jednim projektom PESCO-a usredotočenim na mrežu logističkih centara u Europi i na potporu operacijama; budući da je za te logističke potrebe izuzetno važno omogućiti dvojnu namjenu infrastrukture; budući da su države članice preuzele i obveze u pogledu vojne mobilnosti kao dio više obvezujućih zadaća koje se iziskuju protokolom PESCO-a; budući da bi projekte PESCO-a trebalo razviti u koordinaciji s NATO-om; budući da postoji potreba za projektom PESCO-a o izazovu mobilnosti u pogledu vojnih zadaća iz članka 43. stavka 1. UEU-a, posebno u pogledu operacija zračnog i morskog mosta; |
| --- | --- |

R.

budući da je pokrenut projekt PESCO-a u pogledu vojne mobilnosti u cilju dopunjavanja aktivnosti Komisije i potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice; budući da bi ta nastojanja trebalo dopuniti još jednim projektom PESCO-a usredotočenim na mrežu logističkih centara u Europi i na potporu operacijama; budući da je za te logističke potrebe izuzetno važno omogućiti dvojnu namjenu infrastrukture; budući da su države članice preuzele i obveze u pogledu vojne mobilnosti kao dio više obvezujućih zadaća koje se iziskuju protokolom PESCO-a; budući da bi projekte PESCO-a trebalo razviti u koordinaciji s NATO-om; budući da postoji potreba za projektom PESCO-a o izazovu mobilnosti u pogledu vojnih zadaća iz članka 43. stavka 1. UEU-a, posebno u pogledu operacija zračnog i morskog mosta;

| S. | budući da je Instrument za povezivanje Europe zajednički program financiranja sa središnjim upravljanjem koji je osmišljen za poticanje razvoja visoko učinkovite, održive i međusobno povezane transeuropske mreže (TEN) u području prometa, energetike i digitalnih usluga, s naglaskom na omogućavanju prekograničnih veza i uklanjanju uskih grla, te pružanju jasne dodane vrijednosti EU-a u olakšavanju transnacionalne suradnje i koordinacije; budući da je u nacrtu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027. u sklopu proračunske linije Instrumenta za povezivanje Europe za prometni sektor uključena nova omotnica za potrebe vojne mobilnosti; budući da je vrlo poželjno održati i dodatno povećati učinkovitost Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

S.

budući da je Instrument za povezivanje Europe zajednički program financiranja sa središnjim upravljanjem koji je osmišljen za poticanje razvoja visoko učinkovite, održive i međusobno povezane transeuropske mreže (TEN) u području prometa, energetike i digitalnih usluga, s naglaskom na omogućavanju prekograničnih veza i uklanjanju uskih grla, te pružanju jasne dodane vrijednosti EU-a u olakšavanju transnacionalne suradnje i koordinacije; budući da je u nacrtu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027. u sklopu proračunske linije Instrumenta za povezivanje Europe za prometni sektor uključena nova omotnica za potrebe vojne mobilnosti; budući da je vrlo poželjno održati i dodatno povećati učinkovitost Instrumenta za povezivanje Europe;

| T. | budući da Europska obrambena agencija provodi nekoliko projekata u području vojne mobilnosti, u vezi s diplomatskim odobrenjima i multimodalnim prometnim čvorištima EU-a, kao i s nedavno uspostavljenim ad hoc programima o postupcima za odobrenje prekograničnog kretanja i o usklađivanju vojnih zahtjeva povezanih s carinom; budući da se rad Europske obrambene agencije i Komisije mora koordinirati na jasan i usklađen način kako bi se državama članicama pomoglo u dovršavanju određenih aspekata Akcijskog plana; budući da se u postupku savjetovanja trebaju uzeti u obzir potrebe, prioriteti i vojni zahtjevi država članica; |
| --- | --- |

T.

budući da Europska obrambena agencija provodi nekoliko projekata u području vojne mobilnosti, u vezi s diplomatskim odobrenjima i multimodalnim prometnim čvorištima EU-a, kao i s nedavno uspostavljenim ad hoc programima o postupcima za odobrenje prekograničnog kretanja i o usklađivanju vojnih zahtjeva povezanih s carinom; budući da se rad Europske obrambene agencije i Komisije mora koordinirati na jasan i usklađen način kako bi se državama članicama pomoglo u dovršavanju određenih aspekata Akcijskog plana; budući da se u postupku savjetovanja trebaju uzeti u obzir potrebe, prioriteti i vojni zahtjevi država članica;

| U. | budući da je u zajedničkom skupu prijedloga za provedbu zajedničke izjave vojna mobilnost nedavno prepoznata kao prioritetno područje suradnje EU-a i NATO-a te je potvrđena kao prioritet u novoj zajedničkoj izjavi te u Izjavi iz Bruxellesa o transatlantskoj sigurnosti i solidarnosti; budući da je NATO proslijedio EU-u svoje standarde u vezi s vojnom mobilnosti, uključujući opće parametre NATO-a za prometnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

U.

budući da je u zajedničkom skupu prijedloga za provedbu zajedničke izjave vojna mobilnost nedavno prepoznata kao prioritetno područje suradnje EU-a i NATO-a te je potvrđena kao prioritet u novoj zajedničkoj izjavi te u Izjavi iz Bruxellesa o transatlantskoj sigurnosti i solidarnosti; budući da je NATO proslijedio EU-u svoje standarde u vezi s vojnom mobilnosti, uključujući opće parametre NATO-a za prometnu infrastrukturu;

| V. | budući da je NATO također usmjeren na unaprjeđenje svojih vlastitih logističkih kapaciteta s pomoću Plana za realizaciju područja odgovornosti Vrhovnog savezničkog zapovjednika za Europu (SACEUR), naročito prilagođavanjem zakona i procedura, jačanjem zapovjednih i nadzornih sposobnosti, povećanjem prometnih kapaciteta i unaprjeđenjem infrastrukture; u tom kontekstu primjećuje uspostavljanje dva nova zapovjedništva, Zapovjedništvo združenih snaga u Norfolku i Zapovjedništvo združenih snaga za potporu i realizaciju operacija u Ulmu; |
| --- | --- |

V.

budući da je NATO također usmjeren na unaprjeđenje svojih vlastitih logističkih kapaciteta s pomoću Plana za realizaciju područja odgovornosti Vrhovnog savezničkog zapovjednika za Europu (SACEUR), naročito prilagođavanjem zakona i procedura, jačanjem zapovjednih i nadzornih sposobnosti, povećanjem prometnih kapaciteta i unaprjeđenjem infrastrukture; u tom kontekstu primjećuje uspostavljanje dva nova zapovjedništva, Zapovjedništvo združenih snaga u Norfolku i Zapovjedništvo združenih snaga za potporu i realizaciju operacija u Ulmu;

| W. | budući da će tri od četiri okvirne nacije, koje raspoređuju snage u okviru pojačane prednje prisutnosti NATO-a na istočnom krilu od 2019. dolaziti izvan EU-a; budući da su stalna prisutnost na kontinentu i prijevoz pojačanja iz SAD-a, Kanade i Ujedinjene Kraljevine presudni za europsku sigurnost; |
| --- | --- |

W.

budući da će tri od četiri okvirne nacije, koje raspoređuju snage u okviru pojačane prednje prisutnosti NATO-a na istočnom krilu od 2019. dolaziti izvan EU-a; budući da su stalna prisutnost na kontinentu i prijevoz pojačanja iz SAD-a, Kanade i Ujedinjene Kraljevine presudni za europsku sigurnost;

| X. | budući da će poboljšano prethodno razmještanje vojnih logističkih zaliha, uključujući streljivo i gorivo, doprinijeti smanjenju nekih vojnih pritisaka; |
| --- | --- |

X.

budući da će poboljšano prethodno razmještanje vojnih logističkih zaliha, uključujući streljivo i gorivo, doprinijeti smanjenju nekih vojnih pritisaka;

| Y. | budući da će, unatoč svim tim institucijskim mjerama, glavne napore u pogledu poboljšanja kapaciteta vojne mobilnosti morati uložiti države članice EU-a, koje trebaju prilagoditi svoju nacionalnu infrastrukturu i regulatorna okruženja; budući da će za to biti potreban pristup na razini cijele državne uprave s obzirom na širok raspon pitanja koja je potrebno riješiti; budući da se taj zajednički napor mora provesti uz puno poštovanje nacionalnih postupaka donošenja odluka i ustavnih zahtjeva država članica EU-a, vodeći pritom računa o zahtjevima u pogledu vojne mobilnosti utvrđenim u okviru suradnje EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

Y.

budući da će, unatoč svim tim institucijskim mjerama, glavne napore u pogledu poboljšanja kapaciteta vojne mobilnosti morati uložiti države članice EU-a, koje trebaju prilagoditi svoju nacionalnu infrastrukturu i regulatorna okruženja; budući da će za to biti potreban pristup na razini cijele državne uprave s obzirom na širok raspon pitanja koja je potrebno riješiti; budući da se taj zajednički napor mora provesti uz puno poštovanje nacionalnih postupaka donošenja odluka i ustavnih zahtjeva država članica EU-a, vodeći pritom računa o zahtjevima u pogledu vojne mobilnosti utvrđenim u okviru suradnje EU-a i NATO-a;

| Z. | budući da se, u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost i pilot-analizom koju je estonsko predsjedništvo pokrenulo 2017. godine za zemlje na koridoru Sjeverno more – Baltik u okviru transeuropske prometne mreže, pokazalo da su maksimalna dopuštena visina i maksimalna dopuštena težina brojnih cestovnih mostova nedovoljne za vojna vozila i da ne postoje dovoljni teretni kapaciteti za prijevoz vojne opreme velikih dimenzija željeznicom; |
| --- | --- |

Z.

budući da se, u skladu s Akcijskim planom za vojnu mobilnost i pilot-analizom koju je estonsko predsjedništvo pokrenulo 2017. godine za zemlje na koridoru Sjeverno more – Baltik u okviru transeuropske prometne mreže, pokazalo da su maksimalna dopuštena visina i maksimalna dopuštena težina brojnih cestovnih mostova nedovoljne za vojna vozila i da ne postoje dovoljni teretni kapaciteti za prijevoz vojne opreme velikih dimenzija željeznicom;

| 1. | ističe da je vojna mobilnost središnji strateški instrument koji EU-u omogućuje da ostvaruje svoje sigurnosne i obrambene interese na učinkovit i komplementaran način s ostalim organizacijama kao što je NATO, te se ne bi smjela ograničiti samo na uklanjanje fizičkih, pravnih i infrastrukturnih prepreka; naglašava potrebu za poboljšanjem vojne mobilnosti za brzo jačanje sposobnosti NATO-a, čime bi se povećala naša kolektivna sigurnost i potencijalno povećao doprinos EU-a međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti; pozdravlja činjenicu da svi relevantni sudionici od nedavno pridaju znatnu pozornost vojnoj mobilnosti; primjećuje da mobilnost povećava pripravnost Europe i bolje odvraća potencijalne neprijatelje i krizne situacije, istovremeno pomažući postizanju ambicioznih ciljeva obrambene i sigurnosne politike na razini EU-a, uključujući političku, operativnu i industrijsku stratešku autonomiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je izrada Akcijskog plana za vojnu mobilnost u Uniji dio šireg cilja poboljšanja mobilnosti u EU-u, pri čemu se istovremeno rješavaju izazovi povezani s logistikom i mobilnosti u ZSOP-u; u tu je svrhu ključno uskladiti prekogranične i carinske standarde i propise te administrativne i zakonodavne postupke; ističe da je uloga zajedničkih poduzeća EU-a ključna za usklađivanje administrativnih i zakonodavnih postupaka, kako za Instrument za povezivanje Europe tako i za Akcijski plan za vojnu mobilnost; očekuje se da će dvojna mobilnost svojim proračunskim doprinosom i zadovoljavanjem novih i budućih potreba imati pozitivan učinak na razvoj Instrumenta za povezivanje Europe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da unaprjeđenje europske obrambene unije i jačanje strateške autonomije i samootpornosti ne bi trebali dovesti do porasta napetosti u odnosima EU-a sa strateški relevantnim regionalnim akterima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je postizanje europske vojne mobilnosti pothvat koji se prvenstveno temelji na jasno izrečenim obvezama i političkoj volji država članica, a EU bi tome trebao doprinijeti upravljanjem tim procesom i, u tu svrhu, uspostaviti okvir za zahtjeve, osigurati sredstva, sastaviti protokole za olakšano učinkovito kretanje tehničke opreme i ljudskih resursa, poticati suradnju i pružiti forume za razmjenu najboljih praksi, informacija i iskustva, uz sudjelovanje civilnih i vojnih tijela; naglašava da će učinkovita vojna mobilnost biti od koristi svim državama članicama tako što će poboljšati njihovu povezanost u vojnom i civilnom području; ističe da se nacionalni postupci donošenja odluka i ustavne uloge svake države članice trebaju u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost poticanja međusektorske suradnje (sinergije) među državama članicama u cilju razvoja učinkovite, interoperabilne, sigurne, multimodalne, pametne i održive dvojne mobilnosti koja može odgovoriti na nove izazove digitalizacije prometa (automobilska industrija i povezivost) te na održiv način ispuniti obveze i odgovornosti EU-a u području dvojne (civilne i obrambene) logistike, imajući u vidu njegovu ulogu globalnog aktera; |
| --- | --- |

5.

| 6. | snažno podupire poziv Vijeća državama članicama da do kraja 2019. izrade nacionalne planove za vojnu mobilnost i da njihovu provedbu postave visoko na ljestvicu prioriteta; pozdravlja ostale mjere dogovorene u zaključcima Vijeća u kontekstu Globalne strategije EU-a od 25. lipnja 2018. te apelira na države članice da poštuju utvrđene rokove; naglašava da će uspješni napori za jačanje vojne mobilnosti omogućiti državama članicama da učinkovito planiraju nacionalnu i kolektivnu europsku obranu i efikasno sudjeluju u zajedničkim vježbama, obuci te misijama i operacijama ZSOP-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost mobilnosti kao odgovora na krizu, tj. potrebu za brzom i učinkovitom reakcijom u okviru raspoređivanja osoblja i opreme za misije i operacije, kako bi se očuvao ugled EU-a kao pouzdanog globalnog pružatelja sigurnosti i mirovnog aktera te kako bi se EU mogao učinkovito nositi s prirodnim katastrofama, humanitarnim krizama, vojnim zadaćama iz članka 43. stavka 1. UEU-a, kao što je opisano u ilustrativnim scenarijima, te provedbom klauzula o međusobnoj pomoći i solidarnosti, |
| --- | --- |

7.

| 8. | vjeruje da će se s pomoću učinkovite politike vojne mobilnosti ojačati misije ZSOP-a EU-a s obzirom na njihovu međunarodnu dimenziju te na njihov cilj očuvanja mira, povećanjem sinergija između obrambenih potreba, te da će se ojačati kapacitet EU-a za pružanje odgovora na hitne situacije, pri čemu bi humanitarne misije i odgovori na prirodne katastrofe u EU-a također trebali imati koristi od povećane vojne mobilnosti; primjećuje da će veća vojna mobilnost unutar i izvan EU-a biti najkorisnija za kolektivne obrambene misije i nacionalne ili europske misije i operacije upravljanja krizom; naglašava u tom kontekstu da će postignuti rezultati u tom području pomoći onim državama članicama EU-a koje su također članice NATO-a da ispune svoje obveze iz članka 5.; naglašava posebnu ulogu neutralnih država članica; međutim, uviđa da članak 42. stavak 7. UEU-a propisuje da, ako država članica EU-a postane žrtva oružane agresije na svojem teritoriju, ostale države članice imaju jasnu obvezu pružiti joj pomoć i podršku svim sredstvima na raspolaganju, u skladu s obvezama koje su preuzele kao članice NATO-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznaje važnost temeljite analize toga kojim je dijelovima EU-a ili državama članicama potrebna veća vojna mobilnost i koja su područja izloženija riziku od vanjskih sigurnosnih prijetnji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potvrđuje da je riječ o složenoj zadaći koja obuhvaća, između ostalog, izgradnju infrastrukture, zajedničke standarde, prometne propise, carinske pristojbe, poreze i odobrenja za kretanja te uključuje sve razine vlasti, počevši od lokalnih tijela do međunarodnih organizacija; u tom kontekstu poziva da se relevantnim okvirima okupljaju vojni i civilni akteri na svim razinama, uključujući iz NATO-a i partnera NATO-a, kako bi raspravljali o važnim pitanjima, čime se osigurava dodana vrijednost i učinkovita koordinacija i provedba te ističe da bi države članice radi postizanja optimalnog ishoda trebale ulagati u zajedničko osposobljavanje administrativnog i institucionalnog osoblja; pozdravlja činjenicu da se Europska komisija obvezala istražiti mogućnosti standardizacije i pojednostavnjenja carinskih postupaka do kraja 2018.; ističe da je za usklađivanje zakonodavstva EU-u ključna institucijska suradnja među državama članicama te organizacijama i agencijama; ustraje u tome da bi se trebala uspostaviti posebna koordinacija i razmjena iskustva u slučaju dvojne namjene infrastrukture za opasan teret kako bi se spriječila opasnost od nesreća, a pritom poboljšala sigurnost cjelokupne mreže; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje znatno smanjenje broja raspoloživih željezničkih vozila, posebno željezničkih vagona sa spuštenim podom za pomicanje teške opreme i vozila u kratkom roku; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznaje da rad u takvom složenom okruženju donosi, kada je riječ o preklapanju i koordinaciji djelovanja, ali i povezanim rashodima, brojne poteškoće koje bi bitno mogle ugroziti cjelokupni projekt ne bude li se njime adekvatno upravljalo; prima na znanje da je u prometnom sektoru EU-a već zabilježena provedba projekata na temelju dvojne suradnje, primjerice projekt jedinstvenog europskog neba; poziva države članice i Europsku komisiju da osiguraju učinkovitiji okvir za suradnju; ističe da će za provedbu projekata vojne mobilnosti biti potrebna veća suradnja među državama članicama te će biti potrebno potaknuti suradnju između civilnih i vojnih aktera; naglašava potrebu za koordinacijom s projektima za vojnu mobilnost koji su pripremljeni u okviru PESCO-a, kao i s onima koji se provode u okviru Europskog fonda za obranu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su za uspjeh neophodni razumijevanje zajedničke strateške svrhe, razvoj zajedničkog plana i suradnja među državama članicama; ističe da je usklađeno vojno planiranje nužno za učinkovitu stratešku autonomiju koja se temelji na standardizaciji i interoperabilnosti opreme i oružja kao i na strateškoj doktrini te zapovjednim i nadzornim postupcima; pozdravlja u tom kontekstu Akcijski plan za vojnu mobilnost, u kojem su opisani konkretni koraci za različite institucionalne dionike i države članice EU-a te u kojemu je prepoznata strateška uloga koju ima transeuropska prometna mreža; pozdravlja obveze koje su preuzele države članice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog činjenice da Akcijski plan u osnovi opisuje pristup odozdo prema gore i sadrži samo ograničenu stratešku predodžbu o konkretnim obrambenim ciljevima koje EU treba postići različitim aktivnostima navedenim u Akcijskom planu; u tom pogledu žali što još uvijek nema bijele knjige EU-a o obrani, kojom bi se mogla utvrditi sveobuhvatna svrha; međutim, vjeruje da trenutačni pristup ima znatne prednosti i da će služiti interesima svih država članica EU-a, i neutralnim državama članicama i državama članicama u ulozi saveznica NATO-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da institucije EU-a i države članice trebaju poštovati ambiciozni raspored Akcijskog plana kako bi se što prije uklonila uska grla u mobilnosti i postigli ambiciozni ciljevi obrambene i sigurnosne politike; pozdravlja pozive iznesene u Akcijskom planu za poboljšanje vojne mobilnosti pri čemu se u obzir uzimaju hibridne prijetnje, posebno za promet i ključnu infrastrukturu, te poboljšanje otpornosti prometne infrastrukture na hibridne prijetnje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje napredak u definiranju vojnih zahtjeva za vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a, posebice u pogledu infrastrukture dvojne namjene, te pozdravlja snažnije sudjelovanje država članica u svim fazama procesa, vodeću ulogu Nizozemske u projektu PESCO-a i doprinos NATO-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja prijedlog Komisije o uporabi Instrumenta za povezivanje Europe i znatna sredstva predviđena za projekte vojne mobilnosti s dvojnom namjenom kako bi se osigurala prilagodba infrastrukture, vodeći pritom računa o potrebama dvojne namjene; smatra da je dvojna namjena infrastrukture ključni preduvjet na temelju kojega mreža civilnog prometa može imati koristi od Akcijskog plana i omotnice za vojnu mobilnost; smatra da je provedba Akcijskog plana prilika da se mreži civilnog prometa omogući da iskoristi pogodnosti povećanog mrežnog kapaciteta te da se potiču multimodalne veze; pozdravlja pozive na procjenu i prilagodbu transeuropske prometne mreže kako bi se obuhvatili utvrđeni vojni zahtjevi koji će se primjenjivati i na nove civilne projekte u području prometa, osobito zračne luke, luke, autoceste i željeznice kao intermodalna čvorišta u ključnim koridorima; stoga ističe da je potrebno zajedno s državama članicama sastaviti popis nacionalnih infrastrukturna i koridora, uzimajući u obzir posebne vojne karakteristike država članica; napominje da bi razvoj projekata s dvojnom namjenom trebao biti održiv i u skladu s okolišnim standardima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mišljenja je da bi u svrhu optimizacije uporabe sredstava EU-a svaki projekt u području prometa koji je od zajedničkog interesa i koji se financira Instrumentom za povezivanje Europe u svojoj početnoj fazi trebao prema potrebi sadržavati zahtjeve vojne mobilnosti kako bi se u kasnijim fazama izbjegla nepotrebna nadogradnja infrastrukture, a time i neekonomična upotreba sredstava; smatra da bi se svakim doprinosom iz omotnice Instrumenta za povezivanje Europe za vojnu mobilnost, kad god je to moguće, prednost trebala dati multimodalnim projektima jer se njima pruža najviše mogućnosti za dvojnu namjenu, kao i prekograničnim projektima koji doprinose rješavanju postojećih problema veza koje nedostaju i uskih grla, odnosno trenutačno najvećih fizičkih prepreka brzoj i neometanoj mobilnosti, kako za civile tako i za prijevoz postrojbi i teške vojne opreme; naglašava da postupak utvrđivanja dijelova Transeuropske prometne mreže (TEN-T) prikladnih za vojni prijevoz mora u najvećoj mogućoj mjeri bezuvjetno povećati civilne i vojne sinergije te poštovati načelo dvojne namjene; smatra da bi dodatno ulaganje u čitavu mrežu moglo donijeti znatne koristi u pogledu vojne mobilnosti i istovremeno pridonijeti dovršetku osnovne mreže TEN-T do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. godine; naglašava da bi trebalo biti moguće koristiti sredstva iz omotnice za vojnu mobilnost radi prilagodbe prometne infrastrukture unutar osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podržava odluku o dodjeli omotnice za vojnu mobilnost u okviru središnjeg upravljanja programom Instrumenta za povezivanje Europe s jasnim ciljem u pogledu mobilnosti s dvojnom namjenom; prima na znanje preliminarna djelovanja utvrđena Akcijskim planom; poziva Komisiju da do 31. prosinca 2019. donese delegirane akte radi dodatnog utvrđivanja vojnih zahtjeva, popisivanja dijelova mreže TEN-T prikladnih za vojni prijevoz, popisivanja prioritetnih infrastrukturnih projekata s dvojnom namjenom te da utvrdi postupak ocjenjivanja prihvatljivosti djelovanja povezanih s vojnom mobilnosti i kriterije za dodjelu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je nekoliko tehnologija koje se rabe u obrambenom sektoru uspješno preneseno u civilni sektor; naglašava da uspostavljanje inteligentnog prometnog sustava koji se služi sustavima telematskih uređaja kao što su ERTMS i SESAR te primjena tehnologija povezanih s Galileom, Egnosom i GOVSATCOM-om predstavljaju jednu od najizazovnijih mogućnosti za sektor civilnog prometa; stoga smatra da bi se u budućim revizijama Akcijskog plana trebalo uostalom istražiti mogućnost da se u civilnom prometu iskoriste vojni odgovori na te izazove, primjerice u području kibersigurnosti i sigurne komunikacije; poziva na poduzimanje daljnjih mjera za jačanje suradnje i povjerenja između aktera u području kibersigurnosti i obrane te jačanje suradnje u okviru PESCO-a; naglašava potrebu za nastavkom razvoja zajedničke mreže za suzbijanje hibridnih prijetnji kako bi se osigurala otpornost infrastruktura od strateške važnosti u kontekstu rada na poboljšanju vojne mobilnosti u EU-u; ističe važnost napora koje trenutačno ulažu institucije EU-a u cilju ažuriranja propisa o kontroli izvoza robe s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uviđa vrijednost mogućih prijedloga o reguliranju prijevoza opasnih tvari za vojnu uporabu, ažuriranju carinskog zakonika EU-a i prilagodbi pravila o PDV-u; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja razmjenu informacija i najboljih praksi između vojnih i civilnih dionika u tom pogledu te naglašava potrebu zajedničkog rada na uspostavi skupnih temelja za reguliranje prijevoza opasnih tvari za vojnu uporabu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da se u Akcijskom planu utvrđuje znatan broj zadaća koje se trebaju ostvariti na razini država članica, a u tu svrhu Europska obrambena agencija i Komisija trebaju pružiti potporu i smjernice za njihovu brzu i učinkovitu provedbu; podsjeća na potrebu za uspostavom carinskog i poreznog regulatornog okvira, posebno kada je riječ o PDV-u; posebno naglašava važnost postizanja usklađenih pravila za izdavanje odobrenja za prekogranično kretanje, što je glavna prepreka brzom kretanju; smatra da bi države članice trebale surađivati radi maksimalnog povećanja učinkovitosti prekogranične dvojne namjene i smanjenja administrativnih troškova; u tom pogledu podržava namjeru da se do kraja 2019. ubrzaju prelasci granica te da se u tu svrhu u roku od pet dana izdaju diplomatska odobrenja za kretanje kopnom, morem i zrakom, kao i da se razmotri mogućnost daljnjeg skraćivanja tog roka za jedinice za brzu reakciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podupire odluku država članica koje sudjeluju u PESCO-u da uvrste vojnu mobilnost na početni popis sedamnaest prioritetnih projekata koji će se razviti u okviru PESCO-a; u tom pogledu ističe da bi projekt PESCO-a za vojnu mobilnost mogao biti korisno sredstvo za koordinaciju mjera koje države članice trebaju poduzimati na temelju Akcijskog plana, kao i druge aktivnosti izvan izravnih nadležnosti EU-a; vjeruje da je ta podjela rada, popraćena pravilnom koordinacijom, ključna ako se projektom PESCO-a želi pružiti dodana vrijednost; pozdravlja i više obvezujuće zadaće u pogledu pojednostavnjenja prekograničnog vojnog prijevoza iznesene u obavijesti PESCO-a; poziva države članice da aktivno sudjeluju u projektu PESCO-a za vojnu mobilnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost ispravnog informiranja i uključivanja lokalnih zajednica kada je riječ o planiranju i utjecaju velike vojne infrastrukture za mobilnost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da, u konačnici, EU može samo nadopuniti napore država članica; ističe da se uspjeh temeljno oslanja na prihvaćanje i sposobnost država članica da rješavanju relevantnih pitanja pristupe na svim razinama državne uprave; ističe važnost političke predanosti država članica stvarnoj provedbi u djelo učinkovite vojne mobilnosti unutar i izvan EU-a; naglašava da će za uspjeh vojne mobilnosti biti potrebna suradnja i koordinacija sa svim NATO-ovim saveznicima; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja novu zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a te Izjavu iz Bruxellesa o transatlantskoj sigurnosti i solidarnosti i naglasak koji je u njima stavljen na pitanja vojne mobilnosti; pozdravlja i nove inicijative NATO-a, a posebno Plan za realizaciju područja odgovornosti SACEUR-a; u tom pogledu pozdravlja rad NATO-a u osiguravanju vojne mobilnosti i apelira na EU i NATO da spriječe nepotrebno udvostručavanje napora; ističe važnost luka kao poveznica Unije s njezinim saveznicima u NATO-u, kao i za unutareuropske pomorske veze male udaljenosti, naglašava važnost transparentnosti i komunikacije o obrambenim inicijativama EU-a, uključujući PESCO, Sjedinjenim Američkim Državama i drugim saveznicima NATO-a kako bi se izbjeglo pogrešno shvaćanje te pozdravlja obrambene inicijative EU-a o jačanju europskog stupa u okviru Saveza NATO-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stoga apelira na EU i NATO da intenziviraju svoju suradnju i koordinaciju, među ostalim korištenjem sredstava za zajedničke projekte, povećanjem političke fleksibilnosti, formalizacijom odnosa EU-a i NATO-a, širenjem područja suradnje te opsežnijom razmjenom informacija, kada je to u interesu sigurnosti EU-a, kako bi se zajamčilo postizanje sinergija; izražava nadu da će se prepreke u razmjeni klasificiranih podataka između tih dvaju tijela čim prije ukloniti kako bi se omogućila tješnja suradnja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, agencijama EU-a u području obrane, glavnom tajniku NATO-a, te vladama i parlamentima država članica EU-a i članica NATO-a. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

(2)  SL C 88, 8.3.2018., str. 1.

(3)  SL L 65, 8.3.2018., str. 24.

(4)  SL C 224, 27.6.2018., str. 18.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0257.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Nova europska agenda za kulturu

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Novoj europskoj agendi za kulturu (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast u Göteborgu održan 17. studenoga 2017., program čelnika za obrazovanje i kulturu iz studenog 2017. te zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. o socijalnoj dimenziji, obrazovanju i kulturi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast u Göteborgu održan 17. studenoga 2017., program čelnika za obrazovanje i kulturu iz studenog 2017. te zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. o socijalnoj dimenziji, obrazovanju i kulturi,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2016. o dosljednoj politici EU-a za kulturne i kreativne industrije (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o kulturnim industrijama u Europi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o kulturnim industrijama u Europi (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2007. o socijalnom statusu umjetnika (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnoj dimenziji vanjskog djelovanja EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnoj dimenziji vanjskog djelovanja EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o učenju o EU-u u školama (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o Europskoj agendi za kulturu u globaliziranom svijetu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o Europskoj agendi za kulturu u globaliziranom svijetu (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o strukturnim i financijskim preprekama pristupu kulturi (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o strukturnim i financijskim preprekama pristupu kulturi (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. ožujka 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (12),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe od 27. listopada 2005. o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe od 27. listopada 2005. o vrijednosti kulturne baštine za društvo (Konvencija iz Fara),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (13),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 16. studenoga 2007. o Europskoj agendi za kulturu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 16. studenoga 2007. o Europskoj agendi za kulturu (14),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. prosinca 2014. o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. prosinca 2014. o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (15),

| — | uzimajući u obzir Plan rada EU-a za kulturu za razdoblje 2015. – 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan rada EU-a za kulturu za razdoblje 2015. – 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti (16),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi Europske agende za kulturu (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi Europske agende za kulturu (COM(2010)0390),

| — | uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. pod nazivom „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. pod nazivom „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini kulturne baštine 2018. (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Europskoj godini kulturne baštine 2018. (COM(2016)0543),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnog i kreativnog sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnog i kreativnog sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 18. prosinca 2012. o sadržaju na jedinstvenom digitalnom tržištu (COM(2012)0789),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. srpnja 2014. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (COM(2014)0477),

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica iz 2012. godine o pristupu kulturi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica iz 2012. godine o pristupu kulturi,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2010. o uklanjanju prekograničnih poreznih prepreka za građane EU-a (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. prosinca 2010. o uklanjanju prekograničnih poreznih prepreka za građane EU-a (COM(2010)0769),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. studenog 2011. o dvostrukom oporezivanju na jedinstvenom tržištu (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 11. studenog 2011. o dvostrukom oporezivanju na jedinstvenom tržištu (COM(2011)0712),

| — | uzimajući u obzir izvješće o načinima uklanjanja prekograničnih poreznih prepreka s kojima se suočavaju pojedinci unutar EU-a, koje je 2015. godine pripremila stručna skupina Komisije zadužena za probleme povezane s prekograničnim poreznim preprekama u EU-u na koje nailaze pojedinci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o načinima uklanjanja prekograničnih poreznih prepreka s kojima se suočavaju pojedinci unutar EU-a, koje je 2015. godine pripremila stručna skupina Komisije zadužena za probleme povezane s prekograničnim poreznim preprekama u EU-u na koje nailaze pojedinci,

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica iz 2017. godine o međukulturnom dijalogu u okviru otvorene metode koordinacije (OMC) naslovljeno „Kako se kulturom i umjetnošću može promicati međukulturni dijalog u kontekstu migracijske i izbjegličke krize”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine stručnjaka iz država članica iz 2017. godine o međukulturnom dijalogu u okviru otvorene metode koordinacije (OMC) naslovljeno „Kako se kulturom i umjetnošću može promicati međukulturni dijalog u kontekstu migracijske i izbjegličke krize”,

| — | uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017. u kojoj su čelnici 27 država članica EU-a i institucija EU-a izrazili svoju želju za stvaranjem ambiciozne Unije „u kojoj će građani imati nove mogućnosti za kulturni i društveni razvitak te za gospodarski rast” i Unije „koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimsku deklaraciju od 25. ožujka 2017. u kojoj su čelnici 27 država članica EU-a i institucija EU-a izrazili svoju želju za stvaranjem ambiciozne Unije „u kojoj će građani imati nove mogućnosti za kulturni i društveni razvitak te za gospodarski rast” i Unije „koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa od 22. siječnja 2018. o visokokvalitetnoj kulturi građenja za Europu, u kojoj su europski ministri kulture istaknuli hitnu potrebu za „razvojem novih pristupa zaštiti i unaprjeđenju kulturnih vrijednosti europskoga izgrađenog okoliša” te za „holističkim pristupom izgrađenom okolišu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Davosa od 22. siječnja 2018. o visokokvalitetnoj kulturi građenja za Europu, u kojoj su europski ministri kulture istaknuli hitnu potrebu za „razvojem novih pristupa zaštiti i unaprjeđenju kulturnih vrijednosti europskoga izgrađenog okoliša” te za „holističkim pristupom izgrađenom okolišu”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0388/2018),

| A. | budući da se pozdravljaju i prioriteti Nove agende i pristup prilagođen sektoru; budući da bi svim kulturnim i kreativnim sektorima trebalo pružiti jednaku i prilagođenu potporu usmjerenu na njima svojstvene izazove te da bi kulturnu raznolikost i međukulturni dijalog trebalo zadržati kao međusektorske prioritete; budući da je kultura javno dobro i da Nova agenda za kulturu treba biti usmjerena na očuvanje, širenje i razmjenu kada je riječ o dinamičnoj i raznolikoj kulturnoj sceni te da pritom treba osigurati pristup za sve i poticati sudjelovanje; |
| --- | --- |

A.

budući da se pozdravljaju i prioriteti Nove agende i pristup prilagođen sektoru; budući da bi svim kulturnim i kreativnim sektorima trebalo pružiti jednaku i prilagođenu potporu usmjerenu na njima svojstvene izazove te da bi kulturnu raznolikost i međukulturni dijalog trebalo zadržati kao međusektorske prioritete; budući da je kultura javno dobro i da Nova agenda za kulturu treba biti usmjerena na očuvanje, širenje i razmjenu kada je riječ o dinamičnoj i raznolikoj kulturnoj sceni te da pritom treba osigurati pristup za sve i poticati sudjelovanje;

| B. | budući da bi se Novom agendom za kulturu trebao pružiti fleksibilan okvir za promjenu kulturnih ekosustava i poticanje sinergija među sektorima; |
| --- | --- |

B.

budući da bi se Novom agendom za kulturu trebao pružiti fleksibilan okvir za promjenu kulturnih ekosustava i poticanje sinergija među sektorima;

| C. | budući da Europa izlazi iz teške financijske krize, tijekom koje su nacionalni i regionalni proračuni za kulturu nažalost često bili prvi u kojima je došlo do rezova; |
| --- | --- |

C.

budući da Europa izlazi iz teške financijske krize, tijekom koje su nacionalni i regionalni proračuni za kulturu nažalost često bili prvi u kojima je došlo do rezova;

| D. | budući da je Europa suočena sa sve većim društvenim nejednakostima i nezaposlenošću mladih, sve izraženijim populizmom i radikalizacijom, uz što valja dodati i veću diversifikaciju stanovništva; budući da je stoga kultura važnija nego ikad prije za ostvarivanje socijalne kohezije i međukulturnog dijaloga te za jamčenje slobode i raznolikosti izražavanja, komunikacije i stvaranja građana kao i za izgradnju mostova među pojedincima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europa suočena sa sve većim društvenim nejednakostima i nezaposlenošću mladih, sve izraženijim populizmom i radikalizacijom, uz što valja dodati i veću diversifikaciju stanovništva; budući da je stoga kultura važnija nego ikad prije za ostvarivanje socijalne kohezije i međukulturnog dijaloga te za jamčenje slobode i raznolikosti izražavanja, komunikacije i stvaranja građana kao i za izgradnju mostova među pojedincima;

| E. | budući da su europski kreativni i kulturni sektori najveća prednost EU-a; budući da oni čine 4,2 % BDP-a EU-a, zajedno broje 8,4 milijuna radnih mjesta, što je 3,7 % ukupnog broj zaposlenih u EU-u, te da su gospodarski otporni, čak i u razdobljima krize; budući da ti sektori potiču kreativnost, koja se dalje širi u sve sektore djelovanja, te da istodobno osiguravaju veći postotak zaposlenosti među mladima i ženama u usporedbi s ostalim sektorima; |
| --- | --- |

E.

budući da su europski kreativni i kulturni sektori najveća prednost EU-a; budući da oni čine 4,2 % BDP-a EU-a, zajedno broje 8,4 milijuna radnih mjesta, što je 3,7 % ukupnog broj zaposlenih u EU-u, te da su gospodarski otporni, čak i u razdobljima krize; budući da ti sektori potiču kreativnost, koja se dalje širi u sve sektore djelovanja, te da istodobno osiguravaju veći postotak zaposlenosti među mladima i ženama u usporedbi s ostalim sektorima;

| F. | budući da je europski glazbeni sektor vrlo dinamičan, sa svojih milijun radnih mjesta i prometom od 25 milijardi eura; budući da, međutim, on i dalje ne raspolaže s dovoljno sredstava, posebno ako se u obzir uzmu novi modeli distribucije na internetu; budući da je od ukupnog proračuna od 1,46 milijardi eura za program Kreativna Europa, počevši od srpnja 2018., samo 51 milijun eura dodijeljen glazbenim projektima, i to uglavnom za klasičnu glazbu; budući da se tu toj distribuciji sredstava ne odražava raznolikost europskog glazbenog sektora ni njegov gospodarski, društveni i kulturni doprinos; |
| --- | --- |

F.

budući da je europski glazbeni sektor vrlo dinamičan, sa svojih milijun radnih mjesta i prometom od 25 milijardi eura; budući da, međutim, on i dalje ne raspolaže s dovoljno sredstava, posebno ako se u obzir uzmu novi modeli distribucije na internetu; budući da je od ukupnog proračuna od 1,46 milijardi eura za program Kreativna Europa, počevši od srpnja 2018., samo 51 milijun eura dodijeljen glazbenim projektima, i to uglavnom za klasičnu glazbu; budući da se tu toj distribuciji sredstava ne odražava raznolikost europskog glazbenog sektora ni njegov gospodarski, društveni i kulturni doprinos;

| G. | budući da kultura ima važnu ulogu u socijalnoj koheziji i integraciji, a to osobito uključuje sudjelovanje manjina, skupina u nepovoljnom položaju, marginaliziranih zajednica, migranata i izbjeglica u kulturnom i društvenom životu te budući da se poseban poziv na uključivanje migranata u program Kreativna Europa pokazao učinkovitim, no da je bilo previše zainteresiranih, a premalo sredstava; |
| --- | --- |

G.

budući da kultura ima važnu ulogu u socijalnoj koheziji i integraciji, a to osobito uključuje sudjelovanje manjina, skupina u nepovoljnom položaju, marginaliziranih zajednica, migranata i izbjeglica u kulturnom i društvenom životu te budući da se poseban poziv na uključivanje migranata u program Kreativna Europa pokazao učinkovitim, no da je bilo previše zainteresiranih, a premalo sredstava;

| H. | budući da su umjetnici i kulturni djelatnici često u prekarnom i nestabilnom položaju te da nemaju nikakvo ili imaju loše socijalno osiguranje i nepredvidljive prihode; |
| --- | --- |

H.

budući da su umjetnici i kulturni djelatnici često u prekarnom i nestabilnom položaju te da nemaju nikakvo ili imaju loše socijalno osiguranje i nepredvidljive prihode;

| I. | budući da su kulturna osviještenost i izričaj prepoznati na razini EU-a u revidiranoj preporuci o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje; budući da bi umjetnost i humanističke znanosti trebale biti u potpunosti integrirane u obrazovne sustave kako bi se doprinijelo oblikovanju Europe koja djeluje zajednički i kreativno i koja je mobilizirana u smislu promicanja održivosti, integracije i građanske kohezije; |
| --- | --- |

I.

budući da su kulturna osviještenost i izričaj prepoznati na razini EU-a u revidiranoj preporuci o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje; budući da bi umjetnost i humanističke znanosti trebale biti u potpunosti integrirane u obrazovne sustave kako bi se doprinijelo oblikovanju Europe koja djeluje zajednički i kreativno i koja je mobilizirana u smislu promicanja održivosti, integracije i građanske kohezije;

| J. | budući da su kulturne mreže snažan instrument za stvaranje međuljudskih i dugotrajnih mirnih veza i dijaloga preko nacionalnih granica, a tako i za podupiranje međunarodnih kulturnih odnosa, koji su u ključni za regulaciju na globalnoj razini i za stvaranje europskog kulturnog prostora; |
| --- | --- |

J.

budući da su kulturne mreže snažan instrument za stvaranje međuljudskih i dugotrajnih mirnih veza i dijaloga preko nacionalnih granica, a tako i za podupiranje međunarodnih kulturnih odnosa, koji su u ključni za regulaciju na globalnoj razini i za stvaranje europskog kulturnog prostora;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja Novu agendu za kulturu i naglašava da je ona izvrsna prilika za donošenje sveobuhvatne i usklađene kulturne politike na europskoj razini koju će priznavati i europski građani i građani zemalja izvan EU-a; naglašava, međutim, da ona može biti uspješna samo ako se predvidi znatno veći proračun za Kreativnu Europu kao i razvoj sinergija i interakcija s drugim programima koje se financiraju sredstvima Unije, a s ciljem uvođenja holističkog, međusektorskog pristupa kulturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potvrđuje ulogu kulture te kulturnih i kreativnih sektora kao pokretačke sile u ostvarivanju ciljeva kohezijske politike i socijalne uključenosti diljem Unije te poziva da se to uzme u obzir pri dodjeli strukturnih i kohezijskih sredstava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prepoznaje da Europska godina kulturne baštine 2018. predstavlja priliku za povećanje razine svijesti o jedinstvenom značenju i raznolikosti te inherentnoj vrijednosti kulture i kulturne baštine EU-a kao i o njihovoj iznimno važnoj ulozi u našim društvima i gospodarstvima kada je riječ o stvaranju osjećaja pripadnosti, promicanju aktivnog građanstva i definiranju našeg identiteta i temeljnih vrijednosti slobode, raznolikosti, jednakosti, solidarnosti i socijalne pravde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja namjeru Komisije da predstavi akcijski plan za kulturnu baštinu i naglašava da je potrebno usredotočiti se i na materijalne i nematerijalne aspekte europske baštine, baš kao i na njezine veze sa suvremenim umjetničkim i kreativnim projektima i izražajem; nadalje, naglašava da je potrebno pokrenuti trajni strukturirani dijalog s dionicima s ciljem prikupljanja znanja, izgradnje kapaciteta i koordinacije promicanja kulturne baštine u Europi, čime bi se konsolidirao dugoročan doprinos Europske godine kulturne baštine te pridonijelo provedbi akcijskog plana; naglašava da bi taj strukturirani dijalog trebao uključivati sve kulturne i kreativne sektore te područje baštine; nadalje, poziva države članice da na nacionalnoj razini razviju komplementarne akcijske planove; smatra da je spomenuti akcijski plan prilika za rješavanje svih pitanja postavljenih u okviru deset europskih inicijativa nakon Europske godine kulturne baštine 2018. kao i za predstavljanje preporuka izdanih tijekom te godine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da zajamči da reakcije na nove nepredviđene okolnosti neće biti prepreka ostvarivanju već dogovorenih ciljeva u području kulture; podsjeća na to da se nove inicijative trebaju financirati iz novog proračuna, tj. novim sredstvima, a ne na temelju preraspodjele već postojećih sredstava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da uspostavi jedinstveni portal EU-a namijenjen kulturnoj baštini, na kojem će biti objedinjene informacije iz svih programa EU-a za financiranje kulturne baštine i koji će obuhvaćati tri glavna dijela: mogućnosti financiranja kulturne baštine, bazu podataka s primjerima najboljih praksi i izvrsnosti u području kulturne baštine s relevantnim upućivanjima te novosti i poveznice koje se odnose na politička kretanja, aktivnosti i događanja povezana s kulturnom baštinom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da razviju nove pristupe sustavnom prikupljanju podataka za sve kulturne i kreativne sektore te da zajamče uporabu učinkovitih statističkih oznaka i većeg broja kvalitativnih pokazatelja, čime će se premostiti jaz između javnog sektora, koji raspolaže sa sve manje podataka i digitalnih aktera, koji pak raspolažu brojnim informacijama te ih koriste za stjecanje udjela na tržištu i destabiliziranje tržišnih sudionika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da na razini EU-a uvede ljestvicu pokazatelja za mjerenje kulturnog i medijskog pluralizma, da razvija te pokazatelje i prati slobodu umjetničkog izražavanja na europskoj razini kao i raznolikost u stvaranju, distribuciji i opskrbi kreativnim djelima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja pokretanje programa „Glazba pokreće Europu” kao bitnog prvog koraka za poticanje kreativnosti, raznolikosti i inovativnosti u europskom glazbenom sektoru te sektorskog djelovanja u području glazbe u okviru programa Kreativna Europa; poziva Komisiju da se usredotoči na mobilnost umjetnika i repertoara unutar i izvan Europe, distribuciju, financiranje malih i srednjih poduzeća, transparentnost i odgovornost digitalnih platformi za umjetnike, raznolikost usluga internetskog prijenosa, dostupnost informacija na internetu i mapiranje sektora kada je riječ o daljnjem djelovanju EU-a u vezi s glazbom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja uspostavu internetskog direktorija europskih filmova i pokretanje prvog Filmskog tjedna EU-a; potiče Komisiju i države članice da, u suradnji s umjetnicima i kreativnim industrijama povećaju vidljivost europske kinematografije u Europi i na globalnoj razini, osobito povećanjem dostupnosti europskih filmova i promicanjem razvoja europskih platformi kojima se omogućuje pristup licenciranim filmovima iz EU-a, uz pravednu naknadu za umjetnike i nositelje prava te poštovanje načela teritorijalnosti; nadalje, ističe pozitivno iskustvo s Nagradom LUX u promicanju europskih filmova i olakšavanju njihove distribucije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da prepozna važnost plana EU-a za gradove i da potakne suradnju među državama članicama i gradovima, među ostalim dionicima, kako bi se podupro rast, poboljšali uvjeti života i promicale inovacije u gradovima Europe te kako bi se prepoznali socijalni izazovi i zatim uspješno na njih odgovaralo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da uvede posebne mjere za mobilnost umjetničkih djela, po mogućnosti u obliku bespovratnih sredstava za putujuće izložbe, jer bi se time produljio životni ciklus mnogih projekata koji se financiraju u okviru programa Kreativna Europa; |
| --- | --- |

12.

Kulturna i umjetnička dimenzija

| 13. | prepoznaje inherentnu vrijednost slobodnog kulturnog, umjetničkog i kreativnog izražavanja i najšireg mogućeg pristupa javnosti kulturi, između ostalog, primjenom specifičnih mjera; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da osigura potporu za europske festivale, s obzirom na to da je riječ o ključnom elementu za povezivanje građana iz cijele Europe i izvan nje te za istodobno jačanje veza među njima; ističe da festivali imaju potencijal za ujedinjavanje i da u tom smislu utječu na društvo, građanstvo, gospodarstvo, kulturnu baštinu i vanjski razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da razmotri uvođenje institucije europske kulturne ličnosti godine, što bi uključivalo i niz aktivnosti i projekata diljem Europe usredotočenih na obilježavanje života i rada te osobe; naglasak bi pritom bio na njezinu djelovanju usmjerenom na promicanje europske vrijednosti i identiteta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na to da profesionalizam umjetnika, autora, kulturnih subjekata, autora teksta oglasa i ostalih promotivnih materijala te pružatelja audiovizualnih usluga bude ključna potpora razvoju europske kulturne dimenzije, međukulturni dijalog, kulture i umjetničke inovacije, teritorijalnu koheziju i socijalnu uključenost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da kulturu prizna kao „meku moć” koja građanima omogućuje da budu odgovorni vođe u društvu, uz integritet, entuzijazam i empatiju, te ih u tom procesu i osnažuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da omogući da Europa bude dom odgovornih građana koji grade odnose izvan vlastitih kultura, propituju ideje, potiču inovacije te pomažu u razvoju drugih i s njima komuniciraju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da potiče kulturnu raznolikost, integraciju migranata i kvalitetu građanstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da potiče suradnju između kulturnih djelatnika, nastavnika, građana aktivnih u sektoru i poslovnih stručnjaka kako bi se obnovio interes javnosti za kulturu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se kulturne mreže podupiru kao sredstvo zajedničkog znanja, iskustva i sjećanja, uz osiguravanje neformalne razmjene informacija, poticanje rasprava i razvoja kulture kako bi se dodatno povećale mogućnosti u području mobilnosti i suradnje te da bi se pridonijelo integriranom europskom kulturnom prostoru; |
| --- | --- |

21.

Socijalna dimenzija

| 22. | pozdravlja namjeru Komisije da u okviru programa Kreativna Europa uvede specifične mjere u području mobilnosti, ali naglašava da je za to potreban odgovarajući proračun i pojednostavljeni administrativni postupci kako bi se izbjegle prepreke poput onih povezanih s vizama, posebno onima trećih zemalja; naglašava da je potrebno specifično djelovanje kako bi se uklonile smetnje i prepreke koje dovode do prekomjernog ili dvostrukog oporezivanja umjetnika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da uvede jedinstveni portal sa informacijama o svim dostupnim programima boravka i prilikama za mobilnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da razmisle o uklanjanju članka 17. predloška porezne konvencije OECD-a iz bilateralnih poreznih ugovora između država članica EU-a; poziva Komisiju da kao prijelazno rješenje uspostavi sektorski kodeks ponašanja u vezi s porezom po odbitku u kojem su navedene mogućnosti za smanjenje troškova i pojednostavljenje postupaka na temelju primjera najboljih praksi i dostupnih iznimaka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na to da se zajamče prava na pravednu naknadu, ugovorne obveze i radne uvjete za zaposlene u kreativnom i umjetničkom sektoru; upućuje na to da se kulturni djelatnici u Europi zapošljavaju na temelju netipičnih ugovora o radu, na projektima i u prekarnim radnim uvjetima; stoga poziva države članice da donesu sveobuhvatne mjere za reduciranje tih sivih zona usklađivanjem i poboljšanjem ugovornih uvjeta za umjetnike i stvaraoce diljem EU-a te na europskoj razini kada je riječ o kolektivnom zastupanju, socijalnom osiguranju te izravnom i neizravnom oporezivanju; poziva na to da se u socijalnim sustavima u cijeloj Uniji uzmu u obzir sve posebnosti nestandardnih oblika zapošljavanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da kulturna baština i kulturni prostori imaju važnu ulogu u obnavljanju gradova i promicanju kohezije među stanovnicima; stoga potiče Komisiju i njezin Zajednički istraživački centar, čiji napori daju smisao i smjer gradskim narativima, da u tom pogledu nastave s ulaganjem napora u razvoj Pregleda kulturnih i kreativnih gradova te poziva gradove i općine da se njime bolje koriste; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prepoznaje dodanu vrijednost lokalnih kulturnih aktivnosti s ciljem jamčenja socijalnih, gospodarskih i zdravstvenih koristi lokalnim zajednicama, posebno u rubnim i marginaliziranim područjima, kao što su predgrađa i ruralna područja; stoga poziva države članice, gradove i općine da te aktivnosti podupru konkretnim mjerama, kao što su prilagođeni propisi o prostornom uređenju, inicijative za financiranje i ponovno stavljanje u upotrebu napuštenih objekata; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je dokazano da kultura utječe na poticanje socijalne kohezije i poboljšanje zadovoljstva životom te dobrobiti zbog čega je ključna za smanjenje pritiska s kojim se Europa suočava pri udomljavanju kulturno sve raznolikijeg stanovništva; ističe ulogu koju kultura i međukulturni dijalog mogu imati u osnaživanju migranata i olakšavanju njihove integracije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | izražava žaljenje zbog toga što prema Eurobarometru iz 2017. 36 % Europljana prošle godine nije sudjelovalo ni u jednoj kulturnoj aktivnosti; stoga poziva Komisiju i države članice da ojačaju veze između kulture, umjetnosti, stvaralaštva, obrazovanja, inovacija i umjetničkog istraživanja; nadalje, poziva ih da ulažu u uključivanje publike, sudjelovanje zajednice i kulturnu sposobnost te da provedu potrebne mjere kako bi se zajamčio pristup i sudjelovanje u kulturnom životu, posebno za skupine u najnepovoljnijem položaju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče bolje sinergije između kulturnog sektora i obrazovanja, na primjer poticanjem izvannastavnih aktivnosti ili uključenosti umjetnika u rad škola; u tom smislu podsjeća na potrebu da se umjetnicima, upraviteljima, nastavnicima, posrednicima, socijalnim radnicima i drugim stručnjacima u navedenim kontekstima pruži dostatna financijska potpora; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost učinkovitih mjera za promicanje intelektualnog i kulturnog razvoja djece; poziva Komisiju i države članice da u okviru svojih nadležnosti osiguraju odgovarajuće financiranje za potporu projekata kulturne proizvodnje usmjerenih na djecu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe dodanu vrijednost umjetnosti, glazbe i humanističkih znanosti u školskim kurikulumima s obzirom na to da oni doprinose povećanju kreativnosti, potiču interes za kulturu i promiču kritičko razmišljanje; naglašava da su kulturne i kreativne vještine sve potrebnije u digitalnom okruženju te poziva Komisiju i države članice da nadiđu praksu stroge podjele između disciplina i prijeđu s modela STEM (područja znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike) na model STEAM (znanost, tehnologija, inženjerstvo, umjetnost i matematika) i u formalnom i neformalnom obrazovanju; poziva ih i na to da primjenjuju pristup cjeloživotnog učenja za djelatnike u kulturnom, kreativnom i audiovizualnom sektoru; prepoznaje važnu ulogu glazbe i umjetnosti u školskim kurikulumima; poziva Komisiju i države članice da razmotre sastavljanje udžbenika o europskoj kulturnoj povijesti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da je za uspješan kulturni sektor od presudne važnosti pobrinuti se da studenti i nastavno osoblje na raspolaganju imaju sigurno i odgovarajuće okruženje za učenje; u tom pogledu poziva države članice da ulažu dovoljna sredstva u održavanje javnih objekata, posebno škola, u cilju poboljšanja seizmičke sigurnosti, te uklanjanja arhitektonskih problema; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primjećuje da je zbog brzine tehnoloških promjena od ključne važnosti usvojiti pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju i koji je dostupan kulturnim djelatnicima te poboljšati sinergije između kulture i obrazovanja u formalnom i neformalnom području; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prepoznaje potencijal kreativnih centara kao zajedničkih radnih prostora za djelatnike kulturnih i kreativnih sektora; ipak, naglašava da je u sektorima prvenstveno potrebno izgraditi kapacitete u smislu digitalnih i upravljačkih vještina umjesto da se jedini fokus stavlja na nove digitalne inovacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da demokratska načela i europske vrijednosti, kao što su sloboda izražavanja, poštovanje ljudskih prava i vladavine prava, demokracija i solidarnost, stoje pred sve težim izazovima koji proizlaze iz veće polarizacije unutar Europe i u svijetu; stoga poziva Komisiju i države članice da razviju strateški pristup za zaštitu kulturnih prava, slobode umjetničkog izražavanja i pluralizma medija te prava na slobodno sudjelovanje u kulturnom životu, među ostalim, podupiranjem razvoja pokazatelja i sustava praćenja na europskoj razini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | slaže se da sudjelovanje u kulturi i svakodnevna kreativnost u velikoj mjeri doprinose poticanju međukulturnog dijaloga i izgradnji zdravih društava; međutim, naglašava potrebu da se u okviru instrumenata financiranja EU-a osigura dovoljno prostora za inherentnu i jedinstvenu vrijednost rada umjetnika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe potrebu za promicanjem pristupa žena svim zanimanjima u umjetničkom, kulturnom i kreativnom sektoru te potiče države članice da uklone prepreke koje ženama onemogućuju pristup rukovodećim položajima u kulturnim institucijama, zakladama, akademijama i sveučilištima; |
| --- | --- |

38.

Gospodarska dimenzija

| 39. | naglašava da bi Komisija i države članice trebale doprinositi razvoju kulturnih organizacija pružanjem stabilne, pouzdane i održive financijske potpore; izražava žaljenje zbog toga što se, unatoč dodanoj vrijednosti koju za EU predstavljaju ulaganja u kulturu, za program Kreativna Europa izdvaja tek 0,15 % ukupnog proračuna EU-a, od čega samo 31 % za kulturu; napominje da će se područja politike u okviru programa Kreativna Europa proširiti; prima na znanje novi prijedlog o višegodišnjem financijskom okviru i pozdravlja predloženo povećanje sredstava kao dobar prvi korak, no poziva da se taj proračun udvostruči za novi program Kreativna Europa te da bude dostupniji za manje organizacije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da su popularnost programa Kreativna Europa, u kombinaciji sa nedostatkom sredstava za taj program i administrativnom složenošću, doveli do stope uspješnosti od samo 16,2 % te velikih regionalnih i geografskih neravnoteža u smislu projekata koji primaju potporu; ističe da to, zajedno s administrativnom složenošću, djeluje kao odvraćajući faktor, stvara frustraciju u pogledu tog programa i kulturnih aktivnosti EU-a te sprečava sudjelovanje brojnih aktera iz kulturnih i kreativnih industrija; stoga zbog nedostataka utvrđenih u izvješću o evaluaciji na sredini razdoblja poziva da se ponovno razmotri postupak odabira; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je malim kulturnim subjektima te malim i srednjim poduzećima važno olakšati i pojednostavniti pristup programu Kreativna Europa; u tom pogledu ističe da je za te aktere i poslovne subjekte, osobito one iz područja pogođenih prirodnim katastrofama, potrebno uvesti zaseban potprogram; |
| --- | --- |

41.

| 42. | izražava žaljenje zbog toga što se u prijedlogu Komisije o VFO-u kultura i umjetnost ne spominju u većini područja politike kojima doprinose te stoga poziva Komisiju da u suradnji s kulturnim i kreativnim industrijama osmisli holističke i koordinirane strategije za uključivanje kulture i umjetnosti u druga područja politike, s posebnim naglaskom na dostupnosti financiranja za manje organizacije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da kultura utječe na brojna područja te poziva Komisiju i države članice da izvijeste o iznosu financijskih sredstava koja su dodijeljena kulturi u svim programima financiranja i zajamče da će ta sredstva iznositi barem 1 % sljedećeg VFO-a; poziva regije EU-a da kulturu, kulturnu baštinu te kulturne i kreativne industrije odrede kao prioritet u strukturnim fondovima te potiče države članice da kulturnu dimenziju uključe u strateške ciljeve svojih operativnih programa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da uspostavi portal koji će služiti kao „jedinstvena kontaktna točka” i sadržavati popis svih postojećih instrumenata financiranja EU-a na način koji je prilagođen korisnicima, sveobuhvatan, inovativan i učinkovit, s jasnim smjernicama za primjenu i korisničkom potporom; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da se u okviru instrumenata EU-a za financiranje dodjeljuje dovoljno sredstava na temelju inherentne vrijednosti umjetničkih i kreativnih projekata; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti kulturnim područjima koja su ugrožena zbog nedostatka sredstava ili manjka pozornosti, a jedno od tih područja je poezija. |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju i države članice da za svaki sektor usvoje prilagođen pristup; ističe da su bespovratna sredstva ključna kada se uzme u obzir kulturni ekosustav u cjelini, pravilno vrednovanje nematerijalne imovine i podupiranje inovativnih umjetničkih i kulturnih praksi; ističe da su financijski instrumenti poput jamstava, zajmova i vlastitih sredstava primjereni za projekte koji stvaraju dobit, ali da bi bespovratna sredstva trebala ostati glavni izvor financiranja, posebno za manje subjekte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da izvijesti o provedbi Instrumenta financijskog jamstva za kulturne i kreativne sektore; izražava žaljenje zbog svoje ograničene zemljopisne pokrivenosti i predlaže da se omogući mikrofinanciranje za vrlo male dionike, s obzirom na to da kulturni i kreativni sektori obuhvaćaju mala i srednja poduzeća, pri čemu mikropoduzeća čine udio od 95 %; naglašava da je potrebno zajamčiti da banke počnu više cijeniti autorska prava i nematerijalnu imovinu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče daljnji razvoj inicijative Europske prijestolnice kulture i održivog kulturnog turizma, u suradnji s kulturnim sektorima, zajednicama i građanima te s UNESCO-om, u pogledu određivanja lokaliteta kulturne baštine, kao i s Vijećem Europe u okviru razvoja kulturnih ruta; poziva na promicanje regija EU-a kao europskih destinacija izvrsnosti (EDEN); |
| --- | --- |

49.

Strategija Digital4Culture

| 50. | napominje da je digitalnom revolucijom uvelike promijenjen način stvaranja i distribucije umjetnosti kao i kulture i uživanja u njima, što predstavlja nove prilike, ali istodobno i velike izazove u pogledu već ionako nezavidnih radnih uvjeta umjetnika i stvaraoca, te prijeti njihovoj ekonomskoj egzistenciji; zbog toga poziva Komisiju i države članice da promiču pravednu naknadu za rad, pristojne radne uvjete i modernizaciju sustavâ socijalne skrbi za kulturne i kreativne sektore te priznavanje statusa umjetnika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prepoznaje pozitivan doprinos digitalnih tehnologija kada je riječ o ostvarivanju lakšeg i opsežnijeg očuvanja i dostupnosti kulturnih, umjetničkih, kreativnih i audiovizualnih sadržaja i usluga, primjerice na temelju proširene i virtualne stvarnosti te sučelja čovjek-stroj, ali i proizvodnje obrazovnih i narativnih videoigara i stvaranja Oblaka europske kulturne baštine; u tom kontekstu poziva Komisiju i države članice da potaknu sinergije u tom području, posebno programima Digitalna Europa i Obzor Europa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da je zaštita autorskih prava osnovni dio prihoda kulturnih i kreativnih industrija te pozdravlja novi prijedlog direktive koji se odnosi na autorska prava i njegove mjere za zaštitu izdavača vijesti, uklanjanje jaza vrijednosti između kreativnih industrija i digitalnih platformi, povećavanje transparentnosti i ravnoteže ugovornih odnosa između autora i izvođača te zaštitu od zapljene intelektualnog vlasništva; ističe da je ključno stvoriti pravedno digitalno tržište na kojem stvaraoci primaju odgovarajuću naknadu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i države članice da zajamče da digitalne platforme koje imaju aktivnu ulogu u distribuciji, promicanju i unovčenju sadržaja zaštićenog autorskim pravima imaju jasnu obvezu da ishode dozvole od vlasnika prava kako bi umjetnici, autori, izdavači vijesti, producenti, novinari i stvaraoci primali pravedne naknade za digitalnu uporabu njihovih djela; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe potrebu za održavanjem veze između Europske agende za kulturu i Digitalne agende kako bi se unaprijedile postojeće sinergije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća na važnost podupiranja, osobito među maloljetnicima, zaštite podataka te digitalne i medijske pismenosti, kao najučinkovitijeg rješenja za probleme kao što su, među ostalim, manipulacije i mikrociljanje na internetu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da je od presudne važnosti kulturnim djelatnicima pružiti odgovarajuće digitalne vještine i kompetencije kako bi se potaknulo promicanje i realizacija ciljeva kulturne baštine; |
| --- | --- |

56.

Vanjska dimenzija

| 57. | izražava žaljenje zbog toga što očuvanje i promicanje kulture nisu bili postavljeni kao cilj u Agendi za održivi razvoj 2030.; naglašava da je kultura pokretač održivog razvoja i međukulturnog dijaloga te da bi se mogle primijeniti sinergije s obzirom na lokalnu i međunarodnu dimenziju programa Kreativna Europa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o provedbi Strategije EU-a za međunarodne kulturne odnose i da poveća sredstva koje se delegacijama EU-a dodjeljuju za inicijative i projekte za promicanje kulture, također u suradnji s mrežom Nacionalnih instituta EU-a za kulturu (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | podupire inicijativu Vijeća o razvoju sveobuhvatnog pristupa međunarodnim kulturnim odnosima i poziva na stvaranje kontaktnih točaka za kulturu u svim delegacijama EU-a, odgovarajuće osposobljavanje dužnosnika i uključivanje lokalnih dionika, civilnog društva i međunarodnih kulturnih mreža, uključujući pripremno djelovanje povezano s Europskim kućama kulture; ponavlja svoj zahtjev Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje da svake dvije godine izvještavaju o stanju provedbe međunarodnih kulturnih odnosa; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 142.

(2)  SL C 93, 9.3.2016., str. 95.

(3)  SL C 238, 6.7.2018., str. 28.

(4)  SL C 247 E, 15.10.2009., str. 25.

(5)  SL C 125 E, 22.5.2008., str. 223.

(6)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 135.

(7)  SL C 316, 22.9.2017., str. 88.

(8)  SL C 11, 12.1.2018., str. 16.

(9)  SL C 58, 15.2.2018., str. 57.

(10)  SL C 247 E, 15.10.2009., str. 32.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0262.

(12)  SL C 263, 25.7.2018., str. 19.

(13)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(14)  SL C 287, 29.11.2007., str. 1.

(15)  SL C 463, 23.12.2014., str. 4.

(16)  SL C 172, 27.5.2015., str. 13.

---

Srijeda, 12. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Paket mjera za jedinstveno tržište

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o paketu mjera za jedinstveno tržište (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 28. listopada 2015. naslovljenu „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (COM(2015)0550),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. listopada 2015. naslovljen „Izvješće o integraciji jedinstvenog tržišta i konkurentnosti u EU-u i državama članicama” (SWD(2015)0203),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu: dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. travnja 2011. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu: dvanaest poluga za stimuliranje rasta i jačanje povjerenja – zajedničkim radom do stvaranja novog rasta” (COM(2011)0206),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573),

| — | uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Marija Montija od 9. svibnja 2010. upućeno predsjedniku Komisije i naslovljeno „Nova strategija za jedinstveno tržište – na usluzi europskom gospodarstvu i društvu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2015. o upravljanju jedinstvenim tržištem u Europskom semestru 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Cijena nedjelovanja na europskoj razini na jedinstvenom tržištu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz rujna 2014. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Cijena nedjelovanja na europskoj razini na jedinstvenom tržištu”,

| — | uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Strategija za dovršetak procesa stvaranja jedinstvenog tržišta: bonus od bilijun eura”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz siječnja 2016. koju je naručio Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača naslovljenu „Strategija za dovršetak procesa stvaranja jedinstvenog tržišta: bonus od bilijun eura”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o necarinskim preprekama na jedinstvenom tržištu (2), sastavljenu na temelju izvješća Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o necarinskim preprekama na jedinstvenom tržištu (2), sastavljenu na temelju izvješća Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (3), sastavljenu na temelju izvješća Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o strategiji jedinstvenog tržišta (3), sastavljenu na temelju izvješća Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2017. naslovljenu „Preispitivanje provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja – Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve” (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. svibnja 2017. naslovljenu „Preispitivanje provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja – Povezano jedinstveno digitalno tržište za sve” (COM(2017)0228),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2018. naslovljenu „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja – Iznimna prednost koja zahtijeva obnovljeni politički angažman” (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2018. naslovljenu „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja – Iznimna prednost koja zahtijeva obnovljeni politički angažman” (COM(2018)0772),

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je jedinstveno tržište uvijek bilo i bit će okosnica europske integracije i visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva te pokretač rasta i zapošljavanja; budući da je to dodatno isticano tijekom nedavnih pregovora o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je jedinstveno tržište uvijek bilo i bit će okosnica europske integracije i visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva te pokretač rasta i zapošljavanja; budući da je to dodatno isticano tijekom nedavnih pregovora o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz EU-a;

| B. | budući da se u svijetu dešavaju brze i velike promjene koje utječu i na jedinstveno tržište EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da se u svijetu dešavaju brze i velike promjene koje utječu i na jedinstveno tržište EU-a;

| C. | budući da se potencijal jedinstvenog tržišta ne iskorištava u potpunosti; |
| --- | --- |

C.

budući da se potencijal jedinstvenog tržišta ne iskorištava u potpunosti;

| D. | budući da se jedinstveno tržište ne može razmatrati samo u gospodarskom smislu; |
| --- | --- |

D.

budući da se jedinstveno tržište ne može razmatrati samo u gospodarskom smislu;

| E. | budući da prema vlastitom istraživanju Parlamenta očekivana dobit od dovršetka procesa stvaranja jedinstvenog tržišta iznosi 1 bilijun eura u ukupnom povećanju BDP-a u Uniji, uključujući znatnu dobit koja je moguća u uslužnom sektoru; |
| --- | --- |

E.

budući da prema vlastitom istraživanju Parlamenta očekivana dobit od dovršetka procesa stvaranja jedinstvenog tržišta iznosi 1 bilijun eura u ukupnom povećanju BDP-a u Uniji, uključujući znatnu dobit koja je moguća u uslužnom sektoru;

| F. | budući da je potreban strateški i sveobuhvatan pristup te budući da bi odgovor na postojeće izazove trebao biti i političke i tehničke naravi; |
| --- | --- |

F.

budući da je potreban strateški i sveobuhvatan pristup te budući da bi odgovor na postojeće izazove trebao biti i političke i tehničke naravi;

| G. | budući da nedavni znakovi prenošenja propisa u nacionalne pravne sustave nisu ohrabrujući; budući da je prema komunikaciji Komisije „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja” deficit u prenošenju 16 direktiva u nacionalna zakonodavstva koje su se trebale prenijeti između prosinca 2017. i svibnja 2018. u lipnju 2018. iznosio 25 %; |
| --- | --- |

G.

budući da nedavni znakovi prenošenja propisa u nacionalne pravne sustave nisu ohrabrujući; budući da je prema komunikaciji Komisije „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja” deficit u prenošenju 16 direktiva u nacionalna zakonodavstva koje su se trebale prenijeti između prosinca 2017. i svibnja 2018. u lipnju 2018. iznosio 25 %;

| 1. | pozdravlja opće ciljeve komunikacije Komisije „Jedinstveno tržište u svijetu koji se mijenja” samo nekoliko mjeseci prije europskih izbora 2019. te na 25. obljetnicu jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je funkcionalno jedinstveno tržište jedan od osnovnih temelja Europske unije te da bi se produbljivanje jedinstvenog tržišta stoga trebalo ponovno uvrstiti među prioritete političkog programa s obzirom na to da ono doprinosi slobodi, mogućnostima i prosperitetu Europe, stvara posebna prava i obveze za građane, radnike, potrošače, poduzetnike i poduzeća te korist za više od 500 milijuna Europljana i više od 21 milijuna malih i srednjih poduzeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je s jedinstvenog tržišta hitno potrebno ukloniti neopravdane preostale prepreke kako bi se postigli opipljivi i brzi rezultati u smislu rasta, inovacija, otvaranja radnih mjesta, mogućnosti izbora za potrošače i novih poslovnih modela; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da Unija mora raditi na tome da se na jedinstvenom tržištu slobodnom kretanju usluga daje ista važnost kao i slobodnom kretanju robe; ističe da je slobodno kretanje usluga znatno manje razvijeno nego slobodno kretanje robe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da usprkos ukidanju carinskih prepreka na jedinstvenom tržištu i dalje postoji velik broj raznih neopravdanih necarinskih prepreka; ističe da su za jačanje jedinstvenog tržišta potrebne hitne mjere i na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se riješilo pitanje tih neopravdanih prepreka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je za dublju integraciju jedinstvenog tržišta danas potrebna veća politička hrabrost i predanost nego prije 25 godina te veći napori kako bi se premostila razlika između retorike i provedbe te riješili njegovi nedostaci; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uvjeren je da su za dublju integraciju ključni jednaki uvjeti koji se primjenjuju na sve sudionike u svim državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da samo 7 % MSP-ova nudi na internetu robu i usluge kupcima u drugim državama članicama i da samo 15 % kupaca koristi tu mogućnost te ističe da bi se dovršetkom jedinstvenog digitalnog tržišta moglo ostvariti 415 milijardi eura i otvoriti nova radna mjesta u tom sektoru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da ti podaci jasno pokazuju da je potrebno hitno nastaviti raditi na tome da digitalna sfera bude u potpunosti dostupna građanima i poduzećima te da se poveća povjerenje potrošača u digitalnu dimenziju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odlučno poziva da se ukine zastarjelo odvajanje „digitalnog” jedinstvenog tržišta od „nedigitalnog” jedinstvenog tržišta jer su digitalna rješenja neizostavan dio modernog gospodarstva i proizvoda i usluga koje ono nudi i jer bi svaki aspekt jedinstvenog tržišta trebao biti digitalno prilagođen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije da ambicioznim prijedlozima nastavi raditi na dovršenju procesa stvaranja jedinstvenog digitalnog tržišta u cilju uspostave modernih i učinkovitih zajedničkih pravila kako bi se zaštitili potrošači, pomoglo javnim upravama, poboljšala konkurentnost europskih poduzeća i malih i srednjih poduzeća te omogućilo pošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da je za obranu i produbljivanje jedinstvenog tržišta od ključne važnosti snažno braniti četiri slobode, a to su sloboda kretanja osoba, usluga, robe i kapitala, i fizički i na internetu, te naglašava da svi akteri u Uniji moraju postupati u skladu sa zajednički dogovorenim pravilima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi novo zakonodavstvo trebalo dosljedno odražavati ambicije u pogledu tržišne integracije, potrebu za uklanjanjem neopravdanih regulatornih i administrativnih prepreka i za otpornošću na promjene u budućnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da je jedinstveno tržište sve više pod pritiskom zbog nacionalnih pravila koja su u suprotnosti s načelima na kojima ono počiva, posebno zbog pravila na nacionalnoj razini koja utječu na slobodno kretanje robe i usluga; svjestan je da neopravdane i nerazmjerne nacionalne mjere te neusklađene mjere mogu ugroziti jedinstvo i djelotvornost jedinstvenog tržišta; međutim podsjeća da određene mjere mogu biti opravdane i potrebne radi zaštite ciljeva od javnog interesa, kako je utvrđeno u Ugovorima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je važno zajamčiti da pravila daju rezultate u praksi: građani i poduzeća mogu imati korist od brojnih prednosti jedinstvenog tržišta samo ako pravila koja su zajedno dogovorena doista funkcioniraju u praksi i donose koristi tim građanima i poduzećima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče Komisiju da bolje iskoristi postojeće instrumente kako bi poduzela mjere protiv nacionalnih pravila koja nisu u skladu sa zakonodavstvom o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uviđa da strukturu za upravljanje jedinstvenim tržištem očito treba ojačati kako bi se zajamčili djelotvorni mehanizmi za praćenje i otkrivanje neodgovarajućeg prenošenja zakonodavstva o jedinstvenom tržištu u nacionalne pravne sustave ili njegove neodgovarajuće provedbe i primjene, čime bi se osigurala primjena postupaka radi povrede prava ondje gdje je to potrebno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | snažno podupire poziv Komisije Europskom vijeću da na razini čelnika država ili vlada predvidi temeljitu raspravu o jedinstvenom tržištu u svim njegovim dimenzijama s ciljem utvrđivanja zajedničkih prioriteta za djelovanje i prikladnih mehanizama koji će odgovarati prijeko potrebnoj obnovi političke predanosti jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | s obzirom na predstojeće političko razdoblje 2019. – 2024., odlučno poziva sljedeću Komisiju da ambiciozno planira mjere u okviru jedinstvenog tržišta; izražava žaljenje zbog činjenice da je Komisija niz zakonodavnih prijedloga predstavila prekasno da bi suzakonodavci mogli valjano raditi na njima i usvojiti ih prije isteka ovog mandata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | traži od Europskog vijeća da se obveže na preuzimanje nove obveze dovršenja procesa stvaranja jedinstvenog tržišta do 2025., što će uključivati novi javni vremenski raspored za djelovanje, kao što su to europski čelnici učinili 1985.; vrlo je zabrinut zbog činjenice da je nekoliko zakonodavnih inicijativa u potpunosti blokirano u Vijeću, koje ne uspijeva usvojiti stajalište o njima; poziva Vijeće da okonča tu situaciju, koja šteti i našim građanima i poduzećima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća Komisiju i Vijeće na njihovu odgovornost u pogledu jedinstvenog tržišta, posebno u odnosu na europske građane i poduzeća; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL C 316, 30.8.2016., str. 98.

(2)  SL C 76, 28.2.2018., str. 105.

(3)  SL C 76, 28.2.2018., str. 112.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Zaključci i preporuke Posebnog odbora za terorizam

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o zaključcima i preporukama Posebnog odbora za terorizam (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 6. srpnja 2017. o osnivanju nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za terorizam (1), donesenu u skladu s člankom 197. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 6. srpnja 2017. o osnivanju nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za terorizam (1), donesenu u skladu s člankom 197. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za terorizam (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za terorizam (A8-0374/2018),

Preambula

| A. | budući da se Unija temelji na vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti i solidarnosti, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i na načelima demokracije i vladavine prava; budući da teroristički činovi predstavljaju jedan od najozbiljnijih oblika kršenja tih temeljnih vrijednosti i načela; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti i solidarnosti, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i na načelima demokracije i vladavine prava; budući da teroristički činovi predstavljaju jedan od najozbiljnijih oblika kršenja tih temeljnih vrijednosti i načela;

| B. | budući da bi EU trebao poduzeti sve što je u njegovoj moći kako bi zajamčio fizički i mentalni integritet svojih građana koje ugrožavaju teroristi; budući da u borbi protiv terorizma naglasak treba staviti na žrtve; budući da društvo mora priznati žrtve terorizma, zaštititi ih i obeštetiti te im pružiti potporu; budući da se člankom 6. Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđuje pravo na slobodu i pravo na sigurnost, koja se međusobno nadopunjuju; |
| --- | --- |

B.

budući da bi EU trebao poduzeti sve što je u njegovoj moći kako bi zajamčio fizički i mentalni integritet svojih građana koje ugrožavaju teroristi; budući da u borbi protiv terorizma naglasak treba staviti na žrtve; budući da društvo mora priznati žrtve terorizma, zaštititi ih i obeštetiti te im pružiti potporu; budući da se člankom 6. Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđuje pravo na slobodu i pravo na sigurnost, koja se međusobno nadopunjuju;

| C. | budući da bi odgovor na terorističke prijetnje uvijek trebao biti u skladu s načelima navedenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te da bi se njime trebala poštovati temeljna prava i slobode te, posebno, načela koja su istaknuta u Povelji o temeljnim pravima, vodeći računa o mogućem učinku na nedužne osobe koje čine veliku većinu stanovništva; |
| --- | --- |

C.

budući da bi odgovor na terorističke prijetnje uvijek trebao biti u skladu s načelima navedenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te da bi se njime trebala poštovati temeljna prava i slobode te, posebno, načela koja su istaknuta u Povelji o temeljnim pravima, vodeći računa o mogućem učinku na nedužne osobe koje čine veliku većinu stanovništva;

| D. | budući da terorizam, u svim oblicima i pojavama i bez obzira na to tko mu, gdje i zašto pribjegava, treba osuditi kao jednu od najozbiljnijih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da terorizam, u svim oblicima i pojavama i bez obzira na to tko mu, gdje i zašto pribjegava, treba osuditi kao jednu od najozbiljnijih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti;

| E. | budući da je proteklih godina teroristička prijetnja rasla i ubrzano se razvijala; budući da su teroristički napadi ostavili dubok trag na svima nama i da su u njima smrtno stradale ili ranjene brojne nevine osobe; budući da prekogranična priroda terorizma zahtijeva snažan koordinirani odgovor i suradnju unutar država članica i među njima, kao i s nadležnim agencijama i tijelima Unije i među njima te sa zahvaćenim trećim zemljama; |
| --- | --- |

E.

budući da je proteklih godina teroristička prijetnja rasla i ubrzano se razvijala; budući da su teroristički napadi ostavili dubok trag na svima nama i da su u njima smrtno stradale ili ranjene brojne nevine osobe; budući da prekogranična priroda terorizma zahtijeva snažan koordinirani odgovor i suradnju unutar država članica i među njima, kao i s nadležnim agencijama i tijelima Unije i među njima te sa zahvaćenim trećim zemljama;

Institucionalni okvir

| F. | budući da je sigurnost jedne države članice sigurnost svih država članica u Uniji; budući terorističke prijetnje zahtijevaju sveobuhvatan pristup kojim se povezuju unutarnja i vanjska sigurnost i jamči koordinacija na nacionalnoj i europskoj razini; budući da su EU i njegove države članice ostvarili napredak u suzbijanju tih prijetnji, ali i budući da je taj napredak, nažalost, ostvaren pod pritiskom događaja, a ne na proaktivan način, te da nije u svim državama članicama postignuta ista razina napretka; |
| --- | --- |

F.

budući da je sigurnost jedne države članice sigurnost svih država članica u Uniji; budući terorističke prijetnje zahtijevaju sveobuhvatan pristup kojim se povezuju unutarnja i vanjska sigurnost i jamči koordinacija na nacionalnoj i europskoj razini; budući da su EU i njegove države članice ostvarili napredak u suzbijanju tih prijetnji, ali i budući da je taj napredak, nažalost, ostvaren pod pritiskom događaja, a ne na proaktivan način, te da nije u svim državama članicama postignuta ista razina napretka;

| G. | budući da je nacionalna sigurnost u isključivoj nadležnosti država članica, kako je utvrđeno člankom 4. stavkom 2. UEU-a i člankom 73. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u članku 4. stavku 3. i članku 42. UEU-a navodi da si Unija i države članice međusobno pomažu pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz Ugovorâ; budući da nacionalna sigurnost sve više ovisi o široj europskoj dimenziji; budući da nacionalna sigurnost nije definirana na razini EU-a te da države članice stoga imaju velike diskrecijske ovlasti; |
| --- | --- |

G.

budući da je nacionalna sigurnost u isključivoj nadležnosti država članica, kako je utvrđeno člankom 4. stavkom 2. UEU-a i člankom 73. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u članku 4. stavku 3. i članku 42. UEU-a navodi da si Unija i države članice međusobno pomažu pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz Ugovorâ; budući da nacionalna sigurnost sve više ovisi o široj europskoj dimenziji; budući da nacionalna sigurnost nije definirana na razini EU-a te da države članice stoga imaju velike diskrecijske ovlasti;

| H. | budući da je člankom 4. stavkom 2. UFEU-a područje slobode, sigurnosti i pravde istodobno određeno kao područje zajedničke nadležnosti Unije i država članica; budući da EU ima posebne nadležnosti u pogledu olakšavanja i poticanja koordinacije i suradnje između država članica, što se odnosi i na usklađivanje zakonodavstva i praksi među državama članicama; budući da se člankom 67. UFEU-a Uniji daje mandat za djelovanje kako bi se zajamčila „visoka razina sigurnosti putem mjera za sprečavanje i suzbijanje kriminaliteta”; |
| --- | --- |

H.

budući da je člankom 4. stavkom 2. UFEU-a područje slobode, sigurnosti i pravde istodobno određeno kao područje zajedničke nadležnosti Unije i država članica; budući da EU ima posebne nadležnosti u pogledu olakšavanja i poticanja koordinacije i suradnje između država članica, što se odnosi i na usklađivanje zakonodavstva i praksi među državama članicama; budući da se člankom 67. UFEU-a Uniji daje mandat za djelovanje kako bi se zajamčila „visoka razina sigurnosti putem mjera za sprečavanje i suzbijanje kriminaliteta”;

| I. | budući da nacionalne sigurnosne i obavještajne agencije država članica EU-a i određenih trećih zemalja učinkovito surađuju putem Skupine za borbu protiv terorizma, neformalnog tijela izvan EU-a, te na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi; budući da Skupina za borbu protiv terorizma ima platformu za razmjenu operativnih obavještajnih podataka koja je pridonijela poboljšanju brzine dijeljenja obavještajnih podataka i njihovoj kvaliteti; budući da je EU uspostavio niz struktura koje se u potpunosti ili djelomično bave borbom protiv terorizma, osobito Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), koji je glavno čvorište za razmjenu informacija među agencijama za kazneni progon i za suradnju u području borbe protiv terorizma na razini EU-a, te Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), glavni kanal kojim se strateški obavještajni podaci obavještajnih i sigurnosnih službi prenose europskim kreatorima politika, pri čemu važnu ulogu ima i koordinator EU-a za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

I.

budući da nacionalne sigurnosne i obavještajne agencije država članica EU-a i određenih trećih zemalja učinkovito surađuju putem Skupine za borbu protiv terorizma, neformalnog tijela izvan EU-a, te na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi; budući da Skupina za borbu protiv terorizma ima platformu za razmjenu operativnih obavještajnih podataka koja je pridonijela poboljšanju brzine dijeljenja obavještajnih podataka i njihovoj kvaliteti; budući da je EU uspostavio niz struktura koje se u potpunosti ili djelomično bave borbom protiv terorizma, osobito Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), koji je glavno čvorište za razmjenu informacija među agencijama za kazneni progon i za suradnju u području borbe protiv terorizma na razini EU-a, te Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), glavni kanal kojim se strateški obavještajni podaci obavještajnih i sigurnosnih službi prenose europskim kreatorima politika, pri čemu važnu ulogu ima i koordinator EU-a za borbu protiv terorizma;

| J. | budući da granica između nadležnosti EU-a i nacionalnih nadležnosti nije uvijek jasna zbog različitih karakteristika i geografskih prerogativa, što suradnju između tih dviju razina upravljanja čini posebno važnom; budući da raznolikost regionalnih i nacionalnih dionika, dionika EU-a i međunarodnih dionika u području borbe protiv terorizma, s preklapanjima nadležnosti i nedostatno određenim ovlastima, velik broj formalnih i neformalnih foruma za suradnju i razmjenu informacija, kao i podjela nadležnosti među različitim regionalnim i nacionalnim agencijama, između službi kaznenog progona i obavještajnih službi te između EU-a i država članica, ukazuju na složenost koordinacije, učinkovitosti i dosljednosti odgovora na terorističke prijetnje i mogu dovesti do teškoća u tom pogledu; |
| --- | --- |

J.

budući da granica između nadležnosti EU-a i nacionalnih nadležnosti nije uvijek jasna zbog različitih karakteristika i geografskih prerogativa, što suradnju između tih dviju razina upravljanja čini posebno važnom; budući da raznolikost regionalnih i nacionalnih dionika, dionika EU-a i međunarodnih dionika u području borbe protiv terorizma, s preklapanjima nadležnosti i nedostatno određenim ovlastima, velik broj formalnih i neformalnih foruma za suradnju i razmjenu informacija, kao i podjela nadležnosti među različitim regionalnim i nacionalnim agencijama, između službi kaznenog progona i obavještajnih službi te između EU-a i država članica, ukazuju na složenost koordinacije, učinkovitosti i dosljednosti odgovora na terorističke prijetnje i mogu dovesti do teškoća u tom pogledu;

| K. | budući da je povjerenik za sigurnosnu uniju vrijedan dionik u povezivanju izrade, provedbe, praćenja i evaluacije politike Komisije; budući da uspostava položaja povjerenika za sigurnosnu uniju ukazuje na posvećenost EU-a poticanju i pružanju potpore suradnji između država članica u pogledu pitanja unutarnje sigurnosti, kao i usklađivanju zakonodavstva u području borbe protiv terorizma i jamčenju bolje suradnje tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela, uz potpuno poštovanje statusa tih pitanja kao nacionalnih nadležnosti, kako je utvrđeno u Ugovorima; |
| --- | --- |

K.

budući da je povjerenik za sigurnosnu uniju vrijedan dionik u povezivanju izrade, provedbe, praćenja i evaluacije politike Komisije; budući da uspostava položaja povjerenika za sigurnosnu uniju ukazuje na posvećenost EU-a poticanju i pružanju potpore suradnji između država članica u pogledu pitanja unutarnje sigurnosti, kao i usklađivanju zakonodavstva u području borbe protiv terorizma i jamčenju bolje suradnje tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela, uz potpuno poštovanje statusa tih pitanja kao nacionalnih nadležnosti, kako je utvrđeno u Ugovorima;

| L. | budući da je koordinator Europske unije za borbu protiv terorizma važan dionik u praćenju provedbe strategije EU-a za borbu protiv terorizma; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma u skladu sa svojim mandatom koji je utvrdilo Europsko vijeće osigurava provedbu i ocjenu strategije i koordinacije rada unutar Unije te olakšava kontakt između Unije i trećih zemalja; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma pruža vrijedne savjete i održava kontakt s institucijama, agencijama i državama članicama EU-a te pomaže boljoj usklađenosti među njima; budući da, međutim, njegov mandat i status nisu jasno definirani; |
| --- | --- |

L.

budući da je koordinator Europske unije za borbu protiv terorizma važan dionik u praćenju provedbe strategije EU-a za borbu protiv terorizma; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma u skladu sa svojim mandatom koji je utvrdilo Europsko vijeće osigurava provedbu i ocjenu strategije i koordinacije rada unutar Unije te olakšava kontakt između Unije i trećih zemalja; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma pruža vrijedne savjete i održava kontakt s institucijama, agencijama i državama članicama EU-a te pomaže boljoj usklađenosti među njima; budući da, međutim, njegov mandat i status nisu jasno definirani;

| M. | budući da je Parlament 6. srpnja 2017. osnovao privremeni Posebni odbor za terorizam, čiji je cilj pružiti stajalište Parlamenta o praktičnim i zakonodavnim nedostacima u trenutačnom režimu borbe protiv terorizma koji su omogućili nedavne terorističke napade u EU-u te dati preporuke kojima će pomoći riješiti terorističku prijetnju na razini EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je Parlament 6. srpnja 2017. osnovao privremeni Posebni odbor za terorizam, čiji je cilj pružiti stajalište Parlamenta o praktičnim i zakonodavnim nedostacima u trenutačnom režimu borbe protiv terorizma koji su omogućili nedavne terorističke napade u EU-u te dati preporuke kojima će pomoći riješiti terorističku prijetnju na razini EU-a;

| N. | budući da Ured europskog javnog tužitelja, koji treba biti osnovan na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939, ima važan zadatak istraživanja i kaznenog progona kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije; budući da njegovo osnivanje i dodjeljivanje financijskih sredstava tom novom tijelu ne bi trebalo negativno utjecati na mogućnosti postojećih struktura, kao što je Eurojust, da olakšaju napore država članica u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

N.

budući da Ured europskog javnog tužitelja, koji treba biti osnovan na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939, ima važan zadatak istraživanja i kaznenog progona kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije; budući da njegovo osnivanje i dodjeljivanje financijskih sredstava tom novom tijelu ne bi trebalo negativno utjecati na mogućnosti postojećih struktura, kao što je Eurojust, da olakšaju napore država članica u borbi protiv terorizma;

| O. | budući da je samo četvrtina od 88 pravno obvezujućih mjera borbe protiv terorizma predloženih između rujna 2001. i ljeta 2013. podlijegala procjenama učinka, a samo tri javnom savjetovanju (2); budući da je ova stopa poboljšana tijekom zadnjih godina te da su najnovije inicijative koje je Komisija predstavila 2017. i 2018. popraćene potrebnim objašnjenjima; budući da je Program o boljoj regulativi koji je Komisija donijela 2015. također ojačao njezin sustav savjetovanja s dionicima; budući da bi protuterorističke mjere mogle biti učinkovitije i usklađenije ako se provedu savjetovanja s odgovarajućim dionicima i procjene učinka; |
| --- | --- |

O.

budući da je samo četvrtina od 88 pravno obvezujućih mjera borbe protiv terorizma predloženih između rujna 2001. i ljeta 2013. podlijegala procjenama učinka, a samo tri javnom savjetovanju (2); budući da je ova stopa poboljšana tijekom zadnjih godina te da su najnovije inicijative koje je Komisija predstavila 2017. i 2018. popraćene potrebnim objašnjenjima; budući da je Program o boljoj regulativi koji je Komisija donijela 2015. također ojačao njezin sustav savjetovanja s dionicima; budući da bi protuterorističke mjere mogle biti učinkovitije i usklađenije ako se provedu savjetovanja s odgovarajućim dionicima i procjene učinka;

| P. | budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija nepotpuna provedba navodi kao jedan od izazova Sigurnosne unije; |
| --- | --- |

P.

budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija nepotpuna provedba navodi kao jedan od izazova Sigurnosne unije;

| Q. | budući da je evaluacija mjera borbe protiv terorizma od ključne važnosti za procjenu njihove djelotvornosti, značaja, dosljednosti, učinkovitosti i razine poštovanja temeljnih prava, i kako bi se utvrdilo je li potrebno dodatno djelovanje kako bi se uklonili nedostatci; budući da postoji razlika između praćenja opsega provedbe i stvarne djelotvornosti provedenih mjera; budući da je od 2001. do 2016. izdano 17 izvješća o praćenju, provedbi i evaluaciji u usporedbi s 10 strategija za borbu protiv terorizma te 55 zakonodavnih i neobvezujućih mjera; budući da je ključno da države članice brzo provedu europske zakone u području sigurnosti, kako bi se izbjegle neujednačenosti u sveobuhvatnom korpusu protuterorističkih mjera EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da je evaluacija mjera borbe protiv terorizma od ključne važnosti za procjenu njihove djelotvornosti, značaja, dosljednosti, učinkovitosti i razine poštovanja temeljnih prava, i kako bi se utvrdilo je li potrebno dodatno djelovanje kako bi se uklonili nedostatci; budući da postoji razlika između praćenja opsega provedbe i stvarne djelotvornosti provedenih mjera; budući da je od 2001. do 2016. izdano 17 izvješća o praćenju, provedbi i evaluaciji u usporedbi s 10 strategija za borbu protiv terorizma te 55 zakonodavnih i neobvezujućih mjera; budući da je ključno da države članice brzo provedu europske zakone u području sigurnosti, kako bi se izbjegle neujednačenosti u sveobuhvatnom korpusu protuterorističkih mjera EU-a;

Teroristička prijetnja

| R. | budući da su države članice EU-a tijekom posljednjih godina pretrpjele teške terorističke napade; budući da su najsmrtonosnije napade počinile ili inspirirale džihadističke skupine poput Daiša ili Al-Qaide; budući da neke zemlje ponekad olakšavaju djelovanje tih terorističkih skupina (3); budući da zabrinutost i dalje izaziva i nasilni ekstremizam krajnje desnice i krajnje ljevice, ali i etnonacionalističkih separatista, koji za cilj ima nezakonitim pribjegavanjem sili srušiti demokratske vrijednosti i sustave utemeljene na vladavini prava unutar EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da su države članice EU-a tijekom posljednjih godina pretrpjele teške terorističke napade; budući da su najsmrtonosnije napade počinile ili inspirirale džihadističke skupine poput Daiša ili Al-Qaide; budući da neke zemlje ponekad olakšavaju djelovanje tih terorističkih skupina (3); budući da zabrinutost i dalje izaziva i nasilni ekstremizam krajnje desnice i krajnje ljevice, ali i etnonacionalističkih separatista, koji za cilj ima nezakonitim pribjegavanjem sili srušiti demokratske vrijednosti i sustave utemeljene na vladavini prava unutar EU-a;

| S. | budući da se države članice EU-a suočavaju sa sve većom prijetnjom ekstremno desnog nasilnog ekstremizma, kao i neofašističkog i neonacističkog nasilja usmjerenog protiv političkih protivnika, izbjeglica i imigranata, etničkih i vjerskih manjina, pripadnika skupine LGBTQI, branitelja ljudskih prava, aktivista i pripadnika tijela za kazneni progon; |
| --- | --- |

S.

budući da se države članice EU-a suočavaju sa sve većom prijetnjom ekstremno desnog nasilnog ekstremizma, kao i neofašističkog i neonacističkog nasilja usmjerenog protiv političkih protivnika, izbjeglica i imigranata, etničkih i vjerskih manjina, pripadnika skupine LGBTQI, branitelja ljudskih prava, aktivista i pripadnika tijela za kazneni progon;

| T. | budući da se u izvješću Europola o situaciji i trendovima u području terorizma (TE-SAT) iz 2018. godine jasno navodi da, iako je većina terorističkih napada izvršenih u EU-u 2017. klasificirana kao separatistički napadi, nijedna prijavljena aktivnost ni u jednoj kategoriji terorizma nije toliko smrtonosna i nema takav učinak na društvo u cjelini kao aktivnosti džihadističkih terorista; budući da sve veća opasnost od terorizma radi odmazde predstavlja razlog za zabrinutost koji ne bi trebalo podcijeniti; |
| --- | --- |

T.

budući da se u izvješću Europola o situaciji i trendovima u području terorizma (TE-SAT) iz 2018. godine jasno navodi da, iako je većina terorističkih napada izvršenih u EU-u 2017. klasificirana kao separatistički napadi, nijedna prijavljena aktivnost ni u jednoj kategoriji terorizma nije toliko smrtonosna i nema takav učinak na društvo u cjelini kao aktivnosti džihadističkih terorista; budući da sve veća opasnost od terorizma radi odmazde predstavlja razlog za zabrinutost koji ne bi trebalo podcijeniti;

| U. | budući da bi, sve dok teroristički napad bude definiran kao „sveobuhvatan ili sustavan napad usmjeren protiv civilnog stanovništva”, ubojstva koja čine teroristi trebalo smatrati zločinima iz članka 7. Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda od 17. srpnja 1998.; |
| --- | --- |

U.

budući da bi, sve dok teroristički napad bude definiran kao „sveobuhvatan ili sustavan napad usmjeren protiv civilnog stanovništva”, ubojstva koja čine teroristi trebalo smatrati zločinima iz članka 7. Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda od 17. srpnja 1998.;

| V. | budući da su razvoj događaja i nestabilnost na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi omogućili Daišu i drugim terorističkim skupinama da steknu uporišta u zemljama koje graniče s EU-om te da regrutiraju dosada nezabilježeno visok broj boraca iz zemalja EU-a; budući da je stoga povezanost unutarnje i vanjske sigurnosti sve očiglednija; |
| --- | --- |

V.

budući da su razvoj događaja i nestabilnost na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi omogućili Daišu i drugim terorističkim skupinama da steknu uporišta u zemljama koje graniče s EU-om te da regrutiraju dosada nezabilježeno visok broj boraca iz zemalja EU-a; budući da je stoga povezanost unutarnje i vanjske sigurnosti sve očiglednija;

| W. | budući da su se tisuće osoba rođenih ili s prebivalištem u Europi pridružile Daišu u terorističkim aktivnostima u Siriji i Iraku, ali i da je nakon vojnog sloma Daiša došlo do promjene u strategiji, odnosno da je broj osoba koje putuju u Siriju i Irak u terorističke svrhe u padu, dok se džihadiste i „spavače” u EU-u potiče na izvršenje napada u njihovim matičnim zemljama ili zemljama u kojima borave; |
| --- | --- |

W.

budući da su se tisuće osoba rođenih ili s prebivalištem u Europi pridružile Daišu u terorističkim aktivnostima u Siriji i Iraku, ali i da je nakon vojnog sloma Daiša došlo do promjene u strategiji, odnosno da je broj osoba koje putuju u Siriju i Irak u terorističke svrhe u padu, dok se džihadiste i „spavače” u EU-u potiče na izvršenje napada u njihovim matičnim zemljama ili zemljama u kojima borave;

| X. | budući da su posljednji napadi pokazali da je uporaba vatrenog oružja i eksploziva i dalje tradicionalna metoda djelovanja terorističkih skupina; budući da, međutim, pojedinci sve češće koriste druga oružja i načine djelovanja, koji su znatno manje sofisticirani i koje je teže otkriti, kako bi prouzročili najveći mogući broj žrtava među civilima; |
| --- | --- |

X.

budući da su posljednji napadi pokazali da je uporaba vatrenog oružja i eksploziva i dalje tradicionalna metoda djelovanja terorističkih skupina; budući da, međutim, pojedinci sve češće koriste druga oružja i načine djelovanja, koji su znatno manje sofisticirani i koje je teže otkriti, kako bi prouzročili najveći mogući broj žrtava među civilima;

| Y. | budući da povratak stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji predstavlja osobite izazove u smislu sigurnosti i radikalizacije, posebno slučaj djece povratnika koji predstavlja poseban problem jer im je, kao žrtvama, potrebna zaštita a istodobno mogu biti potencijalni izvršitelji napada; |
| --- | --- |

Y.

budući da povratak stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji predstavlja osobite izazove u smislu sigurnosti i radikalizacije, posebno slučaj djece povratnika koji predstavlja poseban problem jer im je, kao žrtvama, potrebna zaštita a istodobno mogu biti potencijalni izvršitelji napada;

| Z. | budući da su neki od tih povratnika bili podvrgnuti dugotrajnoj ideološkoj indoktrinaciji i vojnoj obuci o korištenju oružja i eksplozivnih naprava, ali i različitim taktikama prikrivanja, napada i borbe, i da su oni u nekim slučajevima uspostavili veze s drugim teroristima, također možda bivšim stranim borcima, s kojima osnivaju međunarodne mreže (4); |
| --- | --- |

Z.

budući da su neki od tih povratnika bili podvrgnuti dugotrajnoj ideološkoj indoktrinaciji i vojnoj obuci o korištenju oružja i eksplozivnih naprava, ali i različitim taktikama prikrivanja, napada i borbe, i da su oni u nekim slučajevima uspostavili veze s drugim teroristima, također možda bivšim stranim borcima, s kojima osnivaju međunarodne mreže (4);

| AA. | budući da su među počiniteljima terorističkih napada u EU-u vrlo često državljani država članica EU-a, često migranti druge ili treće generacije koji su odrasli u državama članicama u kojima su počinili napade, kao i stranci koji su u nekim slučajevima dugo boravili u državi članici u kojoj su izvršili napad; |
| --- | --- |

AA.

budući da su među počiniteljima terorističkih napada u EU-u vrlo često državljani država članica EU-a, često migranti druge ili treće generacije koji su odrasli u državama članicama u kojima su počinili napade, kao i stranci koji su u nekim slučajevima dugo boravili u državi članici u kojoj su izvršili napad;

| AB. | budući da su naša otvorena društva i otvorene granice ranjivi i da to terorističke skupine koriste; budući da teroristi koriste rute kojima migranti i tražitelji azila pristupaju europskim zemljama, iskorištavajući tako slobodu kretanja u Europi; |
| --- | --- |

AB.

budući da su naša otvorena društva i otvorene granice ranjivi i da to terorističke skupine koriste; budući da teroristi koriste rute kojima migranti i tražitelji azila pristupaju europskim zemljama, iskorištavajući tako slobodu kretanja u Europi;

| AC. | budući da postoje dokumentirani slučajevi (5) u kojima su žrtve teških zločina koje su teroristi Daiša počinili na državnom području Sirije ili Iraka, iako su se smatrale sigurnima, ponovno susrele svoje mučitelje na teritoriju EU-a, gdje su i jedni i drugi zatražili zaštitu; |
| --- | --- |

AC.

budući da postoje dokumentirani slučajevi (5) u kojima su žrtve teških zločina koje su teroristi Daiša počinili na državnom području Sirije ili Iraka, iako su se smatrale sigurnima, ponovno susrele svoje mučitelje na teritoriju EU-a, gdje su i jedni i drugi zatražili zaštitu;

| AD. | budući da priljev nezakonitih migranata i izbjeglica predstavlja izazov za njihovu integraciju u europska društva i zahtijeva pojačana i konkretna ulaganja usmjerena na socijalnu i kulturnu uključenost; |
| --- | --- |

AD.

budući da priljev nezakonitih migranata i izbjeglica predstavlja izazov za njihovu integraciju u europska društva i zahtijeva pojačana i konkretna ulaganja usmjerena na socijalnu i kulturnu uključenost;

| AE. | budući da se za napade mogu koristiti novi oblici terorizma, među kojima su kiberterorizam i oružje za masovno uništenje, potencijalno korišteni zajedno s novom tehničkom opremom kao što su bespilotne letjelice; budući da za to postoji presedan, neuspješni napad izrazito otrovnim biološkim agensom ricinom; budući da postoje slučajevi u kojima su terorističke skupine koristile ili namjeravale koristiti kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) materijale i u kojima su na društvenim mrežama dijelile moguće taktike i metode za napade i ciljeve; |
| --- | --- |

AE.

budući da se za napade mogu koristiti novi oblici terorizma, među kojima su kiberterorizam i oružje za masovno uništenje, potencijalno korišteni zajedno s novom tehničkom opremom kao što su bespilotne letjelice; budući da za to postoji presedan, neuspješni napad izrazito otrovnim biološkim agensom ricinom; budući da postoje slučajevi u kojima su terorističke skupine koristile ili namjeravale koristiti kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) materijale i u kojima su na društvenim mrežama dijelile moguće taktike i metode za napade i ciljeve;

| AF. | budući da države članice imaju različite strategije za odgovor na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, a time i različite razine spremnosti; |
| --- | --- |

AF.

budući da države članice imaju različite strategije za odgovor na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, a time i različite razine spremnosti;

| AG. | budući da je Europsko vijeće 28. lipnja 2018. pozdravilo zajedničku komunikaciju o jačanju otpornosti Europe na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje radi utvrđivanja područja u kojima je potrebno pojačati mjere kako bi se dodatno produbio i ojačao ključni doprinos EU-a u rješavanju tih prijetnji te poticanja država članica i Komisije da surađuju kako bi u cijelosti i hitno provele Akcijski plan u području KBRN-a; |
| --- | --- |

AG.

budući da je Europsko vijeće 28. lipnja 2018. pozdravilo zajedničku komunikaciju o jačanju otpornosti Europe na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje radi utvrđivanja područja u kojima je potrebno pojačati mjere kako bi se dodatno produbio i ojačao ključni doprinos EU-a u rješavanju tih prijetnji te poticanja država članica i Komisije da surađuju kako bi u cijelosti i hitno provele Akcijski plan u području KBRN-a;

| AH. | budući da u političkom diskursu treba biti oprezan kada se govori o terorističkoj, kako to ne bi iskoristili i lijevi i desni agitatori, kako ne bi došlo do polarizacije unutar društava i kako se ne bi podrivali demokracija, socijalna kohezija i poštovanje temeljnih i ljudskih prava, što bi pogodovalo terorističkim organizacijama i njihovim ciljevima; |
| --- | --- |

AH.

budući da u političkom diskursu treba biti oprezan kada se govori o terorističkoj, kako to ne bi iskoristili i lijevi i desni agitatori, kako ne bi došlo do polarizacije unutar društava i kako se ne bi podrivali demokracija, socijalna kohezija i poštovanje temeljnih i ljudskih prava, što bi pogodovalo terorističkim organizacijama i njihovim ciljevima;

| AI. | budući da je u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015. istaknuta potreba za rješavanjem problema povezanosti terorizma i organiziranog kriminala, pri čemu je istaknuto da organizirani kriminal pomaže terorizmu na različite načine, između ostalog nabavljanjem oružja, financiranjem preko krijumčarenja droge te infiltracijom na financijska tržišta; |
| --- | --- |

AI.

budući da je u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015. istaknuta potreba za rješavanjem problema povezanosti terorizma i organiziranog kriminala, pri čemu je istaknuto da organizirani kriminal pomaže terorizmu na različite načine, između ostalog nabavljanjem oružja, financiranjem preko krijumčarenja droge te infiltracijom na financijska tržišta;

| AJ. | budući da su velike međunarodne terorističke organizacije poput Daiša i Al-Qaide financijski neovisne i budući da su nezakonita trgovina, među ostalim, robom, oružjem, sirovinama, gorivom, drogama, cigaretama i kulturnim dobrima kao i trgovanje ljudima, ropstvo, izrabljivanje djece, reketarenje i iznuda dokazana sredstva kojima terorističke skupine osiguravaju financiranje; budući da poveznica između organiziranog kriminala i terorističkih skupina predstavlja veliku sigurnosnu prijetnju; budući da bi ti izvori mogli omogućiti nastavak financiranja njihovih budućih kriminalnih aktivnosti; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su velike međunarodne terorističke organizacije poput Daiša i Al-Qaide financijski neovisne i budući da su nezakonita trgovina, među ostalim, robom, oružjem, sirovinama, gorivom, drogama, cigaretama i kulturnim dobrima kao i trgovanje ljudima, ropstvo, izrabljivanje djece, reketarenje i iznuda dokazana sredstva kojima terorističke skupine osiguravaju financiranje; budući da poveznica između organiziranog kriminala i terorističkih skupina predstavlja veliku sigurnosnu prijetnju; budući da bi ti izvori mogli omogućiti nastavak financiranja njihovih budućih kriminalnih aktivnosti;

| AK. | budući da interakcija terorističkih organizacija i skupina organiziranog kriminala, kojom se sposobnost izazivanja masovnih žrtava među civilnim stanovništvom u državama članicama EU-a povezuje s logističkim kapacitetima koji to omogućuju, predstavlja znatan rizik; budući da je razina izvješćivanja i analize u pogledu kaznenog progona i obavještajnih podataka o povezanosti organiziranog kriminala i terorizma niska; budući da u mnogim državama članicama i na razini EU-a često nedostaju istražni i pravosudni kapaciteti usmjereni na organizirani kriminal; |
| --- | --- |

AK.

budući da interakcija terorističkih organizacija i skupina organiziranog kriminala, kojom se sposobnost izazivanja masovnih žrtava među civilnim stanovništvom u državama članicama EU-a povezuje s logističkim kapacitetima koji to omogućuju, predstavlja znatan rizik; budući da je razina izvješćivanja i analize u pogledu kaznenog progona i obavještajnih podataka o povezanosti organiziranog kriminala i terorizma niska; budući da u mnogim državama članicama i na razini EU-a često nedostaju istražni i pravosudni kapaciteti usmjereni na organizirani kriminal;

| AL. | budući da je cilj terorizma oslabjeti i uništiti demokracije; budući da su političari i vlade ključni dionici za postizanje općeg konsenzusa i društvene otpornosti u cilju djelotvorne zaštite naših demokratskih sustava; |
| --- | --- |

AL.

budući da je cilj terorizma oslabjeti i uništiti demokracije; budući da su političari i vlade ključni dionici za postizanje općeg konsenzusa i društvene otpornosti u cilju djelotvorne zaštite naših demokratskih sustava;

Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma;

| AM. | budući da Centar izvrsnosti Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) pruža važnu platformu za razmjenu najboljih praksi između djelatnika i tijela zaduženih za provedbu zakona i pridonosi prikupljanju važnih podataka u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije (6); |
| --- | --- |

AM.

budući da Centar izvrsnosti Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) pruža važnu platformu za razmjenu najboljih praksi između djelatnika i tijela zaduženih za provedbu zakona i pridonosi prikupljanju važnih podataka u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije (6);

| AN. | budući da se situacija u svakoj državi članici razlikuje, nedavno izmijenjenom europskom strategijom za borbu protiv radikalizacije mogla bi se pružiti potpora nacionalnim strategijama koje su važne u smislu pružanja općih okvira za programe na nacionalnoj i lokalnoj razini; budući da ove strategije moraju biti koherentne i učinkovite te da su potrebna odgovarajuća financijska sredstva za lokalne vlasti i dionike civilnog društva kako bi se ti programi mogli provesti; |
| --- | --- |

AN.

budući da se situacija u svakoj državi članici razlikuje, nedavno izmijenjenom europskom strategijom za borbu protiv radikalizacije mogla bi se pružiti potpora nacionalnim strategijama koje su važne u smislu pružanja općih okvira za programe na nacionalnoj i lokalnoj razini; budući da ove strategije moraju biti koherentne i učinkovite te da su potrebna odgovarajuća financijska sredstva za lokalne vlasti i dionike civilnog društva kako bi se ti programi mogli provesti;

| AO. | budući da je nemoguće odrediti jedan jedini put koji vodi prema radikalizaciji; budući da, primjerice, socijalna kohezija, politički kontekst, ekonomski uvjeti, vjerski i ideološki ideali, osobne traume i psihološke ranjivosti, kao i okolina i mreže, mogu biti čimbenici i pokretači za taj put; budući da je rodna dimenzija donedavno bila podcijenjena te da postoji pogrešno shvaćanje uloge koju mogu imati žene; budući da žene nisu uvijek pasivni subjekti, nego također djeluju i kao mobilizatori, regruteri, skupljači sredstava, pa čak i kao počinitelji terorističkih akata; |
| --- | --- |

AO.

budući da je nemoguće odrediti jedan jedini put koji vodi prema radikalizaciji; budući da, primjerice, socijalna kohezija, politički kontekst, ekonomski uvjeti, vjerski i ideološki ideali, osobne traume i psihološke ranjivosti, kao i okolina i mreže, mogu biti čimbenici i pokretači za taj put; budući da je rodna dimenzija donedavno bila podcijenjena te da postoji pogrešno shvaćanje uloge koju mogu imati žene; budući da žene nisu uvijek pasivni subjekti, nego također djeluju i kao mobilizatori, regruteri, skupljači sredstava, pa čak i kao počinitelji terorističkih akata;

| AP. | budući da su neke četvrti s niskim prihodima u europskim gradovima suočene s masovnom nezaposlenošću i sustavnim slomom vladavine zakona te stoga postaju rasadnik vjerskog ekstremizma i terorizma; budući da se promicanjem socijalne uključenosti i aktivnim promicanjem demokratskih vrijednosti koje bi svi građani trebali poštovati može pridonijeti smanjenju osjećaja marginaliziranosti i ublažavanju rizika od radikalizacije; budući da borba protiv radikalizacije i nasilnog ekstremizma zahtijeva tijesnu i koordiniranu suradnju između svih relevantnih aktera na svim razinama upravljanja (lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj), kao i s civilnim društvom i privatnim sektorom; |
| --- | --- |

AP.

budući da su neke četvrti s niskim prihodima u europskim gradovima suočene s masovnom nezaposlenošću i sustavnim slomom vladavine zakona te stoga postaju rasadnik vjerskog ekstremizma i terorizma; budući da se promicanjem socijalne uključenosti i aktivnim promicanjem demokratskih vrijednosti koje bi svi građani trebali poštovati može pridonijeti smanjenju osjećaja marginaliziranosti i ublažavanju rizika od radikalizacije; budući da borba protiv radikalizacije i nasilnog ekstremizma zahtijeva tijesnu i koordiniranu suradnju između svih relevantnih aktera na svim razinama upravljanja (lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj), kao i s civilnim društvom i privatnim sektorom;

| AQ. | budući da stručnjaci ističu pozitivno iskustvo koje pruža pristup koji obuhvaća više agencija i usmjeren je na stvaranje infrastrukture kojom se vodi računa o različitim putevima koji vode do radikalizacije i rizičnim skupinama te kojom se jamči da različita nadležna tijela i organizacije na različitim razinama pružaju u ranoj fazi potporu osobama podložnima radikalizaciji i njihovim obiteljima, uz naglasak na ulozi policije u pružanju pomoći, čime se jačaju međusobni odnosi; |
| --- | --- |

AQ.

budući da stručnjaci ističu pozitivno iskustvo koje pruža pristup koji obuhvaća više agencija i usmjeren je na stvaranje infrastrukture kojom se vodi računa o različitim putevima koji vode do radikalizacije i rizičnim skupinama te kojom se jamči da različita nadležna tijela i organizacije na različitim razinama pružaju u ranoj fazi potporu osobama podložnima radikalizaciji i njihovim obiteljima, uz naglasak na ulozi policije u pružanju pomoći, čime se jačaju međusobni odnosi;

| AR. | budući da je djelovanje policije u zajednici važno za bolje upoznavanje i održavanje odnosa s ranjivim osobama, time što se s tim skupinama stanovništva izgrađuju odnosi koji se temelje na uzajamnom poštovanju, kako bi se djelovalo prije pojave radikalizacije i spriječilo stvaranje osjećaja nepovjerenja prema državi i institucijama; |
| --- | --- |

AR.

budući da je djelovanje policije u zajednici važno za bolje upoznavanje i održavanje odnosa s ranjivim osobama, time što se s tim skupinama stanovništva izgrađuju odnosi koji se temelje na uzajamnom poštovanju, kako bi se djelovalo prije pojave radikalizacije i spriječilo stvaranje osjećaja nepovjerenja prema državi i institucijama;

| AS. | budući da zasad ne postoje jasne metodologije za mjerenje djelotvornosti projekata za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije; |
| --- | --- |

AS.

budući da zasad ne postoje jasne metodologije za mjerenje djelotvornosti projekata za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije;

| AT. | budući da se za projekte kojima se suzbija i sprječava radikalizacija mogu koristiti različiti europski fondovi i programi na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; budući da je u europskom proračunu do 2020. dodijeljeno 314 milijuna EUR za projekte protiv radikalizacije (7); budući da postoji potreba za neprestanom procjenom djelotvornosti tih programa; budući da je mjerenje djelotvornosti preventivnih radnji protiv radikalizacije izuzetno teško i zahtijeva blisku suradnju između Komisije, država članica, pojedinih zainteresiranih strana i istraživača; |
| --- | --- |

AT.

budući da se za projekte kojima se suzbija i sprječava radikalizacija mogu koristiti različiti europski fondovi i programi na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; budući da je u europskom proračunu do 2020. dodijeljeno 314 milijuna EUR za projekte protiv radikalizacije (7); budući da postoji potreba za neprestanom procjenom djelotvornosti tih programa; budući da je mjerenje djelotvornosti preventivnih radnji protiv radikalizacije izuzetno teško i zahtijeva blisku suradnju između Komisije, država članica, pojedinih zainteresiranih strana i istraživača;

| AU. | budući da Europol procjenjuje da je 2018. godine u EU-u bilo oko 30 000 radikaliziranih džihadista; |
| --- | --- |

AU.

budući da Europol procjenjuje da je 2018. godine u EU-u bilo oko 30 000 radikaliziranih džihadista;

| AV. | budući da je nasilni radikalizirani ekstremistički sadržaj sve više prisutan na području velikog broja država članica EU-a, često u obliku tiskovina ili obrazovnog ili audiovizualnog sadržaja, uključujući na društvenim mrežama i satelitskoj televiziji; budući da je taj sadržaj protivan demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, da se njime potkopava pluralizam, promiče nasilje i netrpeljivost prema drugim religijama, da je otvoreno antisemitski, da se njime niječe jednakost žena i muškaraca i promiče retrogradni model kulture i društva; |
| --- | --- |

AV.

budući da je nasilni radikalizirani ekstremistički sadržaj sve više prisutan na području velikog broja država članica EU-a, često u obliku tiskovina ili obrazovnog ili audiovizualnog sadržaja, uključujući na društvenim mrežama i satelitskoj televiziji; budući da je taj sadržaj protivan demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, da se njime potkopava pluralizam, promiče nasilje i netrpeljivost prema drugim religijama, da je otvoreno antisemitski, da se njime niječe jednakost žena i muškaraca i promiče retrogradni model kulture i društva;

| AW. | budući da je u određenim knjižarama i na internetu u Europi lako dostupna posebice vehabijska i salafistička literatura koja je potaknuta govorom mržnje; budući da ova globalizirana i pojednostavljena verzija islama odstupa od prakse muslimanskih zajednica u Europi i pridonosi potkopavanju njihove šire integracije; |
| --- | --- |

AW.

budući da je u određenim knjižarama i na internetu u Europi lako dostupna posebice vehabijska i salafistička literatura koja je potaknuta govorom mržnje; budući da ova globalizirana i pojednostavljena verzija islama odstupa od prakse muslimanskih zajednica u Europi i pridonosi potkopavanju njihove šire integracije;

| AX. | budući da radikalni islamski fundamentalizam teži tome da religija dominira svim sferama života – individualnim, političkim i društvenim – što za posljedicu može imati oblik komunitarizma prijemčiv na djelovanje džihadističkih regrutera; |
| --- | --- |

AX.

budući da radikalni islamski fundamentalizam teži tome da religija dominira svim sferama života – individualnim, političkim i društvenim – što za posljedicu može imati oblik komunitarizma prijemčiv na djelovanje džihadističkih regrutera;

| AY. | budući da su diljem Europe zabilježeni brojni slučajevi radikalnih propovjednika mržnje; budući da propovjednici mržnje često potječu izvan EU-a i da neka mjesta bogoslužja dobivaju netransparentno financiranje iz trećih zemalja, u mnogima od kojih su na vlasti autoritarni i klerikalni režimi koji ne djeluju u skladu demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

AY.

budući da su diljem Europe zabilježeni brojni slučajevi radikalnih propovjednika mržnje; budući da propovjednici mržnje često potječu izvan EU-a i da neka mjesta bogoslužja dobivaju netransparentno financiranje iz trećih zemalja, u mnogima od kojih su na vlasti autoritarni i klerikalni režimi koji ne djeluju u skladu demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima;

| AZ. | budući da samoproglašeni vjerski obrazovni centri šire ekstremističke ideje u EU-u, u kojima maloljetnici, uključujući malu djecu, mogu biti izloženi obrazovnom sadržaju koji je protivan demokraciji, zakonu prava i ljudskim pravima i nasilan; budući da ekstremističke organizacije koje pripremaju teren za regrutiranje terorista često iskorištavaju ranjivosti mladih ljudi privlačeći ih socijalnim i kulturnim ponudama; |
| --- | --- |

AZ.

budući da samoproglašeni vjerski obrazovni centri šire ekstremističke ideje u EU-u, u kojima maloljetnici, uključujući malu djecu, mogu biti izloženi obrazovnom sadržaju koji je protivan demokraciji, zakonu prava i ljudskim pravima i nasilan; budući da ekstremističke organizacije koje pripremaju teren za regrutiranje terorista često iskorištavaju ranjivosti mladih ljudi privlačeći ih socijalnim i kulturnim ponudama;

| BA. | budući da sofisticirana strategija mrežne komunikacije radi reklamiranja terorizma njegovim veličanjem, kojom se posebno koristi Daiš, ali i druge velike terorističke organizacije, pruža sadržaje preuzete iz globalne „kulture mladih”, kao što je igranje igara putem interneta, zbog čega je snažno privlačna djeci i mladim ljudima; budući da im taj model pruža privlačne društvene i kulturne mogućnosti; |
| --- | --- |

BA.

budući da sofisticirana strategija mrežne komunikacije radi reklamiranja terorizma njegovim veličanjem, kojom se posebno koristi Daiš, ali i druge velike terorističke organizacije, pruža sadržaje preuzete iz globalne „kulture mladih”, kao što je igranje igara putem interneta, zbog čega je snažno privlačna djeci i mladim ljudima; budući da im taj model pruža privlačne društvene i kulturne mogućnosti;

| BB. | budući da je nekoliko nedavnih istraživanja pokazalo da internet i društveni mediji mogu djelovati kao pokretači radikalizacije, što dovodi do nasilnog ekstremizma, te kao alati za ksenofobne skupine za širenje govora mržnje i nezakonitog sadržaja, osobito među mladima; |
| --- | --- |

BB.

budući da je nekoliko nedavnih istraživanja pokazalo da internet i društveni mediji mogu djelovati kao pokretači radikalizacije, što dovodi do nasilnog ekstremizma, te kao alati za ksenofobne skupine za širenje govora mržnje i nezakonitog sadržaja, osobito među mladima;

| BC. | budući da su nakon opetovanih poziva na bolji angažman u borbi protiv terorizma internetski divovi počeli preuzimati odgovornost; budući da u okviru Europskog internetskog foruma pokrenutog 2015. poduzeća surađuju s ciljem uklanjanja terorističkog sadržaja sa svojih mrežnih stranica na dobrovoljnoj osnovi, ako smatraju da određeni sadržaji krše njihove uvjete i odredbe; budući da je u svibnju 2016. uspostavljen kodeks ponašanja za velika poduzeća u području informacijske tehnologije, čiji je cilj suzbijanje nezakonitog govora mržnje na internetu; budući da ta dobrovoljna suradnja ipak nije dovoljna; |
| --- | --- |

BC.

budući da su nakon opetovanih poziva na bolji angažman u borbi protiv terorizma internetski divovi počeli preuzimati odgovornost; budući da u okviru Europskog internetskog foruma pokrenutog 2015. poduzeća surađuju s ciljem uklanjanja terorističkog sadržaja sa svojih mrežnih stranica na dobrovoljnoj osnovi, ako smatraju da određeni sadržaji krše njihove uvjete i odredbe; budući da je u svibnju 2016. uspostavljen kodeks ponašanja za velika poduzeća u području informacijske tehnologije, čiji je cilj suzbijanje nezakonitog govora mržnje na internetu; budući da ta dobrovoljna suradnja ipak nije dovoljna;

| BD. | budući da je do kraja drugog tromjesečja 2018. odjel Europola za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (EU IRU) već obradio 54 752 sadržaja sastavljena na 10 različitih jezika na 170 internetskih platformi, na temelju čega je izdano 52 716 odluka o upućivanju, sa stopom uspješnosti uklanjanja od 89,5 % nakon dobrovoljnog razmatranja od strane pružatelja internetskih usluga (8); |
| --- | --- |

BD.

budući da je do kraja drugog tromjesečja 2018. odjel Europola za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (EU IRU) već obradio 54 752 sadržaja sastavljena na 10 različitih jezika na 170 internetskih platformi, na temelju čega je izdano 52 716 odluka o upućivanju, sa stopom uspješnosti uklanjanja od 89,5 % nakon dobrovoljnog razmatranja od strane pružatelja internetskih usluga (8);

| BE. | budući da je, iako je postignut određeni napredak u vezi s uklanjanjem internetskog terorističkog sadržaja, potrebno povećati angažman tih poduzeća; budući da uklanjanja često nisu ni potpuna ni pravovremena ili trajna, odnosno da se sadržaj uklanja s jedne mrežne stranice ali ga se ostavlja na drugima koje pripadaju istom poduzeću ili se dopušta da korisnički račun ostane aktivan i/ili da se ponovno pojavi nakon što je na njemu objavljen sadržaj koji krši uvjete korištenja; budući da učinkovito i sveobuhvatno izvještavanje poduzeća i tijela kaznenog progona treba poboljšati; budući da predmetnim poduzećima i korisnicima treba dati mogućnost pristupa pravnom lijeku; |
| --- | --- |

BE.

budući da je, iako je postignut određeni napredak u vezi s uklanjanjem internetskog terorističkog sadržaja, potrebno povećati angažman tih poduzeća; budući da uklanjanja često nisu ni potpuna ni pravovremena ili trajna, odnosno da se sadržaj uklanja s jedne mrežne stranice ali ga se ostavlja na drugima koje pripadaju istom poduzeću ili se dopušta da korisnički račun ostane aktivan i/ili da se ponovno pojavi nakon što je na njemu objavljen sadržaj koji krši uvjete korištenja; budući da učinkovito i sveobuhvatno izvještavanje poduzeća i tijela kaznenog progona treba poboljšati; budući da predmetnim poduzećima i korisnicima treba dati mogućnost pristupa pravnom lijeku;

| BF. | budući da terorističke skupine, kao odgovor na činjenicu da veća poduzeća uklanjaju sve više sadržaja, sve više koriste nove i/ili manje platforme koje su manje prikladne za brzo uklanjanje terorističkog materijala; budući da ta diverzifikacija na manje platforme čini neophodnom dodatnu tehničku potporu kako bi se, primjerice, omogućilo uvođenje automatskih alata koji ne ovise o platformi, primjerice tehnologije algoritama za izračunavanje sažetka (hashing), koja može s visokom preciznošću identificirati teroristički sadržaj unaprijed i na taj način spriječiti objavljivanje; |
| --- | --- |

BF.

budući da terorističke skupine, kao odgovor na činjenicu da veća poduzeća uklanjaju sve više sadržaja, sve više koriste nove i/ili manje platforme koje su manje prikladne za brzo uklanjanje terorističkog materijala; budući da ta diverzifikacija na manje platforme čini neophodnom dodatnu tehničku potporu kako bi se, primjerice, omogućilo uvođenje automatskih alata koji ne ovise o platformi, primjerice tehnologije algoritama za izračunavanje sažetka (hashing), koja može s visokom preciznošću identificirati teroristički sadržaj unaprijed i na taj način spriječiti objavljivanje;

| BG. | budući da razvoj novih tehnologija i primjena umjetne inteligencije i algoritama mogu omogućiti brzo utvrđivanje i označivanje terorističkog sadržaja na internetu; budući da upotrebu automatiziranih alata prati rizik od lažnih rezultata; |
| --- | --- |

BG.

budući da razvoj novih tehnologija i primjena umjetne inteligencije i algoritama mogu omogućiti brzo utvrđivanje i označivanje terorističkog sadržaja na internetu; budući da upotrebu automatiziranih alata prati rizik od lažnih rezultata;

| BH. | budući da studije i izvještaji pokazuju kako se zatvori lako mogu razviti u mikrokozmose kriminalno-terorističkih veza unutar kojih se vrši regrutiranje i umrežavanje; budući da situacija u mnogim zatvorima pridonosi radikalizaciji počinitelja, inkubira i pospješuje terorizam; budući da će veliki dio zatvorenika na služenju kazne uskoro biti oslobođen i vratiti se u svoje zajednice, što predstavlja poseban izazov u pogledu reintegracije, a postoji i visoki rizik ponavljanja kaznenog djela; budući da praćenje takvih visokorizičnih počinitelja stavlja veliki teret na službe sigurnosti država članica EU-a; budući da način djelovanja zatvora i metode upravljanja rizicima u njima mogu imati značajnu ulogu u ublažavanju tih prijetnji; budući da su, unatoč tome što su države članice svjesne da se suočavaju sa sve većom radikalizacijom u zatvorima, potrebne učinkovitije mjere; |
| --- | --- |

BH.

budući da studije i izvještaji pokazuju kako se zatvori lako mogu razviti u mikrokozmose kriminalno-terorističkih veza unutar kojih se vrši regrutiranje i umrežavanje; budući da situacija u mnogim zatvorima pridonosi radikalizaciji počinitelja, inkubira i pospješuje terorizam; budući da će veliki dio zatvorenika na služenju kazne uskoro biti oslobođen i vratiti se u svoje zajednice, što predstavlja poseban izazov u pogledu reintegracije, a postoji i visoki rizik ponavljanja kaznenog djela; budući da praćenje takvih visokorizičnih počinitelja stavlja veliki teret na službe sigurnosti država članica EU-a; budući da način djelovanja zatvora i metode upravljanja rizicima u njima mogu imati značajnu ulogu u ublažavanju tih prijetnji; budući da su, unatoč tome što su države članice svjesne da se suočavaju sa sve većom radikalizacijom u zatvorima, potrebne učinkovitije mjere;

Suradnja i razmjena informacija

Horizontalna pitanja

| BI. | budući da je zadržavanje podataka, uz uvažavanje pravne prakse Suda Europske unije, bitan dio istražnog postupka; budući da se policijska i sudska nadležna tijela te obavještajne službe obično uvelike oslanjaju na komunikacijske podatke kako bi uspješno nastavili sa svojim slučajevima; budući da se tijekom rada Odbora TERR stalno isticala potreba za odgovarajućim sustavom zadržavanja podataka kada je riječ o borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

BI.

budući da je zadržavanje podataka, uz uvažavanje pravne prakse Suda Europske unije, bitan dio istražnog postupka; budući da se policijska i sudska nadležna tijela te obavještajne službe obično uvelike oslanjaju na komunikacijske podatke kako bi uspješno nastavili sa svojim slučajevima; budući da se tijekom rada Odbora TERR stalno isticala potreba za odgovarajućim sustavom zadržavanja podataka kada je riječ o borbi protiv terorizma;

| BJ. | budući da će upotreba enkripcije s jedne strane značajno pridonijeti sigurnosti u području IT-a, ali s druge strane, teroristi će koristiti i zaštitu svojih komunikacija ili pohranjenih podataka, što predstavlja značajan izazov za tijela kaznenog progona te sigurnosne i obavještajne službe, jer bi im se mogao uskratiti pristup bitnim obavještajnim podacima i dokazima; budući da šifriranje poprima osobito veliku važnost kada čak i odgovorni pružatelji internetskih usluga ne žele ili ne mogu dešifrirati komunikaciju; |
| --- | --- |

BJ.

budući da će upotreba enkripcije s jedne strane značajno pridonijeti sigurnosti u području IT-a, ali s druge strane, teroristi će koristiti i zaštitu svojih komunikacija ili pohranjenih podataka, što predstavlja značajan izazov za tijela kaznenog progona te sigurnosne i obavještajne službe, jer bi im se mogao uskratiti pristup bitnim obavještajnim podacima i dokazima; budući da šifriranje poprima osobito veliku važnost kada čak i odgovorni pružatelji internetskih usluga ne žele ili ne mogu dešifrirati komunikaciju;

Informacijski sustavi

| BK. | budući da za postojeće sustave postoji fragmentirani okvir, da su novi sustavi u procesu razvoja i da postoje prijedlozi za buduće sustave i prijedlozi za reforme s ciljem rješavanja utvrđenih nedostataka i prepreka o kojima se još uvijek pregovara; budući da je taj fragmentirani okvir posljedica povijesnih čimbenika i reaktivnog pristupa u predlaganju i donošenju novih zakona; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | budući da je razmjena informacija od napada u Parizu iz 2015. godine znatno povećana, no podaci o razmjeni informacija pokazuju da je mali broj država članica odgovoran za veliki udio dostupnih sadržaja i pretraživanja baza podataka EU-a; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | budući da postoje brojne prepreke koje onemogućuju dobro funkcioniranje informacijskih sustava, kao što su nedostatna ili necjelovita provedba, nedovoljno poznavanje postojećih sustava i/ili nedovoljno osposobljavanje za njihovu uporabu i nedostatak sredstava, uključujući ljudske resurse, ili odgovarajuće materijalne osnove, te slaba kvaliteta podataka sadržanih u informacijskim sustavima; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | budući da informacijske sustave možemo podijeliti na centralizirane i decentralizirane, pri čemu centraliziranim sustavima upravljaju EU i njegove agencije, a decentraliziranima države članice; budući da centralizirani informacijski sustavi obuhvaćaju Schengenski informacijski sustav (SIS), vizni informacijski sustav (VIS), Eurodac, sustav ulaska/izlaska (EES), predloženi Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i predloženi Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | budući da decentraliziranim sustavima i mehanizmima za razmjenu informacija upravljaju nadležna tijela država članica i da oni obuhvaćaju: Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) za razmjenu informacija o nacionalnoj kaznenoj evidenciji; sustav EU-a za evidenciju imena putnika (PNR) u okviru kojega su zračni prijevoznici obvezni nacionalnim tijelima pružiti podatke o putnicima za sve letove između trećih zemalja i EU-a; sustav unaprijed dostavljenih podataka o putnicima (API) u okviru kojega se unaprijed prikupljaju informacije o putnicima na dolaznim letovima u EU; okvir iz Prüma za razmjenu podataka o DNK-u, otiscima prstiju i registracijskim brojevima vozila; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | budući da je SIS najveći, najčešće korišten i najučinkovitiji informatički sustav Europske unije na području slobode, sigurnosti i pravde, a podržava mrežu ureda SIRENE, pružajući značajnu dodanu vrijednost na području međunarodne policijske suradnje i granične kontrole, a osobito u borbi protiv terorizma. |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | budući da je evaluacijom viznog informacijskog sustava 2016. utvrđeno da je u državama članicama pristup tom sustavu za potrebe provedbe zakona ograničen i rascjepkan; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | budući da, unatoč opetovanim pozivima na hitnu uspostavu sustava PNR EU-a, sve države članice nisu pokazale jednaku predanost, a većina država članica nije poštovala rokove za provedbu tog zakonodavstva; budući da države članice koje su prekoračile taj rok trebaju bez odgode poduzeti sve potrebne mjere za potpunu i neposrednu provedbu te Direktive; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | budući da je u tijeku provedba nekoliko pilot-projekata s ciljem prevladavanja nedostataka decentraliziranog sustava PNR EU-a; budući da postoji potreba za brzim odgovaranjem na zahtjeve odjela za informacije o putnicima (PIU) drugih država članica, što može biti izazov jer se oni ručno obrađuju; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | budući da su u kontekstu 6. akcijskog popisa strategije upravljanja informacijama (IMS) trenutno u tijeku dva pilot projekta čiji je cilj osiguravanje međusobnog povezivanja s decentraliziranim sustavima, odnosno projekt ADEP (automatizacija procesa razmjene podataka o policijskim evidencijama) i projekt QUEST; budući da je šest država članica već uključeno u pilot-projekt ADEP za automatizirani prijenos policijskih evidencija među različitim zemljama te da taj projekt dobro funkcionira; budući da takvi projekti pomažu u pružanju stvarnih i izvedivih rješenja problema koji proizlaze iz nedostatka međusobne povezanosti decentraliziranih informacijskih sustava i potiču povjerenje i suradnju između država članica; |
| --- | --- |

BT.

Interoperabilnost

| BU. | budući da je Komisija donijela dva prijedloga uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost između postojećih i predloženih centraliziranih informacijskih sustava u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija te granica i viza, odnosno sustava VIS, SIS, EES i Eurodac te sustava ETIAS i ECRIS-TCN, nakon što se donose odgovarajuća pravna osnova; |
| --- | --- |

BU.

budući da je Komisija donijela dva prijedloga uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost između postojećih i predloženih centraliziranih informacijskih sustava u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija te granica i viza, odnosno sustava VIS, SIS, EES i Eurodac te sustava ETIAS i ECRIS-TCN, nakon što se donose odgovarajuća pravna osnova;

| BV. | budući da je i dalje moguće da kriminalci budu zabilježeni pod različitim lažnim imenima u različitim bazama podataka koje nisu povezane; budući da je trenutačnu arhitekturu EU-a za upravljanje informacijama potrebno poboljšati interoperabilnošću radi uklanjanja slijepih točaka, višestrukih lažnih identiteta i pružanja pravih informacija u pravo vrijeme; |
| --- | --- |

BV.

budući da je i dalje moguće da kriminalci budu zabilježeni pod različitim lažnim imenima u različitim bazama podataka koje nisu povezane; budući da je trenutačnu arhitekturu EU-a za upravljanje informacijama potrebno poboljšati interoperabilnošću radi uklanjanja slijepih točaka, višestrukih lažnih identiteta i pružanja pravih informacija u pravo vrijeme;

| BW. | budući da na državnom području jedne države članice može postojati velik broj zasebnih decentraliziranih baza podataka na federalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu se za potrebe razmjena ili provjera podataka koje provode odgovarajuća tijela na različitim razinama u okviru različitih sustava i složenih postupaka unose različiti ili nikakvi podatci; |
| --- | --- |

BW.

budući da na državnom području jedne države članice može postojati velik broj zasebnih decentraliziranih baza podataka na federalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu se za potrebe razmjena ili provjera podataka koje provode odgovarajuća tijela na različitim razinama u okviru različitih sustava i složenih postupaka unose različiti ili nikakvi podatci;

| BX. | budući da će uporaba zajedničkog formata poruka na razini EU-a, kao što je univerzalni format poruka (UMF), olakšati neometanu razmjenu podataka i informacija između strana i u okviru sustava interoperabilnosti; budući da utvrđivanje potrebe za uporabom određenih polja UMF-a za određene razmjene informacija može doprinijeti boljoj kvaliteti podataka u svim sustavima u kojima se razmjenjuju poruke; budući da bi trebalo poticati da i Europol i Interpol upotrebljavaju taj zajednički format poruka; |
| --- | --- |

BX.

budući da će uporaba zajedničkog formata poruka na razini EU-a, kao što je univerzalni format poruka (UMF), olakšati neometanu razmjenu podataka i informacija između strana i u okviru sustava interoperabilnosti; budući da utvrđivanje potrebe za uporabom određenih polja UMF-a za određene razmjene informacija može doprinijeti boljoj kvaliteti podataka u svim sustavima u kojima se razmjenjuju poruke; budući da bi trebalo poticati da i Europol i Interpol upotrebljavaju taj zajednički format poruka;

| BY. | budući da bi agencija eu-LISA trebala uspostaviti automatizirane mehanizme i postupke za kontrolu kvalitete podataka te zajedničke pokazatelje kvalitete podataka i minimalne standarde kvalitete za podatke koji se pohranjuju u informacijske sustave; budući da je cilj postići da se informacijskim sustavima EU-a i komponentama interoperabilnosti automatski utvrđuju naizgled netočni ili nedosljedni podnesci podataka kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i poduzeti potrebne korektivne mjere; |
| --- | --- |

BY.

budući da bi agencija eu-LISA trebala uspostaviti automatizirane mehanizme i postupke za kontrolu kvalitete podataka te zajedničke pokazatelje kvalitete podataka i minimalne standarde kvalitete za podatke koji se pohranjuju u informacijske sustave; budući da je cilj postići da se informacijskim sustavima EU-a i komponentama interoperabilnosti automatski utvrđuju naizgled netočni ili nedosljedni podnesci podataka kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i poduzeti potrebne korektivne mjere;

Suradnja i razmjena informacija unutar država članica i među njima

| BZ. | budući da prepreke neometanoj suradnji često proizlaze iz organizacijskih i pravnih poteškoća između različitih nacionalnih, regionalnih i lokalnih struktura u samim državama članicama, poput: preklapanja nadležnosti i nedostatno razgraničenih ovlasti; oklijevanja u pogledu razmjene informacija jer bi to moglo rezultirati gubitkom odgovornosti ili gubitkom važnih tokova informacija; pravnih prepreka kad je riječ o razmjeni informacija među različitim službama; obveze službi da se međusobno natječu za resurse; i tehničkih prepreka razmjeni informacija; |
| --- | --- |

BZ.

budući da prepreke neometanoj suradnji često proizlaze iz organizacijskih i pravnih poteškoća između različitih nacionalnih, regionalnih i lokalnih struktura u samim državama članicama, poput: preklapanja nadležnosti i nedostatno razgraničenih ovlasti; oklijevanja u pogledu razmjene informacija jer bi to moglo rezultirati gubitkom odgovornosti ili gubitkom važnih tokova informacija; pravnih prepreka kad je riječ o razmjeni informacija među različitim službama; obveze službi da se međusobno natječu za resurse; i tehničkih prepreka razmjeni informacija;

| CA. | budući da je načelo vlasništva podataka ključno kako bi se osiguralo da tijela za borbu protiv terorizma imaju povjerenje u razmjenu informacija putem baza podataka EU-a među državama članicama i s Europolom; |
| --- | --- |

CA.

budući da je načelo vlasništva podataka ključno kako bi se osiguralo da tijela za borbu protiv terorizma imaju povjerenje u razmjenu informacija putem baza podataka EU-a među državama članicama i s Europolom;

| CB. | budući da miješanje obavještajnih informacija i informacija o provedbi zakona podrazumijeva velike pravne izazove i rizike zbog različitih pravila o odgovornosti koji se primjenjuju na te dvije vrste informacija, uključujući rizike za temeljna prava osumnjičenika na pravedno suđenje kada se obavještajne informacije upotrebljavaju kao dokaz u sudskim postupcima; budući da treba uvesti pravni okvir za razmjenu informacija među obavještajnim i provedbenim tijelima, posebice zbog toga što se te informacije često odnose na osobe koje još nisu osumnjičenici u kaznenim istragama, ali bi mogli biti pripadnici terorističkih mreža ili strani teroristički borci u inozemstvu koji se vraćaju u EU; budući da, međutim, to ne smije dovesti ni do kakvog snižavanja pravnih standarda; |
| --- | --- |

CB.

budući da miješanje obavještajnih informacija i informacija o provedbi zakona podrazumijeva velike pravne izazove i rizike zbog različitih pravila o odgovornosti koji se primjenjuju na te dvije vrste informacija, uključujući rizike za temeljna prava osumnjičenika na pravedno suđenje kada se obavještajne informacije upotrebljavaju kao dokaz u sudskim postupcima; budući da treba uvesti pravni okvir za razmjenu informacija među obavještajnim i provedbenim tijelima, posebice zbog toga što se te informacije često odnose na osobe koje još nisu osumnjičenici u kaznenim istragama, ali bi mogli biti pripadnici terorističkih mreža ili strani teroristički borci u inozemstvu koji se vraćaju u EU; budući da, međutim, to ne smije dovesti ni do kakvog snižavanja pravnih standarda;

| CC. | budući da policijske i obavještajne službe primaju, obrađuju i prenose povjerljive informacije i one koje to nisu, što podrazumijeva različite sustave u svim fazama uporabe tih informacija; budući da također treba razlikovati informacije koje se koriste kao obavještajni podaci, dakle koje su u određenu svrhu obradili profesionalci u tom području, od redovitih informacija; budući da treba razlikovati obavještajne aktivnosti u pogledu kaznenih djela, povezane s policijskim slučajevima, i obavještajne aktivnosti koje se odnose na sigurnost, koje se obrađuju unutar administrativnog okvira; |
| --- | --- |

CC.

budući da policijske i obavještajne službe primaju, obrađuju i prenose povjerljive informacije i one koje to nisu, što podrazumijeva različite sustave u svim fazama uporabe tih informacija; budući da također treba razlikovati informacije koje se koriste kao obavještajni podaci, dakle koje su u određenu svrhu obradili profesionalci u tom području, od redovitih informacija; budući da treba razlikovati obavještajne aktivnosti u pogledu kaznenih djela, povezane s policijskim slučajevima, i obavještajne aktivnosti koje se odnose na sigurnost, koje se obrađuju unutar administrativnog okvira;

| CD. | budući da bi obavještajne informacije trebalo zaštititi na posebnoj, čak i višoj razini zaštite od policijskih informacija zbog različitih metoda rada, među kojima su prikupljanje povjerljivih informacija od izvora i doušnika koji moraju ostati anonimni, te zbog različitih ciljeva koji zahtijevaju veću pažljivost; |
| --- | --- |

CD.

budući da bi obavještajne informacije trebalo zaštititi na posebnoj, čak i višoj razini zaštite od policijskih informacija zbog različitih metoda rada, među kojima su prikupljanje povjerljivih informacija od izvora i doušnika koji moraju ostati anonimni, te zbog različitih ciljeva koji zahtijevaju veću pažljivost;

| CE. | budući da bi moguće rješenje moglo biti i stvaranje centara ili odjela za borbu protiv terorizma na nacionalnom državnom području; budući da takvi centri predstavnicima različitih službi omogućuju da redovito međusobno komuniciraju i raspravljaju o najboljim načinima suradnje i razmjene informacija; budući da to pomaže u izgradnji povjerenja među službama i potiče bolje razumijevanje različitih metoda rada i izazova; |
| --- | --- |

CE.

budući da bi moguće rješenje moglo biti i stvaranje centara ili odjela za borbu protiv terorizma na nacionalnom državnom području; budući da takvi centri predstavnicima različitih službi omogućuju da redovito međusobno komuniciraju i raspravljaju o najboljim načinima suradnje i razmjene informacija; budući da to pomaže u izgradnji povjerenja među službama i potiče bolje razumijevanje različitih metoda rada i izazova;

| CF. | budući da sigurnosne službe najčešće surađuju i razmjenjuju informacije bilateralnim ili multilateralnim putem, posebno putem Skupine za borbu protiv terorizma te s tijelima EU-a putem Obavještajnog i situacijskog centra EU-a, razmjenom strateških obavještajnih podataka; budući da je nužno pronaći praktično rješenje za postojeće nedostatke između paralelnih putova djelovanja zajednice za provedbu zakona i obavještajne zajednice, primjerice na način da se utvrde konkretna područja suradnje, kako bi se omogućila učinkovitija suradnja, ali da one ipak ostanu odvojene; |
| --- | --- |

CF.

budući da sigurnosne službe najčešće surađuju i razmjenjuju informacije bilateralnim ili multilateralnim putem, posebno putem Skupine za borbu protiv terorizma te s tijelima EU-a putem Obavještajnog i situacijskog centra EU-a, razmjenom strateških obavještajnih podataka; budući da je nužno pronaći praktično rješenje za postojeće nedostatke između paralelnih putova djelovanja zajednice za provedbu zakona i obavještajne zajednice, primjerice na način da se utvrde konkretna područja suradnje, kako bi se omogućila učinkovitija suradnja, ali da one ipak ostanu odvojene;

| CG. | budući da je moguće povećati učinkovitost u upotrebi struktura za razmjenu informacija Skupine za borbu protiv terorizma (CTG) i Obavještajnog i situacijskog centra EU-a (EU INTCEN); |
| --- | --- |

CG.

budući da je moguće povećati učinkovitost u upotrebi struktura za razmjenu informacija Skupine za borbu protiv terorizma (CTG) i Obavještajnog i situacijskog centra EU-a (EU INTCEN);

| CH. | budući da civilne i vojne sigurnosne i obavještajne agencije država članica sustavno razmjenjuju svoje obavještajne podatke, uključujući podatke povezane s terorizmom, s Obavještajnim i situacijskim centrom EU-a (EU INTCEN) u okviru Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), koji omogućuje analizu obavještajnih podataka, rano upozorenje i situacijsku osviještenost raznim tijelima EU-a za donošenje odluka; |
| --- | --- |

CH.

budući da civilne i vojne sigurnosne i obavještajne agencije država članica sustavno razmjenjuju svoje obavještajne podatke, uključujući podatke povezane s terorizmom, s Obavještajnim i situacijskim centrom EU-a (EU INTCEN) u okviru Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), koji omogućuje analizu obavještajnih podataka, rano upozorenje i situacijsku osviještenost raznim tijelima EU-a za donošenje odluka;

| CI. | budući da je prijenos informacija „nakon pozitivnog rezultata” samo uredu SIRENE države članice koja izdaje upozorenje na temelju članka 36., a ne i drugim državama članicama, ponekad nedostatan u svrhe daljnjih mjera u pogledu kretanja pojedinaca povezanih s terorizmom ili upotpunjavanja bitnih informacija u pogledu tih pojedinaca; budući da bi rano upozorenje drugih država članica koje bi također mogle biti zainteresirane, moglo, na primjer, biti potrebno u slučajevima u kojima se osoba nije vratila izravno u državu članicu podrijetla ili ako je u pratnji državljana druge države članice/drugih država članica u pogledu koje nije izdano upozorenje jer nadležna tijela te države nisu s tim bila upoznata; |
| --- | --- |

CI.

budući da je prijenos informacija „nakon pozitivnog rezultata” samo uredu SIRENE države članice koja izdaje upozorenje na temelju članka 36., a ne i drugim državama članicama, ponekad nedostatan u svrhe daljnjih mjera u pogledu kretanja pojedinaca povezanih s terorizmom ili upotpunjavanja bitnih informacija u pogledu tih pojedinaca; budući da bi rano upozorenje drugih država članica koje bi također mogle biti zainteresirane, moglo, na primjer, biti potrebno u slučajevima u kojima se osoba nije vratila izravno u državu članicu podrijetla ili ako je u pratnji državljana druge države članice/drugih država članica u pogledu koje nije izdano upozorenje jer nadležna tijela te države nisu s tim bila upoznata;

| CJ. | budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine obavijestila EU o namjeri te zemlje da napusti EU 29. ožujka 2019.; budući da je ona, međutim, izrazila želju nastaviti suradnju s Europskom unijom u području sigurnosti i borbe protiv terorizma; budući da su EU i Ujedinjena Kraljevina snažno isprepleteni u području sigurnosti i borbe protiv terorizma i da Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u mnogim ključnim pravnim instrumentima EU-a u području pravosudne suradnje u kaznenim pitanjima i da ona ima pristup brojnim sustavima i bazama podataka EU-a za razmjenu informacija; budući da je potrebno uspostaviti mehanizme s EU-om u pogledu svih postupaka koji su u tijeku; budući da bi budućim sporazumom trebalo omogućiti da Europska unija i Ujedinjena Kraljevina nastave razmjenjivati, prikupljati i analizirati ključne informacije u borbi protiv teških kaznenih djela; budući da bi se sporazumom o povlačenju trebao osigurati neometan prijelazni režim i izbjeći, u najvećoj mogućoj mjeri, operativni nedostaci ili prepreke koje umanjuju sposobnost Europske unije za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma; |
| --- | --- |

CJ.

budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine obavijestila EU o namjeri te zemlje da napusti EU 29. ožujka 2019.; budući da je ona, međutim, izrazila želju nastaviti suradnju s Europskom unijom u području sigurnosti i borbe protiv terorizma; budući da su EU i Ujedinjena Kraljevina snažno isprepleteni u području sigurnosti i borbe protiv terorizma i da Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u mnogim ključnim pravnim instrumentima EU-a u području pravosudne suradnje u kaznenim pitanjima i da ona ima pristup brojnim sustavima i bazama podataka EU-a za razmjenu informacija; budući da je potrebno uspostaviti mehanizme s EU-om u pogledu svih postupaka koji su u tijeku; budući da bi budućim sporazumom trebalo omogućiti da Europska unija i Ujedinjena Kraljevina nastave razmjenjivati, prikupljati i analizirati ključne informacije u borbi protiv teških kaznenih djela; budući da bi se sporazumom o povlačenju trebao osigurati neometan prijelazni režim i izbjeći, u najvećoj mogućoj mjeri, operativni nedostaci ili prepreke koje umanjuju sposobnost Europske unije za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma;

Suradnja i razmjena informacija s agencijama EU-a

| CK. | budući da je djelotvorna i sustavna suradnja država članica i agencija EU-a, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, te suradnja među agencijama u području borbe protiv terorizma od presudne važnosti, a posebno suradnja Europola i Eurojusta, radi djelotvornijeg podupiranja napora u otkrivanju, sprečavanju, istraživanju i kaznenom progonu počinitelja određenog terorističkog napada; budući da je Eurojust imenovao specijaliziranog tužitelja za borbu protiv terorizma kako bi uspostavio suradnju s Europolovim ECTC-om radi povećanja suradnje i razmjene informacija između dviju agencija; |
| --- | --- |

CK.

budući da je djelotvorna i sustavna suradnja država članica i agencija EU-a, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, te suradnja među agencijama u području borbe protiv terorizma od presudne važnosti, a posebno suradnja Europola i Eurojusta, radi djelotvornijeg podupiranja napora u otkrivanju, sprečavanju, istraživanju i kaznenom progonu počinitelja određenog terorističkog napada; budući da je Eurojust imenovao specijaliziranog tužitelja za borbu protiv terorizma kako bi uspostavio suradnju s Europolovim ECTC-om radi povećanja suradnje i razmjene informacija između dviju agencija;

| CL. | budući da razmjena informacija između agencija EU-a nije optimalna zbog upotrebe različitih sigurnih komunikacijskih sustava; smatra da bi uvođenje međuinstitucijskog komunikacijskog sustava moglo olakšati i poboljšati razmjenu informacija između agencija kao što su INTCEN, Europol i Frontex; |
| --- | --- |

CL.

budući da razmjena informacija između agencija EU-a nije optimalna zbog upotrebe različitih sigurnih komunikacijskih sustava; smatra da bi uvođenje međuinstitucijskog komunikacijskog sustava moglo olakšati i poboljšati razmjenu informacija između agencija kao što su INTCEN, Europol i Frontex;

| CM. | budući da imenovani časnici za vezu za suzbijanje terorizma mogu donijeti dodanu vrijednost, kako u radu agencija tako i u njihovim državama članicama; |
| --- | --- |

CM.

budući da imenovani časnici za vezu za suzbijanje terorizma mogu donijeti dodanu vrijednost, kako u radu agencija tako i u njihovim državama članicama;

| CN. | budući da u državama članicama postoje razlike s obzirom na broj nadležnih tijela koja se mogu koristiti Europolovim bazama podataka ili biti u kontaktu s Europolom bez posredovanja nacionalnih časnika za vezu; budući da u nekim državama članicama postoji manjak ekskluzivnih i sigurnih nacionalnih policijskih mreža za komunikaciju, što njihovim nadležnim tijelima onemogućuje decentralizirani pristup, a posebno sustavu mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija CT-SIENA; |
| --- | --- |

CN.

budući da u državama članicama postoje razlike s obzirom na broj nadležnih tijela koja se mogu koristiti Europolovim bazama podataka ili biti u kontaktu s Europolom bez posredovanja nacionalnih časnika za vezu; budući da u nekim državama članicama postoji manjak ekskluzivnih i sigurnih nacionalnih policijskih mreža za komunikaciju, što njihovim nadležnim tijelima onemogućuje decentralizirani pristup, a posebno sustavu mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija CT-SIENA;

| CO. | budući da su države članice, u skladu s nekoliko instrumenata EU-a, kao što su Odluka 2005/671/PUP, Direktiva o suzbijanju terorizma i Uredba o osnivanju Europola, obvezne podijeliti informacije o terorizmu s relevantnim agencijama; budući da veća redovita, pravodobna i sustavna razmjena informacija s Europolom i Eurojustom, uključujući kontekstualne informacije, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, olakšava njihov rad u otkrivanju poveznica između slučajeva i pružanju pregleda izazova i najboljih praksi u vezi s istragama, kaznenim progonima i presudama za kaznena djela terorizma; budući da u okviru Odluka 2005/671/PUP države članice i dalje nemaju obvezu automatske razmjene relevantnih informacija s drugom državom članicom u slučajevima kada bi se takve informacije mogle upotrijebiti u sprečavanju, otkrivanju, istraživanju ili kaznenom progonu terorističkih prekršaja; budući da se količina informacija razmijenjenih s Eurojustom povećala tijekom posljednjih godina, ali i dalje postoje razlike među državama članicama u pogledu količine, vrste i opsega razmijenjenih informacija, što može dovesti do rascjepkanosti dostupnih informacija; |
| --- | --- |

CO.

budući da su države članice, u skladu s nekoliko instrumenata EU-a, kao što su Odluka 2005/671/PUP, Direktiva o suzbijanju terorizma i Uredba o osnivanju Europola, obvezne podijeliti informacije o terorizmu s relevantnim agencijama; budući da veća redovita, pravodobna i sustavna razmjena informacija s Europolom i Eurojustom, uključujući kontekstualne informacije, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, olakšava njihov rad u otkrivanju poveznica između slučajeva i pružanju pregleda izazova i najboljih praksi u vezi s istragama, kaznenim progonima i presudama za kaznena djela terorizma; budući da u okviru Odluka 2005/671/PUP države članice i dalje nemaju obvezu automatske razmjene relevantnih informacija s drugom državom članicom u slučajevima kada bi se takve informacije mogle upotrijebiti u sprečavanju, otkrivanju, istraživanju ili kaznenom progonu terorističkih prekršaja; budući da se količina informacija razmijenjenih s Eurojustom povećala tijekom posljednjih godina, ali i dalje postoje razlike među državama članicama u pogledu količine, vrste i opsega razmijenjenih informacija, što može dovesti do rascjepkanosti dostupnih informacija;

| CP. | budući da CEPOL znatno pridonosi osposobljavanju za borbu protiv terorizma službenika nadležnih za provedbu zakona u državama članicama i u prioritetnim trećim zemljama za borbu protiv terorizma; |
| --- | --- |

CP.

budući da CEPOL znatno pridonosi osposobljavanju za borbu protiv terorizma službenika nadležnih za provedbu zakona u državama članicama i u prioritetnim trećim zemljama za borbu protiv terorizma;

Uzajamno priznavanje i uzajamna pravna pomoć

| CQ. | budući da se mehanizmi uzajamne pravne pomoći postupno zamjenjuju instrumentima uzajamnog priznavanja jer takvi instrumenti pomažu u poboljšanju prekogranične suradnje nadležnih tijela unutar EU-a ubrzavanjem i pojednostavljivanjem postupaka; budući da su Odluka o Europskom uhidbenom nalogu i Direktiva o Europskom istražnom nalogu primjeri instrumenata uzajamnog priznavanja za koje su djelatnici u praksi utvrdili da su korisni; |
| --- | --- |

CQ.

budući da se mehanizmi uzajamne pravne pomoći postupno zamjenjuju instrumentima uzajamnog priznavanja jer takvi instrumenti pomažu u poboljšanju prekogranične suradnje nadležnih tijela unutar EU-a ubrzavanjem i pojednostavljivanjem postupaka; budući da su Odluka o Europskom uhidbenom nalogu i Direktiva o Europskom istražnom nalogu primjeri instrumenata uzajamnog priznavanja za koje su djelatnici u praksi utvrdili da su korisni;

| CR. | budući da načelo uzajamnog priznavanja, s jedne strane, ovisi o postojanju visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama, a, s druge strane, pomaže u povećanju uzajamnog povjerenja omogućavanjem da nadležna tijela različitih država članica učinkovito surađuju u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

CR.

budući da načelo uzajamnog priznavanja, s jedne strane, ovisi o postojanju visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama, a, s druge strane, pomaže u povećanju uzajamnog povjerenja omogućavanjem da nadležna tijela različitih država članica učinkovito surađuju u borbi protiv terorizma;

| CS. | budući da zajednički istražni timovi olakšavaju koordinaciju istraga i kaznenih progona u slučajevima s prekograničnom dimenzijom i omogućuju razmjenu informacija/dokaza u stvarnom vremenu; budući da praktične koristi od zajedničkih istražnih timova uključuju poboljšanu razmjenu informacija, razmjenu najboljih praksi, bolje prikupljanje dokaza i uzajamno priznavanje mjera koje provode različite strane; budući da je zajedničkim istražnim timovima potrebno odgovarajuće financiranje kako bi učinkovito djelovali; |
| --- | --- |

CS.

budući da zajednički istražni timovi olakšavaju koordinaciju istraga i kaznenih progona u slučajevima s prekograničnom dimenzijom i omogućuju razmjenu informacija/dokaza u stvarnom vremenu; budući da praktične koristi od zajedničkih istražnih timova uključuju poboljšanu razmjenu informacija, razmjenu najboljih praksi, bolje prikupljanje dokaza i uzajamno priznavanje mjera koje provode različite strane; budući da je zajedničkim istražnim timovima potrebno odgovarajuće financiranje kako bi učinkovito djelovali;

| CT. | budući da je potrebna bliska suradnja s pružateljima internetskih usluga kad je riječ o osiguravanju i dobivanju elektroničkih dokaza na zahtjev odgovornog tijela za provedbu zakona i na temelju propisnog pravnog postupka, s obzirom na njihovu važnost u istragama kaznenih djela terorizma; |
| --- | --- |

CT.

budući da je potrebna bliska suradnja s pružateljima internetskih usluga kad je riječ o osiguravanju i dobivanju elektroničkih dokaza na zahtjev odgovornog tijela za provedbu zakona i na temelju propisnog pravnog postupka, s obzirom na njihovu važnost u istragama kaznenih djela terorizma;

| CU. | budući da je schengenski prostor bez unutarnjih granica temeljno postignuće EU-a koje je održivo samo ako su vanjske granice stvarno sigurne i zaštićene, ako se zaustave nezakoniti prelasci granica i ako se donesu mjere unutarnje sigurnosti radi suočavanja s rizikom od teških kaznenih djela; budući da su bili usvojeni brojni prijedlozi za jačanje sigurnosnih kontrola na vanjskim granicama; budući da su države članice zatražile više fleksibilnosti u pogledu ponovnog privremenog uvođenja kontrola na vanjskim granicama u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili javnoj sigurnosti, kao što je predložila Europska komisija; |
| --- | --- |

CU.

budući da je schengenski prostor bez unutarnjih granica temeljno postignuće EU-a koje je održivo samo ako su vanjske granice stvarno sigurne i zaštićene, ako se zaustave nezakoniti prelasci granica i ako se donesu mjere unutarnje sigurnosti radi suočavanja s rizikom od teških kaznenih djela; budući da su bili usvojeni brojni prijedlozi za jačanje sigurnosnih kontrola na vanjskim granicama; budući da su države članice zatražile više fleksibilnosti u pogledu ponovnog privremenog uvođenja kontrola na vanjskim granicama u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili javnoj sigurnosti, kao što je predložila Europska komisija;

| CV. | budući da je 7. travnja 2017. stupila na snagu nova Uredba(EU) 2017/458 (9) o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama, posebice kao odgovor na pogoršavanje terorističke prijetnje, radi omogućavanja sustavnih provjera svih osoba koje prelaze vanjske granice, uključujući pojedince koji uživaju pravo slobodnog kretanja, na temelju relevantnih baza podataka; |
| --- | --- |

CV.

budući da je 7. travnja 2017. stupila na snagu nova Uredba(EU) 2017/458 (9) o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama, posebice kao odgovor na pogoršavanje terorističke prijetnje, radi omogućavanja sustavnih provjera svih osoba koje prelaze vanjske granice, uključujući pojedince koji uživaju pravo slobodnog kretanja, na temelju relevantnih baza podataka;

| CW. | budući da neki dijelovi uredbe kojima se uređuju određena područja granične kontrole, kao što su sustavno pretraživanje baza podataka tijekom graničnih kontrola i temeljite provjere propisanih uvjeta ulaska, još uvijek nisu provedeni; |
| --- | --- |

CW.

budući da neki dijelovi uredbe kojima se uređuju određena područja granične kontrole, kao što su sustavno pretraživanje baza podataka tijekom graničnih kontrola i temeljite provjere propisanih uvjeta ulaska, još uvijek nisu provedeni;

| CX. | budući da su spriječeni napad na vlak Thalys 21. kolovoza 2015., napadi u Parizu 13. studenoga 2015. i napadi u Bruxellesu 22. ožujka 2016. ukazali na to da su teroristi u ograničenom broju slučajeva zloupotrijebili propuste u politici upravljanja granicama EU-a i nekih država članica, koji nisu bili spremni na masovne priljeve; budući da su tijela za izvršavanje izvijestila da je najmanje osmero počinitelja tih napada ušlo u EU nezakonitim tokovima u srpnju, kolovozu i listopadu 2015.; budući da su u nekim drugim slučajevima budući počinitelji ostali u državama članicama usprkos tome što su ih trebali napustiti ili biti vraćeni; budući da navedeno ukazuje na određene nedostatke u politikama EU-a o upravljanju granicama; |
| --- | --- |

CX.

budući da su spriječeni napad na vlak Thalys 21. kolovoza 2015., napadi u Parizu 13. studenoga 2015. i napadi u Bruxellesu 22. ožujka 2016. ukazali na to da su teroristi u ograničenom broju slučajeva zloupotrijebili propuste u politici upravljanja granicama EU-a i nekih država članica, koji nisu bili spremni na masovne priljeve; budući da su tijela za izvršavanje izvijestila da je najmanje osmero počinitelja tih napada ušlo u EU nezakonitim tokovima u srpnju, kolovozu i listopadu 2015.; budući da su u nekim drugim slučajevima budući počinitelji ostali u državama članicama usprkos tome što su ih trebali napustiti ili biti vraćeni; budući da navedeno ukazuje na određene nedostatke u politikama EU-a o upravljanju granicama;

| CY. | budući da se u zaključcima Vijeća 10152/17 državama članicama preporučuje da, pri suočavanju s nezakonitim migrantima, provode provjere, ako je relevantno, na nacionalnoj razini koristeći se bazama podataka koje popunjavaju i upotrebljavaju nadležna tijela i nacionalni automatizirani sustav identifikacije otisaka prstiju (AFIS), a na europskoj i međunarodnoj razini s pomoću baza podataka SIS-a, Europola, VIS-a, Eurodaca i Interpola (mreža I-24/7), konkretnije baze nominalnih podataka te baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), FTF-a i putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

budući da se u zaključcima Vijeća 10152/17 državama članicama preporučuje da, pri suočavanju s nezakonitim migrantima, provode provjere, ako je relevantno, na nacionalnoj razini koristeći se bazama podataka koje popunjavaju i upotrebljavaju nadležna tijela i nacionalni automatizirani sustav identifikacije otisaka prstiju (AFIS), a na europskoj i međunarodnoj razini s pomoću baza podataka SIS-a, Europola, VIS-a, Eurodaca i Interpola (mreža I-24/7), konkretnije baze nominalnih podataka te baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), FTF-a i putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN);

| CZ. | budući da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA), na osnovi članka 11. Uredbe (EU) br. 1168/2011 i pozitivnog mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS), ima dozvolu za obradu osobnih podataka; budući da, međutim, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu nailazi na teškoće u praćenju terorizma zbog kratkog razdoblja zadržavanja osobnih podataka od samo 90 dana, utvrđenog Uredbom (EU) 2016/1624; budući da je između Eurojusta i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu potpisan samo memorandum o razumijevanju koji uključuje razmjenu općih, strateških i tehničkih informacija, ali ne i razmjenu osobnih informacija; budući da postoji potreba za uspostavom posebnog pravnog okvira za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu u pogledu obrade osobnih podataka kako bi ona mogla ispuniti svoje zadaće; |
| --- | --- |

CZ.

budući da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA), na osnovi članka 11. Uredbe (EU) br. 1168/2011 i pozitivnog mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS), ima dozvolu za obradu osobnih podataka; budući da, međutim, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu nailazi na teškoće u praćenju terorizma zbog kratkog razdoblja zadržavanja osobnih podataka od samo 90 dana, utvrđenog Uredbom (EU) 2016/1624; budući da je između Eurojusta i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu potpisan samo memorandum o razumijevanju koji uključuje razmjenu općih, strateških i tehničkih informacija, ali ne i razmjenu osobnih informacija; budući da postoji potreba za uspostavom posebnog pravnog okvira za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu u pogledu obrade osobnih podataka kako bi ona mogla ispuniti svoje zadaće;

| DA. | budući da je potrebno da službenici Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na graničnim prijelazima također imaju pristup bazama podataka sustava Eurodac, SIS, EES i VIS, radi obavljanja provjera; |
| --- | --- |

DA.

budući da je potrebno da službenici Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na graničnim prijelazima također imaju pristup bazama podataka sustava Eurodac, SIS, EES i VIS, radi obavljanja provjera;

| DB. | budući da trenutačno ne postoje minimalni standardi i zajednička pravila o sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje; |
| --- | --- |

DB.

budući da trenutačno ne postoje minimalni standardi i zajednička pravila o sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje;

| DC. | budući da su tri četvrtine lažnih dokumenata otkrivenih na vanjskim granicama i u EU-u imitacija isprava o identitetu koje izdaju države članice i zemlje povezane sa schengenskim prostorom; budući da se pokazalo da su među lažnim dokumentima najčešće bile nacionalne osobne iskaznice s nižim stupnjem sigurnosti; |
| --- | --- |

DC.

budući da su tri četvrtine lažnih dokumenata otkrivenih na vanjskim granicama i u EU-u imitacija isprava o identitetu koje izdaju države članice i zemlje povezane sa schengenskim prostorom; budući da se pokazalo da su među lažnim dokumentima najčešće bile nacionalne osobne iskaznice s nižim stupnjem sigurnosti;

| DD. | budući da neke države članice ne obvezuju zračne prijevoznike na svojem državnom području pregledavati osobne podatke putnika na njihovim kartama i osobnim iskaznicama ili putovnicama radi provjere sukladnosti, što otežava da se utvrdi odgovara li određeni identitet stvarnom identitetu osobe; budući da je to od temeljne važnosti za letove unutar EU-a; budući da bi propisne provjere identiteta i autentifikacija putnih dokumenata trebali i dalje biti zadaci policijskih tijela; |
| --- | --- |

DD.

budući da neke države članice ne obvezuju zračne prijevoznike na svojem državnom području pregledavati osobne podatke putnika na njihovim kartama i osobnim iskaznicama ili putovnicama radi provjere sukladnosti, što otežava da se utvrdi odgovara li određeni identitet stvarnom identitetu osobe; budući da je to od temeljne važnosti za letove unutar EU-a; budući da bi propisne provjere identiteta i autentifikacija putnih dokumenata trebali i dalje biti zadaci policijskih tijela;

| DE. | budući da su dokazi s bojišta često ključni u utvrđivanju mogućih stranih terorističkih boraca žrtava i da ih je potrebno uključiti u relevantne baze podataka kako bi graničnoj straži bili na raspolaganju u stvarnom vremenu i kako bi se razmjenjivali s istražiteljima i tužiteljima u istragama i kaznenim progonima; |
| --- | --- |

DE.

budući da su dokazi s bojišta često ključni u utvrđivanju mogućih stranih terorističkih boraca žrtava i da ih je potrebno uključiti u relevantne baze podataka kako bi graničnoj straži bili na raspolaganju u stvarnom vremenu i kako bi se razmjenjivali s istražiteljima i tužiteljima u istragama i kaznenim progonima;

Financiranje terorizma

| DF. | budući da nekoliko država članica još uvijek nije ratificiralo Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005., poznatu i kao Varšavska konvencija, najsveobuhvatniju međunarodnu konvenciju o pranju novca i financiranju terorista; budući da je oduzimanje imovine stečene kriminalnim aktivnostima vrlo učinkovito sredstvo za borbu protiv kriminala i terorizma jer kriminalce lišava prihoda od nezakonitih aktivnosti i sprječava teroriste da organiziraju napade; budući da Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) postavlja globalne standarde za sprečavanje pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma i utvrđuje koje jurisdikcije imaju slabe mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

DF.

budući da nekoliko država članica još uvijek nije ratificiralo Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005., poznatu i kao Varšavska konvencija, najsveobuhvatniju međunarodnu konvenciju o pranju novca i financiranju terorista; budući da je oduzimanje imovine stečene kriminalnim aktivnostima vrlo učinkovito sredstvo za borbu protiv kriminala i terorizma jer kriminalce lišava prihoda od nezakonitih aktivnosti i sprječava teroriste da organiziraju napade; budući da Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) postavlja globalne standarde za sprečavanje pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma i utvrđuje koje jurisdikcije imaju slabe mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma;

| DG. | budući da je EU donio dva zakonodavna instrumenta za provedbu preporuka FATF-a, četvrtu i petu direktivu o sprečavanju pranja novca, kako bi se riješili utvrđeni nedostatci u pogledu terorističkih napada; budući da su države članice imale rok do 26. lipnja 2017. da prenesu četvrtu direktivu o sprečavanju pranja novca u svoje nacionalno zakonodavstvo i da sve države članice to nisu učinile; budući da više država članica i dalje dopušta anonimnost krajnjih korisnika vlasnika zaklada i inkorporiranih društava te dioničara, što omogućuju skrivanje podrijetla i odredišta financijskih tokova i vlasništva nad gospodarskim aktivnostima koje pružaju pokriće financiranju terorizma i organiziranog kriminala; budući da će se petom direktivom o sprečavanju pranja novca povećati transparentnost u pogledu tih pitanja; |
| --- | --- |

DG.

budući da je EU donio dva zakonodavna instrumenta za provedbu preporuka FATF-a, četvrtu i petu direktivu o sprečavanju pranja novca, kako bi se riješili utvrđeni nedostatci u pogledu terorističkih napada; budući da su države članice imale rok do 26. lipnja 2017. da prenesu četvrtu direktivu o sprečavanju pranja novca u svoje nacionalno zakonodavstvo i da sve države članice to nisu učinile; budući da više država članica i dalje dopušta anonimnost krajnjih korisnika vlasnika zaklada i inkorporiranih društava te dioničara, što omogućuju skrivanje podrijetla i odredišta financijskih tokova i vlasništva nad gospodarskim aktivnostima koje pružaju pokriće financiranju terorizma i organiziranog kriminala; budući da će se petom direktivom o sprečavanju pranja novca povećati transparentnost u pogledu tih pitanja;

| DH. | budući da je Istražni odbor Europskog parlamenta za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza (PANA) utvrdio da utajivači poreza računaju na aktivnu pomoć stručnih posrednika koji naočigled ispunjavaju zakonske obveze; |
| --- | --- |

DH.

budući da je Istražni odbor Europskog parlamenta za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza (PANA) utvrdio da utajivači poreza računaju na aktivnu pomoć stručnih posrednika koji naočigled ispunjavaju zakonske obveze;

| DI. | budući da su Komisija i Europol u srpnju 2017. dobili status promatrača u skupini Egmont, međunarodnog udruženog tijela sastavljenog od 156 financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) u cilju povećanja suradnje ne samo među tim jedinicama nego i među ostalim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

DI.

budući da su Komisija i Europol u srpnju 2017. dobili status promatrača u skupini Egmont, međunarodnog udruženog tijela sastavljenog od 156 financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) u cilju povećanja suradnje ne samo među tim jedinicama nego i među ostalim nadležnim tijelima;

| DJ. | budući da su zloporaba prikupljanja sredstava preko društvenih mreža, financiranje preko dobrotvornih društava i neprofitnih organizacija, mali elektronički prijenosi sredstava i kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima među najčešćim metodama financiranja koje primjenjuju skupina Daiš i druge terorističke organizacije; budući da se u svim tim postupcima koriste platforme za mikrozajmove; |
| --- | --- |

DJ.

budući da su zloporaba prikupljanja sredstava preko društvenih mreža, financiranje preko dobrotvornih društava i neprofitnih organizacija, mali elektronički prijenosi sredstava i kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima među najčešćim metodama financiranja koje primjenjuju skupina Daiš i druge terorističke organizacije; budući da se u svim tim postupcima koriste platforme za mikrozajmove;

| DK. | budući da su uz tradicionalne metode financiranja terorizma, kao što su privatne donacije, iznuda, otmica za otkupnine, zlouporaba i pogrešna uporaba neprofitnih organizacija, formalni i neformalni sustavi novčanih doznaka, upotreba sredstava od kriminalnih aktivnosti, gotovina ili prijenos sredstava putem banaka, nedavni teroristički napadi pokazali da nove metode financiranja preko elektroničkih, internetskih načina plaćanja, kao što su virtualne valute ili anonimne kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima, također nose rizik da će ih terorističke organizacije zloporabiti za financiranje svojih aktivnosti; budući da anonimnost povezana s nekim kriptovalutama pridonosi povećanju njihove uporabe za nezakonite aktivnosti; budući da se tijekom proteklih godina povećalo njihovo korištenje od strane organiziranih kriminalnih skupina za financiranje kriminalnih aktivnosti i terorizma te za pranje novca stečenog kriminalnim aktivnostima; budući da je Europol surađivao s nacionalnim tijelima u suzbijanju nekoliko kriminalnih operacija koje su uključivale trgovanje kriptovalutama; |
| --- | --- |

DK.

budući da su uz tradicionalne metode financiranja terorizma, kao što su privatne donacije, iznuda, otmica za otkupnine, zlouporaba i pogrešna uporaba neprofitnih organizacija, formalni i neformalni sustavi novčanih doznaka, upotreba sredstava od kriminalnih aktivnosti, gotovina ili prijenos sredstava putem banaka, nedavni teroristički napadi pokazali da nove metode financiranja preko elektroničkih, internetskih načina plaćanja, kao što su virtualne valute ili anonimne kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima, također nose rizik da će ih terorističke organizacije zloporabiti za financiranje svojih aktivnosti; budući da anonimnost povezana s nekim kriptovalutama pridonosi povećanju njihove uporabe za nezakonite aktivnosti; budući da se tijekom proteklih godina povećalo njihovo korištenje od strane organiziranih kriminalnih skupina za financiranje kriminalnih aktivnosti i terorizma te za pranje novca stečenog kriminalnim aktivnostima; budući da je Europol surađivao s nacionalnim tijelima u suzbijanju nekoliko kriminalnih operacija koje su uključivale trgovanje kriptovalutama;

| DL. | budući da raširena uporaba mobilnih bankovnih usluga u određenim zemljama s manje razvijenim bankovnim sustavima često otežava utvrđivanje korisnika prijenosa gotovine; budući da takvi prijenosi sredstava s pomoću mobilnog bankarstva predstavljaju velike rizike s obzirom na financiranje terorizma i budući da, s druge strane, nadležna tijela moraju imati mogućnost utvrditi sljedivost nekih izvora financiranja terorizma, ne dovodeći u pitanje bankarsku tajnu u velikoj većini slučajeva; budući da upotreba i prijenos sredstava putem alternativnih sustava novčanih doznaka isto tako predstavlja rizik u pogledu financiranja terorizma; |
| --- | --- |

DL.

budući da raširena uporaba mobilnih bankovnih usluga u određenim zemljama s manje razvijenim bankovnim sustavima često otežava utvrđivanje korisnika prijenosa gotovine; budući da takvi prijenosi sredstava s pomoću mobilnog bankarstva predstavljaju velike rizike s obzirom na financiranje terorizma i budući da, s druge strane, nadležna tijela moraju imati mogućnost utvrditi sljedivost nekih izvora financiranja terorizma, ne dovodeći u pitanje bankarsku tajnu u velikoj većini slučajeva; budući da upotreba i prijenos sredstava putem alternativnih sustava novčanih doznaka isto tako predstavlja rizik u pogledu financiranja terorizma;

| DM. | budući da su suradnja i razmjena informacija između obveznika, financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) i nadležnih tijela ključni za učinkovitu borbu protiv financiranja terorizma; budući da bi FOJ-evi u izvršavanju svojih zadaća trebali imati pristup informacijama i moći ih razmjenjivati, uključujući putem odgovarajuće suradnje s tijelima za kazneni progon; budući da je ključno da se dodatno pojačaju djelotvornost i učinkovitost FOJ-eva na način da države članice utvrde njihove ovlasti i modalitete suradnje među njima; |
| --- | --- |

DM.

budući da su suradnja i razmjena informacija između obveznika, financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) i nadležnih tijela ključni za učinkovitu borbu protiv financiranja terorizma; budući da bi FOJ-evi u izvršavanju svojih zadaća trebali imati pristup informacijama i moći ih razmjenjivati, uključujući putem odgovarajuće suradnje s tijelima za kazneni progon; budući da je ključno da se dodatno pojačaju djelotvornost i učinkovitost FOJ-eva na način da države članice utvrde njihove ovlasti i modalitete suradnje među njima;

| DN. | budući da je Program za praćenje financiranja terorističkih aktivnosti (TFTP) koristan alat u borbi protiv financiranja terorizma; budući da se njime ne omogućuje ulaženje u trag aktivnostima financiranja terorizma preko transakcija SEPA-e, što dovodi do znatnog informacijskog jaza; budući da bi sustav TFTS, koji bi bio komplementaran postojećem Sporazumu o TFTP-u, poboljšao kapacitete EU-a za sprečavanje i istraživanje terorističkih napada osiguravanjem ključnih dodatnih informacija o aktivnostima financiranja terorizma i omogućio veću učinkovitost i djelotvornost od traženja financijskih informacija o sumnjivim transakcijama posredstvom bilateralnih ili multilateralnih zahtjeva za informacije i/ili zahtjeva za pravnu pomoć; budući da je Europski parlament više puta pozvao na uvođenje takvog sustava, uključujući u svojoj Rezoluciji od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (10); |
| --- | --- |

DN.

budući da je Program za praćenje financiranja terorističkih aktivnosti (TFTP) koristan alat u borbi protiv financiranja terorizma; budući da se njime ne omogućuje ulaženje u trag aktivnostima financiranja terorizma preko transakcija SEPA-e, što dovodi do znatnog informacijskog jaza; budući da bi sustav TFTS, koji bi bio komplementaran postojećem Sporazumu o TFTP-u, poboljšao kapacitete EU-a za sprečavanje i istraživanje terorističkih napada osiguravanjem ključnih dodatnih informacija o aktivnostima financiranja terorizma i omogućio veću učinkovitost i djelotvornost od traženja financijskih informacija o sumnjivim transakcijama posredstvom bilateralnih ili multilateralnih zahtjeva za informacije i/ili zahtjeva za pravnu pomoć; budući da je Europski parlament više puta pozvao na uvođenje takvog sustava, uključujući u svojoj Rezoluciji od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (10);

Zaštita ključne infrastrukture

| DO. | budući da incidenti koji se odnose na ključnu infrastrukturu, posebno oni koji su povezani s terorističkim napadima ili pokušajima napada, mogu imati ozbiljne prekogranične posljedice za sigurnost europskih građana i država; |
| --- | --- |

DO.

budući da incidenti koji se odnose na ključnu infrastrukturu, posebno oni koji su povezani s terorističkim napadima ili pokušajima napada, mogu imati ozbiljne prekogranične posljedice za sigurnost europskih građana i država;

| DP. | budući da se usluge pružaju u okviru sve složenijih sustava i da je stoga postojeći sektorski pristup europskim ključnim infrastrukturama zastario; |
| --- | --- |

DP.

budući da se usluge pružaju u okviru sve složenijih sustava i da je stoga postojeći sektorski pristup europskim ključnim infrastrukturama zastario;

| DQ. | budući da su kibernapadi na elektroničke usluge ili međusobno povezane sustave ključan element hibridnih prijetnji; budući da sve veći broj kibernapada ima ili može imati fizičke učinke na ključnu infrastrukturu i njezine korisnike; budući da postoji potreba za povećanjem spremnosti za suzbijanje kiberterorističkih prijetnji; |
| --- | --- |

DQ.

budući da su kibernapadi na elektroničke usluge ili međusobno povezane sustave ključan element hibridnih prijetnji; budući da sve veći broj kibernapada ima ili može imati fizičke učinke na ključnu infrastrukturu i njezine korisnike; budući da postoji potreba za povećanjem spremnosti za suzbijanje kiberterorističkih prijetnji;

| DR. | budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija i evaluacijskoj studiji Direktive 2008/114/EZ navodi da je vjerojatno da će prijetnje ključnim infrastrukturama i dalje rasti, da postoji potreba za boljom pripremom i kapacitetima za reagiranje te za revizijom Direktive 2008/114/EZ i da su na meti prometne infrastrukture; budući da je potreban bolji okvir za poboljšanje sigurnosti željeznica i rješavanje pitanja zaštite javnih područja prometnih infrastruktura, kao što su zračne luke, luke i postrojenja za pomorski prijevoz, kao i željezničke postaje te postrojenja za proizvodnju energije s posebnim naglaskom na nuklearne elektrane; |
| --- | --- |

DR.

budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija i evaluacijskoj studiji Direktive 2008/114/EZ navodi da je vjerojatno da će prijetnje ključnim infrastrukturama i dalje rasti, da postoji potreba za boljom pripremom i kapacitetima za reagiranje te za revizijom Direktive 2008/114/EZ i da su na meti prometne infrastrukture; budući da je potreban bolji okvir za poboljšanje sigurnosti željeznica i rješavanje pitanja zaštite javnih područja prometnih infrastruktura, kao što su zračne luke, luke i postrojenja za pomorski prijevoz, kao i željezničke postaje te postrojenja za proizvodnju energije s posebnim naglaskom na nuklearne elektrane;

| DS. | budući da bi napadi na ključne infrastrukture mogli imati katastrofalne posljedice; budući da se države članice moraju pobrinuti za odgovarajuću i besprijekornu zaštitu tih postrojenja; |
| --- | --- |

DS.

budući da bi napadi na ključne infrastrukture mogli imati katastrofalne posljedice; budući da se države članice moraju pobrinuti za odgovarajuću i besprijekornu zaštitu tih postrojenja;

| DT. | budući da je izvješćivanje o incidentima od ključne važnosti u utvrđivanju nedostataka, poboljšanju učinkovitosti postojećih mjera, procjeni učinkovitosti ključnih infrastruktura tijekom određenog nepovoljnog događaja, podizanju razine osviještenosti o potrebi za preispitivanjem postojećih sigurnosnih planova i otkrivanju pojave novih prijetnji; |
| --- | --- |

DT.

budući da je izvješćivanje o incidentima od ključne važnosti u utvrđivanju nedostataka, poboljšanju učinkovitosti postojećih mjera, procjeni učinkovitosti ključnih infrastruktura tijekom određenog nepovoljnog događaja, podizanju razine osviještenosti o potrebi za preispitivanjem postojećih sigurnosnih planova i otkrivanju pojave novih prijetnji;

| DU. | budući da države članice trebaju organizirati više vježbi za reagiranje na krizne situacije, uključujući u trećim zemljama, tražeći njihovu suradnju i nadogradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

DU.

budući da države članice trebaju organizirati više vježbi za reagiranje na krizne situacije, uključujući u trećim zemljama, tražeći njihovu suradnju i nadogradnju kapaciteta;

| DV. | budući da zaštita ključne infrastrukture i lakih meta zahtijeva javno-privatnu suradnju, pa i u kiberdomeni; |
| --- | --- |

DV.

budući da zaštita ključne infrastrukture i lakih meta zahtijeva javno-privatnu suradnju, pa i u kiberdomeni;

| DW. | budući da privatne sigurnosne službe imaju ulogu u jamčenju otpornosti sigurnosnih lanaca, javna nabava njihovih usluga stoga bi trebala podlijegati specifičnim kriterijima kvalitete, s obzirom na aspekte kao što su osposobljavanje, provjera i pregled osoblja, kontrola kvalitete i osiguranje usklađenosti te uvođenje tehnoloških noviteta i upravljanje ugovorima; |
| --- | --- |

DW.

budući da privatne sigurnosne službe imaju ulogu u jamčenju otpornosti sigurnosnih lanaca, javna nabava njihovih usluga stoga bi trebala podlijegati specifičnim kriterijima kvalitete, s obzirom na aspekte kao što su osposobljavanje, provjera i pregled osoblja, kontrola kvalitete i osiguranje usklađenosti te uvođenje tehnoloških noviteta i upravljanje ugovorima;

| DX. | budući da je Komisija nakon evaluacije Direktive 2008/114/EZ 2012. pokrenula pilot-fazu kojom su obuhvaćene četiri ključne infrastrukture europske dimenzije (Eurocontrol, Galileo, mreža za prijenos električne energije i mreža za transport plina); |
| --- | --- |

DX.

budući da je Komisija nakon evaluacije Direktive 2008/114/EZ 2012. pokrenula pilot-fazu kojom su obuhvaćene četiri ključne infrastrukture europske dimenzije (Eurocontrol, Galileo, mreža za prijenos električne energije i mreža za transport plina);

| DY. | budući da Komisija u svojoj komunikaciji o novom višegodišnjem financijskom okviru predlaže znatno povećanje financijskih sredstava EU-a za sigurnost i obranu, uključujući unutarnju sigurnost EU-a; |
| --- | --- |

DY.

budući da Komisija u svojoj komunikaciji o novom višegodišnjem financijskom okviru predlaže znatno povećanje financijskih sredstava EU-a za sigurnost i obranu, uključujući unutarnju sigurnost EU-a;

| DZ. | budući da su nekoliko terorističkih napada u EU-u počinili pojedinci koji su bili poznati vlastima; budući da poduzeća za iznajmljivanje vozila nemaju mogućnost razmjene informacija kao što su podaci o najmu ili rezervaciji s tijelima kaznenog progona u svrhu unakrsnih provjera sa službenim popisima za nadzor i policijskim bazama podataka; |
| --- | --- |

DZ.

budući da su nekoliko terorističkih napada u EU-u počinili pojedinci koji su bili poznati vlastima; budući da poduzeća za iznajmljivanje vozila nemaju mogućnost razmjene informacija kao što su podaci o najmu ili rezervaciji s tijelima kaznenog progona u svrhu unakrsnih provjera sa službenim popisima za nadzor i policijskim bazama podataka;

Prekursori eksploziva

| EA. | budući da je 40 % terorističkih napada u EU-u u 2015. i 2016. godini počinjeno eksplozivima (11); |
| --- | --- |

EA.

budući da je 40 % terorističkih napada u EU-u u 2015. i 2016. godini počinjeno eksplozivima (11);

| EB. | budući da se u većini napada kao eksploziv rabio triaceton triperoksid (TATP) (12), teroristima i dalje najomiljeniji eksploziv iz kućne radinosti; budući da se TATP može poprilično lako proizvesti s pomoću samo nekoliko tvari; budući da su mnoge civilne tvornice i objekti koji upotrebljavaju te tvari i dalje dostupni kriminalcima, uključujući teroriste, jer države članice ne provode izvršne mjere kontrole, unatoč akcijskom planu EU-a za KBRN; |
| --- | --- |

EB.

budući da se u većini napada kao eksploziv rabio triaceton triperoksid (TATP) (12), teroristima i dalje najomiljeniji eksploziv iz kućne radinosti; budući da se TATP može poprilično lako proizvesti s pomoću samo nekoliko tvari; budući da su mnoge civilne tvornice i objekti koji upotrebljavaju te tvari i dalje dostupni kriminalcima, uključujući teroriste, jer države članice ne provode izvršne mjere kontrole, unatoč akcijskom planu EU-a za KBRN;

| EC. | budući da neki teroristi i dalje nabavljaju prekursore eksploziva, osobito za dobivanje TATP-a, usprkos Uredbi (EU) br. 98/2013; budući da je i dalje moguće nabaviti te tvari u skladu s Prilogom I.; budući da se Uredbom (EU) br. 98/2013 pružaju nedostatna ograničenja i kontrole, na primjer zahtijeva se samo registracije transakcija; budući da je osiguranje strožih kontrola ključni prioritet; |
| --- | --- |

EC.

budući da neki teroristi i dalje nabavljaju prekursore eksploziva, osobito za dobivanje TATP-a, usprkos Uredbi (EU) br. 98/2013; budući da je i dalje moguće nabaviti te tvari u skladu s Prilogom I.; budući da se Uredbom (EU) br. 98/2013 pružaju nedostatna ograničenja i kontrole, na primjer zahtijeva se samo registracije transakcija; budući da je osiguranje strožih kontrola ključni prioritet;

| ED. | budući da su među najvećim problema u pogledu provedbe nedostatak osviještenosti u lancu opskrbe o postojećem zakonodavstvu, zbog velika broja gospodarskih subjekata u maloprodaji kućanskih proizvoda, te provedba ograničenja u prodaji na internetu, uvozu i kretanjima unutar EU-a; |
| --- | --- |

ED.

budući da su među najvećim problema u pogledu provedbe nedostatak osviještenosti u lancu opskrbe o postojećem zakonodavstvu, zbog velika broja gospodarskih subjekata u maloprodaji kućanskih proizvoda, te provedba ograničenja u prodaji na internetu, uvozu i kretanjima unutar EU-a;

| EE. | budući da se prijedlogom Komisije za novu Uredbu o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva od 17. travnja 2018. (COM(2018)0209) predviđaju stroža i usklađenija pravila o stavljanju na raspolaganje, uvođenju, posjedovanju i uporabi tvari ili mješavina koje bi mogle biti zloupotrijebljene za nedopuštenu proizvodnju eksploziva, u cilju ograničavanja njihove dostupnosti široj javnosti i osiguravanja prikladnog izvješćivanja o sumnjivim transakcijama u cijelom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

EE.

budući da se prijedlogom Komisije za novu Uredbu o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva od 17. travnja 2018. (COM(2018)0209) predviđaju stroža i usklađenija pravila o stavljanju na raspolaganje, uvođenju, posjedovanju i uporabi tvari ili mješavina koje bi mogle biti zloupotrijebljene za nedopuštenu proizvodnju eksploziva, u cilju ograničavanja njihove dostupnosti široj javnosti i osiguravanja prikladnog izvješćivanja o sumnjivim transakcijama u cijelom lancu opskrbe;

| EF. | budući da se kemikalije na internetskim tržištima mogu pronaći prema svojem nazivu, formuli ili CAS (Chemical Abstracts Service) identifikacijskom broju, iako su u mnogim slučajevima navedene samo pod svojim generičkim nazivom; budući da postoji toliko mnogo inačica naziva da bilo bi lakše identificirati unose za određene tvari kada bi se zahtijevalo navođenje pretraživog CAS broja; |
| --- | --- |

EF.

budući da se kemikalije na internetskim tržištima mogu pronaći prema svojem nazivu, formuli ili CAS (Chemical Abstracts Service) identifikacijskom broju, iako su u mnogim slučajevima navedene samo pod svojim generičkim nazivom; budući da postoji toliko mnogo inačica naziva da bilo bi lakše identificirati unose za određene tvari kada bi se zahtijevalo navođenje pretraživog CAS broja;

| EG. | budući da je Uredbom pokrivena samo prodaja široj javnosti, a ne profesionalnim korisnicima, koji nisu definirani Uredbom; budući da se kriteriji na temelju kojih se utvrđuje tko je profesionalni korisnik razlikuju na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

EG.

budući da je Uredbom pokrivena samo prodaja široj javnosti, a ne profesionalnim korisnicima, koji nisu definirani Uredbom; budući da se kriteriji na temelju kojih se utvrđuje tko je profesionalni korisnik razlikuju na unutarnjem tržištu;

| EH. | budući da bi, u skladu s procjenom učinka od 17. travnja 2018. (SWD(2018)0104) i povezanim prijedlogom Uredbe (COM(2018)0209), trebalo proširiti osposobljavanje carinskih tijela u pogledu prepoznavanja eksploziva i prekursora eksploziva tijekom njihova vršenja dužnosti na vanjskim granicama; |
| --- | --- |

EH.

budući da bi, u skladu s procjenom učinka od 17. travnja 2018. (SWD(2018)0104) i povezanim prijedlogom Uredbe (COM(2018)0209), trebalo proširiti osposobljavanje carinskih tijela u pogledu prepoznavanja eksploziva i prekursora eksploziva tijekom njihova vršenja dužnosti na vanjskim granicama;

Nezakonito oružje

| EI. | budući da je pristup vatrenom oružju i komponentama eksplozivnih naprava ima važnu ulogu u omogućavanju terorističkih napada; budući da se u EU-u nasilno-ekstremističke skupine često moraju obratiti kriminalnim mrežama radi nabavke oružja; budući da je prema izvješću Europola TE-SAT za 2018. godinu 41 % svih napada počinjeno vatrenim oružjem, što predstavlja blago povećanje u usporedbi s 2016. godinom (38 %) (13); |
| --- | --- |

EI.

budući da je pristup vatrenom oružju i komponentama eksplozivnih naprava ima važnu ulogu u omogućavanju terorističkih napada; budući da se u EU-u nasilno-ekstremističke skupine često moraju obratiti kriminalnim mrežama radi nabavke oružja; budući da je prema izvješću Europola TE-SAT za 2018. godinu 41 % svih napada počinjeno vatrenim oružjem, što predstavlja blago povećanje u usporedbi s 2016. godinom (38 %) (13);

| EJ. | budući da je tijekom posljednjih nekoliko godina primijećeno povećanje količine prepravljenog oružja s manevarskim streljivom i ponovno osposobljenog vatrenog oružja; budući da je nekoliko nedavnih napada izvršeno različitim vrstama noževa; |
| --- | --- |

EJ.

budući da je tijekom posljednjih nekoliko godina primijećeno povećanje količine prepravljenog oružja s manevarskim streljivom i ponovno osposobljenog vatrenog oružja; budući da je nekoliko nedavnih napada izvršeno različitim vrstama noževa;

| EK. | budući da pristup terorista vatrenom oružju dijelom olakšava i povezanost kriminala i terorizma; |
| --- | --- |

EK.

budući da pristup terorista vatrenom oružju dijelom olakšava i povezanost kriminala i terorizma;

| EL. | budući da se u zaključcima Vijeća od 8. listopada 2015. države članice pozivaju na sustavno pružanje relevantnih informacija Interpolu i Europolu; |
| --- | --- |

EL.

budući da se u zaključcima Vijeća od 8. listopada 2015. države članice pozivaju na sustavno pružanje relevantnih informacija Interpolu i Europolu;

Vanjska dimenzija

| EM. | budući da se ključne regije u susjedstvu EU-a, primjerice regija MENA i Balkan, suočavaju s važnim izazovima poput upravljanja povratkom stranih terorističkih boraca, ali i domaćim radikalnim skupinama; |
| --- | --- |

EM.

budući da se ključne regije u susjedstvu EU-a, primjerice regija MENA i Balkan, suočavaju s važnim izazovima poput upravljanja povratkom stranih terorističkih boraca, ali i domaćim radikalnim skupinama;

| EN. | budući da je Balkan i dalje ključna regija za europsku stabilnost; budući da izazovi povezani s terorizmom i islamskim ekstremizmom dodatno pogoršavaju regionalni kontekst koji je već oslabljen zbog etničke, političke i socijalne polarizacije, kao i prisutnosti kriminalnih mreža; budući da su države iz regije, koje su tranzitne zemlje u tokovima ljudi i oružja, već bile mete terorističkih napada (napadi su bili spriječeni); |
| --- | --- |

EN.

budući da je Balkan i dalje ključna regija za europsku stabilnost; budući da izazovi povezani s terorizmom i islamskim ekstremizmom dodatno pogoršavaju regionalni kontekst koji je već oslabljen zbog etničke, političke i socijalne polarizacije, kao i prisutnosti kriminalnih mreža; budući da su države iz regije, koje su tranzitne zemlje u tokovima ljudi i oružja, već bile mete terorističkih napada (napadi su bili spriječeni);

| EO. | budući da su sve zemlje regije MENA bile suočene s velikim terorističkim akcijama te da i dalje predstavljaju glavne mete; budući da su te zemlje, uz to što se nalaze u kritičnoj društvenoj i gospodarskoj situaciji, izložene i višestrukim izazovima povezanima s povratkom stranih terorističkih boraca iz redova Daiša i al-Qaide, s obzirom na to da velik broj džihadista potječe iz te regije; budući da se zaustavljanje napada i razbijanje terorističkih mreža može postići razmjenom informacija i čvrstim partnerstvom s tim ključnim trećim zemljama, na temelju pristupa koji koordinira EU i unutar kojeg se nude suradnja i pomoć za izgradnju kapaciteta; |
| --- | --- |

EO.

budući da su sve zemlje regije MENA bile suočene s velikim terorističkim akcijama te da i dalje predstavljaju glavne mete; budući da su te zemlje, uz to što se nalaze u kritičnoj društvenoj i gospodarskoj situaciji, izložene i višestrukim izazovima povezanima s povratkom stranih terorističkih boraca iz redova Daiša i al-Qaide, s obzirom na to da velik broj džihadista potječe iz te regije; budući da se zaustavljanje napada i razbijanje terorističkih mreža može postići razmjenom informacija i čvrstim partnerstvom s tim ključnim trećim zemljama, na temelju pristupa koji koordinira EU i unutar kojeg se nude suradnja i pomoć za izgradnju kapaciteta;

| EP. | budući da su regije kao što su MENA, Sahel, Rog Afrike, Zapadna Afrika, Zaljev i Središnja Azija također suočene s razvojem terorističkih mreža povezanih s Daišem i Al-Qaidom; budući da vjerski ekstremizam i sektaško nasilje kojima su dostupni izvori financiranja predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost, s obzirom da to omogućuje širenje terorističkih mreža, povezivanje s drugim kriminalnim skupinama i djelovanje u tim regijama usmjereno protiv Europe i europskih interesa; |
| --- | --- |

EP.

budući da su regije kao što su MENA, Sahel, Rog Afrike, Zapadna Afrika, Zaljev i Središnja Azija također suočene s razvojem terorističkih mreža povezanih s Daišem i Al-Qaidom; budući da vjerski ekstremizam i sektaško nasilje kojima su dostupni izvori financiranja predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost, s obzirom da to omogućuje širenje terorističkih mreža, povezivanje s drugim kriminalnim skupinama i djelovanje u tim regijama usmjereno protiv Europe i europskih interesa;

| EQ. | budući da je financiranje Daiša i drugih terorističkih skupina omogućeno aktivnim ili pasivnim sudjelovanjem određenog broja država, među kojima su i navodni saveznici Europske unije u borbi protiv terorizma, ali i privatni dionici; |
| --- | --- |

EQ.

budući da je financiranje Daiša i drugih terorističkih skupina omogućeno aktivnim ili pasivnim sudjelovanjem određenog broja država, među kojima su i navodni saveznici Europske unije u borbi protiv terorizma, ali i privatni dionici;

| ER. | budući da je od temeljne važnosti da Europska unija održava snažnu suradnju s trećim zemljama partnerima u borbi protiv terorizma; budući da treba nastaviti dijalog o mjerama i djelovanjima koje se poduzimaju u borbi protiv terorizma, što se odnosi i na punu provedbu preporuka FATF-a, i njegova financiranja te za sprečavanje radikalizacije, osobito sa zaljevskim zemljama; budući da je potrebno pojačati međuparlamentarnu suradnju s tim ključnim trećim zemljama; |
| --- | --- |

ER.

budući da je od temeljne važnosti da Europska unija održava snažnu suradnju s trećim zemljama partnerima u borbi protiv terorizma; budući da treba nastaviti dijalog o mjerama i djelovanjima koje se poduzimaju u borbi protiv terorizma, što se odnosi i na punu provedbu preporuka FATF-a, i njegova financiranja te za sprečavanje radikalizacije, osobito sa zaljevskim zemljama; budući da je potrebno pojačati međuparlamentarnu suradnju s tim ključnim trećim zemljama;

| ES. | budući da EU na razne načine surađuje s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma; budući da se određen broj instrumenata EU-a može rabiti za financiranje programa za borbu protiv terorizma u inozemstvu; budući da je EU uspostavio mrežu stručnjaka u borbi protiv terorizma u okviru delegacija EU-a; budući da agencije EU-a poput Europola, Eurojusta i CEPOLA-a surađuju i s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma, na primjer s pomoću strateških i operativnih sporazuma; |
| --- | --- |

ES.

budući da EU na razne načine surađuje s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma; budući da se određen broj instrumenata EU-a može rabiti za financiranje programa za borbu protiv terorizma u inozemstvu; budući da je EU uspostavio mrežu stručnjaka u borbi protiv terorizma u okviru delegacija EU-a; budući da agencije EU-a poput Europola, Eurojusta i CEPOLA-a surađuju i s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma, na primjer s pomoću strateških i operativnih sporazuma;

| ET. | budući da postoji sustav sankcija EU-a u području borbe protiv terorizma u okviru kojeg se primjenjuju tri vrste mjera i koji provodi ESVD; budući da je taj sustav nepotpun i ne koristi se u dovoljnoj mjeri, zbog postupovnih ograničenja i oklijevanja država članica; |
| --- | --- |

ET.

budući da postoji sustav sankcija EU-a u području borbe protiv terorizma u okviru kojeg se primjenjuju tri vrste mjera i koji provodi ESVD; budući da je taj sustav nepotpun i ne koristi se u dovoljnoj mjeri, zbog postupovnih ograničenja i oklijevanja država članica;

| EU. | budući da se u zaključcima Vijeća o vanjskom djelovanju EU-a u borbi protiv terorizma usvojenima 19. lipnja 2017. podsjeća na ulogu zadaća i operacija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) u borbi protiv terorizma kroz poboljšanje sigurnosti, stabilnosti, granične kontrole i reforme sigurnosnog sektora i za jačanje kapaciteta za borbu protiv terorizma i dijeljenja informacija; |
| --- | --- |

EU.

budući da se u zaključcima Vijeća o vanjskom djelovanju EU-a u borbi protiv terorizma usvojenima 19. lipnja 2017. podsjeća na ulogu zadaća i operacija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) u borbi protiv terorizma kroz poboljšanje sigurnosti, stabilnosti, granične kontrole i reforme sigurnosnog sektora i za jačanje kapaciteta za borbu protiv terorizma i dijeljenja informacija;

Žrtve terorizma

| EV. | budući da je diljem EU-a previše osoba bilo izravne žrtve terorizma, zbog čega tisuće obitelji živi s posttraumatskim stresom, što ima dugoročne posljedice na njihovu dobrobit; budući da podaci o točnom broju žrtava nisu usklađeni; budući da su za većinu žrtava terorizma prije 2001. godine uglavnom bile odgovorne IRA i ETA, dok je od tada velika većina žrtava bila posljedica terorističkih djelovanja koje su organizirali ili inspirirali Al-Qaida i Daiš; |
| --- | --- |

EV.

budući da je diljem EU-a previše osoba bilo izravne žrtve terorizma, zbog čega tisuće obitelji živi s posttraumatskim stresom, što ima dugoročne posljedice na njihovu dobrobit; budući da podaci o točnom broju žrtava nisu usklađeni; budući da su za većinu žrtava terorizma prije 2001. godine uglavnom bile odgovorne IRA i ETA, dok je od tada velika većina žrtava bila posljedica terorističkih djelovanja koje su organizirali ili inspirirali Al-Qaida i Daiš;

| EW. | budući da smrtni slučajevi uzrokovani terorističkim napadima uništavaju obitelji te da je mnogo ozlijeđenih osoba koje su preživjele terorističke napade ostalo invalidima, unakaženo i pretrpjelo gubitak udova i psihološke probleme, kao i da njihov težak položaj snažno utječe na užu obitelj i zajednicu, pri čemu su dugoročne potrebe žrtava prečesto zanemarivane nakon gubitka medijskog interesa; budući da je posttraumatsko stres veliki izazov za javno zdravlje u Europi i da ne postoji sveukupna procjena na razini Europe o utjecaju terorizma na mentalno zdravlje stanovnika uslijed različitih napada; |
| --- | --- |

EW.

budući da smrtni slučajevi uzrokovani terorističkim napadima uništavaju obitelji te da je mnogo ozlijeđenih osoba koje su preživjele terorističke napade ostalo invalidima, unakaženo i pretrpjelo gubitak udova i psihološke probleme, kao i da njihov težak položaj snažno utječe na užu obitelj i zajednicu, pri čemu su dugoročne potrebe žrtava prečesto zanemarivane nakon gubitka medijskog interesa; budući da je posttraumatsko stres veliki izazov za javno zdravlje u Europi i da ne postoji sveukupna procjena na razini Europe o utjecaju terorizma na mentalno zdravlje stanovnika uslijed različitih napada;

| EX. | budući da žrtve terorizma imaju veoma specifičan status te da zadovoljavanje njihovih potreba predstavlja ne samo zakonsku obvezu u skladu s međunarodnim i nacionalnim pravom te pravom EU-a, nego i odgovornost prema našim društvima u cjelini; budući da su žrtve nedavnih napada u EU-u bile iz velikog broja različitih država članica; |
| --- | --- |

EX.

budući da žrtve terorizma imaju veoma specifičan status te da zadovoljavanje njihovih potreba predstavlja ne samo zakonsku obvezu u skladu s međunarodnim i nacionalnim pravom te pravom EU-a, nego i odgovornost prema našim društvima u cjelini; budući da su žrtve nedavnih napada u EU-u bile iz velikog broja različitih država članica;

| EY. | budući da na europskoj razini nije utvrđen pravni status žrtava terorizma, u smislu pristupa uslugama Zajednice ili prava na odštetu; budući da za žrtve nedavnih terorističkih napada još uvijek nije zadovoljena pravda i da im nije pružen odgovarajući tretman, usluge potpore i financijska pomoć; budući da su žrtve terorizma izložene opasnosti od sekundarne viktimizacije ne samo u sudskim postupcima, već i kroz brojne interakcije u koje stupaju s ostalim državnim i nedržavnim tijelima; |
| --- | --- |

EY.

budući da na europskoj razini nije utvrđen pravni status žrtava terorizma, u smislu pristupa uslugama Zajednice ili prava na odštetu; budući da za žrtve nedavnih terorističkih napada još uvijek nije zadovoljena pravda i da im nije pružen odgovarajući tretman, usluge potpore i financijska pomoć; budući da su žrtve terorizma izložene opasnosti od sekundarne viktimizacije ne samo u sudskim postupcima, već i kroz brojne interakcije u koje stupaju s ostalim državnim i nedržavnim tijelima;

| EZ. | budući da i dalje postoje neujednačenosti u pogledu načina na koji su odredbe utvrđene Direktivom 2012/29/EU (14) prenesene u postupke na nacionalnoj razini; budući da Komisija i dalje nije pružila svoje izvješće o provedbi te Direktive; budući da je Europski parlament 30. svibnja 2018. donio rezoluciju o provedbi te direktive (15); |
| --- | --- |

EZ.

budući da i dalje postoje neujednačenosti u pogledu načina na koji su odredbe utvrđene Direktivom 2012/29/EU (14) prenesene u postupke na nacionalnoj razini; budući da Komisija i dalje nije pružila svoje izvješće o provedbi te Direktive; budući da je Europski parlament 30. svibnja 2018. donio rezoluciju o provedbi te direktive (15);

| FA. | budući da naknada za žrtve terorizma služi kao oblik priznanja društva za štetu nanesenu napadom i kao sredstvo financijske potpore i nadoknade; budući da se razine naknade i postupci uvelike razlikuju među državama članicama, što pojačava osjećaj nepravde i patnje koji žrtve proživljavaju; |
| --- | --- |

FA.

budući da naknada za žrtve terorizma služi kao oblik priznanja društva za štetu nanesenu napadom i kao sredstvo financijske potpore i nadoknade; budući da se razine naknade i postupci uvelike razlikuju među državama članicama, što pojačava osjećaj nepravde i patnje koji žrtve proživljavaju;

| FB. | budući da treba uspostaviti sustave potpore kako bi se osiguralo da se i prekogranične žrtve trajno i sustavno uključuju i da im se pruža potpora u njihovoj zemlji, uz ostajanje u kontaktu s pružateljima potpore u zemlji u kojoj je došlo do napada; |
| --- | --- |

FB.

budući da treba uspostaviti sustave potpore kako bi se osiguralo da se i prekogranične žrtve trajno i sustavno uključuju i da im se pruža potpora u njihovoj zemlji, uz ostajanje u kontaktu s pružateljima potpore u zemlji u kojoj je došlo do napada;

| FC. | budući da Eurojust olakšava provedbu zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć za koordinaciju i osiguravanje pomoći u ostvarivanju prava žrtava terorizma, s obzirom na različita prava i uloge stranih žrtava u njihovim pravnim sustavima; |
| --- | --- |

FC.

budući da Eurojust olakšava provedbu zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć za koordinaciju i osiguravanje pomoći u ostvarivanju prava žrtava terorizma, s obzirom na različita prava i uloge stranih žrtava u njihovim pravnim sustavima;

| FD. | budući da poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, također mogu pretrpjeti štetu od terorizma, kao što je oštećenje imovine i prekid poslovanja; |
| --- | --- |

FD.

budući da poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, također mogu pretrpjeti štetu od terorizma, kao što je oštećenje imovine i prekid poslovanja;

| FE. | budući da je Parlament predstavio pilot projekt za uspostavu „Europskog koordinacijskog centra za žrtve terorizma” povezivanjem ključnih operativnih stručnjaka, aktivista za prava žrtava i relevantnih organizacija diljem Europe u cilju određivanja ključnih prioriteta i problema žrtava terorizma te pružanja koordinirane prekogranične potpore; |
| --- | --- |

FE.

budući da je Parlament predstavio pilot projekt za uspostavu „Europskog koordinacijskog centra za žrtve terorizma” povezivanjem ključnih operativnih stručnjaka, aktivista za prava žrtava i relevantnih organizacija diljem Europe u cilju određivanja ključnih prioriteta i problema žrtava terorizma te pružanja koordinirane prekogranične potpore;

Temeljna prava

| FF. | budući da Europska unija ima nužnu ulogu u promicanju poštovanja demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava; budući da unutar EU-a postoje vjerska i politička stajališta i prakse koji se iz temelja protive tim vrijednostima; |
| --- | --- |

FF.

budući da Europska unija ima nužnu ulogu u promicanju poštovanja demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava; budući da unutar EU-a postoje vjerska i politička stajališta i prakse koji se iz temelja protive tim vrijednostima;

| FG. | budući da mjere borbe protiv terorizma i zaštita sloboda nisu suprotstavljeni ciljevi, nego se međusobno nadopunjuju i osnažuju; budući da se temeljna prava moraju jamčiti i štititi za sve pojedince i da bi sve mjere u borbi protiv terorizma trebale imati najmanji mogući utjecaj na javnost, koja je nedužna i nije uključena u te aktivnosti; |
| --- | --- |

FG.

budući da mjere borbe protiv terorizma i zaštita sloboda nisu suprotstavljeni ciljevi, nego se međusobno nadopunjuju i osnažuju; budući da se temeljna prava moraju jamčiti i štititi za sve pojedince i da bi sve mjere u borbi protiv terorizma trebale imati najmanji mogući utjecaj na javnost, koja je nedužna i nije uključena u te aktivnosti;

| FH. | budući da se u svim mjerama borbe protiv terorizma uvijek moraju u potpunosti poštovati sva temeljna prava i načela, uključujući i ona koja se odnose na privatnost i zaštitu podataka, slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi, ali i postupovna jamstva, poput pretpostavke nedužnosti, prava na pošteno suđenje i prava na informacije, čime se osigurava da pojedinci raspolažu učinkovitim pravnim lijekovima za osporavanje svakog kršenja temeljnih prava, uključujući mogućnost sudske zaštite, te da se poštuje pravna stečevina Unije o postupovnim pravima; budući da bi pri tim mjerama trebalo voditi računa o sudskoj praksi Suda Europske unije; |
| --- | --- |

FH.

budući da se u svim mjerama borbe protiv terorizma uvijek moraju u potpunosti poštovati sva temeljna prava i načela, uključujući i ona koja se odnose na privatnost i zaštitu podataka, slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi, ali i postupovna jamstva, poput pretpostavke nedužnosti, prava na pošteno suđenje i prava na informacije, čime se osigurava da pojedinci raspolažu učinkovitim pravnim lijekovima za osporavanje svakog kršenja temeljnih prava, uključujući mogućnost sudske zaštite, te da se poštuje pravna stečevina Unije o postupovnim pravima; budući da bi pri tim mjerama trebalo voditi računa o sudskoj praksi Suda Europske unije;

| FI. | budući da je ključno da istrage u borbi protiv terorizma budu u skladu s visokim profesionalnim standardima, a sve primijenjene mjere ciljane, proporcionalne i nužne; budući da politike borbe protiv terorizma ne bi smjeli dovesti do društvene isključenosti i stigmatizacije; budući da bi se kontekstu višegodišnjeg okvira Agencije za temeljna prava od nje moglo zatražiti da pruži mišljenje o zakonodavstvu u području borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

FI.

budući da je ključno da istrage u borbi protiv terorizma budu u skladu s visokim profesionalnim standardima, a sve primijenjene mjere ciljane, proporcionalne i nužne; budući da politike borbe protiv terorizma ne bi smjeli dovesti do društvene isključenosti i stigmatizacije; budući da bi se kontekstu višegodišnjeg okvira Agencije za temeljna prava od nje moglo zatražiti da pruži mišljenje o zakonodavstvu u području borbe protiv terorizma;

| FJ. | budući da je osoblje za izvršavanje zakonodavstva i sudsko osoblje na čelu operacija u borbi protiv terorizma; budući da postoje brojni dokumentirani slučajevi u kojima su nasilni ekstremisti ciljano prijetili policijskim i sudskim službenicima i njihovim obiteljima, što je u nekim slučajevima dovelo do nasilnih fizičkih napada, pa i ubojstava; budući da je od najveće važnosti pružiti političku i javnu potporu osoblju tijela za kazneni progon i sudskom osoblju koje ugrožavajući svoj život štiti temeljna prava u istragama u okviru borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

FJ.

budući da je osoblje za izvršavanje zakonodavstva i sudsko osoblje na čelu operacija u borbi protiv terorizma; budući da postoje brojni dokumentirani slučajevi u kojima su nasilni ekstremisti ciljano prijetili policijskim i sudskim službenicima i njihovim obiteljima, što je u nekim slučajevima dovelo do nasilnih fizičkih napada, pa i ubojstava; budući da je od najveće važnosti pružiti političku i javnu potporu osoblju tijela za kazneni progon i sudskom osoblju koje ugrožavajući svoj život štiti temeljna prava u istragama u okviru borbe protiv terorizma;

| FK. | budući da se Poveljom Europske unije o temeljnim pravima zabranjuje diskriminacija na temelju invaliditeta i priznaje pravo osoba s invaliditetom na mjere kojima se osigurava njihova neovisnost, društvena i profesionalna uključenost te njihovo sudjelovanje u životu zajednice; budući da su prava osoba s invaliditetom u EU-u zaštićena i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

FK.

budući da se Poveljom Europske unije o temeljnim pravima zabranjuje diskriminacija na temelju invaliditeta i priznaje pravo osoba s invaliditetom na mjere kojima se osigurava njihova neovisnost, društvena i profesionalna uključenost te njihovo sudjelovanje u životu zajednice; budući da su prava osoba s invaliditetom u EU-u zaštićena i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

Preporuke

Institucionalni okvir

| 1. | smatra da, iako su države članice zbog svojih suverenih ovlasti i dalje na prvoj liniji kada je riječ o pružanju odgovora na prijetnje i njihovu sprečavanju, postoji jasna potreba za cjelovitim priznavanjem uloge Europske unije i protuterorističkih mjera koje se donose u okviru „sigurnosne unije” u pružanju potpore državama članicama, koordinaciji i razmjeni najboljih praksi, pružanju zajedničkih rješenja i dodane vrijednosti, kako bi se članicama omogućilo da se bolje suprotstave pojavama poput radikalizacije, ekstremizma i terorizma; smatra da je u području bez unutarnjih granica djelovanje na europskoj razini ključno kako bi se zajamčila visoka razina sigurnosti diljem europskog teritorija i da je produbljivanje suradnje i razmjene informacija među država članica i s Europskom unijom ključno za djelotvorno pružanje odgovora na terorističke prijetnje i njihovo sprečavanje te za zaštitu građana; poziva države članice i institucije EU-a da rade na razvoju zajedničke strateške kulture; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da bi EU i države članice trebali poboljšati svoju suradnju jačanjem postojećih europskih tijela, specijaliziranih agencija i usluga EU-a te kanala suradnje između nadležnih tijela i pravosudnih institucija država članica; smatra da bi tim agencijama EU-a trebalo dodijeliti odgovarajuća sredstva kako bi se mogla nositi s radnog opterećenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe važnost razmjene dobrih praksi između država članica Europske unije, ali i s trećim zemljama; pozdravlja inicijative koje su pokrenule neke države članice, ali i neki gradovi na lokalnoj razini, kao i privatni dionici, kako bi se utvrdila učinkovita sredstva u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva sljedećeg predsjednika Komisije da zadrži zasebni portfelj povjerenika za sigurnosnu uniju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Europsko vijeće da zadrži mjesto koordinatora za borbu protiv terorizma; smatra da bi koordinator EU-a za borbu protiv terorizma trebao i dalje imati proaktivnu ulogu u jačanju odgovora EU-a u borbi protiv terorizma; poziva na pojašnjenje statusa i uloge koordinatora za borbu protiv terorizma, kao poveznice između institucija EU-a za borbu protiv terorizma i agencija država članica; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da su sloboda, sigurnost i pravda tri aspekta koja se ne mogu analizirati odvojeno; smatra da poštovanje temeljnih prava mora biti temeljni dio svih zakonodavnih inicijativa u pogledu terorizma; poziva na to na borba protiv terorizma ostane u nadležnosti Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, kako bi se osigurala dosljednost s drugim zakonodavnim aktima u području slobode, pravde i sigurnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Vijeće da ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja proširi i na borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice i Komisiju da nastave jačati i podupirati ATLAS, mrežu posebnih civilnih protuterorističkih operativnih jedinica država članica EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Komisiju da u pogledu budućih zakonodavnih prijedloga o borbi protiv terorizma sustavno provodi procjene učinka te savjetovanja s građanima i stručnim dionicima; |
| --- | --- |

9.

Teroristička prijetnja

| 10. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama radi osiguranja veće razine transparentnosti i zajedničkog razumijevanja razina prijetnje; poziva države članice da bez odgađanja prenose informacije o promjeni razine prijetnje i obrazloženja za te promjene; poziva Komisiju i države članice da terorizam ne izjednačavaju s džihadizmom, već da jednako vode računa i o drugim vrstama terorističkih prijetnji, primjerice onima navedenima u izvješćima TE-SAT Europola; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da na relevantnim međunarodnim forumima promiče kategorizaciju terorizma kao „zločina protiv čovječnosti” iz članka 7. Rimskog statuta koji je doveo do osnivanja Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva sve države članice da, u skladu sa zaključcima Vijeća Europe (16), potvrde da je Daiš počinio genocid, osobito protiv Jazida, kršćanskih manjina i nesunitskih islamskih manjina te zahtijeva od svih država članica da poduzmu hitne i učinkovite mjere u skladu s njihovom obvezom iz Konvencije o genocidu iz 1948. i spriječe i kazne činove genocida, te da općenito protiv zločina djeluju u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice i nadležne agencije EU-a da nadziru sve strane terorističke borce i da zajamče usklađeno sigurnosno i sudsko praćenje identificiranih povratnika u Europu; poziva Komisiju da pomogne državama članicama prilikom uspostave usklađenog klasifikacijskog sustava radi razlikovanja između povratnika visokog, srednjeg i niskog rizika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | preporučuje državama članicama da uspostave odgovarajuće strukture za pružanje odgovora na pitanje djece povratnika, a osobito da razvijaju posebne alate za procjenu rizika i potreba na temelju razvojnog stupnja te djece i njihova stupnja uključenosti u nezakonite aktivnosti u inozemstvu; naglašava da bi programe za rehabilitaciju trebalo uspostaviti na temelju multidisciplinarnog pristupa kojim bi se obuhvatila različiti stručna znanja, uključujući ona iskusnih stručnjaka u područjima traume, ekstremizma, razvoja djeteta, obrazovanja i procjene rizika, i koji bi bio prilagođen lokalnom i nacionalnom kontekstu, kao i jasnu pravnu i organizacijsku strukturu za hvatanje u koštac s tom zabrinjavajućom pojavom; potiče države članice da surađuju s Međunarodnim odborom Crvenog križa jer ta organizacija ima poseban pristup i stručnost o ovom području; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog kojim bi se spriječilo da osobe osuđene za terorizam i osobe za koje postoje jasni dokazi da predstavljaju izraženu prijetnju javnoj sigurnosti mogu dobiti azil ili neki drugi oblik međunarodne zaštite u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da provede reviziju i ažurira Akcijski plan u području KBRN-a, a države članice da uspostave ili pojačaju i zadrže prikladne mjere „civilne zaštite” za spremnost na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) napade zapošljavanjem kvalificiranog osoblja zaposlenog na puno radno vrijeme i volonterskog osoblja koje se redovito osposobljava, kao i prikladnu tehničku infrastrukturu, uključujući resurse potrebne za pružanje odgovora kao što su specijalizirana vozila za otkrivanje, zalihe ključnih lijekova, briga za žrtve i razmjena najboljih praksi; naglašava da te mjere moraju biti usklađene s multidisciplinarnom strategijom koja sadržava metode koordinacije, postupke obavješćivanja, standardne protokole, planiranje evakuacija, sustave javnog uzbunjivanja i izvješćivanje o incidentima; poziva Komisiju i države članice da postupno usklade te strategije; poziva države članice da osnivaju ili jačaju specijalizirane laboratorije; poziva Komisiju da u suradnji s Parlamentom financira i podupre relevantne prekogranične istraživačke aktivnosti; potiče pojačanu suradnju s Centrom izvrsnosti NATO-a u području KBRN-a, kako bi se zajamčila razmjena najboljih praksi između službi za hitne slučajeve u državama članicama EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče države članice i Komisiju da surađuju s privatnim sektorom kako bi uspostavili mehanizme kojima se osigurava pouzdana, stalna i prikladna opskrba zdravstvenim protumjerama, uključujući moguću upotrebu mehanizma EU-a za zajedničku nabavu uspostavljenog Odlukom br. 1082/2013/EU 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | kako bi se olakšala pristupačnost, potiče ažuriranje i proširenje Europskog podatkovnog sustava o bombama pri Europolu na europski projekt u području analize koji će služiti kao informacijski i koordinacijski centar za sve incidente povezane s KBRN-om diljem EU-a, a koji bi trebalo nadopuniti multidisciplinarnim timom za analizu s odgovarajućim brojem osoblja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja plan Komisije o jačanju pripravnosti i odgovora EU-a u području KBRN-a kroz međusektorske vježbe tijela za izvršavanje zakona, zdravstvenih struktura civilne zaštite i, prema potrebi, graničnih i carinskih tijela u okviru postojećih financijskih instrumenata i operativnih alata, osobito Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, CEPOL-a i Instrumenta za policijsku suradnju Fonda za unutarnju sigurnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče Komisiju i države članice da utvrde zajedničke norme za postupke provjere u ranjivim institucijama, kao što su nuklearne elektrane i specijalizirani laboratoriji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče države članice da bolje koriste sustave za tehničko otkrivanje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih (KBRN) tvari, osobito na javnim događanjima velikih razmjera i poziva Komisiju da u suradnji s Parlamentom stavi na raspolaganje dodatna europska financijska sredstva za sveobuhvatnu nabavu tih sustava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja uspostavu, unutar ECTC-a, centra znanja o KBRN-u i aktivnostima povezanima s eksplozivima, koji će djelovati uz Europski centar za izobrazbu u području nuklearne sigurnosti (EUSECTRA); traži uspostavu standardnog postupka za djelotvorno dijeljenje informacija kojima raspolažu pojedine države članice s centrom za prikupljanje znanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja odobrenje uredbe o zajedničkim pravilima u području sigurnosti civilnog zrakoplovstva i mandatu Europske agencije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 (18); poziva Komisiju da u predstojećim delegiranim i provedbenim aktima o bespilotnim letjelicama i operacijama bespilotnim letjelicama povede računa o sigurnosnim aspektima, što se odnosi i na redovito ažurirane procjene rizika, obveznu registraciju, elektroničku identifikaciju i određivanje geografskih granica (geofencing) za sve kategorije bespilotnih letjelica te obvezne sigurnosne dozvole i osposobljavanje za voditelje sigurnosnih misija i inspekcija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da se zna da su mnogi među osobama koje su izvršile terorističke napade počeli kao sitni kriminalci koji su nasilnim ekstremizmom bili indoktrinirani tijekom boravka u zatvoru; poziva države članice da se pobrinu da se u okviru njihovog kaznenog prava kriminalci kažnjavaju na odgovarajući način i da se prije eventualnog prijevremenog puštanja na slobodu pažljivo razmotri rizik od ponovnog počinjenja kaznenog djela; naglašava da bi vrijeme provedeno u zatvoru trebalo služiti za rehabilitaciju, reintegraciju i sprečavanje ponavljanja kaznenih djela, a ne za rasplamsavanje nasilnog ekstremizma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da interakcija između terorističkih organizacija i organiziranog kriminala i nastavlja predstavljati prijetnju, osobito u pogledu logističkog kapaciteta i krijumčarenja oružjem, što bi moglo omogućiti napade velikih razmjera; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe sve veće kiberprijetnje i naglašava važnost povećanja napora u području kibersigurnosti povezanih s borbom protiv terorizma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da svojim javnim tijelima koja sudjeluju u operacijama borbe protiv terorizma daju sva tehnička, financijska, obrazovna i pravna sredstva potrebna kako bi tijekom ispunjavanja svojih dužnosti bili zaštićeni od nasilnih ekstremista; |
| --- | --- |

27.

Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma

Strukture za suzbijanje radikalizacije

| 28. | poziva na stvaranje „Centra izvrsnosti za sprečavanje radikalizacije” EU-a koji bi naslijedio Mrežu za osvješćivanje o radikalizaciji i djelovao unutar Komisije, s odgovarajućim financijskim i ljudskim resursima; smatra da bi njegove zadaće trebale uključivati koordinaciju, olakšavanje suradnje i razmjene znanja, oglednih projekata i dobrih praksi među državama članicama, kreatorima politika i onima koji ih u praksi provode (uključivanjem bivših struktura Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i Europske mreže za strateško komuniciranje (ESCN)) te suradnju s vjerskim vođama ili zajednicama, kao i relevantnim članovima akademske zajednice i stručnjacima, uključujući specijaliste za IT, u području sprečavanja i borbe protiv radikalizacije; ističe da bi među aktivnostima Centra trebalo biti i osposobljavanja različitih stručnjaka, uključujući sudaca i državnih odvjetnika, među ostalim i kroz partnerstva s ključnim strateškim trećim zemljama; smatra da bi taj centar trebao uspostaviti i znanstvene metodologije za evaluaciju i mjerenje učinkovitosti programa i projekata, kako bi se, po potrebi, mogle prilagođavati mjerodavne politike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da je u izvješću iz 2018. o deradikalizaciji Europskog revizorskog suda utvrđeno da Komisija ne vodi potpuni pregled mjera financiranih sredstvima EU-a te da se za korištenje sredstava EU-a ne upotrebljavaju pokazatelji ili ciljevi na temelju kojih bi se moglo izmjeriti u kojoj je mjeri neki pristup uspješan; poziva Komisiju da zajamči da se u okviru Fonda za unutarnju sigurnost izdvaja dovoljno financijskih sredstava za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije, kako bi se optimirali resursi koji su trenutačno rascjepkani kroz razne fondove i programe te kako bi se omogućila bolja koordinacija i vidljivost te snažniji učinak korištenja tih sredstava na temelju kriterija koje bi mogao razviti Centar; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče države članice da usvoje sveobuhvatne nacionalne i regionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije, s odgovarajućim financijskim sredstvima za zajednice i partnere na lokalnoj razini koji su uključeni u stvaranje i provedbu programa na temelju tih strategija te poziva na uspostavu pristupa koji obuhvaća više agencija; naglašava da se najbolji rezultati ostvaruju u partnerstvu s lokalnim zajednicama; nadalje ističe bi objektivni kvalitativni i kvantitativni pokazatelji koje bi razvio Centar lokalnim i regionalnim tijelima omogućili da utvrde specifične lokalne značajke radikalizacije i programe bolje prilagode konkretnim područjima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice da problemu radikalizacije pristupe holistički, u suradnji s lokalnim upravama, te da sigurnosni pristup nadopune strategijama u području socijalne uključenosti te gospodarske i kulturne integracije te dugoročnim politikama i ulaganjima u javne usluge i infrastrukturu; poziva Komisiju i države članice da promiču kampanje nediskriminacije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava važnost provedbe konkretnih istraživanja o ulozi žena u ciljanim regijama, zemljama i zajednicama kako bi se razumjela njihova uloga i utvrdila područja u kojima bi organizacije žena mogle pridonijeti izgradnji veće otpornosti na radikalizaciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na uspostavu Europske nagrade za otpornost koju bi Europski parlament, uz eventualno tijesno savjetovanje s Centrom izvrsnosti za sprečavanje radikalizacije, svake godine dodjeljivao najboljim socijalnim i kulturnim projektima na lokalnoj razini u EU-u, u skladu s demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima te radi izgradnje društava koja su otporna na radikalizaciju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Eurojust da sudske prakse u državama članicama nastavi pratiti iz perspektive radikalizacije koja vodi prema terorizmu, što se odnosi i na uporabu alternativa kaznenom progonu i pritvaranju, te da o tome redovito podnosi izvješća u okviru praćenja osuđujućih presuda za terorizam; poziva države članice da u tu svrhu Eurojustu prenose sve važne informacije o kaznenom progonu i osuđujućim presudama za terorističke činove koje utječu ili bi mogle utjecati na dvije ili više država članica; |
| --- | --- |

34.

Vjerski ekstremizam

| 35. | potiče države članice da zajamče pravo na slobodu vjeroispovijesti, kako je navedeno u Povelji o temeljnim pravima, te da, posebno u tom kontekstu, potiču i toleriraju samo one vjerske običaje koji su u potpunosti u skladu s demokracijom, vladavinom prava, ljudskim pravima i zakonima koji su na snazi u državama članicama; pozdravlja inicijative vjerskih zajednica diljem Europe usmjerene na suzbijanje opasne propagande unutar svojih zajednica; naglašava potrebu za poticanjem međuvjerskog i međukulturnog dijaloga i suradnje s vjerskim zajednicama i lokalnim tijelima radi sprečavanja radikalizacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice da provode prethodne provjere duhovnika i da dosljedno stavljaju na crnu listu sve propovjednike mržnje, uz provjere od slučaja do slučaja; poziva Komisiju da uvede popis praćenja EU-a kako bi se na bolji način izmjenjivale informacije o ekstremističkim duhovnicima, na razini dopuštenoj zakonom; potiče države članice da postignu dogovor i sastave smjernice u skladu s kojima će se ti duhovnici provjeravati; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da poboljšaju ponudu prilika za stjecanje visokog obrazovanja za duhovnike u EU-u, uz transparentni postupak provjere i davanje akreditacije samo onim teološkim obrazovnim programima kojima se u potpunosti poštuju demokracija, vladavina prava, ljudska prava te neutralnost i demokratski laicizam europskih zemalja te uz oduzimanje dozvole za poučavanje u slučaju prekršaja; |
| --- | --- |

37.

Djelovanje protiv govora mržnje i ekstremističkih skupina

| 38. | poziva države članice da provedu Direktivu o borbi protiv terorizma i okvirnu odluku o rasizmu i ksenofobiji u skladu s kojima je poticanje na počinjenje terorističkog čina ili zločin iz mržnje kazneno djelo kako bi se propovjednici mržnje isključili iz javnog djelovanja primjenom svih pravnih mjera, uključujući odbijanje izdavanja viza ili protjerivanje s teritorija EU-a, te pokrenu sudske postupke protiv takvih propovjednika i svih ostalih osoba koji potiču obraćanje na ekstremizam i terorizam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče države članice da zatvore mjesta bogoslužja te zabrane udruženja koja nisu potpuno u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom i pravom EU-a, demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima te koja potiču na počinjenje terorističkih činova, mržnju, diskriminaciju ili nasilje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da ispitaju način na koji je moguće osigurati da mjesta bogoslužja, obrazovanja i vjerskog učenja, dobrotvorne organizacije, kulturna udruženja i zaklade slični subjekti pružaju detalje o podrijetlu i raspodjeli svojih sredstava unutar i izvan EU-a te način na koji nadležna tijela, u slučaju da postoji sumnja ili opravdani razlog za sumnju u povezanost s terorističkim skupinama, mogu bilježiti i analizirati podatke koji se odnose na te subjekte, u skladu s pravnim okvirom EU-a i pravilima o zaštiti podataka; poziva države članice da zabrane financiranje iz trećih zemalja koje se protive demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | traži od država članica brzo pokreću pravne postupke kako bi unutar svog državnog područja zabranili i uklonili svu tiskanu i internetsku propagandu kojom se izričito potiče ekstremizam i teroristički činovi, što se odnosi i na sadržaj koji stvaraju ili šire skupine i pojedinci koji su pod sankcijama EU-a ili UN-a; traži da se takva propaganda ukloni iz trgovina i s mrežnih platformi u okviru prijava Jedinice za rad s prijavljenim internetskim sadržajima, koju po potreba treba ojačati u pogledu ljudskih resursa i kapaciteta; poziva na to da se poduzmu svi potrebni napori kako bi se pronašli i/ili utvrdili izvori te propagande; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice na djelovanje protiv satelitskih televizijskih kanala kojima se širi nasilje, govor mržnje i poticanje na terorizam, u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; poziva države članice da brzo i u cijelosti provedu tu direktivu kako bi se osiguralo da članak 6. o sprečavanju poticanja na nasilje i mržnju bude na snazi u cijelom EU-u; zahtijeva od Komisije da pripremi analizu mogućih zakonodavnih izmjena te Direktive kako bi se poboljšala učinkovitost blokiranja takvih kanala koji se emitiraju iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

42.

Obrazovanje

| 43. | naglašava da države članice moraju zajamčiti da sve obrazovne ustanove pružaju obrazovanje u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima, i to provjerama kurikuluma, redovitim inspekcijama i sankcijama zbog neusklađenosti te da se vjerskim fanaticima ne smije omogućiti pristup školama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da obrazovanje mora postati punopravno sredstvo u borbi protiv svakog ekstremističkog nasilja i postupaka nasilne radikalizacije, kao proces kojim se otkrivaju i istražuju povijest, civilizacije, kulture, ideologije i religije te se s njima suočava; naglašava važnost učenja o nediskriminaciji i poštovanju tuđih uvjerenja te promicanja socijalne uključenosti sve djece, u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Konvencijom UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članica da uspostave politike za sprečavanje radikalizacije, i ciljane (za ranjive skupine) i općenite; smatra da bi okupljanja u školama u kojima bi sudjelovale žrtve, povratnici i njihove obitelji i osobe koje su uspjele prevladati radikalizaciju moglo biti učinkovit način za sprečavanje radikalizacije; potiče osposobljavanje u cilju senzibiliziranja radnika koji bi mogli doći u kontakt s djecom povratnicima; napominje da se najbolji rezultati često postižu u suradnji s lokalnim zajednicama, na način da se ključne teme terorističkih skupina pobijaju protuargumentima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice da integriraju medijsku i podatkovnu pismenost i uporabu interneta u nacionalne obrazovne sustave, kako bi se mladima pružili alati za razumijevanje i procjenu nefiltriranih informacija koje kruže internetom i time odgovornu upotrebu interneta, radi izbjegavanja opasnosti od radikalizacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | preporučuje državama članicama da uspostave smjernice za škole za suzbijanje radikalizacije učenika te da razviju jednostavne i jasne postupke za postupanje s njima; naglašava potrebu za uključivanjem tijela za zaštitu djece i socijalnih službi, uz bolju suradnju s nadležnim tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima, u postupak rješavanja najtežih oblika radikalizacije; |
| --- | --- |

47.

Internet

| 48. | ističe potrebu za automatskim prepoznavanjem i sustavnim, brzim, trajnim i potpunim uklanjanjem terorističkog sadržaja s interneta, na temelju jasnih pravnih odredbi koje uključuju i zaštitne mjere tu uz sudjelovanje ljudi u tom postupku; nadalje ističe da je potrebno spriječiti ponovno stavljanje na internet već uklonjenog sadržaja; pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije za sprječavanje širenja terorističkih sadržaja na internetu na način da se internetske platforme obvežu te sadržaje u potpunosti ukloniti; poziva suzakonodavce na brzo djelovanje u pogledu toga prijedloga; poziva države članice da donesu mjere na nacionalnoj razini ako dođe do kašnjenja u donošenju toga zakona; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra bi izvješćivanje trebalo sadržavati opis i statističke podatke o uklonjenom sadržaju i razlozima uklanjanja, o tome koliko je puta sadržaj pregledan prije uklanjanja, koliko dugo je sadržaj bio na internetu prije uklanjanja i je li račun povezan s tim sadržajem izbrisan i kada; ističe potrebu za odgovarajućom razinom transparentnosti pri procjeni primjerenosti uloge nacionalnih tijela u području istrage i kaznenog progona u slučajevima kada se prijavi nezakonit sadržaj; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja rad Globalnog foruma za upravljanje internetom za suzbijanje terorizma (GIFCT) i poziva osnivačka društva GIFCT-a da pojačaju napore u pogledu zajedničke baze podataka sažetaka (hash), među ostalim tako što će dijeliti saznanja s manjim tehnološkim poduzećima; poziva tehnološka poduzeća da povećaju svoje napore i financijska sredstva za razvoj metoda brzog uklanjanja terorističkog sadržaja, a da pritom ne ugroze slobodu govora; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja rad jedinice Europola za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja (EU IRU); poziva na uspostavu, u svakoj državi članici, posebne jedinice zadužene za prijavljivanje nezakonitog sadržaja koje bi mogle surađivati s jedinicom za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja, kako bi se postigla komplementarnost i izbjeglo nepotrebno udvajanje pri prijavljivanju terorističkih sadržaja IT poduzećima; poziva da se osnaži EU IRU radi potpore i koordinacije napora država članica da presretnu, označe i izbrišu terorističke sadržaje na internetu; nadalje, ključnim smatra prikupljanje informacija o izbrisanom terorističkom sadržaju i računima na internetu u Europolu kako bi se spriječilo njihovo ponovno učitavanje te olakšala analiza i istrage kaznenih djela; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju na stvaranje europske internetske platforme koju bi građani upotrebljavali za označivanje terorističkih sadržaja na mreži i poziva poduzeća da razviju odgovarajuće kapacitete za primanje, pregled, i obradu označenog sadržaja te odgovaranje na njega; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na učinkovit partnerski pristup među tijelima kaznenog progona, pravosudnim tijelima, industrijom IKT-a, pružateljima internetskih usluga i usluga smještanja internetskog sadržaja, društvenim mrežama i organizacijama civilnog društva u razvoju i širenju učinkovitih protuargumenata, uz, po potrebi, sudjelovanje žrtava i bivših nasilnih ekstremista, kako bi se zajamčilo da tražilice te protuargumente jasno istaknu; potiče Komisiju i tijela država članica da povećaju svoje napore za stvaranje učinkovitih protuargumenata i drugih alata strateške komunikacije; |
| --- | --- |

53.

Zatvori

| 54. | poziva države članice da zajamče sigurne zatvorske uvjete i za pritvorenike i za osoblje te da osmisle posebne postupke i pokazatelje za prepoznavanje radikaliziranih zatvorenika te rad s njima kako bi se spriječila radikalizacija ostalih zatvorenika, kao i da zajamče mjere ciljanog nadzora i ciljanog isključivanja te da na odgovarajući način osposobe zatvorsko osoblje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče države članice da zajamče sigurnost te fizički i psihički integritet zatvorskog osoblja i da im omoguće psihološko savjetovanje; poziva države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva, ciljano osposobljavanje, sigurnost i nadzor zatvorskim tijelima na svim razinama, posebice za osoblje koje je izravno uključeno u rad s maloljetnim prijestupnicima i radikaliziranim zatvorenicima; posebno ističe da osoblje mora biti na odgovarajući način osposobljeno za otkrivanje ranih znakova radikalizacije; potiče države članice da razmotre osposobljavanje koje su sredstvima EU-a razvili Konfederacija za europsku probaciju (CEP), EuroPris i mreža akademija za izobrazbu službenika zatvorskih sustava (EPTA); poziva EU da dodatno pridonese unapređivanju osposobljavanja zatvorskih službenika u pitanjima povezanima s radikalizacijom i potencijalnim terorističkim prijetnjama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da zatvorske uprave moraju razviti posebne alate i metode za identifikaciju i praćenje radikaliziranih zatvorenika prema njihovu stupnju radikalizacije te za provedbu obvezne procjene prije njihova puštanja na slobodu; poziva Komisiju da promiče najbolje prakse u pogledu načina procjene rizika od radikaliziranih zatvorenika koje su uspostavile države članice; smatra da informacije o zatvorenicima koji su rangirani kao najopasniji moraju biti proslijeđene pravosudnim tijelima i/ili nacionalnim i vanjskim tijelima nadležnima za borbu protiv terorizma, uz određene obveze u pogledu uvjetnog puštanja na slobodu onih koji bi mogli ugroziti javnu sigurnost; potiče države članice da pojačaju prikupljanje obavještajnih podataka u pogledu radikaliziranih zatvorenika te njihovo praćenje na temelju najboljih praksi država članica, kao što je uspostava obavještajnih postupaka u zatvorima; smatra da bi imenovanje osoba za kontakt zaduženih za borbu protiv radikalizacije u zatvorskom sustavu moglo biti korisno; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da bi vrijeme provedeno u zatvoru trebalo služiti za rehabilitaciju i reintegraciju, a ne za rasplamsavanje radikalizacije; poziva države članice da u zatvorima uspostave multidisciplinarne programe za deradikalizaciju; smatra da je tijekom boravka u zatvoru potrebno uvesti mjere za reintegraciju kako bi se zatvorenici pripremili na izlazak; smatra da bi „Centar izvrsnosti za sprečavanje radikalizacije” EU-a mogao pratiti provedbu akcijskih planova protiv radikalizacije u zatvorima i tijekom prijelaznog razdoblja nakon izlaska iz zatvora; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava da su nehumani zatvorski uvjeti, prenapučenost i loše postupanje kontraproduktivni u pogledu cilja borbe protiv radikalizacije i nasilnog ekstremizma; ističe da je za sprečavanje radikalizacije u zatvoru nužno uspostaviti različita pravila pritvora s obzirom na razinu opasnosti zatvorenika; u tom smislu naglašava da se u okviru svakog posebnog programa namijenjenog nekoj određenoj skupini zatvorenika moraju poštovati ljudska prava i međunarodne obveze u istoj mjeri kao i kod svih drugih zatvorenika; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju na to da pokrene europski forum o uvjetima u zatvorima radi poticanja razmjene najboljih praksi između stručnjaka i zaposlenih u tom području iz svih država članica; |
| --- | --- |

59.

| 60. | upozorava na krijumčarenje različitom nezakonitom robom u zatvoru, posebice krijumčarenje mobilnih telefona koji zatvorenicima omogućuju da ostanu u kontaktu s vanjskim terorističkim mrežama; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče države članice da olakšaju pristup istinskim duhovnicima jer se tako umanjuje rizik samoorganizacije radikalnih vjerskih skupina; predlaže, radi sprečavanja širenja ekstremističkih stajališta među visokorizičnom zatvorskom populacijom, uvođenje sustava dozvola temeljenih na provjeri podobnosti za duhovnike koji imaju pristup zatvorima te poziva Vijeće da, uz potporu Komisije, za to sastavi smjernice na temelju najboljih praksi; poziva države članice da redovito ocjenjuju i nadziru duhovnike koji imaju pristup zatvorima; poziva države članice da zahtijevaju standardno osposobljavanje za duhovnike koji rade u zatvorima na temelju najboljih praksi koje su razvila tijela kaznenog progona država članica te u suradnji s trećim zemljama; |
| --- | --- |

61.

Suradnja i razmjena informacija

Horizontalna pitanja

| 62. | potiče države članice na potpunu i pravodobnu provedbu postojećeg zakonodavstva te poziva Komisiju na pružanje potrebne podrške; poziva Komisiju da analizira nedostatke u prenošenju, provedbi i primjeni postojećeg zakonodavstva te da upotrijebi svoje ovlasti i pokrene postupak zbog povrede ako države članice ne primjenjuju zakonodavstvo pravilno; |
| --- | --- |

62.

| 63. | potiče države članice da zajamče dovoljnu količinu tehničke opreme, softvera, sigurnosnih sustava i kvalificiranog osoblja kako bi u cijelosti mogle iskoristiti postojeće informacijske sustave i mehanizme suradnje; ponovno naglašava važnost odgovarajućeg osposobljavanja osoblja koje ima pristup toj opremi u pogledu podataka; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe nedostatnost istraživanja o sigurnosti koje provode javne institucije; poziva na proaktivniju definiciju potreba (tj. jačanje Europske mreže službi kaznenog progona nadležnih za tehnološka pitanja (ENLETS) koja definira tehnološke potrebe tijela kaznenog progona); poziva na pružanje potpore pilot-projektima u području umjetne inteligencije i tehnologije lanaca blokova (novčane doznake); poziva na aktivno uključivanje agencija EU-a kao što su Europol i CEPOL u istraživačke projekte EU-a u području sigurnosti; poziva države članice da redovito organiziraju vježbe predviđanja kako bi se razmotrili scenariji budućih prijetnji; podržava Komisiju u kontinuiranom financiranju uspostave moderniziranih baza podataka i pružanju najmodernije tehničke opreme i osposobljavanja za osoblje te u tom pogledu poziva na ambiciozniji pristup; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potiče države članice da, kada je riječ o razmjeni informacija u području borbe protiv terorizma s drugim državama članicama i nadležnim agencijama i tijelima EU-a, na osnovi mjerodavnih temeljnih pravnih propisa kojima se uređuju pojedinačni informacijski sustavi razviju potrebne tehničke standarde, poboljšaju kvalitetu podataka i pravni okvir za budući pristup „zadane razmjene informacija” i stoga redovito izmjenjuju informacije te ih poziva da se od razmjene suzdrže samo u onim slučajevima u kojima je zbog posebnih okolnosti potrebno uskratiti informacije, primjerice ako bi razmjena informacija ugrozila istrage koje su u tijeku ili sigurnost pojedinaca te ako bi ta razmjena bila u suprotnosti s ključnim sigurnosnim interesima te države članice; poziva Komisiju da prikupi podatke o provedbi postojećih obveza s obzirom na zadanu razmjenu informacija; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva države članice da poštuju svoje obveze u skladu s Direktivom o borbi protiv terorizma i Odlukom 2005/671/PUP te da razmjenjuju relevantne informacije u vezi s kaznenim djelima terorizma s nadležnim tijelima drugih država članica; stajališta je da bi nadležna tijela za provedbu zakona trebala i bez prethodnog zahtjeva dijeliti s nadležnim tijelima za provedbu zakona iz druge države članice informacije i obavještajne podatke u slučajevima u kojima postoje činjenični razlozi da se te informacije i obavještajni podaci mogu smatrati korisnima za otkrivanje, sprečavanje ili istragu kaznenih djela; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ističe da bi se time što su neke države članice izuzete od mjera policijske i pravosudne suradnje u cilju sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela terorizma te financiranja terorizma mogle ugroziti brzina i učinkovitost istraga o terorizmu te da to može imati štetne posljedice; poziva države članice da imaju to na umu i da detaljno razmotre dobre i loše strane izuzeća u tom ključnom području; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napominje da trenutačno postoji 28 različitih pravnih sustava za zadržavanje podataka, što može biti kontraproduktivno za suradnju i razmjenu informacija; potiče Komisiju da razmotri donošenje zakonodavnog prijedloga o zadržavanju podataka kojim bi se poštovala načela ograničenja svrhe, proporcionalnosti i nužnosti, uzimale u obzir potrebe nadležnih tijela i specifičnost područja borbe protiv terorizma tako da, među ostalim, razmotri nove oblike komunikacije, uspostavi snažne zaštitne mjere za skladištenje podataka pružatelja usluga i za pristup tim podacima radi istrage kaznenih djela, razmotri mogućnost pseudonimizacije, odredi kategorije podataka koje su osobito važne za učinkovitu borbu protiv terorizma i ozbiljnih kaznenih djela, osigura da je osoblje koje dolazi u dodir s podacima osposobljeno i pod nadzorom ili uvede povremene procjene prijetnji kao temelj za određivanje razdoblja zadržavanja; |
| --- | --- |

68.

Informacijski sustavi

| 69. | potiče države članice da zajamče potpunu provedbu i sustavno provjeravaju relevantne baze podataka i informacijske sustave u skladu s pravom pristupa navedenim u temeljnim pravnim aktima te da pravodobno unose sve korisne podatke, istodobno jamčeći potrebnu razinu kvalitete za te informacijske sustave; |
| --- | --- |

69.

| 70. | potiče države članice da zajamče da se relevantne informacije dostupne na lokalnoj ili regionalnoj razini i u njihovim bazama podataka automatski učitavaju, ako je moguće s pomoću pametnih tehnoloških rješenja, u nacionalne sustave i, kad je primjereno, u relevantne europske baze podataka, kako bi se spriječilo da se informacije gube zbog fragmentiranosti jurisdikcija, uz istodobno jamčenje standarda kvalitete podataka i zaštite podataka; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva države članice da u mjeri u kojoj je to moguće upotrebljavaju sve kategorije poveznica i provode sve kombinacije pretraživanja koje omogućuje SIS te da zajamče odgovarajući broj osoblja i dostatnu tehničku potporu za urede SIRENE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja reviziju Schengenskog informacijskog sustava II (SIS II) kojom se od tijela za kazneni progon traži da evidentiraju provjere provedene u SIS-u II i da uspostave jedinstvenu primjenu SIS-a II u pogledu terorizma; poziva države članice da zajamče da se informacije povezane s kaznenim djelima terorizma dosljedno i sustavno učitavaju u europske sustave i platforme, osobito u slučajevima upozorenja iz članka 36. Uredbe o SIS-u II, i po mogućnosti sinkroniziraju primjenom ujednačenog pristupa dijeljenju informacija na trima razinama tako da se podaci SIS-a i Europola koje Europol upotrebljavaju dosljedno i na najbolji način; pozdravlja nove vrste upozorenja: „istražnu provjera” iz članka 36. SIS-a i nova obveza ureda SIRENE da odmah pošalje odgovor u slučaju upozorenja povezanog s terorizmom; nadalje poziva Komisiju da uz aktivno sudjelovanje i dogovor stručnjaka iz država članica utvrdi dobre prakse s obzirom na daljnje postupanje po rezultatima na temelju članka 36. u vezi s osobama umiješanima u terorizam ili aktivnosti povezane s terorizmom; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju na provedbu mehanizma za razmjenu informacija „nakon rezultata” kojim bi se jamčilo informiranje svih ili barem relevantnih država članica o rezultatima izazvanima kretanjima osoba uključenih u terorističke i s terorizmom povezane aktivnosti; naglašava potrebu za mapiranjem na temelju rezultata SIS-a putovanja stranih terorističkih boraca, povratnika i osoba uključenih u terorističke aktivnosti radi postizanja jasne i cjelokupne predodžbe na temelju koje se poduzimaju daljnje mjere; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da razmotri pod kojim bi uvjetima nacionalne obavještajne službe u okviru izmijenjenog pravnog režima mogle nastaviti imati izravan pristup relevantnim informacijskim sustavima EU-a, posebno SIS-u, radi izbjegavanja novih propusta u sigurnosti i razmjeni informacija; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pozdravlja razvijanje središnjeg sustava za automatsku identifikaciju otisaka prstiju (AFIS) u okviru SIS-a kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo pretraživanje SIS-a na temelju otisaka prstiju; poziva na uvođenje toga sustava do 2019.; potiče države članice da trenutačno implementiraju sustav AFIS koji se pruža u okviru SIS-a; napominje da su se, unatoč tome što se na temelju pravne osnove SIS-a II dopušta pohrana otisaka prstiju, ti biometrijski podaci dosada upotrebljavali samo za potvrđivanje identiteta osobe u okviru provjere imena ili datuma rođenja; smatra da bi identifikacija koja se temelji samo na otiscima prstiju donijela znatnu dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva države članice da zajamče da tijela nadležna za borbu protiv terorizma imaju pristup VIS-u te da se pojednostavni postupak za takav pristup; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja uspostavu Europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) koji se primjenjuje na državljane trećih zemalja kojima ne treba viza; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo o uspostavljanju jednog centraliziranog sustava ECRIS i tako omogući razmjenu informacija o kaznenoj evidenciji i državljana EU-a i državljana trećih zemalja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva na to da se Direktivom EU-a o evidenciji podataka o putnicima obuhvate privatni zrakoplovi te da se zračne prijevoznike obveže na prikupljanje podataka iz evidencije imena putnika (PNR); poziva Komisiju da evaluira sigurnosne postupke koji se provode u velikim i manjim zračnim lukama u svim državama članicama; |
| --- | --- |

79.

| 80. | potiče sve države članice da u cijelosti provedu Direktivu o PNR-u bez odgode i poziva Komisiju da brzo nastavi provoditi postupke zbog povrede protiv država članica koje to još nisu učinile; poziva države članice da međusobno povežu nacionalne odjele za informacije o putnicima (PIU) radi olakšavanja razmjene podataka iz evidencije imena putnika (PNR); poziva Komisiju da predloži tehnološka rješenja kojima će razmjena podataka iz evidencije imena putnika (PNR) i njihova integracija u različite sustave biti kraća i manje zahtjevna u pogledu ljudskih resursa, automatizacijom obrade zahtjeva jednog odjela za informacije o putnicima (PIU-a) upućenih drugome; stoga potiče projekte kao što su projekt ISF, koji vodi Nizozemska, za razvoj domene PIU.net na temelju postojeće domene FIU.net; zahtijeva od Komisije da, u suradnji s Europolom, pruži potporu razvoju zajedničkih pravila za praćenje i procjene rizika koja države članice trebaju primjenjivati; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva države članice da njihovi odjeli za informacije o putnicima (PIU) budu multidisciplinarne jedinice u koje će biti uključeno osoblje iz carinskih tijela, tijela kaznenog progona i obavještajnih službi, kako bi nadležna tijela bolje dijelila informacije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | napominje da je rok za provedbu odluka iz Prüma (19) od 23. lipnja 2008. istekao 26. kolovoza 2011. i da postoje države članice koje još nisu u potpunosti provele te odluke; stoga poziva te države članice da konačno ispune svoje obveze u skladu s pravom EU-a i u potpunosti provedu odluke iz Prüma i ojačaju mrežu Prüm ažuriranjem svojih nacionalnih sustava obrade kako bi ih prilagodile suvremenoj informacijskoj tehnologiji; potiče Komisiju i Vijeće na modernizaciju i unapređenje odluka iz Prüma iz 2008. radi učinkovitijeg povezivanja nacionalnih sustava; |
| --- | --- |

82.

Interoperabilnost

| 83. | pozdravlja predložene propise o interoperabilnosti; poziva Komisiju da ocijeni potencijal i moguću dodanu vrijednost dodatnih informacijskih sustava koji bi se mogli uvesti u budućnosti i da o tome izvijesti Europski parlament; smatra da interoperabilnost može pomoći u objedinjavanju svih relevantnih i potrebnih informacija; naglašava da je za takvo rješenje potrebno naći pravu ravnotežu između legitimnih potreba nadležnih tijela za pravovremenim, učinkovitim i relevantnim informacijama u skladu s njihovim pravima pristupa i ograničenja svrhe u skladu s pravnom osnovom i temeljnih prava osoba čiji se podaci prikupljaju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ističe potrebu uvođenja usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka kojom se omogućuje ispitivanje biometrijskih podataka kroz više informacijskih sustava EU-a, kako bi se doprinijelo borbi protiv krađe identiteta i spriječilo da pojedinci koriste više identiteta; ističe da je relevantne baze podataka potrebno dopuniti biometrijskim podacima; isto tako naglašava potrebu za stalnim poboljšanjem sposobnosti prepoznavanja zlouporabe pravih, dijelom ili potpuno krivotvorenih dokumenata za osobnu identifikaciju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče na trenutačno započinjanje rada na daljnjem razvoju standarda UMF-a, uz blisku suradnju s agencijom eu-LISA, kako bi se osiguralo da taj standard zadovoljava potrebe budućih interoperabilnih IT sustava te da može biti dijelom koordiniranog rada u smjeru poboljšanja kvalitete podataka u velikim IT sustavima; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva na definiranje ujednačenih minimalnih standarda kvalitete podataka za unos podataka koji će se utvrditi na razini EU-a, u skladu s kriterijima za zaštitu podataka iz pravne stečevine EU-a, i primjenjivati na IT sustave kako bi se osigurala dosljedna kvaliteta podataka koje oni sadržavaju; potiče agenciju eu-LISA da uvede zajedničke pokazatelje i provjere te da razvije središnji kapacitet za praćenje kvalitete podataka za sve sustave u njezinoj nadležnosti; nadalje preporučuje da bi, u slučajevima kada agencija eu-LISA u svojim izvješćima o kvaliteti upućenima državama članicama navede nepravilnosti, dotičnu državu članicu trebalo obvezati na ispravljanje podataka ili pružanje obrazloženja za njihovo neispravljanje; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kritizira nedostatak odgovarajućih financijskih sredstava i osoblja u agenciji eu-LISA, uzimajući u obzir njezine sve veće odgovornosti; poziva da se agencija eu-LISA ojača dodatnim kapacitetima i resursima koji su potrebni za učinkovito izvršavanje novih zadataka te poziva da se to odrazi u novom višegodišnjem financijskom okviru; |
| --- | --- |

87.

Suradnja i razmjena informacija unutar država članica i među njima

| 88. | poziva države članice koje to još nisu učinile da osnuju nacionalne centre za objedinjavanje („fuziju”), odnosno jedinice za koordinaciju u području borbe protiv terorizma i uspostave koordinirane baze podataka radi centralizacije i olakšavanja pretrage, identifikacije i razmjene informacija i obavještajnih podataka povezanih s terorizmom koje prikupljaju sva relevantna nacionalna tijela; smatra, nadalje, da su proaktivna lokalna i, kada je primjereno, regionalna politika preduvjet integralne politike nacionalne sigurnosti; poziva države članice u tom smislu dijele najbolje prakse, poput belgijske „Lokale integrale veiligheidscellen”, u koju su uključeni dionici iz civilnog društva kao što su socijalne službe, lokalne uprave i lokalni političari, kako bi se raspravili svi znakovi koji upućuju na radikalizaciju, uz zajedničko čuvanje profesionalne tajne, kako bi dionici s profesionalnom obvezom čuvanja tajne također mogli sudjelovati; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva države članice da istraže nove pristupe za poboljšanje suradnje i razmjene informacija između tijela za kazneni progon i obavještajnih službi na nacionalnoj razini kojima bi se sačuvala nužna odvojenost rada tijela za kazneni progon i obavještajnih službi kao i ustanovljena načela vlasništva nad informacijama i zaštite izvora i načela o prihvatljivosti dokaza u kaznenim postupcima; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice da iskoriste najbolje prakse jačanjem suradnje na pojedinačnim slučajevima i razmjene informacija između javnih tužitelja i obavještajnih službi u kaznenim istragama povezanima s terorizmom; |
| --- | --- |

90.

| 91. | preporučuje da države članice smjernicama ili zakonodavno odrede u kojim je slučajevima razmjena informacija između policije i obavještajnih službi i nadležnih tijela drugih država članica i agencija EU-a dopuštena te smatra da bi usklađivanje nacionalnih standarda u ovom pitanju pridonijelo postizanju rješenja na razini EU-a o uporabi i dijeljenju tih informacija; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva države članice da osiguraju da u svakoj pravnoj ili političkoj evaluaciju, provjeri, postupku ili sudskom postupku u okviru kojih se pružaju obavještajne informacije to čini uz posebnu razinu zaštite te da zajamče zaštitu povjerljivosti i integriteta izvora obavještajnih podataka i službenika kako se ne bi ugrozio rad i sigurnost izvora, doušnika i zaposlenika obavještajnih službi; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva na uspostavu zajedničke obavještajne akademije EU-a sa zajedničkim standardima, radi dijeljenja resursa i razvoja sinergija, povjerenja i zajedničke obavještajne kulture; |
| --- | --- |

93.

| 94. | preporučuje da države članice razmotre mogućnost bolje koordinacije i suradnje između obavještajnih službi i službi za kazneni progon na razini EU-a, npr. slanjem i obavještajnih stručnjaka, uz policijsko osoblje, na sastanke Zajedničkog tima za vezu u borbi protiv terorizma (Counter-Terrorism Joint Liaison Team, CTJLT) pri Europolu; poziva Komisiju da jače podupre CTJLT, uključujući odgovarajućim financiranjem; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva države članice da optimiraju suradnju kroz Skupinu za borbu protiv terorizma (CTG) i da tu skupinu dodatno osnaže kao zajedničku platformu za suradnju i komunikaciju među nacionalnim obavještajnim službama te da joj pruže odgovarajuće financiranje; pozdravlja činjenicu da je uspostavljen Savjetodavni odbor CTG-a, kako bi se povećala vidljivost i transparentnost, javno govorilo o odnosima između CTG-a i relevantnih institucija i tijela EU-a te kako bi se zajamčilo stalno informiranje Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | traži od država članica da dogovore redovite sastanke između sudaca i predstavnika iz obavještajne zajednice / zajednice tijela za kazneni progon radi razmjene saznanja o situacijskim, istražnim ili tehničkim naprecima u području borbe protiv terorizma, čime bi se sucima omogućilo stjecanje cjelokupne slike o tom pitanju i njihovo daljnje osposobljavanje; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva države da dodatno razvijaju uzajamnu prekograničnu policijsku suradnju u obliku zajedničkih procjena prijetnji, analiza rizika i ophodnji; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva države članice i europske dionike da nastave pružati dostatan operativni kapacitet i maksimalno pojačaju suradnju u područjima borbe protiv terorizma i unutarnje sigurnosti EU-a, među ostalim i pomoću primjerenog planiranja proračuna kako bi se održala kultura nacionalne sigurnosti koja je opremljena za rješavanje prijetnje u srednjoročnom razdoblju; |
| --- | --- |

98.

| 99. | pozdravlja smjernice Europskog vijeća (čl. 50.) od 23. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine u kojima izražava „odlučnost Unije u tome da u budućnosti bude u što bližem partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom [...] posebno [u] borbi protiv terorizma i međunarodnog kriminala”; smatra da je ključno osigurati nastavak uzajamne suradnje u području sigurnosti i razmjene informacija između EU-a i Ujedinjene Kraljevine nakon Brexita; |
| --- | --- |

99.

| 100. | prepoznaje blisku profesionalnu suradnju u području borbe protiv terorizma među europskim zemljama i, prema potrebi, sa stranim protuterorističkim tijelima te poziva na daljnje poboljšanje putem operativnih misija, analize podataka, brže razmjene obavještajnih podataka i razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

100.

Suradnja i razmjena informacija s agencijama EU-a

| 101. | poziva na jaču sustavnu suradnju među agencijama pravosuđa i unutarnjih poslova koje djeluju u području borbe protiv terorizma radi razvoja zajedničkih pristupa i sinergija s obzirom na njihovu sve važniju ulogu u tom području; smatra da bi se redovitim zajedničkim sastancima svih ključnih agencija mogao dodatno razviti zajednički rad u području borbe protiv terorizma te bi se mogle povećati sinergije s njihovim časnicima za vezu u delegacijama; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva države članice da povećaju broj ustupljenih nacionalnih stručnjaka s iskustvom u području borbe protiv terorizma pri agencijama kako bi se osiguralo zastupanje potreba država članica i omogućilo agencijama, u kontekstu njihovih mandata, da raspolažu potrebnim stručnim znanjem u području borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva da Europol postane istinsko središte za razmjenu informacija u području kaznenog progona i suradnju u području borbe protiv terorizma u EU-u; poziva Komisiju da pomno prati taj proces i procijeni jesu li eventualno potrebne zakonodavne prilagodbe; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva da Europol potpuno iskoristi sadašnje pravo pristupa SIS-u, VIS-u i Eurodacu u svrhu unapređivanja interoperabilnosti uz istodobno poštovanje temeljnih prava i zakonodavstva u pogledu zaštite podataka; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva Europol da osigura pravodobnu dostupnost QUEST-a državama članicama u svrhu unapređivanja interoperabilnosti; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva na to da se EUROPOL-u i Eurojustu pruže odgovarajuće financiranje i osoblje, uzimajući u obzir njihove sve veće odgovornosti i ključnu ulogu u jačanju suradnje europskih tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosuđa te u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

106.

| 107. | potiče države članice da se pobrinu da se kontakti između Europola i nadležnih tijela u potpunosti iskoriste kada je riječ o kaznenim djelima terorizma, uzimajući u obzir da je u području borbe protiv terorizma brzina često od ključne važnosti; potiče države članice da Europolove stručnjake raspoređuju „na licu mjesta” jer to povećava povjerenje i smanjuje administrativna opterećenja; poziva države članice da svojim službama kaznenog progona u području borbe protiv terorizma (izvan federalne/središnje razine) osiguraju izravni pristup Europolovim uslugama; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva države članice da uspostave potrebnu sigurnu komunikacijsku infrastrukturu za nacionalna tijela za kazneni progon te da promiču izravnu i decentraliziranu povezivost službi za borbu protiv terorizma na sustav CT SIENA i EIS jer bi to poboljšalo pretrage i uspoređivanje podataka; |
| --- | --- |

108.

| 109. | potiče Komisiju i države članice da pruže pojačane financijske i ljudske resurse, uključujući znanstvenike i analitičare u području obrade velikih količina podataka, za razvoj tehničkih rješenja kojima bi se obradila velika količina podataka koje je potrebno analizirati; poziva da se Europolu dodijele dodatni projekti u pogledu istraživanja i razvoja (R&D) u tom području u kontekstu svojeg mandata u korist država članica; |
| --- | --- |

109.

| 110. | osuđuje politike koje vode prema masovnom praćenju građana; poziva, umjesto toga, na „ciljani nadzor” na temelju prethodnih indicija o pojedincima jer bi to tijelima za izvršavanje zakonodavstva i obavještajnim službama omogućilo pristup potrebnim specifičnim informacijama, pa bi stoga bilo i jeftinije i učinkovitije; podsjeća na to da i ciljani nadzor mora biti popraćen odgovarajućim zaštitnim mjerama kako bi se pri ispunjavanju sigurnosnih zahtjeva zaštitila temeljna prava, uključujući pravo na privatnost; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste tehnička rješenja radi unaprjeđenja dijeljenja informacija s Europolom, posebice automatizacijom procesa učitavanja podataka u Europolov informacijski sustav u svrhe unakrsne provjere, primjerice primjenom „učitavača podataka” koje je razvio Europol; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pozdravlja novu odredbu u budućem SIS-u II kojom se omogućuje obavješćivanje Europola o svim novim upozorenjima ili rezultatima povezanima s terorizmom u SIS-u, osim ako je pravnim ili operativnim razlozima predviđeno drukčije; napominje da će se time omogućiti unakrsno provjeravanje te, ako se to smatra prikladnim, operativne i/ili tematske analize radi izrade modela putovanja i/ili analize mogućih veza lociranog pojedinca, odnosno lociranih pojedinaca; poziva Komisiju da žurno implementira tu novu mogućnost; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Europol na objavljivanje godišnjeg izvješća o količini i vrsti informacija koje države članice dijele putem relevantnih informacijskih sustava EU-a i s Europolom, radi utvrđivanja nedostataka i poticanja razmjene informacija; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva Europol da potpuno i čim prije razvije biometrijske kapacitete jer bi povećanje razmjene biometrijskih informacija s Europolom moglo biti značajno za države članice; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ističe da je najsuvremenije šifriranje komunikacija s kraja na kraj ključni alat za zaštitu povjerljivosti komunikacija i osiguravanje zakonitih zakonskih transakcija među potrošačima; poziva države članice da osiguraju suradnju među svim relevantnim dionicima u cilju povećanja sposobnosti dešifriranja nadležnih tijela i kako bi te sposobnosti bile na razini potrebnoj za kazneni progon; pozdravlja činjenicu da Europol razvija alate za dešifriranje te stručno znanje kako bi postao centar za dešifriranje informacija zakonito dobivenih u kaznenim istraga i kako bi time pružio kvalitetniju potporu državama članicama; napominje nadalje da je Komisija izmijenila proračun Europola za 2018. na način da je dodano pet milijuna EUR kako bi se ojačala sposobnost Europola za dešifriranje tih informacija i razvio set alata za alternativne istražne tehnike na raspolaganju državama članicama; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pozdravlja Parišku deklaraciju od 5. studenog 2018. o osnivanju Europskog registra pravosudnih propisa o borbi protiv terorizma; poziva da se taj registar hitno uspostavi pri Eurojustu, na temelju Odluke Vijeća 2005/671/PUP, kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/541 o suzbijanju terorizma (20) i uz odgovarajuće financijske i ljudske resurse; |
| --- | --- |

116.

| 117. | poziva države članice na sustavno uključivanje Eurojusta u svoje istrage i kaznene progone u području borbe protiv terorizma s prekograničnom dimenzijom te učinkovitu uporabu koordinacijskih alata Eurojusta; |
| --- | --- |

117.

| 118. | smatra da operativni sporazumi s trećim zemljama mogu biti korisni u radu Europola te prima na znanje činjenicu da Komisija trenutačno pregovara o operativnim sporazumima s osam zemalja iz regije MENA; zahtijeva da se stupi u pregovore o novim operativnim sporazumima s posebice bliskim partnerima, kao što su zemlje članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA); |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Eurojust da nastavi povećavati svoju mrežu kontaktnih točaka u trećim zemljama te potiče upućivanje većeg broja tužitelja za vezu u Eurojust, primjerice s područja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

119.

| 120. | izražava zabrinutost zbog toga što određene treće zemlje upotrebljavaju upozorenja Interpola, a posebice crvena upozorenja, u političke svrhe i tako štete međunarodnoj suradnji u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ističe da je potrebno povećati financijska sredstva za Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) te poboljšati razvoj i pružanje inovativnog osposobljavanja u području kibernetike; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poziva CEPOL da, na osnovi Priručnika SIRENE i Kataloga najboljih praksi, nastavi razvijati programe osposobljavanja za krajnje korisnike SIS-a u pogledu osoba umiješanih u terorizam ili aktivnosti povezane s terorizmom, uključujući strane terorističke borce, koji su predmet upozorenja SIS-a; |
| --- | --- |

122.

| 123. | poziva na trajnu razmjenu strateških informacija u području borbe protiv terorizma između nacionalnih sigurnosnih službi i institucija EU-a putem Obavještajnog i situacijskog centra EU-a (EU INTCEN); poziva države članice da pruže dodatnu potporu razmjeni obavještajnih podataka preko EU INTCEN-a i da optimiraju njegovo djelovanje radi povećanja njegove učinkovitosti u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

123.

Uzajamno priznavanje i uzajamna pravna pomoć

| 124. | očekuje od država članica da pravosudno osoblje dodatno educiraju i osposobe u pogledu Europskoga istražnog naloga (EIO) kako bi se osigurala njegova opća primjena; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poziva na to da se u slučaju terorističkih napada angažiraju zajednički istražni timovi; smatra da zajednički istražni timovi povećavaju učinkovitost suradnje i istraga prekograničnih kaznenih djela; poziva također na to da se Europol i Eurojust uključe u te zajedničke istražne timove jer to podrazumijeva bolju upotrebu resursa i kapaciteta agencija EU-a; poziva na to da se tim zajedničkim istražnim timovima pruži poboljšano i lako dostupno financiranje; poziva nadalje na uspostavu posebnog terenskog programa „Erasmus za policijske službenike”, ponajprije za mlađe i niže rangirane službenike kako bi ih se poticalo na sudjelovanje u zajedničkim istražnim timovima u drugim državama članicama EU-a barem jednom tijekom njihovih karijera te da na taj način oni koji nemaju nužno iskustvo suradnje sa svojim suradnicima u drugim državama članicama mogu steći dodatno iskustvo i upoznati se s najboljim praksama u pogledu učinkovitije borbe protiv prekograničnog kriminala; potiče buduće proširenje tog programa na druge službenike zadužene za sigurnost i provedbu korektivnih mjera; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva države članice da u potpunosti iskoriste stručno znanje i alate koje nude Eurojust i Europska pravosudna mreža (EJN), posebice u pogledu pružanja praktičnih i pravnih informacija i potpore kada je riječ o zahtjevima za uzajamnu pravnu pomoć i pomoći sa zahtjevima za uzajamno priznavanje, koordinaciji istraga i kaznenih progona, odlukama o najprikladnijoj jurisdikciji za kazneni progon i koordinaciji privremenog oduzimanja i oduzimanja imovine; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva pružatelje usluga i komunikacijske platforme na učinkovitu provedbu sudskih odluka u području borbe protiv terorizma; poziva Komisiju da ispita mogućnost pripreme zakonskog prijedloga kojim bi se komunikacijske platforme prisutne na tržištu EU-a obvezali na suradnju u pogledu šifriranih komunikacija, u slučajevima u kojima je u tom smislu donesena sudska odluka; napominje da se takvom suradnjom ne bi smjela oslabiti sigurnost njihovih mreža i usluga, primjerice stvaranjem ili olakšavanjem uporabe „stražnjih vrata”; |
| --- | --- |

127.

Vanjske granice

| 128. | potiče države članice da ulože sredstva u IKT opremu sukladnu najnovijim standardima na svim graničnim prijelazima kako bi se omogućile primjerene provjere upotrebom svih relevantnih baza podataka; traži od Komisije da, nakon savjetovanja s eu-LISA-om, odredi referentne vrijednosti za tehničke standarde takve IKT opreme; smatra da bi rad na prijedlozima o interoperabilnosti informacijskih sustava trebao biti prilika za poboljšanje i djelomično usklađivanje nacionalnih IT sustava i nacionalnih infrastruktura na graničnim prijelazima; pozdravlja Komisijin prijedlog da pojača potporu državama članicama u zaštiti zajedničkih vanjskih granica EU-a tako da u najmanjoj mjeri utrostruči proračun za Integrirani fond za upravljanje granicama u sljedećem VFO-u za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

128.

| 129. | pozdravlja donošenje nedavnih reformi na razini EU-a namijenjenih jačanju vanjskih granica EU-a, uključujući uvođenje sustava ulaska/izlaska (EES), Europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i reformu Schengenskog informacijskog sustava (SIS); poziva države članice da u potpunosti provedu te mjere te da u suradnji s Europolom podupru i pridonesu razvoju popisa za praćenje za sustave ETIAS i VIS; traži od Komisije da pažljivo nadzire provedbu nove Uredbe (EU) 2017/458 o sustavnim kontrolama svih osoba koje prelaze vanjske granice te posebice primjenu odstupanja u pogledu sustavih kontrola; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poziva države članice da usklade svoje upravljanje granicama s konceptom integriranog upravljanja granicama (IBM); ističe da je potrebno zajamčiti punu provedbu strategije integriranog upravljanja granicama na europskoj i nacionalnoj razini te time ojačati upravljanje vanjskim granicama; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pozdravlja prijedlog Komisije da se informacije o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama državljana trećih zemalja, uključujući biometrijske podatke, uključe u vizni informacijski sustav (VIS); |
| --- | --- |

131.

| 132. | potiče države članice da zaustave prodaju boravišnih dozvola i nacionalnosti putem programa „golden visas” i programa povezanih s ulaganjima, s obzirom na visoki rizik od korupcije i zlouporabe schengenskog područja u kriminalne svrhe; poziva Komisiju da odlučno i brzo djeluje u zahtijevanju svih relevantnih podataka i kontrola od država članica kako bi se osigurali integritet i sigurnost schengenskog sustava; |
| --- | --- |

132.

| 133. | potiče Komisiju da nastavi pregovore o vraćanju i ponovnom prihvatu s trećim zemljama i da ocijeni pruža li Direktiva o vraćanju (2008/115/EZ) odgovarajući pravni okvir za vraćanje nasilnih ekstremista koji nacionalne zakone koriste radi ostvarenja terorističkih ciljeva i očita su prijetnja javnoj sigurnosti; |
| --- | --- |

133.

| 134. | potiče države članice da se služe revidiranim mehanizmom suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize, učinkovito obavješćujući o okolnostima koje bi mogle dovesti do suspenzije izuzeća od obveze posjedovanja vize za neku treću zemlju, primjerice o značajnom povećanju opasnosti za javne politike ili unutarnju sigurnost; |
| --- | --- |

134.

| 135. | poziva Komisiju da pripremi evaluaciju opcija i povezanih učinaka eventualnog zakonodavnog prijedloga kojim bi se za zračne prijevoznike i operatore međunarodnih autobusa ili brzih vlakova odredila obveza provjere sukladnosti pri ukrcaju putnika, kako bi se zajamčilo da identitet na putnoj karti odgovara osobnoj iskaznici ili putovnici putnika; naglašava da je potrebno zajamčiti da se prijevoznicima neće dodijeliti zadaće koje su u isključivoj nadležnosti policijskih tijela, kao što je puna kontrola identiteta ili provjera autentičnosti osobne iskaznice ili putničkih isprava; |
| --- | --- |

135.

Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA)

| 136. | poziva suzakonodavce da razmotre dodjelu posebnog mandata EBCGA-i za obradu operativnih osobnih podataka koji odgovaraju njezinoj operativnoj ulozi, koja uključuje i sprečavanje i otkrivanje prekograničnog kriminala i terorizma na vanjskim granicama EU-a; smatra da bi takvim mandatom trebalo omogućiti primjenu nužnih zaštitnih mjera, s trećim zemljama; |
| --- | --- |

136.

| 137. | napominje da će osumnjičene osobe čije su podatke prethodno obradili službenici EBCGA-e nakon 90 dana nestati iz sustava za analizu i zatim se voditi kao nepoznate ili novoosumnjičene osobe; stoga poziva na produženje roka za čuvanje osobnih podataka kojima upravlja EBCGA osoba osumnjičenih za prekogranični kriminal i terorizam na razdoblje od tri godine, u skladu s razdobljem čuvanja podataka u Europolu i Eurojustu; |
| --- | --- |

137.

| 138. | smatra da je bitno EBCGA-u omogućiti pristup svim relevantnim bazama podataka i informacijskim sustavima, osobito SIS-u, ali osim toga i EES-u, VIS-u, Eurodacu i informacijskom sustavu Europola, ne samo za potrebe timova za upravljanje granicama, nego i u analitičke svrhe u pogledu novih pojava na vanjskim granicama i promjena u kretanjima preko granice i načinima kretanja; |
| --- | --- |

138.

| 139. | poziva suzakonodavce da za EBCGA-u odrede obvezu dijeljenja hitnih informacija s državama članicama; |
| --- | --- |

139.

| 140. | potiče države članice i tijela EU-a poput Europola i INTCEN-a da EBCGA-u redovito prosljeđuju strateške protuterorističke informacije s graničnom dimenzijom i da razmotre bi li bilo koja automatska razmjena važnih (kontekstualnih) informacija iz nacionalnih istraga o incidentima i nezakonitim aktivnostima na graničnim prijelazima i nezakonitim ulascima / izlascima s EBCGA-om, kao i uporaba inteligentnih IKT sustava, mogle predstavljati dodanu vrijednost u dobivanju cjelovitog pregleda stanja, uzimajući također u obzir ljudske resurse koji bi bili potrebni za analizu podataka; smatra da bi te informacije također trebale uključivati povratne informacije nakon sigurnosnih kontrola drugog reda i informacije povezane s krivotvorenjem isprava; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva EBCGA da razvije programe osposobljavanja i održi tečajeve osposobljavanja za službenike graničnog nadzora usmjerene na jačanje provjera u relevantnim bazama podataka na vanjskim granicama i na potporu provedbi zajedničkih pokazatelja rizika; |
| --- | --- |

141.

Informacije s bojišta

| 142. | pozdravlja sudjelovanje Europola u jedinici za provedbu zakona u sklopu operacije Gallant Phoenix (OGP) u Jordanu pod vodstvom SAD-a, pri čemu Europol obrađuje informacije prikupljene s bojišta (i, ako je to moguće, utvrđuje identitet žrtava) i razmjenjuje ih putem uspostavljenih kanala i postupaka s tijelima za provedbu zakona u državama članicama preko nacionalnih jedinica Europola; poziva na puni pristup Europolu OGP-u; |
| --- | --- |

142.

| 143. | potiče sve relevantne dionike da razviju pristupe koji bi omogućili prijenos i razmjenu informacija s bojišta, u onoj mjeri u kojoj je to dopušteno zakonom te uz nužna jamstva poput zaštite izvora, i da te informacije unose u relevantne baze podataka kako bi te informacija na vrijeme bile za granične kontrole na vanjskim granicama EU-a; poziva i na to da se te informacije dijele i u svrhe kaznenih istraga i progona; |
| --- | --- |

143.

Operacija Sophia

| 144. | pozdravlja uspostavu pilot-projekta jedinice za informiranje o kriminalu u sklopu operacije EUNAVFOR MED Sophia, čiji članovi potječu iz relevantnih tijela država članica za provedbu zakona, Frontexa i Europola, kako bi se unaprijedilo dijeljenje informacija među njima; |
| --- | --- |

144.

Financiranje terorizma

| 145. | pozdravlja donošenje novih pravnih mjera na europskoj razini za borbu protiv financiranja terorizma; poziva države članice da u potpunosti provedu sve europske direktive protiv pranja novca i sve instrumente za borbu protiv pranja novaca i financiranja terorizma; poziva Komisiju da zajamči da su ti instrumenti propisno preneseni i funkcionalni; |
| --- | --- |

145.

| 146. | potiče države članice i treće zemlje da bez odgode, djelotvorno i u potpunosti provedu zaključke donesene na konferenciji „No money for terror” koja je održana u travnju 2018. u Parizu, kao i preporuke FATF-a i međunarodne standarde za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma te širenja oružja, koje je FATF donio u veljači 2012. („revidirane preporuke FATF-a”); poziva Komisiju i države članice da podrže treće zemlje u provedbi tih preporuka osiguravanjem tehničke pomoći i razmjene dobrih praksi; |
| --- | --- |

146.

| 147. | poziva one države članice koje još nisu ratificirale Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma da je ratificiraju i prenesu u svoje zakonodavstvo; |
| --- | --- |

147.

| 148. | pozdravlja metodologiju koju je Komisija predstavila u vezi s trećim zemljama visokog rizika koje predstavljaju prijetnju financijskom sustavu EU-a; poziva Komisiju da primijeni tu metodologiju, a posebno da uspostavi popis EU-a na kojem će se nalaziti visokorizične treće zemlje u pogledu pranja novca, na temelju neovisne, objektivne i transparentne procjene koju bi trebalo provesti što je prije moguće; |
| --- | --- |

148.

| 149. | poziva države članice da pojačaju nadzor nad organizacijama za koje se sumnja da sudjeluju u nezakonitoj trgovini, krijumčarenju, krivotvorenju i prijevarama putem uspostave zajedničkih istražnih timova s Europolom; |
| --- | --- |

149.

| 150. | veoma je zabrinut zbog razmjera nezakonitih tržišta duhanom u EU-u, od kojih se prihod možda upotrebljava za financiranje terorizma, uključujući prijevarama povezanima s trošarinama; poziva države članice da razmotre ratifikaciju i provedbu Protokola WTO-a o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (WHO FCTC); |
| --- | --- |

150.

| 151. | pozdravlja Prijedlog uredbe o uvozu kulturnih dobara; poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo za pouzdan sustav praćenja umjetnina i antikviteta koji ulaze na tržište EU-a, posebno za predmete koji dolaze iz sukobima pogođenih i visokorizičnih zemalja s popisa Komisije, kao i od organizacija, skupina ili pojedinaca uvrštenih na teroristički popis EU-a; vjeruje da bi tu inicijativu trebalo podržati uspostavom standardizirane dozvole bez koje bi trgovina takvim predmetima bila nezakonita i putovnice za izvoz za svaki predmet; smatra da bi trebalo razviti digitalne alate za provjeru vjerodostojnosti tih dokumenata; smatra da bi trgovci umjetninama trebali sustavno održavati sveobuhvatan registar antikviteta koji su na prodaju; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva države članice da za poduzeća koja trguju umjetninama i pohranjuju ih („freeports”) uvedu obvezu prijave svih sumnjivih transakcija, te da za vlasnike poduzeća koja trguju umjetninama i antikvitetima i pohranjuju ih, a koji su upleteni u krijumčarenje takve robe propišu učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne, uključujući kaznene mjere u slučajevima u kojima je to potrebno; |
| --- | --- |

152.

| 153. | pozdravlja donošenje novih pravila u vezi s kontrolom gotovine koja se unosi u Europsku uniju ili iznosi iz Europske unije (21) i poziva na njihovu brzu primjenu; poziva Komisiju da ocijeni bi li područje primjene te uredbe trebalo obuhvaćati drugu imovinu, je li postupak objavljivanja za gotovinu bez pratnje svrsishodan i je li u budućnosti potrebno preispitati prag za gotovinu bez pratnje; |
| --- | --- |

153.

| 154. | poziva države članice na veću razinu suradnje s analitičkim projektom Europola FURTUM i da, u skladu sa zahtjevima iz Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2347(2017) od 24. ožujka 2017., osigura namjensko osoblje za carinska tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva, kao i za državna odvjetništva, te učinkovite alate i odgovarajuće osposobljavanje u suradnji sa Svjetskom carinskom organizacijom i INTERPOL-om; |
| --- | --- |

154.

| 155. | poziva Komisiju da zajedno s državama članicama i međunarodnim partnerima razvije načine za ciljano praćenje financijskih tokova i identifikaciju korisnika elektroničkih novčanika, virtualnih valuta i kartica s unaprijed uplaćenim sredstvima, platformi za skupno financiranje i sustava za plaćanje preko interneta i mobilnih telefona u policijskim ili pravosudnim istragama; poziva države članice da reguliraju IVTS, ističući da cilj nije pooštravanje mjera protiv tradicionalnih neformalnih prijenosa novca, nego nezakonite trgovine koja uključuje organizirani kriminal, terorizam ili industrijsku/komercijalnu dobit koja potječe od „prljavog novca”; poziva na to da se naglasak stavi na virtualne valute i financijsku tehnologiju te na razmatranje mogućnosti proširivanja sankcija i na one koji skupno financiranje putem društvenih mreža zlorabe za prikupljanje sredstava u terorističke svrhe; poziva države članice da potiču poduzeća koja se bave kriptovalutama da upotrebljavaju alate za analizu u procjeni potencijalnih nezakonitih aktivnosti u vezi s adresama odredišta i primatelja i da zajamče da u cijelosti primjenjuju propise o sprečavanju pranja novca kada korisnici mijenjaju kriptovalute za stvarne valute; |
| --- | --- |

155.

| 156. | poziva Komisiju da iznese zakonodavni prijedlog u kojemu bi se zahtijevale obvezna registracija i identifikacija za financijske transakcije putem poduzeća za prijenos novca; |
| --- | --- |

156.

| 157. | poziva Komisiju da procijeni mogućnost regulacije alternativnih sustava doznaka, na primjer uvođenjem obvezne registracije ili režima dozvola za brokere uz dužnost jasnog i preciznog vođenja evidencije; |
| --- | --- |

157.

| 158. | izražava zabrinutost zbog nedavnih spoznaja o povećanim aktivnostima pranja novca velikih razmjera kao izvoru financiranja terorizma (22) kroz neke bankovne institucije u europodručju; poziva na uspostavu sustava Europske unije za praćenje financiranja terorizma (TFTS) usmjerenog na transakcije pojedinaca povezanih s terorizmom i financiranjem terorizma unutar jedinstvenog područja plaćanja u eurima, pri čemu bi trebalo zajamčiti ravnotežu između sigurnosti i osobnih sloboda; ističe da bi se na taj unutareuropski sustav primjenjivali europski standardi o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

158.

| 159. | potiče na bolju suradnju i razmjenu informacija u pogledu borbe protiv financiranja terorizma među obveznicima, financijsko-obavještajnim jedinicama i nadležnim tijelima; poziva države članice da osiguraju da njihove financijsko-obavještajne jedinice, bez obzira na svoju namjenu, imaju neograničen pristup financijskim informacijama s ciljem učinkovite borbe protiv financiranja terorizma; poziva na bolje usklađivanje statusa i funkcija europskih financijsko-obavještajnih jedinica; pozdravlja Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela (23); poziva na bolju i punu razmjenu informacija i suradnju između Europola, Eurojusta i trećih zemalja u vezi s financiranjem terorizma; poziva na brzo donošenje nacrta direktive o pristupu tijela za izvršavanje zakonodavstva financijskim informacijama i o razmjeni informacija među financijsko-obavještajnim jedinicama; |
| --- | --- |

159.

| 160. | potiče države članice na dodjelu većih sredstava nacionalnim financijsko-obavještajnim jedinicama; potiče države članice na bolje korištenje neformalne mreže europskih financijsko-obavještajna jedinica (FIU.net) i da preko Europola dodatno razviju kapacitete te mreže kako bi se mogao iskoristiti njezin puni potencijal i prevladali trenutačni problemi u suradnji te kako bi se olakšala ručna obrada bilateralnih zahtjeva i pritom očuvala autonomija i neovisnost financijsko-obavještajnih jedinica; smatra da bi, ako se jačanje mreže FIU.net pokaže nedostatnim, mogla biti nužna uspostava financijsko-obavještajne jedinice EU-a radi koordinacije, pomoći i podrške financijsko-obavještajnim jedinicama država članica u prekograničnim slučajevima; |
| --- | --- |

160.

| 161. | naglašava važnost poboljšane interakcije i razmjene informacija između istražnih tijela i privatnog sektora, osobito obveznika iz Direktive EU-a o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, kako bi se otklonili nedostaci koji nastaju zbog razdvojenih i nepotpunih informacija u izvješćima o sumnjivim transakcijama; poziva Komisiju i državne članice na razvoj namjenskih foruma za razmjenu financijskih informacija, među ostalim o korištenju virtualnih valuta i uključujući privatni sektor, sigurnim putovima u skladu sa standardima EU-a o zaštiti podataka; podsjeća da bi Europol u tom pogledu mogao imati važnu ulogu; |
| --- | --- |

161.

| 162. | poziva na organizaciju specijalizirane obuke za tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudna tijela državna članica u vezi s metodama i razvojem događaja u financiranju terorizma, kako bi se povećao kapacitet u državama članicama za istragu nezakonitih aktivnosti, među ostalim i u pogledu virtualnih valuta; naglašava da bi se tom obukom trebala osigurati standardna razina stručnosti u području operativne provedbe zakona u cijelom EU-u, tako da određene države članice ne zaostaju; ističe važnost provođenja procjena rizika aktivnosti povezanih s virtualnim valutama na razini EU-a i usklađivanja inicijativa za istragu kako bi se rezultati tih procjena upotrijebili za razvoj kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih strategija za regulatorne pristupe i pristupe provedbe zakona; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ističe ključnu važnost financijsko-obavještajnih i poreznih informacija u borbi protiv terorizma; žali zbog toga što se u nekoliko država članica agencije za sprečavanje pranja novca i financiranje terorizma nalaze među obavještajnim službama koje dobivaju najmanje financijskih sredstava; poziva države članice da znatno ojačaju svoje ljudske i financijske resurse u području kaznenih istraga i progona u cilju borbe protiv utaje poreza i poreznih prijevara kojima bi se mogle financirati kriminalne ili terorističke aktivnosti; |
| --- | --- |

163.

Zaštita kritične infrastrukture

| 164. | poziva one države članice koje još nisu uspostavile nacionalne programe za zaštitu kritične infrastrukture usmjerene na rješavanje pitanja utvrđenih u komunikaciji Komisije iz 2006. o Europskom programu za zaštitu kritične infrastrukture da to učine, posebno s obzirom na potencijalne ranjivosti; smatra da bi Europski program za zaštitu kritične infrastrukture trebalo revidirati i ažurirati; |
| --- | --- |

164.

| 165. | podsjeća na to da su i osjetljivi podatci i sustavu u kojima su oni pohranjeni dio kritične infrastrukture država članica i da ih stoga treba na odgovarajući način zaštititi od kibernapada (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | pozdravlja akcijski plan Komisije za potporu zaštiti javnih prostora i potiče države članice na razmjenu najboljih praksi i uspostavu mreža za suradnju između aktera iz javnog i privatnog sektora, kada je to potrebno; |
| --- | --- |

166.

| 167. | potiče suzakonodavce da za novo razdoblje VFO-a uspostave instrument na tragu dosadašnjeg Instrumenta za policijsku suradnju Fonda za unutarnju sigurnost (ISF Police), s barem sličnim razinama financiranja; |
| --- | --- |

167.

| 168. | poziva na jačanje uloge Informacijske mreže za uzbunjivanje u vezi s kritičnom infrastrukturom (CIWIN); |
| --- | --- |

168.

| 169. | zahtijeva da označivanje europskih kritičnih infrastruktura s učinkom na više od jedne države članice slijedi multilateralni postupak u koji su uključene sve potencijalno obuhvaćene države članice; |
| --- | --- |

169.

| 170. | poziva države članice da uspostave nacionalne multidisciplinarne centre za odgovore na krizne situacije, namijenjene koordinaciji i odgovoru na hitne situacije u slučajevima napada ili incidenata; poziva da se ti centri koriste aranžmanima EU-a za integrirani politički odgovor na krize (IIPCR), posebno trima ključnim instrumentima, odnosno središnjom kontaktnom točkom IPCR 24/7, internetskom platformom IPCR-a i integriranim izvješćima za osvješćivanje i analizu situacije (ISAA); |
| --- | --- |

170.

| 171. | traži od Komisije da uspostavi popis nacionalnih centara i mehanizama za odgovore na krizu; |
| --- | --- |

171.

| 172. | potiče Komisiju da nastavi razrađivati i širiti smjernice za države članice u pogledu zaštite javnih prostora, kako je najavljeno u akcijskom planu za potporu zaštiti javnih prostora; |
| --- | --- |

172.

| 173. | poziva na reviziju Direktive 2008/114/EZ, kako bi se: donijela slična pravila i procedure za „operatore ključnih usluga” kao u Direktivi NIS; zajamčilo da se označivanje europske kritične infrastrukture provede na osnovi analize sustava koji podupiru vitalne i prekogranične usluge, a ne usko sektorskog pristupa, i da se pritom uzme u obzir važnost kibersigurnosti; omogućilo Komisiji da objekte za pružanje paneuropskih usluga označi europskom kritičnom infrastrukturom; uzele u obzir postojeće međuovisnosti; uvela obveza izvješćivanja o incidentima za javne i privatne operatere kritične infrastrukture, ispitivala otpornost na stres, pružilo odgovarajuće osposobljavanje u određenim kontaktnim točkama i utvrdili zahtjevi u pogledu kvalitete plana kontinuiteta poslovanja, uključujući operativne planove, u slučaju incidenta ili napada; |
| --- | --- |

173.

| 174. | preporučuje da se privatni sektor uključi u izradu programa za zaštitu kritične infrastrukture i lakih meta, među ostalim i u pogledu kibersigurnosti; ističe potrebu za razvojem javno-privatnih dijaloga u tu svrhu i za razvojem nacionalne i lokalne otpornosti; |
| --- | --- |

174.

| 175. | poziva Komisiju da predloži inicijativu za europsku certifikaciju privatnih zaštitarskih društava u cilju definiranja zahtjeva i uvjeta u skladu s kojima one mogu djelovati unutar kritične infrastrukture; |
| --- | --- |

175.

| 176. | ističe potrebu za izradom strategija za učinkovit odgovor koje bi uključivale jasne komunikacijske kanale u slučaju napada, posebno za timove za neposredan odgovor, kako bi se smanjio broj žrtava i poboljšalo upravljanje situacijom a negativan učinak na javnost sveo na najmanju moguću mjeru; potiče države članice da pojačaju provedbu mehanizama koji su već uspostavljeni na europskoj razini; |
| --- | --- |

176.

| 177. | poziva na brzo donošenje revizije Mehanizma Unije za civilnu zaštitu kako bi se poboljšale prevencija i razina pripremljenosti te razmjena informacija na razini EU-a i sposobnost država članica da se suoče s različitim vrstama katastrofa; |
| --- | --- |

177.

| 178. | poziva Komisiju da provede evaluaciju opcija i povezanih učinaka za uspostavu sustava kojim bi se omogućila provjera identiteta osoba koje iznajmljuju vozila, zrakoplove i plovila; |
| --- | --- |

178.

| 179. | pozdravlja prekograničnu vježbu Belgije i Nizozemske za poboljšanje zaštite lakih meta od terorističkih napada, koja se održala u lipnju 2017.; napominje da je tu vježbu financirala Komisija u cilju mjerenja funkcija pripravnosti i upravljanja krizom u situaciji u kojoj se dva napada odvijaju istodobno u dvjema različitim zemljama; poziva i ostale državne članice na provođenje sličnih vježbi; smatra da EU može ponuditi okvir potpore za takav oblik suradnje, osobito u područjima poput medicinske skrbi (Europska zdravstvena jedinica), javne sigurnosti (Odbor za zdravstvenu sigurnost) ili protokola za dekontaminaciju, kao i koordiniranja posebnih interventnih jedinica iz nacionalnih policijskih odreda i odreda za zaštitu građana; |
| --- | --- |

179.

| 180. | poziva da se u zakonodavstvu u području terorizma i strategijama zaštite, otpornosti i odgovora u slučaju napada na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uzmu u obzir posebne potrebe i stanja ranjivih osoba kao što su osobe s invaliditetom i maloljetnici; nadalje poziva na uključivanje osoba s invaliditetom i njihovih predstavničkih organizacija u donošenje odluka koje utječu na njih; |
| --- | --- |

180.

Prekursori eksploziva

| 181. | primjećuje da su regulirane tvari i smjese za prekursore eksploziva dostupne teroristima; stoga pozdravlja prijedlog uredbe o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva iz travnja 2018.; |
| --- | --- |

181.

| 182. | poziva na uspostavu europskog sustava dozvola za specijalizirane kupce koji bi se razlikovali od opće javnosti, koja bi obvezivala gospodarske subjekte da se registriraju kako bi im se zakonski dopustila proizvodnja, distribucija ili prodaja tvari, ili smjesa koje sadržavaju te tvari, navedenih u prilozima; poziva države članice da uspostave sustave inspekcije radi utvrđivanja nesukladnosti gospodarskih subjekata s uredbom; |
| --- | --- |

182.

| 183. | pozdravlja procjenu učinka Uredbe (EU) br. 98/2013 o prekursorima eksploziva i potiče suzakonodavce da za prijedlog uredbe 2018/0103(COD) ocijene postupak obvezne razmjene informacija; poziva nadležna tijela za nadzor tržišta da pojačaju svoje aktivnosti nadzora za prekursore eksploziva jer očigledno imaju potencijal negativnog utjecaja na javnu sigurnost; |
| --- | --- |

183.

| 184. | poziva carinska tijela da u suradnji s tijelima za provedbu zakona i na temelju informacija od Europola i iz drugih sustava za analizu podataka, da poboljšaju praćenje nezakonitih kupnji prekursora eksploziva putem interneta, provjerom koja se temelji na informacijama trgovca o paketu prije nego što roba stigne u EU ili prije nego što ga napusti, i da se pritom koriste i sustavom upravljanja rizikom u carinskim pitanjima (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | poziva Komisiju da zajedno s poduzećima radi na promicanju smjernica za internetska tržišta u pogledu sigurnosti prodaje prekursora eksploziva kako bi se kupnja određenih tvari ograniči na profesionalne korisnike i da dodatno razradi pravila o prodaji ograničenih proizvoda utvrđivanjem dopuštenih razina količine i čistoće; |
| --- | --- |

185.

| 186. | poziva na jedinstveno korištenje standardiziranih konvencija o nazivlju, čime bi se gospodarskim subjektima i internetskim tržištima omogućilo da identificiraju kemikalije oglašene na njihovim stranicama; poziva stoga internetska tržišta da provjeravaju objave s pomoću tih standardiziranih popisa ključnih riječi, kako bi pratilo stavljanje u prodaju reguliranih tvari; |
| --- | --- |

186.

| 187. | poziva Komisiju da razmotri uspostavu zajedničkih kriterija za izdavanje licenci usklađivanjem uvjeta za odobravanje i odbijanje zahtjeva te olakšavanjem uzajamnog priznavanja među državama članicama; |
| --- | --- |

187.

Nezakonito oružje

| 188. | poziva na brzu i djelotvornu provedbu direktive o nabavi i posjedovanju vatrenog oružja kako bi se maksimalno učinkovito kontrolirale njegova prodaja i uporaba te spriječilo krijumčarenje oružja te povezane opreme i alata unutar EU-a i izvan njega; poziva na uklanjanje trenutačnih nedostataka u zakonodavstvu o vatrenom oružju, na primjer provedbom mjera za zaustavljanje optjecaja oružja s manevarskim streljivom koje je lako prepraviti, revolvera Flobert, signalnih i plinskih pištolja i sličnog oružja; |
| --- | --- |

188.

| 189. | poziva države članice da donesu programe za predaju vatrenog oružja i municije prilagođene posebnom kontekstu nezakonitih tržišta oružjem; poziva na djelotvorno kažnjavanje nezakonitog posjedovanja vatrenog oružja i trgovanja njime; poziva na strogu i pažljivu provedbu Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme; |
| --- | --- |

189.

| 190. | podržava reviziju akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonitog gomilanja malog i lakog oružja te trgovanja njime (SALW) kako bi se uzeo u obzir novi sigurnosno-politički kontekst i razvoj u projektima i tehnologiji toga oružja koji utječe na mogućnost suzbijanja te prijetnje; |
| --- | --- |

190.

| 191. | smatra da bi države članice trebale usvojiti pristup „istraži pištolj” i za to koristiti specijalizirane jedinice za provedbu zakona čija je namjena da pronađu sudionike i mreže uključene u tu vrstu krijumčarenja, uz provjeravanje raznih nacionalnih balističkih baza podataka; |
| --- | --- |

191.

| 192. | podsjeća na to da je Komisija donijela izvješće o evaluaciji Uredbe (EU) br. 258/2012 kojom se uspostavljaju pravila za odobrenje izvoz, uvoz i provoza oružja koje nije za vojnu uporabu, sa zaključkom da je Uredba i dalje nužna, ali je njezina učinkovitost ograničena nedovoljnom preciznošću nekih odredbi i složenom interakcijom s drugim zakonodavnim instrumentima EU-a; potiče tijela za kazneni progon država članica na uspostavu specijaliziranih policijskih timova za borbu protiv nezakonitog krijumčarenja vatrenog oružja, koji će raspolagati s dovoljno osoblja, stručnog znanja i opreme; |
| --- | --- |

192.

| 193. | potiče države članice da razmotre moguća ograničenja u pogledu nošenja noževa bez valjanog razloga, zabranu posebno opasnih noževa kao što su zombie ili leptir noževi, kao i provedbu tih mjera na internetskim tržištima; |
| --- | --- |

193.

Vanjska dimenzija

| 194. | potiče EU i države članice da provode mjere na globalnoj razini radi rješavanja dugotrajnih sukoba koji destabiliziraju cijele regije, potiču ciklus nasilja i patnje te nažalost potiču mnoge terorističke narative; |
| --- | --- |

194.

| 195. | poziva na pojačanu suradnju EU-a sa susjednim zemljama, a posebice sa zemljama provoza i odredišta stranih boraca, u području borbe protiv terorizma; smatra da EU mora zadržati globalan pristup u borbi protiv terorizma, osobito se usmjeravajući na suradnju s ključnim trećim zemljama na temelju jasno definiranih prioriteta; |
| --- | --- |

195.

| 196. | smatra da je borba protiv terorizma područje koje zahtijeva konkretno stručno znanje; stoga poziva na snažniju profesionalizaciju mreže EU-a u tom području, osobito na način da se operativnom osoblju iz država članica za borbu protiv terorizma omogući da se bolje i u duljem razdoblju integriraju u strukturu EU-a, a ne da djeluju samo u okviru jednog zadatka u delegaciji EU-a; smatra da bi se upućivanjem osoblja u institucije EU-a povećalo stručno znanje i primjena vještina u području borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

196.

| 197. | poziva Komisiju da ojača potporu naporima trećih zemalja, osobito susjednih zemalja, da suzbiju kriminal i krijumčarenje kao izvor financiranja terorizma i da pojača veze s njima kako bi se ubrzalo zamrzavanje imovine; međutim, zabrinut je zbog toga što zakonodavstvo protiv terorizma u nekim partnerskim zemljama EU-a ima preširoko područje primjene i zloupotrebljava se za suzbijanje mirnog izražavanja neslaganja; upozorava da bi kriminalizacija miroljubivog izražavanja legitimnog nezadovoljstva mogla dovesti do radikalizacije; smatra da bi EU trebao snažno ulagati u mjere za rješavanje temeljnih uzroka terorizma u trećim zemljama; snažno podržava vanjske programe za suzbijanje ekstremizma u zatvorima, programe suradnje s vjerskim vođama i zajednicama, međureligijske dijaloge i forume te općenito sve oblike programa za mirenje koji smiruju napetosti među zajednicama i sprečavaju sektaške politike, osobito ekonomskim, socijalnim i obrazovnim mjerama; |
| --- | --- |

197.

| 198. | poziva države članice da se u potpunosti koriste analizama obavještajnih podataka o borbi protiv terorizma koje pruža Obavještajni i situacijski centar Europske unije (EU INTCEN); poziva Komisiju da Obavještajnom i situacijskom centru Europske unije (EU INTCEN) da jasni mandat da se izravno poveže s analitičarima u delegacijama EU-a kako bi se poboljšao protok relevantnih informacija u središnji obavještajni sustav EU-a; |
| --- | --- |

198.

| 199. | poziva na to da se pojača suradnja i utvrdi gdje postoji sinergija između misija i operacija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te mjera Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove (PUP); |
| --- | --- |

199.

| 200. | poziva na pojednostavnjivanje sustava mjera ograničavanja EU-a kako bi taj sustav postao učinkovit alat u području borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

200.

Žrtve terorizma

| 201. | poziva Komisiju da uspostavi koordinacijski centar EU-a za žrtve terorizma (CCVT), koji bi pružao pravodobnu i primjerenu potporu tijekom krize u slučaju napada u jednoj ili više država članica; smatra da bi uloga CCVT-a među ostalim trebala biti pružanje hitne pomoći žrtvama iz druge države članice i pružanje stručnih znanja na razini EU-a promicanjem razmjene znanja, protokola i najbolje prakse; naglašava da je potrebno proširiti mjere potpore i zaštite na neizravne žrtve kao što su članovi obitelji žrtava, očevici i osobe koje prve reagiraju na licu mjesta; |
| --- | --- |

201.

| 202. | smatra da bi CCVT, jednom kad se uspostavi, mogao prikupljati statističke podatke i pomagati i koordinirati uspostavu registara žrtava terorizma u državama članicama i na europskoj razini koji bi bili u potpunosti usklađeni sa zakonodavstvom o zaštiti podataka, posebno u pogledu prava osoba čiji se podaci obrađuju i načela ograničenja svrhe; smatra da bi taj centar također trebao istražiti i promicati najbolje prakse, primjerice uspostavu protokola, kako bi se: (1) pružila inicijalna emocionalna pomoć žrtvama terorizma; (2) pružila daljnja psihološka i emocionalna potpora žrtvama terorizma; (3) izbjegla sekundarna viktimizacija tijekom sudskih ili birokratskih postupaka; (4) zajamčio djelotvoran pristup pravosuđu, posebno kad je riječ o napadima s transnacionalnim žrtvama; (5) potaknula dobra praksa u medijima u pogledu tema koje su osjetljive za žrtve terorizma i njihove obitelji; smatra da bi CCVT također mogao uspostaviti javni registar akreditiranih organizacija za potporu žrtvama koje bi bile dostupne za savjetovanje i poboljšanje pripremljenih protokola; poziva države članice da imenuju jedinstveno tijelo na nacionalnoj razini koje bi djelovalo kao nacionalna kontaktna točka jednom kada se osnuje CCVT; |
| --- | --- |

202.

| 203. | poziva Komisiju da uspostavi jedinstvenu internetsku platformu na svim jezicima EU-a za prava žrtava terorizma i potporu tim žrtvama, kojom bi upravljao CCVT, i s jedinstvenom kontaktnom točkom na nacionalnoj razini u svakoj državi članici, uključujući telefonsku liniju za pomoć; |
| --- | --- |

203.

| 204. | poziva Komisiju da donese zakonodavni prijedlog o žrtvama terorizma kojim bi se pružili konkretni odgovori na kratkoročne i dugoročne potrebe žrtava, uključujući opću definiciju statusa i prava žrtava terorizma te standardizirani obrazac za potraživanje naknade u kojem bi jasno bili naznačeni dužnosti i rokovi osiguravatelja; smatra da bi na nacionalnoj razini trebao postojati pojednostavljen postupak za automatsku naknadu žrtvama terorizma odmah nakon napada radi zadovoljenja njihovih hitnih potreba te da je pitanje daljnjih naknada potrebno ispitivati u redovitim intervalima na temelju procjene situacije u kojoj se žrtva nalazi; |
| --- | --- |

204.

| 205. | smatra da područje primjene zajedničke definicije žrtve terorizma mora obuhvaćati barem: 1) preminule osobe, 2) osobe koje su pretrpjele fizičku i/ili psihološku štetu, 3) osobe koji su pretrpjele otmice ili prijetnje, 4) bračnog druga preminule osobe ili osobu koja je s njom povezana istim afektivnim odnosom, što podrazumijeva i roditelje i djecu, djedove i bake te braću i sestre; |
| --- | --- |

205.

| 206. | poziva države članice da multidisciplinarne centre za odgovor na krize namijenjene koordinaciji i odgovoru na hitne situacije ovlaste za provedbu nacionalnih i lokalnih protokola povezanih s prioritetnom brzom identifikacijom žrtava, njihovom trenutačnom obradom te njihovim upućivanjem nadležnim službama; |
| --- | --- |

206.

| 207. | poziva države članice da se, u okviru nacionalne infrastrukture za odgovor na hitne situacije, pobrinu za sveobuhvatan odgovor na posebne potrebe žrtava terorizma neposredno nakon terorističkog napada i dokle god je to potrebno; smatra da bi države članice radi toga trebale uspostaviti jedinstveno i ažurirano web-mjesto sa svim relevantnim informacijama i centar za hitnu potporu žrtvama i članovima njihovih obitelji koji pružaju psihološku prvu pomoć i emocionalnu potporu, kako je navedeno u Direktivi (EU) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | naglašava da bi obavješćivanje obitelji žrtava trebali obavljati posebno osposobljeni stručnjaci, i to na dostojanstven, human i primjeren način, jamčeći pritom da mediji ne otkrivaju identitete žrtava bez prethodnog pristanka obitelji, te ističe da bi posebnu pozornost, poštovanje i prioritet trebalo dati postupanju s maloljetnicima; |
| --- | --- |

208.

| 209. | poziva na potpunu i efektivnu provedbu Direktive (EU) 2015/637 (25) kako bi se građanima EU-a zajamčila konzularna zaštita u trećim zemljama u kojima njihove države članice nemaju predstavništvo; naglašava da je sve veći broj europskih građana koji su terorističke napade doživjeli izvan svoje zemlje te stoga u skladu s Direktivom (EU) 2017/541 hitno poziva na uvođenje protokola u državama članicama kako bi se europskim građanima koji nisu državljani dotične države članice pomoglo u slučaju terorističkog napada; |
| --- | --- |

209.

| 210. | poziva države članice da zajamče da nužna pomoć žrtvama terorizma obuhvati i mjere kao što su prva pomoć, psihološka potpora, zaštita od sekundarne viktimizacije, pravna pomoć, djelotvoran pristup pravosuđu, gotovinski predujam kao pomoć za pokrivanje neposrednih troškova, certificirana skrb o djeci i pomoć u kućanstvu, programi poreznih olakšica te pomoć u pogledu prijevoza, u slučaju trajnog ili privremenog invaliditeta; |
| --- | --- |

210.

| 211. | poziva države članice da, uz potporu Komisije, zajamče odgovarajuće osposobljavanje stručnjaka u području posebnih potreba žrtava terorizma u svim relevantnim nacionalnim službama, osobito službama koje prve odgovaraju na poziv; ističe da će CCVT pomoći pri stručnom osposobljavanju, između ostalog i pripadnika policije, odvjetnika i drugog osoblja koje radi sa žrtvama, kao i s osiguravajućim društvima ili tijelima za naknadu štete; |
| --- | --- |

211.

| 212. | poziva države članice da uspostave pravne mehanizme kako bi se kriminaliziralo veličanje određenih terorističkih djela jer time vrijeđa žrtve i može doći do sekundarne viktimizacije povredom dostojanstva žrtava i nanošenjem štete njihovoj rehabilitaciji; |
| --- | --- |

212.

| 213. | traži od relevantnih institucija da uvedu zaštitne mjere kako bi se spriječila bilo kakva daljnja viktimizacija koja proizlazi iz poniženja i napada na lik žrtava koji dolaze iz dijelova društva povezanih s napadačem; |
| --- | --- |

213.

| 214. | traži od država članica da zabrane odavanje počasti osobama koje su pravomoćnom presudom proglašene krivima za terorističke aktivnosti; |
| --- | --- |

214.

| 215. | traži od država članica da obrate posebnu pozornost na žrtve ako one mogu biti izložene zlostavljanju ili strahu od ponovnog napada od strane socijalnog okruženja napadača; |
| --- | --- |

215.

| 216. | poziva države članice da osiguraju da žrtve seksualnog nasilja i drugih oblika teškog nasilja koje vrše teroristi Daiša izvan EU-a budu sigurne i da nemaju razloga za strah u EU-u; poziva države članice da pokrenu sudski postupak u pogledu tih slučajeva, čak i ako su zločini počinjeni izvan EU-a, i da uključe žrtve kao vrijedne svjedoke u sudskom postupku; |
| --- | --- |

216.

| 217. | poziva Komisiju da izmijeni odredbe o Fondu solidarnosti Europske unije kako bi bile uključene i naknade za žrtve velikih terorističkih napada radi pružanja potpore državama članicama kad je to potrebno te u prekograničnim slučajevima; |
| --- | --- |

217.

| 218. | poziva Komisiju da pokrene dijalog s državama članicama kako bi se smanjile velike razlike među financijskim naknadama koje se na nacionalnoj razini u svakoj državi članici dodjeljuju žrtvama terorističkih napada; |
| --- | --- |

218.

| 219. | poziva države članice da svim žrtvama terorizma zajamče pravo sudjelovanja u sudskim postupcima povezanima s terorističkim napadom koji se odnosi na njih te da uzmu u obzir specifičnu situaciju prekograničnih žrtava; traži od država članica da u kaznenim postupcima ne dođe do degradirajućih ili ponižavajućih kontakata između žrtava i napadača, odnosno okoline napadača; |
| --- | --- |

219.

| 220. | traži istaknutiju promociju Europskog dana sjećanja na žrtve terorizma koji se obilježava 11. ožujka; |
| --- | --- |

220.

Temeljna prava

| 221. | ističe da sigurnosne mjere, uključujući i one protuterorističke, i dalje treba provoditi u skladu s vladavinom prava, da se njima moraju poštovati temeljna prava i da one moraju biti donesene unutar jasnoga pravnog okvira; poziva stoga države članice i institucije EU-a da pri donošenju i primjeni protuterorističkih mjera poštuju temeljna prava i načela, uključujući i ona koja se odnose na privatnost i zaštitu podataka, slobodu mišljenja, izražavanja i vjeroispovijedi, ali i postupovna jamstva, poput pretpostavke nedužnosti, prava na pošteno suđenje i prava na informacije i nadzor od strane pravosudnih tijela, kao i da zajamče pojedinci raspolažu učinkovitim pravnim lijekovima za osporavanje svakog slučaja kršenja njihovih temeljnih prava, uključujući mogućnost sudske zaštite; |
| --- | --- |

221.

| 222. | poziva države članice i institucije EU-a da pri donošenju i primjeni mjera borbe protiv terorizma pronađu odgovarajuću ravnotežu između raznih temeljnih prava i potrebe za sigurnošću; u tom smislu smatra da je prednost potrebno dati zaštiti temeljnih ljudskih prava na život i sigurnost; |
| --- | --- |

222.

| 223. | ponovno ističe da međunarodno i regionalno pravo vezano za ljudska prava jasno nalažu da zemlje imaju i pravo i dužnost zaštite osoba pod njihovom nadležnošću od terorističkih napada kako bi se osiguralo poštovanje prava na život i sigurnost; podsjeća na to da suradnja EU-a s trećim zemljama u borbi protiv terorizma mora biti utemeljena na poštovanju međunarodnog prava u području ljudskih prava i humanitarnog prava, što se odnosi i na zabranu mučenja; |
| --- | --- |

223.

| 224. | poziva države članice da svim raspoloživim pravnim sredstvima odlučno zaustave sve vjerske ili političke prakse kojima se ograničavaju temeljna prava, dovodi do ugnjetavanja, potiče na seksualno nasilje i ostala teška nasilna kaznena djela ili potiče ekstremizam jer takvi postupci nisu obuhvaćeni slobodom vjeroispovijesti ili slobodom mišljenja; očekuje od država članica da donesu nedvosmisleni pravni okvir kojim se sucima onemogućuje blaže postupanje „iz kulturnih razloga” kad se radi o teškim djelima nasilja pa čak i mučenju i ubojstvu; |
| --- | --- |

224.

| 225. | poziva Komisiju i Agenciju za temeljna prava da razmotre izazove koji postoje u području protuterorističkih politika i da utvrde najbolje prakse u državama članicama, među ostalim i one kojima se uzima u obzir posebno stanje osjetljivih osoba, kao što su osobe s invaliditetom i maloljetnici; poziva Komisiju da u tom pogledu potiče razmjenu najboljih praksi i razvije smjernice; nadalje podsjeća na to da Parlament, Vijeće i Komisija imaju mogućnost, u kontekstu višegodišnjeg okvira Agencije za borbu protiv terorizma, od nje zatražiti mišljenja o protuterorističkim mjerama; |
| --- | --- |

225.

| 226. | poziva države članice da zajamče dostupnost nužnih mehanizama za zaštitu podataka u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a, uključujući odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu sigurnosti i povjerljivosti osobnih podataka; potiče države članice da pruže jasna pravila o tome tko može pristupiti kojim podatcima u sustavima, vode evidenciju o obavljanju uvida i otkrivanju te da zajamče pravo na pristup, ispravak, brisanje i ograničavanje podataka kao i pravo na naknadu i sudsku zaštitu; poziva Komisiju i Europskog nadzornika za zaštitu podataka na daljnji razvoj inovativne rješenja za zadanu privatnost; |
| --- | --- |

226.

| 227. | smatra da je za djelotvorne protuterorističke politike potreban robustan mandat svih javnih tijela uključenih u borbu protiv terorizma, kao i visoka razina javne potpore tim tijelima; ističe važnu ulogu nadzora u jačanju povjerenja i potpore javnosti; poziva države članice da uspostave nadzorne mehanizme za protuterorističke mjere kako bi se procijenio njihov učinak; poziva nadalje države članice da zajamče primjeren demokratski nadzor i javnu odgovornost svih sigurnosnih i obavještajnih službi, čuvajući pritom potrebnu razinu tajnosti; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  SL C 334, 19.9.2018., str. 189.

(2)  Studija o politikama Europske unije za borbu protiv terorizma: relevantnost, dosljednost i djelotvornost, koju je naručio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja Europskog parlamenta, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  izvješće Europola TE-SAT za 2017. (str. 14.).

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikalizacija se tumači kao složeni postupak kojim pojedinac ili skupina usvaja sve ekstremnije vjerske i/ili političke ideje/stajališta koja mogu dovesti do nasilnih radnji, uključujući počinjenje terorističkih djela. U skladu s dokumentima o politikama Komisije svako upućivanje na „radikalizaciju” treba shvatiti kao upućivanje na „radikalizaciju koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma”.

(7)  Govor povjerenice Jourove, zadužene za pravosuđe, potrošače i ravnopravnost spolova, na Konferenciji o radikalizaciji u zatvorima, u Bruxellesu 27. veljače 2018., http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en. htm

(8)  Europol, 6. rujna 2018.

(9)  Uredba (EU) 2017/458 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 u pogledu jačanja kontrola provjerom u relevantnim bazama podataka na vanjskim granicama (SL L 74, 18.3.2017., str. 1.).

(10)  SL C 366, 27.10.2017., str. 101.

(11)  Europol TE-SAT 2017., str. 10.

(12)  Europol TE-SAT 2017., str. 15.

(13)  Europol Te-SAT 2018., str. 9.

(14)  Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.).

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0229.

(16)  Izvješće Vijeća Europe od 22. rujna 2017. o „Kaznenom progonu i kažnjavanju zločina protiv čovječanstva ili mogućih genocida koje je počinio Daiš” (Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh).

(17)  SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

(18)  SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

(19)  Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

(20)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

(21)  Uredba (EU) 2018/1672 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o kontrolama gotovine koja se unosi u Uniju ili iznosi iz Unije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1889/2005 (SL L 284, 12.11.2018., str. 6.).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.).

(25)  Direktiva Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama te o stavljanju izvan snage Odluke 95/553/EZ (SL L 106, 24.4.2015., str. 1.).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Europska vanjska, sigurnosna i obrambena politika (članak 36. Ugovora o Europskoj uniji)

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. godišnje izvješće o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici,

| — | uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 21. i 36. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. koji je objavila Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OSCE), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975. koji je objavila Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OSCE),

| — | uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor,

| — | uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju o suradnji EU-a i NATO-a od 10. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku deklaraciju o suradnji EU-a i NATO-a od 10. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o političkoj odgovornosti (1),

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 7. lipnja 2017. naslovljenu „Strateški pristup otpornosti u vanjskom djelovanju EU-a” (JOIN(2017)0021),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0392/2018),

| A. | budući da od kraja hladnog rata sigurnosno okruženje EU-a nikada nije bilo nestabilnije, nepredvidljivije, složenije i nejasnije, suočeno s međudržavnim sukobima, prirodnim katastrofama, terorizmom, propalim državama, kibernetičkim napadima i hibridnim ratovanjem; budući da trenutačne politike EU-a više nisu dostatne da bi mogle promicati stabilno i prosperitetno susjedstvo; budući da EU ima sve veću odgovornost u osiguravanju vlastite sigurnosti, braneći pritom svoje vlastite interese i vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da od kraja hladnog rata sigurnosno okruženje EU-a nikada nije bilo nestabilnije, nepredvidljivije, složenije i nejasnije, suočeno s međudržavnim sukobima, prirodnim katastrofama, terorizmom, propalim državama, kibernetičkim napadima i hibridnim ratovanjem; budući da trenutačne politike EU-a više nisu dostatne da bi mogle promicati stabilno i prosperitetno susjedstvo; budući da EU ima sve veću odgovornost u osiguravanju vlastite sigurnosti, braneći pritom svoje vlastite interese i vrijednosti;

| B. | budući da vanjsko djelovanje EU-a ima izravan utjecaj na živote naših građana i unutar i izvan Europske unije, bilo pružanjem potpore miru, sigurnosti i stabilnosti u našem susjedstvu, sprječavanjem kriza prije njihova nastanka i upravljanjem njima kako bi se izbjegli negativni učinci prelijevanja ili potpomaganjem mirnog rješavanja sukoba; |
| --- | --- |

B.

budući da vanjsko djelovanje EU-a ima izravan utjecaj na živote naših građana i unutar i izvan Europske unije, bilo pružanjem potpore miru, sigurnosti i stabilnosti u našem susjedstvu, sprječavanjem kriza prije njihova nastanka i upravljanjem njima kako bi se izbjegli negativni učinci prelijevanja ili potpomaganjem mirnog rješavanja sukoba;

| C. | budući da je broj stanovnika EU-a u opadanju te se predviđa da će oko 2050. činiti samo 5 % svjetskog stanovništva u odnosu na 13 % 1960.; |
| --- | --- |

C.

budući da je broj stanovnika EU-a u opadanju te se predviđa da će oko 2050. činiti samo 5 % svjetskog stanovništva u odnosu na 13 % 1960.;

| D. | budući da se očekuje da će do 2050. polovina rasta svjetskog stanovništva biti zabilježeno u Africi, tj. 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; budući da će koncentracija tog rasta u nekim od najsiromašnijih zemalja dovesti do niza novih izazova koji će, ako se ne počnu rješavati već sada, imati pogubne učinke i na te zemlje i na Uniju; |
| --- | --- |

D.

budući da se očekuje da će do 2050. polovina rasta svjetskog stanovništva biti zabilježeno u Africi, tj. 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih ljudi na planetu; budući da će koncentracija tog rasta u nekim od najsiromašnijih zemalja dovesti do niza novih izazova koji će, ako se ne počnu rješavati već sada, imati pogubne učinke i na te zemlje i na Uniju;

| E. | budući da se očekuje da će Kina, SAD i Indija do 2050. biti vodeće svjetske gospodarske sile s još većim političkim utjecajem, dok u dugoročnoj preraspodjeli gospodarske i političke snage ni jedna država članica EU-a neće biti u skupini najvećih svjetskih gospodarstava te će se stoga Unija suočavati s dubinski izmijenjenom raspodjelom snaga, što će iziskivati nove napore za jačanje postojećih institucija globalnog upravljanja; |
| --- | --- |

E.

budući da se očekuje da će Kina, SAD i Indija do 2050. biti vodeće svjetske gospodarske sile s još većim političkim utjecajem, dok u dugoročnoj preraspodjeli gospodarske i političke snage ni jedna država članica EU-a neće biti u skupini najvećih svjetskih gospodarstava te će se stoga Unija suočavati s dubinski izmijenjenom raspodjelom snaga, što će iziskivati nove napore za jačanje postojećih institucija globalnog upravljanja;

| F. | budući da je novi svjetski poredak sve više obilježen asimetrijom, s brojnim nedržavnim akterima koji su proširili svoj utjecaj tijekom proteklog desetljeća – od nevladinih organizacija koje se zalažu za ljudska prava, poštenu trgovinu i održivo upravljanje prirodnim resursima, do transnacionalnih korporacija koje utječu na politiku vlada i aktivista na društvenim medijima koji pozivaju na demokratske promjene; budući da međunarodne skupine organiziranog kriminala i terorističke organizacije pokušavaju potkopati demokratska načela; budući da multilateralizam, koji Europa snažno zagovara, sve više dolazi u pitanje, međutim, ni jedan novi državni ili nedržavni subjekt ne može nametnuti nepobitnu viziju svijeta; |
| --- | --- |

F.

budući da je novi svjetski poredak sve više obilježen asimetrijom, s brojnim nedržavnim akterima koji su proširili svoj utjecaj tijekom proteklog desetljeća – od nevladinih organizacija koje se zalažu za ljudska prava, poštenu trgovinu i održivo upravljanje prirodnim resursima, do transnacionalnih korporacija koje utječu na politiku vlada i aktivista na društvenim medijima koji pozivaju na demokratske promjene; budući da međunarodne skupine organiziranog kriminala i terorističke organizacije pokušavaju potkopati demokratska načela; budući da multilateralizam, koji Europa snažno zagovara, sve više dolazi u pitanje, međutim, ni jedan novi državni ili nedržavni subjekt ne može nametnuti nepobitnu viziju svijeta;

| G. | budući da je globalizacija povećala međuovisnost, a odluke donesene u Pekingu ili Washingtonu imaju izravan učinak na naše živote; budući da je, s druge strane, međuovisnost dovela do stvaranja globalnog javnog mišljenja o potrebi donošenja transnacionalnih rješenja za transnacionalne probleme te potrebi da multilateralne organizacije poboljšaju globalno upravljanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je globalizacija povećala međuovisnost, a odluke donesene u Pekingu ili Washingtonu imaju izravan učinak na naše živote; budući da je, s druge strane, međuovisnost dovela do stvaranja globalnog javnog mišljenja o potrebi donošenja transnacionalnih rješenja za transnacionalne probleme te potrebi da multilateralne organizacije poboljšaju globalno upravljanje;

| H. | budući da gotovo jedna četvrtina svjetskog stanovništva živi u nestabilnim državama ili društvima; budući da takve države ili društva sve više postaju plodno tlo za socioekonomsku nejednakost koja, zajedno s klimatskim promjenama, predstavlja neposredan izazov za stabilnost, demokraciju i mir; |
| --- | --- |

H.

budući da gotovo jedna četvrtina svjetskog stanovništva živi u nestabilnim državama ili društvima; budući da takve države ili društva sve više postaju plodno tlo za socioekonomsku nejednakost koja, zajedno s klimatskim promjenama, predstavlja neposredan izazov za stabilnost, demokraciju i mir;

| I. | budući da su težnju Unije da preuzme vodstvo i utjecaj na svjetskoj razini ugrozili financijska kriza, njezino upravljanje nezapamćenom migracijskom i izbjegličkom krizom, sve veća pojava euroskepticizma, širenje kriza u bližem susjedstvu, nedostatak dosljednosti u vanjskoj politici, porast skepticizma u europskom javnom mišljenju o uporabi sile u inozemstvu i nedostatak učinkovite strateške autonomije EU-a, što je dovelo do tendencije da se na događaje reagira, a ne da se na njih utječe; budući da je unatoč tome EU i dalje svjetski predvodnik kada je riječ o regulatornim standardima; |
| --- | --- |

I.

budući da su težnju Unije da preuzme vodstvo i utjecaj na svjetskoj razini ugrozili financijska kriza, njezino upravljanje nezapamćenom migracijskom i izbjegličkom krizom, sve veća pojava euroskepticizma, širenje kriza u bližem susjedstvu, nedostatak dosljednosti u vanjskoj politici, porast skepticizma u europskom javnom mišljenju o uporabi sile u inozemstvu i nedostatak učinkovite strateške autonomije EU-a, što je dovelo do tendencije da se na događaje reagira, a ne da se na njih utječe; budući da je unatoč tome EU i dalje svjetski predvodnik kada je riječ o regulatornim standardima;

| J. | budući da su neke zapadne demokracije postale ranjivije, protekcionistički nastrojene i sve zatvorenije te sve više naginju ekstremizmu u vrijeme kada je multilateralna suradnja jedini način da se pronađe učinkoviti odgovor na globalne izazove; budući da sile poput Kine ili Rusije nastoje popuniti taj vakuum te žele osporiti, a ne prihvatiti postojeći način globalnog upravljanja koji se temelji na međunarodnom pravu; budući da navedene zemlje imaju drukčiji pristup razvojnoj suradnji koji ne ovisi o poboljšanjima u pogledu vladavine prava ili drugim demokratskim reformama; |
| --- | --- |

J.

budući da su neke zapadne demokracije postale ranjivije, protekcionistički nastrojene i sve zatvorenije te sve više naginju ekstremizmu u vrijeme kada je multilateralna suradnja jedini način da se pronađe učinkoviti odgovor na globalne izazove; budući da sile poput Kine ili Rusije nastoje popuniti taj vakuum te žele osporiti, a ne prihvatiti postojeći način globalnog upravljanja koji se temelji na međunarodnom pravu; budući da navedene zemlje imaju drukčiji pristup razvojnoj suradnji koji ne ovisi o poboljšanjima u pogledu vladavine prava ili drugim demokratskim reformama;

| K. | budući da je Zajednički sveobuhvatni akcijski plan (ZSAP) s Iranom važno multilateralno postignuće prema stabilnom i mirnom Bliskom istoku; budući da je odluka predsjednika Trumpa o povlačenju iz nuklearnog sporazuma s Iranom i uvođenju sekundarnih sankcija europskim poduzećima koja posluju s Iranom vrijedna osude te podriva europsku gospodarsku suverenost, što naglašava problematičnu ovisnost EU-a o trgovinskom sustavu utemeljenom na dolaru; budući da su EU i države članice potvrdile svoju predanost ZSAP-u i poduzele mjere za zaštitu legitimnih europskih gospodarskih interesa; |
| --- | --- |

K.

budući da je Zajednički sveobuhvatni akcijski plan (ZSAP) s Iranom važno multilateralno postignuće prema stabilnom i mirnom Bliskom istoku; budući da je odluka predsjednika Trumpa o povlačenju iz nuklearnog sporazuma s Iranom i uvođenju sekundarnih sankcija europskim poduzećima koja posluju s Iranom vrijedna osude te podriva europsku gospodarsku suverenost, što naglašava problematičnu ovisnost EU-a o trgovinskom sustavu utemeljenom na dolaru; budući da su EU i države članice potvrdile svoju predanost ZSAP-u i poduzele mjere za zaštitu legitimnih europskih gospodarskih interesa;

| L. | budući da ISIS, Al Qaida i druge međunarodne terorističke organizacije i dalje predstavljaju znatnu prijetnju Europi i državama diljem svijeta; |
| --- | --- |

L.

budući da ISIS, Al Qaida i druge međunarodne terorističke organizacije i dalje predstavljaju znatnu prijetnju Europi i državama diljem svijeta;

| M. | budući da se europska sigurnost temelji na ambiciji postizanja zajedničke strateške autonomije, kako je naglašeno u Globalnoj strategiji Europske unije; budući da se ambiciozna, vjerodostojna i učinkovita zajednička vanjska politika mora poduprijeti primjerenim financijskim sredstvima i temeljiti na usklađenom, pravodobnom i dosljednom pristupu država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da se europska sigurnost temelji na ambiciji postizanja zajedničke strateške autonomije, kako je naglašeno u Globalnoj strategiji Europske unije; budući da se ambiciozna, vjerodostojna i učinkovita zajednička vanjska politika mora poduprijeti primjerenim financijskim sredstvima i temeljiti na usklađenom, pravodobnom i dosljednom pristupu država članica;

| 1. | ističe da je vrijeme da Europska unija uzme svoju sudbinu u svoje ruke; smatra da bi EU trebao prihvatiti svoju ulogu punopravne, suverene političke i gospodarske sile u međunarodnim odnosima koja pomaže u rješavanju sukoba u cijelom svijetu i oblikuje globalno upravljanje; stoga naglašava da je za promicanje naših zajedničkih interesa, kao i naših načela i vrijednosti, potrebna istinski zajednička europska vanjska i sigurnosna politika koja se temelji na strateškoj autonomiji i njezinoj integraciji, uključujući i u pogledu kapaciteta, u područjima industrije i operacija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uvjeren je da nijedna pojedinačna država članica EU-a ne može sama učinkovito odgovoriti na današnje globalne izazove; vjeruje da združivanjem snaga unutar EU-a države članice mogu utjecati na svjetska događanja, što inače ne bi mogle; uvjeren je da 28 država članica koje nastoje postići dosljedno i usklađeno stajalište i predstavljaju ukupno 500 milijuna građana imaju veću snagu u međunarodnim pregovorima, promicanju ljudskih prava i odgovornosti te u postavljanju međunarodnih propisa i političkih, demokratskih, okolišnih, socijalnih i gospodarskih normi; osim toga, vjeruje da globalizacija pod zaštitom socijalnog modela EU-a može biti prilika, a ne prijetnja za građane EU-a, a to bi europski i nacionalni čelnici trebali jasno i na pozitivan način prenijeti javnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog činjenice da države članice prečesto daju prednost svojim nacionalnim interesima, bez obzira na moguće posljedice na europskoj razini, čime se narušava jedinstvo, dosljednost i učinkovitost EU-a, a stoga i njegova vjerodostojnost kao globalnog aktera; poziva na bolju podjelu odgovornosti, veću solidarnost i pojačanu koordinaciju između EU-a i država članica; podsjeća da je nužno da vanjske politike Unije budu usuglašene međusobno, ali i s drugim politikama koje imaju vanjsku dimenziju, te s međunarodnim partnerima; vjeruje da je dobra suradnja među državama članicama ključna za očuvanje naše demokracije, naših zajedničkih vrijednosti, naše slobode i naših socijalnih i ekoloških standarda; naglašava da je potrebno proširiti suradnju država članica, partnerskih zemalja i međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je EU, gledajući 28 država članica u cjelini, najveće svjetsko gospodarstvo s više od pola milijarde ljudi, a euro je druga najvažnija rezervna valuta; naglašava da je na temelju zajedničkih doprinosa institucija EU-a i pojedinačnih država članica, EU ujedno i najveći svjetski donator razvojne pomoći; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su obilježja europskog pristupa vanjskim odnosima sljedeća:






  — | promicanje i očuvanje univerzalnih vrijednosti kao što su mir, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući prava manjina; |
| --- | --- | --- |

5.

—

promicanje i očuvanje univerzalnih vrijednosti kao što su mir, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući prava manjina;

| — | predanost multilateralizmu i međunarodnom poretku temeljenom na pravilima, uz potporu sustava UN-a i regionalnih organizacija kao što je OSCE; |
| --- | --- |

—

predanost multilateralizmu i međunarodnom poretku temeljenom na pravilima, uz potporu sustava UN-a i regionalnih organizacija kao što je OSCE;

| — | naglasak na sprječavanju i upravljanju sukobima, posredovanju, mirnom rješavanju sukoba, izgradnji mira i izgradnji institucija; |
| --- | --- |

—

naglasak na sprječavanju i upravljanju sukobima, posredovanju, mirnom rješavanju sukoba, izgradnji mira i izgradnji institucija;

| — | promicanje održivog razvoja, pomoći i gospodarske suradnje, pravedne trgovine i klimatski prihvatljivih sporazuma i alternativnih izvora energije; |
| --- | --- |

—

promicanje održivog razvoja, pomoći i gospodarske suradnje, pravedne trgovine i klimatski prihvatljivih sporazuma i alternativnih izvora energije;

| 6. | ističe da bi EU trebao ostati vjeran svojim načelima demokracije, ljudskih prava i vladavine prava utvrđenim u Ugovorima; naglašava da je važno ocijeniti je li promicanje tih načela u trećim zemljama bilo uspješno te koliko ima prostora za daljnji napredak; ističe da se ugled EU-a kao promicatelja tih načela može održati samo ako osigura zaštitu i poštovanje tih istih načela unutar svih svojih država članica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | dodatno potiče razmatranje politike „manje za manje” kada je riječ o onim zemljama koje nazaduju u pogledu upravljanja, demokracije i ljudskih prava; smatra da bi EU u slučaju kršenja demokratskih standarda i ljudskih prava trebao učinkovitije koristiti svoje instrumente vanjske politike, uključujući instrumente za trgovinu i razvoj kao što su bilateralni sporazumi s trećim zemljama, te prvenstveno osigurati da se ni jedan sporazum ne ratificira dok se ne ispune standardi koji se odnose na ljudska prava; poziva EU i države članice da donesu naloge za istragu neobjašnjenog bogatstva u cilju borbe protiv korupcije u trećim zemljama; podsjeća da su gospodarske sankcije snažan alat prisilne diplomacije; napominje da se u pojedinim slučajevima stajališta Europskog parlamenta u području vanjske politike ne provode na razini Unije i ustraje na tome da Vijeće i ESVD tome posvete veću pozornost; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), Komisiju, Vijeće i pojedine države članice da djeluju strateški, slijedeći integrirani pristup i koristeći sva sredstava koja su im na raspolaganju, uključujući trgovinu, razvoj te diplomatske, civilne i vojne alate zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te stratešku komunikaciju i javnu diplomaciju, radi jačanja geopolitičkog utjecaja i ukupnog imidža EU-a u svijetu te radi zaštite njegovih interesa, uključujući poboljšanjem gospodarskog suvereniteta i strateške autonomije EU-a; ističe komplementarnu ulogu koju ekološka, kulturna, akademska i druge vrste „alternativne” diplomacije mogu imati u tom procesu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva da se u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) (2021. – 2027.) osiguraju primjerena financijska sredstava za vanjsko djelovanje EU-a te da EU svoja sredstva usmjeri na strateške prioritete; podsjeća na važnu ulogu koju instrument EU-a za financiranje vanjskog djelovanja ima u postizanju interesa vanjske politike EU-a; ističe važnost jačanja dosljednosti, učinkovitosti, mogućnosti brzog odgovora i fleksibilnosti instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja; ističe da je potrebno primjereno uključiti Parlament u kontrolu instrumenata i strateško upravljanje njima; smatra da su zbog povećanih izazova u susjedstvu EU-a i šire potrebna znatno veća sredstva za vanjsko djelovanje i znatno jačanje civilnih misija ZSOP-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva ESVD da sa zemljama istomišljenicama razvije „tematski orijentirana savezništva”, da podupire međunarodni poredak temeljen na pravilima, multilateralizam i slobodnu i pravednu trgovinu te da traži kooperativna rješenja za globalne izazove, koji uključuju promjenu odnosa snaga; poziva ESVD da sa silama u usponu sudjeluje u pružanju globalnih javnih dobara kao što su mir i sigurnost te da s njima surađuje u operacijama sprečavanja i upravljanja krizama u cijelom svijetu te na ublažavanju klimatskih promjena, što uključuje održivo upravljanje prirodnim resursima, čistim zrakom, vodom i nezagađenim tlom, te na zaštiti i promicanju ljudskih prava i financijske stabilnost; podsjeća na važnost međuparlamentarnih odnosa za potporu tim ciljevima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osuđuje opetovano rusko korištenje prava na veto u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda i smatra ga narušavanjem međunarodnih nastojanja za postizanje mira i rješavanje sukoba; napominje da blokade u Vijeću sigurnosti UN-a utječu na djelovanje međunarodne zajednice i sprječavaju rješavanje kriza; ponovno poziva države članice da podrže reformu sastava i načina funkcioniranja Vijeća sigurnosti; naglašava da je EU predan jačanju uloge Ujedinjenih naroda na međunarodnom planu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da je EU odigrao važnu ulogu u smirivanju i rješavanju stranih političkih kriza, posebno kada su neke države članice preuzele vodstvo pod pokroviteljstvom Unije u cjelini, primjerice Normandijska skupina ili pregovori EU3 + 3 s Iranom; smatra da bi, uz postizanje povećane suradnje u području sigurnosti i obrane na dugoročnoj razini, uspostavom ad hoc koalicija država članica, po potrebi, koje mogu intervenirati kako bi brzo odgovorile na međunarodne krize, vanjsko djelovanje kratkoročno moglo postati EU-a fleksibilnije i spremnije za rješavanje promjenjivih situacija jer bi se smanjio pritisak postizanja univerzalnog konsenzusa među državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da EU, uključujući njegove civilne i vojne misije u okviru ZSOP-a u održavanju mira, sprečavanju sukoba, jačanju međunarodne sigurnosti i obnove nakon sukoba, ima sve veću ulogu u osiguranju dugotrajnog mira; podsjeća na povećani uspjeh u rješavanju sukoba kada u tom postupku službenu ulogu imaju žene te poziva na njihovo povećano sudjelovanje u takvim misijama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | razumije da blizina opasnosti određuje političke prioritete; međutim, poziva sve države članice da poštuju načelo solidarnosti iz Ugovorâ (članak 80. Ugovora o funkcioniranju Europske unije) i poduzmu potrebne mjere kako bi zajednički odgovorile na migracijsku krizu, kao što su sve države članice solidarnošću odgovorile na izazove u pogledu nametanja Rusije i izazove koje predstavlja Kina u kontekstu gospodarstva i sigurnosti; smatra i dalje da su trenutačne krize bile provjera koliko su države članice spremne surađivati kako bi se učinkovitije riješili zajednički izazovi; poziva da se i dalje pruža humanitarna i druga pomoć stanovništvu pogođenom sukobima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje sve veću povezanost unutarnje i vanjske sigurnosti; naglašava potrebu za jačanjem unutarnje otpornosti EU-a na vanjska uplitanja te za uspostavom zajedničke strategije s međunarodnim partnerima, kako u pogledu zaštite kritične infrastrukture, tako i u pogledu zaštite temeljnih institucija i obilježja naših demokracija; podupire Komisiju i potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da u okviru strategije smanjenja rizika i daljnje nastoji poboljšati otpornost EU-a od terorističkih napada, osobito džihadističkog terorizma kao jednog od glavnih izazova javne sigurnosti u EU-u, radikalizacije, nezakonite migracije, opetovane upotrebe kemijskog oružja, propagande, kampanja dezinformiranja na internetu i izvan njega, ruskih pokušaja kibernapada i uplitanja u kampanje za izbore i referendume te drugih hibridnih prijetnji koje zahtijevaju brze, odlučne i usklađene protumjere; naglašava da je potrebno poduzeti sve moguće mjere kako bi se izbjeglo bilo kakvo uplitanje u izbore za Europski parlament 2019. godine. |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da je kratkoročno gledajući transatlantsko partnerstvo suočeno s brojnim izazovima i preprekama, ali i dalje ostaje neophodno za sigurnost i prosperitet obiju strana Atlantika; izražava žaljenje zbog činjenice da se SAD sve više povlači iz multilateralnog svjetskog poretka utemeljenog na pravilima, odnosno iz Pariškog sporazuma, Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP), Sporazuma o transpacifičkom partnerstvu (TPP) i Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava, te zbog njegovog prekida financiranja UNRWA-e i raznih agencija UN-a, multilateralnih foruma i mirovnih operacija te napada na Međunarodni kazneni sud; poziva EU da pokaže jedinstvo, odlučnost i proporcionalnost u svojim odgovorima na te odluke, da ponovno pruži svoju punu potporu ZSAP-u, da zajamči opipljive gospodarske rezultate s Iranom i da zaštiti europska poduzeća koja ulažu u Iran unatoč sankcijama SAD-a; nadalje poziva EU da pojača svoje napore u području diplomacije koja se odnosi na klimatske promjene te da u svaki trgovinski i investicijski sporazum uključi obvezu poštovanja Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da ulaganje u stabilnost i prosperitet zapadnog Balkana mora ostati glavni prioritet Europske unije; ponavlja da europska perspektiva za zemlje zapadnog Balkana mora biti usmjerena na punopravno članstvo dotičnih zemalja, pod uvjetom da su zadovoljeni svi uvjeti; ističe da se proces proširenja temelji na zaslugama i na strogim i pravednim uvjetima u skladu sa strogom primjenom kriterija iz Kopenhagena te ovisi isključivo o konkretnim rezultatima svake pojedine države postignutim u područjima kao što su temeljna ljudska prava, korupcija, pranje novca, transparentnost i neovisnost pravosuđa; u cijelom tom procesu naglašava važnost promicanja reformi koje su potrebne za uspostavu međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i političkoj i gospodarskoj suradnji s naglaskom na vladavini prava, poštovanju ljudskih prava, posebno prava manjina, pomirenju i dobrosusjedskim odnosima, sigurnosti i migracijama, socioekonomskom i održivom razvoju, prometu i energetskoj povezanosti, zaštiti okoliša te digitalnom programu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prepoznaje da je stabilnost istočnog susjedstva važna i za stabilnost same Unije i ptiče razvoj sve bližih odnosa s Istočnim partnerstvom; poziva Komisiju i ESVD da na svojim istočnim granicama nastave koristiti transformativnu moć EU-a i jačati gospodarske veze i povezanost te da trgovinske sporazume i sporazume o pridruživanju, pristup jedinstvenom tržištu i produbljene osobne kontakte, uključujući olakšavanjem viznog režima i liberalizacijom kada su ispunjeni svi uvjeti, koriste kao poticaje za demokratske reforme i usvajanje europskih pravila i normi; ponovno poziva ESVD da prati demokratske procese u svojem izravnom susjedstvu i osigura da se demokratski napredak ne zaustavi ili nazaduje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno ističe da se Unija obvezala da će podupirati suverenost, neovisnost i teritorijalni integritet svojih partnera; naglašava potrebu za rješavanjem svih zamrznutih sukoba u skladu s međunarodnim pravom, normama i načelima, za povećanjem potpore stanovnicima koji su pogođeni sukobima, interno raseljenim osobama i izbjeglicama te za suzbijanjem pokušaja destabilizacije iz trećih zemalja, posebno Rusije; ponovno osuđuje nezakonito rusko pripojenje Krima i vojnu intervenciju u istočnoj Ukrajini; poziva na kontinuirano ulaganje napora kako bi se zajamčila provedba sporazumâ iz Minska te poziva na proširenje sankcija EU-a protiv Rusije sve dok ona ne ispoštuje te sporazume; nadalje, osuđuje kontinuiranu militarizaciju i pogoršanje sigurnosnog i humanitarnog stanja na okupiranim gruzijskim teritorijima Abhazije i regije Chinvali/Južne Osetije te poziva Rusiju da ispuni svoje obveze u okviru Sporazuma o prekidu vatre iz 2008. koji je sklopljen pod posredovanjem Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća da je Sredozemno more granica između najneravnopravnijih regija u svijetu; ponavlja da je hitno potrebno poticati pravedan gospodarski i socijalni razvoj južnog sredozemnog bazena i subsaharske Afrike te pomoći zemljama u rješavanju temeljnih uzroka nestabilnosti poput oružanih sukoba, nedemokratskog i neučinkovitog upravljanja, korupcije i klimatskih promjena stvaranjem gospodarskih mogućnosti u lokalnoj zajednici, posebno za mlade i žene, a osobito u zemljama podrijetla migranata, surađujući s relevantnim akterima na terenu i uključivanjem lokalnih zajednica; u tom pogledu napominje prijedlog predsjednika Junckera o osnivanju novog Saveza Afrike i Europe za održiva ulaganja i radna mjesta te njegovu inicijativu da različite trgovinske sporazume između Europe i Afrike preoblikuje u jedan sporazum o slobodnoj trgovini između kontinenata, koji može biti uspješan jedino ako predstavlja gospodarsko partnerstvo između ravnopravnih partnera i ako se time može stvoriti djelotvorno poslovno okruženje koje pogoduje poslovanju i ulaganjima; potiče EU da iskoristi druge mehanizme europske politike susjedstva za daljnje jačanje suradnje između Unije, partnerskih zemalja u južnom susjedstvu i ključnih regionalnih aktera u pogledu regionalnih pitanja kao što su dobro upravljanje, sigurnost, energija i borba protiv klimatskih promjena; ponavlja svoju potporu stabilizacijskom području EU-a u okviru ZSOP-a i poziva na njegovo jačanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da EU mora preuzeti vodeću ulogu na Bliskom istoku i u Perzijskom zaljevu koristeći svoju „meku moć” i potpuno provodeći sve postojeće sporazume o pridruživanju; duboko žali zbog odluke vlade SAD-a da svoje veleposlanstvo u Izraelu preseli iz Tel Aviva u Jeruzalem; poziva EU da bude pokretačka sila u ponovnom pokretanju istinskog mirovnog postupka na Bliskom istoku radi postizanja dvodržavnog rješenja; potvrđuje nadređenost procesa iz Ženeve pod vodstvom UN-a u rješavanju sukoba u Siriji, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2254; osuđuje potporu Rusije i Irana Assadovu režimu, njegove ratne zločine i zločine protiv čovječnosti te poziva EU i države članice da učine sve kako bi zaustavile zločine protiv sirijskog naroda, a naročito uporabu kemijskog oružja protiv tog naroda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava i ljudskih prava koja su počinile sve strane u Jemenu, uključujući neselektivne napade na civile koje su počinili koalicija pod vodstvom Saudijske Arabije i hutski pobunjenici; zahtijeva da se smjesta prekine blokada Jemena i poziva sve strane u sukobu da nastave dijalog pod pokroviteljstvom UN-a i da rade na postizanju održivog prekida vatre; pozdravlja odluku vlada Njemačke, Danske i Finske da zaustave prodaju oružja Saudijskoj Arabiji; traži da se na razini EU-a uvedu sankcije protiv onih koji su odgovorni za ubojstvo saudijskog novinara Džemala Hašogdžija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je jačanje regionalne sigurnosti u indo-pacifičkoj regiji od ključne važnosti za interese EU-a i njegovih država članica; poziva sve zainteresirane strane u regiji da pomire razlike mirnim putem te da se suzdrže od poduzimanja jednostranih mjera u cilju promjene statusa quo, među ostalim u Istočnom i Južnom kineskom moru, kako bi se zaštitila regionalna sigurnost; potiče brzi nastavak bilateralnih razgovora između Kine i Tajvana te ponovno ističe svoju potporu značajnom sudjelovanju Tajvana u međunarodnim organizacijama, mehanizmima i aktivnostima; podupire mjere za produbljenje odnosa Europske unije, njezinih država članica i partnera u Aziji te potiče gospodarsku, diplomatsku i sigurnosnu suradnju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potvrđuje, nakon završetka nedavnih predsjedničkih i parlamentarnih izbora u regiji, svoju predanost daljnjem stvaranju čvrstih odnosa s Latinskom Amerikom, promičući zaštitu demokracije, vladavine prava i ljudskih prava kao temelja za dublju integraciju i suradnju; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog manjka poštovanja demokracije, ljudskih prava i vladavine prava u Kubi, Nikaragvi i Venezueli; sa zabrinutošću prima na znanje izborna događanja u Brazilu i izražava nadu da će nova vlada i dalje slijediti put demokracije i vladavine prava; pohvaljuje napore svih strana uključenih u mirovni proces u Kolumbiji; ponavlja svoju punu potporu mirovnom procesu i njegovoj učinkovitoj provedbi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | smatra da „meka sila” i izgradnja institucija unatoč njihovoj važnosti ne mogu biti dovoljne za stvaranje utjecaja u svijetu u kojem sve veću važnost imaju politika moći i „tvrda sila”; smatra da će učinkovitost vanjske politike EU-a u velikoj mjeri ovisiti o učinkovitoj kombinaciji instrumenata meke i tvrde sile, uključujući otvoreni dijalog, te o njezinoj sposobnosti da bude primjer drugima i da raspolaže resursima i kapacitetima koji to podupiru, kao i o odgovarajućim financijskim sredstvima, djelotvornom multilateralizmu, kombinaciji meke sile i vjerodostojne tvrde snage, udruživanju vojnih kapaciteta i spremnosti država članica da rješavaju odluke u tom kontekstu, kao i o suradnji s NATO-om i drugim zemljama koje dijele slična stajališta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja povećanu suradnju u području obrane među državama članicama EU-a i korake koji su poduzeti kako bi se povećala vojna autonomija EU-a, tj. uspostavu europskog jedinstvenog zapovjednog centra u Bruxellesu za europske misije vojne obuke te uklanjanje prepreka za uvođenje borbenih misija EU-a; vjeruje da će uspostava stalne strukturirane suradnje (PESCO) u obrambenim projektima i koordinirana revizija nacionalnih proračuna za obranu (CARD) pomoći državama članicama da prodube svoju suradnju u području obrane i učinkovitije iskoriste svoje proračune za obranu; pozdravlja prijedlog potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Europskom fondu za mir i novom okviru za civilne misije u okviru ZSOP-a, kao i obvezu da se nastavi s vojnom mobilnošću kako bi se unaprijedila europska strateška autonomija, među ostalim i kroz Europsku inicijativu za intervencije; smatra da se razvojem snažne obrambene industrije jača tehnološka neovisnost EU-a, među ostalim promicanjem jedinstvenog tržišta za proizvode u području kibersigurnosti, za što je potrebno povećati kapacitete EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da je sposobnost slanja civilnih stručnjaka i vojnih snaga u sukobe diljem svijeta u cilju promicanja mira i stabilnosti osnovni preduvjet da se postane vjerodostojna politička snaga koja je sposobna organizirati sprječavanje naoružanog sukoba, provedbu mirovnih sporazuma i stabilizaciju nestabilnih situacija nakon sukoba; poziva ESVD i države članice da razviju dostatne civilne i vojne kapacitete, koji obuhvaćaju široki spektar kopnenih, zračnih, svemirskih, morskih i kibernetičkih kapaciteta, te da rade na razvoju pravno obvezujućeg instrumenta o potpuno neovisnim oružanim sustavima kako bi se zaštitili ciljevi Ugovora; ističe važnost daljnje suradnje Europske unije i NATO-a, kao što je naglašeno u Globalnoj strategiji EU-a i zajedničkoj deklaraciji EU-a i NATO-a; naglašava da bi daljnji razvoj obrambene unije trebao doprinijeti ciljevima vanjskih odnosa EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da bi razvoj novih formata poput Europskog vijeća sigurnosti, što zagovara kancelarka Merkel i predsjednik Macron, te novih načina za bolju koordinaciju unutar EU-a i s međunarodnim tijelima, mogao olakšati učinkovitiji postupak donošenja odluka za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP); smatra da bi se zajedno sa stvaranjem tih struktura trebali razvijati i mehanizmi kojima se jamči njihov demokratski nadzor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podržava raspravu s EU-om o novim formatima, uključujući prijedlog koji je predsjednik Komisije Juncker iznio u svojem govoru o stanju Unije 12. rujna 2018. prema kojem bi se u posebnim područjima ZVSP-a, u kojima se trenutno prema Ugovorima zahtijeva jednoglasnost, prešlo na glasovanje kvalificiranom većinom (QMV), i to oko pitanja ljudskih prava, sankcija i civilnih misija; potiče države članice da razmotre načine na koje mogu učinkovitije djelovati u kontekstu ZVSP-a i ZSOP-a; vjeruje da bi glasovanje kvalificiranom većinom omogućilo EU-u da djeluje odlučnije, brže i učinkovitije; poziva Europsko vijeće da preuzme tu inicijativu primjenom prijelazne klauzule (članak 31. stavak 3. UEU-a); podržava Vijeće da razmotri širenje mogućnosti glasovanja kvalificiranom većinom na ostala područja ZVSP-a u okviru šire rasprave o glasovanju kvalificiranom većinom u politikama EU-a; prepoznaje da je potrebno potražiti kreativna rješenja u pogledu suradnje Europske unije i Ujedinjene Kraljevine u području ZVSP-a i ZSOP-a, uzimajući u obzir načela utvrđena u Rezoluciji Europskog parlamenta od 14. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te državama članicama. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL C 210, 3.8.2010., str. 1.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Godišnje izvješće o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 22. lipnja 2017. i 28. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015., 15. prosinca 2016., 22. lipnja 2017. i 28. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenoga 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017. i 25. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenoga 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017. i 25. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 10. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016. i 10. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajednički skup 42 prijedloga koji su 6. prosinca 2016. podržali Vijeće EU-a i Sjevernoatlantsko vijeće i izvješća o napretku od 14. lipnja i 5. prosinca 2017. o njihovoj provedbi te novi skup 32 prijedloga, koji su oba vijeća podržala 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički skup 42 prijedloga koji su 6. prosinca 2016. podržali Vijeće EU-a i Sjevernoatlantsko vijeće i izvješća o napretku od 14. lipnja i 5. prosinca 2017. o njihovoj provedbi te novi skup 32 prijedloga, koji su oba vijeća podržala 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir dokument za razmatranje o budućnosti europske obrane od 7. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za razmatranje o budućnosti europske obrane od 7. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o vojnim strukturama EU-a: trenutno stanje stvari i izgledi za budućnost (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o vojnim strukturama EU-a: trenutno stanje stvari i izgledi za budućnost (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Svemirskoj strategiji za Europu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Svemirskoj strategiji za Europu (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici) (6) i od 13. prosinca 2017. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici) (6) i od 13. prosinca 2017. o Godišnjem izvješću o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2018. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2017. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2018. (9),

| — | uzimajući u obzir Koncept jačanja sposobnosti EU-a za posredovanje i dijalog koji je usvojen 10. studenoga 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Koncept jačanja sposobnosti EU-a za posredovanje i dijalog koji je usvojen 10. studenoga 2009.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Provedbeni plan za sigurnost i obranu”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica predstavila 14. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Provedbeni plan za sigurnost i obranu”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica predstavila 14. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o odnosima EU-a i NATO-a (10),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. o Europskom obrambenom akcijskom planu (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. o Europskom obrambenom akcijskom planu (COM(2016)0950),

| — | uzimajući u obzir novi obrambeni paket koji je Komisija predstavila 7. lipnja 2017. u priopćenju za medije naslovljenom „Europa koja brani: Komisija pokreće raspravu o uspostavljanju sigurnosne i obrambene unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi obrambeni paket koji je Komisija predstavila 7. lipnja 2017. u priopćenju za medije naslovljenom „Europa koja brani: Komisija pokreće raspravu o uspostavljanju sigurnosne i obrambene unije”,

| — | uzimajući u obzir svoje Godišnje izvješće o provedbi Globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku – 2. godina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje Godišnje izvješće o provedbi Globalne strategije EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku – 2. godina,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. prosinca 2016. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (11) i od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 14. prosinca 2016. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (11) i od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike (12),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za vojnu mobilnost objavljen 28. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za vojnu mobilnost objavljen 28. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o jačanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama: prioriteti za razdoblje 2019. – 2021., koji su usvojeni 18. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća o jačanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama: prioriteti za razdoblje 2019. – 2021., koji su usvojeni 18. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir Nobelovu nagradu za mir koja je 2012. godine dodijeljena Europskoj uniji zbog činjenice da više od šest desetljeća doprinosi promicanju mira, pomirbe, demokracije i ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nobelovu nagradu za mir koja je 2012. godine dodijeljena Europskoj uniji zbog činjenice da više od šest desetljeća doprinosi promicanju mira, pomirbe, demokracije i ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ustavna pitanja (A8-0375/2018),

| A. | budući da su države članice odlučne da postupno oblikuju zajedničku obrambenu politiku, što može dovesti do zajedničke obrane u skladu s odredbama članka 42. UEU-a, čime se jača europski identitet i neovisnost radi promicanja mira, sigurnosti i napretka u Europi i u svijetu; |
| --- | --- |

A.

budući da su države članice odlučne da postupno oblikuju zajedničku obrambenu politiku, što može dovesti do zajedničke obrane u skladu s odredbama članka 42. UEU-a, čime se jača europski identitet i neovisnost radi promicanja mira, sigurnosti i napretka u Europi i u svijetu;

Strateško okružje Unije

| 1. | primjećuje da se svjetski poredak koji se temelji na pravilima sve više suočava s izazovima na političko-vojnoj i u novije vrijeme na trgovinsko-ekonomskoj razini, i to u susjedstvu EU-a, a i šire; primjećuje da su ti sustavni izazovi popraćeni kontinuiranim pogoršanjem strateškog međunarodnog okružja suočenog s međudržavnim i unutardržavnim sukobima i nasiljem, terorizmom, propastima država, kiber i hibridnim napadima na temeljne stupove naših društava, učincima klimatskih promjena i prirodnim katastrofama; priznaje da bi obrana međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, međunarodnog prava i vrijednosti koje zastupaju liberalne demokracije trebala imati najviši stupanj prioriteta te bi joj se trebalo pristupiti bez kompromisa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su ovi izazovi preveliki da bi ih neka zemlja mogla uspješno sama savladati; naglašava da je od ključnog značaja da EU odgovori na te izazove brzo, dosljedno, učinkovito i jednoglasno te zajedno sa svim saveznicima, partnerima i međunarodnim organizacijama; napominje da je zajednička sigurnosna i obrambena politika (ZSOP) jedno od korisnih sredstava za rješavanje mnogih takvih izazova, ali da bi je trebalo koristiti učinkovitije i u skladu s ostalim vanjskim i unutarnjim instrumentima kako bi se omogućio odlučujući doprinos EU-a upravljanju međunarodnim krizama te kako bi EU očuvao svoju stratešku autonomiju; ističe da su uspostavljene institucije i brojni instrumenti ZSOP-a te apelira na države članice da ih bez odgode upotrijebe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je sigurnost država članica EU-a snažno međusobno povezana; ističe da je potrebno utvrditi rizike koje su identificirale sve države članice; priznaje da složena priroda tih izazova, uz različite prijetnje koje utječu na različite države članice u nejednakoj mjeri, daje prostor za dogovor o tome kako se takvi izazovi mogu rješavati zajednički, u duhu solidarnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se džihadistički terorizam, koji je već zahvatio Bliski istok, regiju Sahel i Rog Afrike, širi prema zapadnoj Africi, središnjoj Aziji i jugoistočnoj Aziji; ističe da je u pogledu te dugotrajne prijetnje na razini EU-a potrebna održiva i dobro usklađena strategija za zaštitu građana i interesa EU-a te za pružanje podrške pogođenim regijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da su nedavne aktivnosti i politike Rusije oslabile stabilnost i promijenile sigurnosno okružje te naglašava da EU i države članice moraju zauzeti zajednički, strateški pristup u pogledu Rusije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sa zabrinutošću primjećuje da je upotreba bojnog otrova Novichok u Salisburiju u ožujku 2018. bio prvi takav napad na europskom tlu od Drugog svjetskog rata te je završio smrću građanina EU-a; snažno poziva Vijeće da usvoji restriktivne mjere protiv onih koji su odgovorni za upotrebu i širenje kemijskog oružja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da je ruska okupacija Ukrajine još u tijeku, a da sporazumi iz Minska, bez kojih nije moguće pronaći rješenje sukoba, nisu provedeni te da je i dalje na snazi nezakonito pripojenje Krima i njegova militarizacija; vrlo je zabrinut zbog toga što prekomjerne ruske vojne vježbe i aktivnosti, hibridne taktike, koje uključuju kiberterorizam, lažne vijesti i dezinformacijske kampanje te gospodarsko i energetsko ucjenjivanje, destabiliziraju zemlje Istočnog partnerstva i zapadni Balkan, te zbog toga što su usmjerene na zapadne demokracije i povećavaju napetosti u tim državama; zabrinut je da će sigurnosno okružje EU-a tijekom sljedećih godina i dalje biti vrlo nestabilno; ponovno ističe stratešku važnost zapadnog Balkana za sigurnost i stabilnost EU-a te naglašava da je potrebno usredotočiti se na i političko djelovanje EU-a u toj regiji i jačati ga, među ostalim jačanjem ovlasti misija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a; čvrsto je uvjeren da je za prevladavanje ranjivosti EU-a potrebna veća integracija i koordinacija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da se posljednjih godina sve više prepoznaje potreba za suradnjom i pozdravlja pomake koji su postignuti u tom pogledu, poput uspostave stalne strukturirane suradnje (PESCO) iako tek treba ocijeniti konkretne rezultate; smatra da bi EU trebao i ojačati dijalog i suradnju s trećim zemljama u regiji te s regionalnim i podregionalnim organizacijama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | međutim, naglašava da je zasad suradnja i dalje u fazi razvoja i da je potrebno još mnogo toga učiniti kako bi se osiguralo da EU i države članice mogu iskoristiti prednosti snažne, održive i dugoročne suradnje u području obrane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava praktične i financijske koristi od daljnje integracije europskih obrambenih kapaciteta; naglašava da je sveobuhvatnim i pouzdanim radom svih dionika moguće povećati opseg i učinkovitost rashoda za obranu bez povećanja samih izdvajanja u tom području; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da obrana država članica EU-a ovisi prvenstveno o njihovoj političkoj volji i njihove vojne sposobnosti da preuzmu svoje odgovornosti u nesigurnom strateškom okružju; naglašava važnost transatlantske veze za sigurnost i obranu europske i sjevernoameričke demokracije; međutim, izražava zabrinutost zbog aktualnog stanja te veze i poziva sve odgovorne političke i društvene snage s obje strane Atlantika da dodatno jačaju taj ključni odnos umjesto da ga narušavaju; naglašava da je potrebno izbjeći prelijevanja nedavnih teškoća u trgovinskom odnosu na transatlantsku vezu za sigurnost; naglašava da će dobro definirana strateška autonomija doprinijeti europskoj sigurnosti te odnosima između EU-a i NATO-a; u tom kontekstu ponavlja da postoji sve veća potreba za suradnjom u području obrane na europskoj razini te da se resursi trebaju usmjeriti na ključne prioritete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da multilateralizam, koji Europa snažno zagovara, sve više dolazi u pitanje zbog stavova SAD-a i drugih svjetskih sila; ponavlja važnost multilateralizma za očuvanje mira i stabilnosti, kao motora za promicanje vrijednosti vladavine prava i rješavanje globalnih pitanja; |
| --- | --- |

12.

ZSOP – smjernice za budućnost

| 13. | smatra da je veće ulaganje u sigurnost i obranu hitno pitanje za države članice i EU te da bi solidarnosti i suradnja u području obrane trebale postati pravilo, kako je navedeno u Globalnoj strategiji EU-a; pozdravlja napredak koji je dosad postignut u provedbi sigurnosnih i obrambenih odredbi iz Globalne strategije EU-a; smatra da ta dostignuća otvaraju perspektivu za važne strukturne promjene u budućnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da nastoje ostvariti cilj potrošnje 2 % BDP-a na obranu te da 20 % svojih proračuna za obranu utroše na opremu za koju je Europska obrambena agencija utvrdila da je nužna, među ostalim za povezana istraživanja i razvoj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja stvaranje namjenske proračunske linije za obranu u Prijedlogu Komisije o višegodišnjem financijskom okviru (VFO), a posebno uspostavu proračunske linije iz koje će se financirati projekti Europskog fonda za obranu i projekti vojne mobilnosti; smatra da će te odluke najvjerojatnije zahtijevati centralizirano upravljanje obranom na razini Komisije; naglašava da bi se sredstva iz te proračunske linije trebala iskoristiti isključivo u obrambene svrhe bez politizacije jer je sigurnost nedjeljiva i da bi trebala biti u skladu s potrebama država članica u pogledu kapaciteta i infrastrukture te s težnjama EU-a za strateškom autonomijom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primjećuje sve veću važnost vojne mobilnosti u europskom programu obrane; naglašava da je vojna mobilnost središnji strateški alat u trenutačnom rizičnom okružju, koji je važan za ZSOP i za druge multilateralne obveze država članica, uključujući NATO; naglašava da je važno da se postojeće mreže prilagode potrebama vojne mobilnosti; stoga pozdravlja uključivanje vojne mobilnosti ne samo u prijedlog o novom Instrumentu za povezivanje Europe već i u stalnu strukturiranu suradnju (PESCO) te pozdravlja njezinu istaknutu ulogu u suradnji EU-a i NATO-a; naglašava da se ti različiti projekti moraju pravilno koordinirati, među ostalim i sa saveznicima, kako bi se zajamčilo da daju željene rezultate; pozdravlja prijedlog Komisije da se u sljedećem VFO-u (2021. – 2027.) u sklopu Instrumenta za povezivanje Europe za projekte vojne mobilnosti dodijeli 6,5 milijardi EUR; |
| --- | --- |

16.

| 17. | međutim, primjećuje da će, kako bi svi ti različiti elementi funkcionirali zajedno, od ključne važnosti biti razvoj jasno definiranog sveobuhvatnog strateškog pristupa europskoj obrani koji bi se najbolje mogao definirati s pomoću bijele knjige EU-a o sigurnosti i obrani; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na uspostavu preciznih smjernica kojima će se pružiti dobro razrađen okvir za buduću aktivaciju i provedbu članka 42. stavka 7. UEU-a; stoga poziva na stvaranje koncepta i donošenje bijele knjige EU-a o sigurnosti i obrani koja će jamčiti da se aktualni i budući postupci izgradnje kapaciteta temelje na interesima EU-a u pogledu sigurnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | također pozdravlja prijedlog potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice, uz potporu Komisije, o Europskom instrumentu mirovne pomoći kojim će se financirati dijelovi troškova obrambenih aktivnosti EU-a kao što su mirovne misije Afričke unije, zajednički troškovi vlastitih vojnih operacija ZSOP-a i izgradnja vojnih kapaciteta partnera, koji su isključeni iz financiranja iz proračuna na temelju članka 41. stavka 2. UEU-a; ponavlja da je potrebno izbjeći dupliciranje s ostalim postojećim instrumentima; posebno naglašava ambiciozno uključivanje i širenje mehanizma Athena za zajedničko financiranje misija i operacija ZSOP-a, što je već dulje vrijeme zahtjev Parlamenta; traži poboljšanu kontrolu svih budućih misija i pravodobne procjene učinka; |
| --- | --- |

19.

Kapaciteti za sigurnost i obranu Unije

| 20. | naglašava da EU mora primijeniti cijeli niz dostupnih instrumenata politike, od meke do tvrde sile te od kratkoročnih mjera do dugoročnih politika; ponavlja važnost razvoja potrebnih civilnih i vojnih kapaciteta, među ostalim s pomoću udruživanja i dijeljenja, za rješavanje sveobuhvatnih sigurnosnih izazova u Europi i oko nje te onih na njezinim perifernim dijelovima, kako se naglašava u Globalnoj strategiji EU-a; podsjeća da se Globalnom strategijom EU-a potiče snažna obrambena suradnja unutar Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da države članice EU-a moraju nastojati poboljšati vojne kapacitete kako bi se obuhvatio cijeli spektar kopnenih, zračnih, svemirskih, pomorskih i kiber kapaciteta, uključujući strateške pospješitelje, da bi ZSOP EU-a postao vjerodostojna sila; ističe da je potrebno ulagati u obavještajni rad, nadzor i izviđanje, satelitske komunikacije i autonoman pristup svemiru i stalno promatranje Zemlje kako bi se bolje procijenile unutarnje i vanjske prijetnje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ponovno potvrđuje ulogu EU-a kao globalnog faktora pomorske sigurnosti i naglašava važnost razvoja relevantnih civilnih i vojnih sposobnosti; u tom pogledu pozdravlja usvajanje revidiranog akcijskog plana strategije pomorske sigurnosti EU-a u lipnju 2018.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da je ključno da EU i NATO unaprijede razmjenu informacija obavještajnih službi kako bi se omogućilo formalno utvrđivanje kibernapada, a slijedom toga i nametanje restriktivnih kazni odgovornima za te kibernapade; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje stratešku dimenziju svemirskog sektora za Europu i potrebu za poboljšanjem sinergija između njegovih civilnih i sigurnosnih/obrambenih aspekata; ističe da je potrebno iskoristiti svemirske kapacitete, uzimajući pritom u obzir i šire geopolitičko okružje i ZSOP, te pritom naglašava da su svemirski programi EU-a civilne prirode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja korake EU-a prema konsolidaciji kiberotpornosti uspostavom europskog okvira za kibersigurnosnu certifikaciju, jačanjem agencije EU-a za kibersigurnost i brzom provedbom Direktive (EU) 2016/1148 o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (13) (Direktiva NIS); |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da se miješanjem u izbore u drugim zemljama uz pomoć kibernetičkih operacija potkopava ili krši pravo ljudi da sudjeluju u upravljanju svojom zemljom, izravno ili preko slobodno odabranih predstavnika, kako je propisano Općom deklaracijom o ljudskim pravima, te da je takvo miješanje drugih država kršenje međunarodnog prava, čak i kad ne dođe do primjene vojne sile, prijetnje teritorijalnom integritetu ili prijetnje političkoj neovisnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi se kapaciteti za sigurnost i obranu Unije mogli poboljšati boljim iskorištavanjem postojećih okvira obrambene i vojne suradnje kao što su europski multinacionalni vojni stožer visokog stupnja spremnosti i borbene skupine EU-a, uz jačanje sličnih inicijativa unutar NATO-a umjesto da ih se kopira; vjeruje da će to pridonijeti kontinuiranoj transformaciji nacionalnih oružanih snaga i postizanju cilja veće interoperabilnosti, održivosti, fleksibilnosti i spremnosti za raspoređivanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja uspostavu Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije EU-a sredstvima u visini od 500 milijuna EUR do 2020.; poziva na njegovu brzu provedbu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da će EDIDP pomoći u poticanju konkurentnosti, učinkovitosti i inovacijskih kapaciteta obrambene industrije EU-a, što će među ostalim obuhvaćati projektiranje, izradu prototipa, ispitivanje, kvalifikaciju i certifikaciju obrambenih proizvoda, kao i razvoj tehnologija unutar konzorcija uključujući mala i srednja poduzeća, poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, istraživačke centre i sveučilišta, te suradnju između država članica, što sve doprinosi strateškoj autonomiji EU-a i jačanju europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB); ističe da unutarnja i vanjska dimenzija ZSOP-a Unije mogu imati koristi od razvoja jedinstvenog obrambenog tržišta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja Prijedlog uredbe o uspostavi Europskog fonda za obranu i znatna financijska sredstva koja Komisija predlaže za sljedeći VFO; poziva na to da se u obzir uzmu početna iskustva iz provedbe Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) te pilot-projekt i pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane; ističe da bi u obzir trebalo uzeti rezultate EDIDP-a i izražava nadu da će se o Prijedlogu što prije postići dogovor radi poboljšanja europske obrambene industrije i njezine sposobnosti za suradnju s partnerima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da se strateški ciljevi EU-a u području sigurnosti i obrane mogu postići samo ako se strogo usklade potrebe i dugoročni zahtjevi za izgradnju kapaciteta oružanih snaga i obrambene industrije država članica; primjećuje da Plan razvoja sposobnosti (CDP) i Koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD) mogu dati značajan doprinos postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponovno ističe da bi Europska obrambena agencija trebala biti provedbena agencija za djelovanja Unije u okviru europske politike kapaciteta i naoružanja, kad je to predviđeno Ugovorom iz Lisabona; naglašava da bi se administrativni i operativni rashodi Europske obrambene agencije trebali financirati iz proračuna Unije; pozdravlja manje prilagodbe proračuna Europske obrambene agencije, ali naglašava da su za sve veći broj odgovornosti Europske obrambene agencije u kontekstu, među ostalim, PESCO-a, CARD-a i Europskog fonda za obranu potrebna odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | podsjeća da je potrebno pojednostaviti organizaciju više zajedničkih programa osposobljavanja i vježbi između europskih oružanih snaga, čime bi se promicala interoperabilnost, standardizacija i pripravnost s ciljem suočavanja sa širokim spektrom konvencionalnih i nekonvencionalnih prijetnji; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja nedavne mjere za jačanje civilnog ZSOP-a kao ključnog dijela zajedničkog pristupa EU-a, posebno pri razvoju kapaciteta i sposobnosti reagiranja civilne misije ZSOP-a, pri čemu je naglasak stavljen na poboljšanje djelotvornosti u savladavanju izazova u unutarnjoj i vanjskoj politici; ističe da bi u idućem VFO-u Vijeće i Komisija trebali povećati ulaganja u civilno sprečavanje sukoba, čime bi se doprinijelo jačanju uloge EU-a kao međunarodnog aktera; poziva na prilagodbu struktura i postupaka zajedničke vanjske i obrambene politike radi bržeg, učinkovitijeg i integriranijeg raspoređivanja i provedbe civilnih i vojnih misija i operacija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU i države članice da uvijek daju prioritet mirenju kao prvom sredstvu za odgovor na novonastale krize i da podrže napore za mirenjem koje poduzimaju ostali partneri; naglašava da EU aktivno promiče mirno pregovaranje i sprečavanje sukoba među svojim međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

35.

Stalna strukturirana suradnja

| 36. | pozdravlja provedbu sveobuhvatnog PESCO-a kao temeljni korak prema boljoj suradnji u području sigurnosti i obrane među državama članicama; priznaje da je PESCO-a pravno obvezujući dugoročni projekt, koji uključuje skup vrlo ambicioznih obveza kao i cijeli niz projekata suradnje; naglašava potrebu za potpunim usklađivanjem aktivnosti PESCO-a i ostalih aktivnosti ZSOP-a, posebno s ciljevima ZSOP-a koji su utvrđeni UEU-om, te aktivnosti koje se provode s NATO-om; smatra da bi PESCO trebao biti pokretač za izgradnju kapaciteta obiju organizacija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice sudionice da predstave projekte sa strateškom europskom dimenzijom, kao odgovor na nedostatke koji su utvrđeni u sposobnostima EU-a te kojima se jača EDTIB; poziva države članice koje sudjeluju u PESCO-u da pokažu veću ambiciju i da u potpunosti u obzir uzmu opseg europske dodane vrijednosti pri podnošenju prijedloga za daljnje projekte u okviru PESCO-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe usku povezanost PESCO-a s CARD-om i Europskim fondom za obranu radi poboljšanja obrambenih sposobnosti država članica; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja odluku Vijeća o uspostavi zajedničkog skupa pravila za upravljanje projektima PESCO-a, kojima će se razjasniti brojna otvorena pitanja o pojedinostima provedbe PESCO-a; međutim, primjećuje da će biti potrebna dodatna proračunska sredstva za pokrivanje administrativnih rashoda Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i Europske obrambene agencije kako bi im se omogućilo da izvrše svoje zadaće kao tajništvo PESCO-a; |
| --- | --- |

39.

Misije i operacije u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike

| 40. | prima na znanje doprinos misija i operacija ZSOP-a za međunarodni mir i stabilnost, ali izražava žaljenje što učinkovitost tih misija može biti ugrožena strukturnim slabostima, nejednakim doprinosima država članica i neprimjerenim operativnim okružjem; primjećuje da razvoj zajedničke vanjske i obrambene politike prije svega zahtijeva političku volju država članica koja se temelji na zajedničkim interesima i prioritetima te na uspostavljanju struktura institucionalne suradnje; smatra da dugotrajna misija ZSOP-a EU-a, Operacija Althea EUFOR-a u Bosni i Hercegovini, i dalje ima ulogu odvraćanja kao vidljiv znak snažnog angažmana EU-a u pogledu te zemlje i šire regije zapadnog Balkana; smatra stoga bitnim da ona i dalje ima svoje izvršni ovlasti i da zadrži trenutačni broj pripadnika snaga (600 djelatnika) jer može doći do destabilizacije sigurnog i zaštićenog okružja zbog povećanih napetosti i etno-nacionalistički usmjerenih politika; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponovno potvrđuje stratešku važnost partnerstva između EU-a i Afrike na temelju njihovih bliskih povijesnih, kulturnih i zemljopisnih veza; naglašava da je potrebno ojačati suradnju, među ostalim i u području sigurnosti; posebno ističe važnost postupka regionalizacije aktivnosti ZSOP-a u Sahelu, čime se objedinjuju civilne i vojne aktivnosti EU-a radi jačanja sposobnosti za suradnju zemalja skupine G5 Sahel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da se u geopolitičkoj situaciji u Rogu Afrike primjećuje sve veće tržišno natjecanje s obzirom na njegovu važnost za globalnu trgovinu i regionalnu stabilnost; stoga pozdravlja stalnu nazočnost misija Operacija Atalanta, EUCAP Somalia i EUTM Somalia jer doprinose stabilizaciji regije; naglašava međutim da ZSOP može biti samo dio bilo kojeg rješenja za mnogostruke izazove s kojima se regija suočava i primjećuje stalnu važnost sveobuhvatnog pristupa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | također pozdravlja aktivnosti misija i operacija EU-a u regiji Sahel, EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger i EUTM Mali i doprinos koji daju regionalnoj stabilnosti, borbi protiv terorizma i trgovanja ljudima te sigurnosti lokalnog stanovništva; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primjećuje rezultate nedavnog izvješća Europskog revizorskog suda o misijama EUCAP Sahel Niger i EUCAP Sahel Mali, koji su skrenuli pozornost na probleme u osposobljavanju osoblja, slobodnim radnim mjestima, održivosti i pokazateljima uspješnosti, probleme koji će vjerojatno utjecati i na druge civilne misije; pozdravlja brzu reakciju ESVD-a koja se odnosi na pitanja postavljena radi povećanja učinkovitosti civilnih misija ZSOP-a; pozdravlja uključivanje Europskog revizorskog suda u reviziju misija i operacija ZSOP-a te potiče izradu dodatnih posebnih izvješća o drugim misijama i operacijama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava stalni doprinos operacije Sophia EUNAVFOR MED-a u okviru širih nastojanja EU-a da razbije poslovni model krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima u južnom i srednjem Sredozemlju te spriječi daljnji gubitak života na moru; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja uspostavu i potpunu operativnu sposobnost Službe za vojno planiranje i provođenje (MPCC) za misije i operacije EU-a bez izvršnih ovlasti (misije osposobljavanja); naglašava potrebu da se Službi za vojno planiranje i provođenje ubrzo dodijeli mandat za planiranje i provedbu svih vojnih operacija ZSOP-a u budućnosti te potrebu da se uklone neke prepreke za raspoređivanje borbenih skupina EU-a; poziva na pojačanu suradnju i koordinaciju između MPCC-a i Službe za planiranje i vođenje civilnih operacija (CPCC), među ostalim u kontekstu Zajedničke koordinacijske jedinice za potporu (JSCC), kako bi se maksimalno povećala koordinacija civilnih i vojnih sinergija i razmjena stručnog znanja u okviru integriranijeg i sveobuhvatnog pristupa krizama i sukobima; poziva na jačanje MPCC-a u cilju povećanja njegovih sposobnosti za zapovijedanje izvršnim operacijama i njihovu kontrolu te povećanja sinergija s civilnim misijama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava potrebu za primjenom rodne perspektive u aktivnostima ZSOP-a EU-a s obzirom na ulogu koju žene imaju u ratu, stabilizaciji i procesima izgradnje mira; naglašava da je potrebno boriti se protiv rodno uvjetovanog nasilja kao ratnog instrumenta u područjima sukoba; naglašava da rat ima veći negativan učinak na žene nego na muškarce; poziva EU i njegove međunarodne partnere da aktivno uključe žene u mirovne i stabilizacijske procese te da se bave njihovim posebnim sigurnosnim potrebama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na brzu provedbu inicijative za jačanje sposobnosti u okviru potpore sigurnosti i razvoju kako bi se poboljšala učinkovitost i održivost misija i operacija ZSOP-a te EU-u omogućilo da ojača sigurnosne i obrambene kapacitete svojih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče ESVD i Vijeće da pojačaju trenutačne napore za poboljšanje kibersigurnosti, osobito za misije ZSOP-a, među ostalim poduzimanjem mjera na razini EU-a i država članica, kako bi se ublažile prijetnje za ZSOP, na primjer izgradnjom otpornosti s pomoću obrazovanja, osposobljavanja i vježbi te pojednostavljenjem okružja u kojem se provodi obrazovanje i osposobljavanje o kiberobrani EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da su EU i njegove države članice suočeni s dosad neviđenom prijetnjom u obliku kibernapada koje sponzoriraju države, kao i u obliku kiberkriminala i terorizma; smatra da su kibernapadi sami po sebi prijetnja za koju je potreban odgovor na razini EU-a; potiče države članice da si međusobno pružaju pomoć u slučaju kibernapada usmjerenog na jednu od njih; |
| --- | --- |

50.

Odnos EU-a i NATO-a

| 51. | naglašava da je strateško partnerstvo između EU-a i NATO-a ključno za rješavanje sigurnosnih izazova s kojima se suočava EU i njegovo susjedstvo; imajući na umu da su 22 od 28 država članica EU-a također i članice NATO-a, ističe da bi se suradnjom EU-a i NATO-a trebale dopunjavati i uzajamno poštovati njihove posebnosti i uloge; naglašava da ove dvije organizacije imaju različite karakteristike te da bi trebale surađivati i u potpunosti poštovati autonomiju i postupke odlučivanja druge strane, na temelju načela recipročnosti, ne dovodeći u pitanje posebne značajke sigurnosne i obrambene politike država članica; uvjeren je da bi se jači EU i NATO međusobno jačali, stvarali više sinergija i povećali učinkovitost za sigurnost i obranu svih partnera; ističe da je strateško partnerstvo EU-a i NATO-a podjednako važno za razvoj zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a i za budućnost NATO saveza te za odnose između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine nakon Brexita; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja glavne stupove nove izjave EU-a i NATO-a usvojene na sastanku na vrhu NATO-a održanom 12. srpnja 2018. u Bruxellesu te naglašava da uspješna provedba Zajedničke izjave ovisi o političkoj volji svih država članica tijekom cijelog postupka; iako pozdravlja konkretne rezultate provedbe 74 zajedničke aktivnosti, ipak smatra da su potrebni dodatni napori u pogledu praktične provedbe mnogih obveza koje su već preuzeli, posebno u području borbe protiv hibridnih prijetnji, kibersigurnosti i zajedničkih vježbi; posebno prima na znanje uključivanje Europske obrambene agencije u provedbu 30 aktivnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da bi napori u pogledu vojne mobilnosti trebali biti prioritet te doprinijeti učinkovitoj provedbi misija i operacija ZSOP-a i obrambenom stavu NATO saveza; stoga potiče obje organizacije da i dalje što bliže surađuju u području vojne mobilnosti, među ostalim razvojem zajedničkih zahtjeva kako bi se olakšalo brzo kretanje snaga i opreme Europom, imajući na umu višesmjerne izazove koji dolaze uglavnom s juga i s istoka; poziva Komisiju da podupre te napore neophodnim ulaganjima i po potrebi zakonodavstvom; naglašava da je potrebno pojednostavniti administrativne postupke za prekogranično kretanje snaga za brzi odgovor unutar EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | u tom kontekstu ističe komplementarnost EU NATO-a i NATO-a te potrebu da se zajamči da se multinacionalne inicijative i EU-a i NATO-a za razvoj sposobnosti međusobno dopunjuju i jačaju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava važnost suradnje i integracije u području kibersigurnosti, ne samo između država članica, ključnih partnera i NATO-a nego i između različitih dionika u društvu; |
| --- | --- |

55.

Partnerstva u okviru ZSOP-a

| 56. | naglašava da partnerstva i suradnja s državama i organizacijama koje dijele vrijednosti EU-a doprinose učinkovitijem ZSOP-u; pozdravlja doprinos partnera ZSOP-a sadašnjim misijama i operacijama EU-a koje doprinose jačanju mira, regionalne sigurnosti i stabilnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | smatra da je od ključne važnosti daljnje jačanje suradnje s institucijskim partnerima, uključujući UN, NATO, Afričku uniju i OESS, te sa strateškim bilateralnim partnerima poput SAD-a; preporučuje daljnji razvoj partnerstava u okviru ZSOP-a u području jačanja otpornosti partnera i reforme sigurnosnog sektora; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava važnost partnerstva EU-a i UN-a u rješavanju međunarodnih sukoba i izgradnji mira; poziva EU i UN da ojačaju upravljački odbor EU-a i UN-a za zajednički savjetodavni mehanizam za upravljanje krizama te da iskoriste puni potencijal svojeg partnerstva udruživanjem političke legitimnosti i operativnih sposobnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | snažno vjeruje da bi nakon Brexita EU trebao očuvati najbliže moguće partnerstvo za sigurnost i obranu s Ujedinjenom Kraljevinom, |
| --- | --- |

59.

Parlamentarna dimenzija

| 60. | naglašava iznimnu važnost parlamentarnog nadzora kad je riječ o pitanjima sigurnosti i obrane na nacionalnoj i europskoj razini kao sastavnog elementa za daljnji napredak u tom području politike te u tom kontekstu potiče parlamentarne dionike na blisku suradnju te da pokušaju osmisliti nove ili poboljšane oblike suradnje kako bi se osigurao nesmetan parlamentarni nadzor na svim razinama; podsjeća na važnost uključivanja civilnog društva i građana u buduće rasprave o europskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | iako pozdravlja sveukupni napredak koji je postignut u pogledu ZSOP-a od predstavljanja Globalne strategije EU-a, napominje da parlamentarne strukture na razini EU-a, koje su uspostavljene u vrijeme kad je razina ambicije i razina aktivnosti EU-a u području obrambene i sigurnosne politike bila prilično ograničena, više nisu prikladne za pružanje potrebnog parlamentarnog nadzora nad područjem politike koje se brzo razvija, tražeći kapacitet za brzu reakciju; stoga ponavlja svoj prethodni poziv da Pododbor za sigurnost i obranu postane punopravni odbor i da mu se omoguće odgovarajuće nadležnosti potrebne za doprinos sveobuhvatnom parlamentarnom nadzoru nad ZSOP-om, uključujući PESCO, Europsku obrambenu agenciju i druge aktivnosti ZOSP-a koje su predviđene Ugovorima; smatra da bi se napredovanje od pododbora do odbora trebalo postići zamjenom ad hoc upravljanja obranom i sigurnošću na razini Komisije konkretnijim modelom, uzimajući u obzir sve veću složenost napora kojima se treba upravljati; |
| --- | --- |

61.

| 62. | napominje da je više država članica nedavno pozvalo na osnivanje Vijeća sigurnosti EU-a te smatra da je taj koncept potrebno detaljnije definirati prije nego što se provede procjena njegove dodane vrijednosti; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponavlja svoj poziv za uspostavom formata za sastanak ministara obrane unutar Vijeća kojim bi predsjedala potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica; uviđa da bi daljnja europska integracija trebala značiti demokratičniji nadzor u okviru parlamentarne kontrole; stoga naglašava da je potrebno ojačati ulogu Europskog parlamenta u tom području, i to s pomoću punopravnog odbora za sigurnost i obranu, koji bi dopunjavali zajednički međuparlamentarni sastanci predstavnika nacionalnih parlamenata i zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da bi se u sklopu svake buduće konvencije ili međuvladine konferencije na kojoj će se pripremati izmjena Ugovora EU-a trebala razmotriti uspostava europskih snaga koje bi imale učinkovit obrambeni kapacitet za sudjelovanje u očuvanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda i sa zadaćama iz članka 43. stavka 1. UEU-a; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku NATO-a, agencijama EU-a u području svemira, sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima država članica. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0513.

(3)  SL C 93, 9.3.2016., str. 144.

(4)  SL C 337, 20.9.2018., str. 11.

(5)  SL C 224, 27.6.2018., str. 18.

(6)  SL C 224, 27.6.2018., str. 50.

(7)  SL C 369, 11.10.2018., str. 36.

(8)  SL C 263, 25.7.2018., str. 125.

(9)  SL C 334, 19.9.2018., str. 253.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0257.

(11)  SL C 238, 6.7.2018., str. 89.

(12)  SL C 369, 11.10.2018., str. 47.

(13)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, a osobito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR) koje je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 16. prosinca 1966. u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o pravima čovjeka i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, a osobito Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR) i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima (ICESCR) koje je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 16. prosinca 1966. u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o temeljnim pravima Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC),

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015., kao i njegov Pregled sredinom razdoblja iz lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019. koji je Vijeće usvojilo 20. srpnja 2015., kao i njegov Pregled sredinom razdoblja iz lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir UN-ovih 17 ciljeva održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ovih 17 ciljeva održivog razvoja i Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća koje su donesene 1976. i revidirane 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća koje su donesene 1976. i revidirane 2011.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji od 11. svibnja 2011. (Istanbulska konvencija) koju je EU potpisao 13. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji od 11. svibnja 2011. (Istanbulska konvencija) koju je EU potpisao 13. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji, koji je stupio na snagu 18. siječnja 2002., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Fakultativni protokol uz Konvenciju o pravima djeteta o prodaji djece, dječjoj prostituciji i dječjoj pornografiji, koji je stupio na snagu 18. siječnja 2002.,

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.”, usvojen 2015. godine (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument službi Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljen „Rodna jednakost i jačanje položaja žena: preobrazba života djevojčica i žena uz pomoć vanjskih odnosa EU-a 2016. – 2020.”, usvojen 2015. godine (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD),

| — | uzimajući u obzir Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti 1325 (2000.), 1820 (2008.), 1888 (2009.), 1889 (2009.), 1960 (2010.), 2106 (2013.), 2122 (2013.) i 2242 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti 1325 (2000.), 1820 (2008.), 1888 (2009.), 1889 (2009.), 1960 (2010.), 2106 (2013.), 2122 (2013.) i 2242 (2015.),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o mladima, miru i sigurnosti 2250 (2015.) i 2419 (2018.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o mladima, miru i sigurnosti 2250 (2015.) i 2419 (2018.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti 1820 (2008.) o uklanjanju spolno utemeljenog nasilja u oružanim sukobima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a o ženama, miru i sigurnosti 1820 (2008.) o uklanjanju spolno utemeljenog nasilja u oružanim sukobima,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini, kao i prvo izvješće o provedbi objavljeno 2017. pod naslovom „Od zajedničke vizije do zajedničkog djelovanja: provedba globalne strategije EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije koju je 28. lipnja 2016. predstavila potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federica Mogherini, kao i prvo izvješće o provedbi objavljeno 2017. pod naslovom „Od zajedničke vizije do zajedničkog djelovanja: provedba globalne strategije EU-a”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o autohtonim narodima od 15. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o autohtonim narodima od 15. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/168/CFSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2011/168/CFSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (1),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda i zaključni dokument sjednice Opće skupštine na visokoj razini od 25. rujna 2014. poznate pod nazivom Svjetska konferencija o autohtonim narodima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda i zaključni dokument sjednice Opće skupštine na visokoj razini od 25. rujna 2014. poznate pod nazivom Svjetska konferencija o autohtonim narodima,

| — | uzimajući u obzir Njujoršku deklaraciju o izbjeglicama i migrantima koja je donesena na Općoj skupštini UN-a 19. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Njujoršku deklaraciju o izbjeglicama i migrantima koja je donesena na Općoj skupštini UN-a 19. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 69/167 Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 2014. u kojoj se podsjeća na potrebu zaštite i promicanja ljudskih prava i temeljnih sloboda svih migranata, bez obzira na migracijski status, i Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 69/167 Opće skupštine Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 2014. u kojoj se podsjeća na potrebu zaštite i promicanja ljudskih prava i temeljnih sloboda svih migranata, bez obzira na migracijski status, i Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji iz 1990.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 67/139 Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. kojom se uspostavlja otvorena radna skupina UN-a za starenje s mandatom za razmatranje prijedloga o međunarodnom pravnom instrumentu za promicanje i zaštitu prava i dostojanstva osoba starije dobi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 67/139 Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2012. kojom se uspostavlja otvorena radna skupina UN-a za starenje s mandatom za razmatranje prijedloga o međunarodnom pravnom instrumentu za promicanje i zaštitu prava i dostojanstva osoba starije dobi,

| — | uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka o svim ljudskim pravima osoba starije dobi s 33. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. srpnja 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće neovisnog stručnjaka o svim ljudskim pravima osoba starije dobi s 33. sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. srpnja 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće otvorene radne skupine UN-a za starenje s njezine osme radne sjednice od 28. srpnja 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće otvorene radne skupine UN-a za starenje s njezine osme radne sjednice od 28. srpnja 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir ministarsku deklaraciju iz Lisabona od 2017. s naslovom „Održivo društvo za sve dobne skupine. Ostvarenje potencijala dužeg životnog vijeka” donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o starenju od 22. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku deklaraciju iz Lisabona od 2017. s naslovom „Održivo društvo za sve dobne skupine. Ostvarenje potencijala dužeg životnog vijeka” donesenu na četvrtoj ministarskoj konferenciji Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o starenju od 22. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir Europski migracijski program od 13. svibnja 2015. (COM(2015)0240) i Komunikaciju Komisije o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa od 7. lipnja 2016. (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski migracijski program od 13. svibnja 2015. (COM(2015)0240) i Komunikaciju Komisije o uspostavi novog Okvira za partnerstvo s trećim zemljama u okviru Europskog migracijskog programa od 7. lipnja 2016. (COM(2016)0385),

| — | uzimajući u obzir skup tematskih smjernica EU-a o ljudskim pravima, uključujući smjernice o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir skup tematskih smjernica EU-a o ljudskim pravima, uključujući smjernice o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, a koje je Vijeće usvojilo 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, a koje je Vijeće usvojilo 2014.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom usvojene 2005. i revidirane 2009. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom usvojene 2005. i revidirane 2009. (4),

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti prava djeteta, koje su usvojene 2007. i revidirane 2017., kao i Alat EU-a i UNICEF-a o pravima djece: integriranje dječjih prava u razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti prava djeteta, koje su usvojene 2007. i revidirane 2017., kao i Alat EU-a i UNICEF-a o pravima djece: integriranje dječjih prava u razvojnu suradnju;

| — | uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće donijelo 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), koje je Vijeće donijelo 2013.,

| — | uzimajući u obzir načela iz Yogyakarte („Načela i obveze države o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja”) donesena u studenome 2006. i deset dodatnih načela („dodatnih 10”) donesenih 10. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela iz Yogyakarte („Načela i obveze države o primjeni Zakona o međunarodnim ljudskim pravima u odnosu na spolnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja”) donesena u studenome 2006. i deset dodatnih načela („dodatnih 10”) donesenih 10. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja, koje je Vijeće usvojilo 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja, koje je Vijeće usvojilo 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću te Europskog parlamenta i Europske komisije pod naslovom „Novi europski konsenzus o razvoju: ,Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost’”, koju su Vijeće, Parlament i Komisija donijeli 7. lipnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju u Vijeću te Europskog parlamenta i Europske komisije pod naslovom „Novi europski konsenzus o razvoju: ,Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost’”, koju su Vijeće, Parlament i Komisija donijeli 7. lipnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni koje je Vijeće usvojilo 2013. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni koje je Vijeće usvojilo 2013. godine,

| — | uzimajući u obzir smjernice politike EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje su usvojene 2001. i revidirane 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice politike EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, koje su usvojene 2001. i revidirane 2012.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2018. naslovljenu „Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2018. naslovljenu „Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci” (5),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2017. o koracima poduzetima u pogledu Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2017. o koracima poduzetima u pogledu Strategije EU-a za iskorjenjivanje trgovanja ljudima (COM(2017)0728),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o zaštiti djece migranata (6),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima i odgovornostima pojedinaca, skupina i društvenih tijela za promicanje i zaštitu opće priznatih ljudskih prava i temeljnih sloboda (branitelji ljudskih prava) iz prosinca 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima i odgovornostima pojedinaca, skupina i društvenih tijela za promicanje i zaštitu opće priznatih ljudskih prava i temeljnih sloboda (branitelji ljudskih prava) iz prosinca 1998.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja (7),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju br. 169 Međunarodne organizacije rada (MOR) o autohtonim i plemenskim narodima donesenu 27. lipnja 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju br. 169 Međunarodne organizacije rada (MOR) o autohtonim i plemenskim narodima donesenu 27. lipnja 1989.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o izvozu oružja: provedba zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2013. o izvozu oružja: provedba zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (9) i izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za manjinska pitanja o manjinama i diskriminaciji na temelju kaste od 28. siječnja 2016. i smjernice UN-a o diskriminaciji na temelju podrijetla, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2013. o diskriminaciji na temelju kaste (9) i izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za manjinska pitanja o manjinama i diskriminaciji na temelju kaste od 28. siječnja 2016. i smjernice UN-a o diskriminaciji na temelju podrijetla,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. godinu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. i politici Europske unije u tom području (10) te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. prosinca 2017. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2016. i politici Europske unije u tom području (10) te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije u vezi sa slučajevima kršenja ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u 2017.,

| — | uzimajući u obzir nagradu Saharov za slobodu mišljenja koja je 2017. godine dodijeljena demokratskoj oporbi u Venezueli: Nacionalnoj skupštini (Julio Borges) i svim političkim zatvorenicima kako ih navodi organizacija Foro Penal Venezolano, a predstavljaju ih Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos i Andrea González, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nagradu Saharov za slobodu mišljenja koja je 2017. godine dodijeljena demokratskoj oporbi u Venezueli: Nacionalnoj skupštini (Julio Borges) i svim političkim zatvorenicima kako ih navodi organizacija Foro Penal Venezolano, a predstavljaju ih Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos i Andrea González,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (12), uzimajući u obzir rad Posebnog odbora za terorizam (TERR), koji je Europski parlament odlučio uspostaviti 6. srpnja 2017. i koji je počeo raditi 14. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (12), uzimajući u obzir rad Posebnog odbora za terorizam (TERR), koji je Europski parlament odlučio uspostaviti 6. srpnja 2017. i koji je počeo raditi 14. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za ženska prava i jednakost spolova (A8-0373/2018),

| A. | budući da su poštovanje i promicanje, nedjeljivost i zaštita univerzalnosti ljudskih prava te promicanje demokratskih načela i vrijednosti, uključujući vladavinu prava, poštovanje ljudskog dostojanstva te načelo jednakosti i solidarnosti temelji etičke i pravne stečevine EU-a i njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) kao i njegova cjelokupnog vanjskog djelovanja; budući da bi EU trebao i dalje nastojati biti vodeći globalni akter u univerzalnom promicanju i zaštiti ljudskih prava, uključujući na razini multilateralne suradnje, posebice u okviru aktivne i konstruktivne uloge u različitim tijelima UN-a i u skladu s Poveljom UN-a, Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim pravom te dužnostima u području ljudskih prava i obvezama preuzetima u okviru Programa za održivi razvoj do 2030. i ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da su poštovanje i promicanje, nedjeljivost i zaštita univerzalnosti ljudskih prava te promicanje demokratskih načela i vrijednosti, uključujući vladavinu prava, poštovanje ljudskog dostojanstva te načelo jednakosti i solidarnosti temelji etičke i pravne stečevine EU-a i njegove zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) kao i njegova cjelokupnog vanjskog djelovanja; budući da bi EU trebao i dalje nastojati biti vodeći globalni akter u univerzalnom promicanju i zaštiti ljudskih prava, uključujući na razini multilateralne suradnje, posebice u okviru aktivne i konstruktivne uloge u različitim tijelima UN-a i u skladu s Poveljom UN-a, Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i međunarodnim pravom te dužnostima u području ljudskih prava i obvezama preuzetima u okviru Programa za održivi razvoj do 2030. i ciljeva održivog razvoja;

| B. | budući da civilno društvo ima središnju ulogu u izgradnji i jačanju demokracije, preispitivanju državne vlasti i promicanju dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti; budući da organizacije civilnog društva imaju važnu ulogu kao vitalna snaga društva; budući da postoji poveznica između oslabljenog civilnog društva, ograničenog političkog i građanskog prostora, povećane korupcije, društvene i rodne nejednakosti, niskih razina ljudskog, društvenog i gospodarskog razvoja i društvenih sukoba; budući da treba osigurati odgovarajuća sredstva te ih rasporediti na najučinkovitiji način za jačanje promicanja ljudskih prava i demokracije u trećim zemljama te da se djelovanje civilnog društva ne smije otežavati restriktivnim zakonima, gornjim granicama za financiranje, ograničavajućim postupcima za izdavanje dozvola ili previsokim porezima; |
| --- | --- |

B.

budući da civilno društvo ima središnju ulogu u izgradnji i jačanju demokracije, preispitivanju državne vlasti i promicanju dobrog upravljanja, transparentnosti i odgovornosti; budući da organizacije civilnog društva imaju važnu ulogu kao vitalna snaga društva; budući da postoji poveznica između oslabljenog civilnog društva, ograničenog političkog i građanskog prostora, povećane korupcije, društvene i rodne nejednakosti, niskih razina ljudskog, društvenog i gospodarskog razvoja i društvenih sukoba; budući da treba osigurati odgovarajuća sredstva te ih rasporediti na najučinkovitiji način za jačanje promicanja ljudskih prava i demokracije u trećim zemljama te da se djelovanje civilnog društva ne smije otežavati restriktivnim zakonima, gornjim granicama za financiranje, ograničavajućim postupcima za izdavanje dozvola ili previsokim porezima;

| C. | budući da se brojne zemlje svijeta suočavaju s problemima nekažnjavanja i nepravde, ne pružaju dovoljno djelotvornog liječenja, imaju slabo razvijene usluge potpore žrtvama i slabe financijske potpore žrtvama terorizma, osobito u zemljama gdje se velik dio građana susreo s terorizmom; |
| --- | --- |

C.

budući da se brojne zemlje svijeta suočavaju s problemima nekažnjavanja i nepravde, ne pružaju dovoljno djelotvornog liječenja, imaju slabo razvijene usluge potpore žrtvama i slabe financijske potpore žrtvama terorizma, osobito u zemljama gdje se velik dio građana susreo s terorizmom;

| D. | budući da se 2017. velik broj dionika civilnog društva, među ostalima, odvjetnika, intelektualaca, novinara, vjerskih predstavnika i boraca za ljudska prava, uključujući aktiviste za zaštitu okoliša, diljem svijeta suočio sa smanjenjem prostora za civilno društvo i sve većim brojem napada, progona, proizvoljnih uhićenja ili pritvaranja, čak i ubojstava; budući da je mehanizam za borce za ljudska prava u EU-u ProtectDefenders.eu učinkovito pomogao stotinama aktivista, ali je suočen sa sve većim potrebama; budući da bi EU i njegove države članice trebali namijeniti više sredstava većem sudjelovanju civilnog društva i uložiti pojačane napore u zaštitu boraca za ljudska prava i potporu njima; |
| --- | --- |

D.

budući da se 2017. velik broj dionika civilnog društva, među ostalima, odvjetnika, intelektualaca, novinara, vjerskih predstavnika i boraca za ljudska prava, uključujući aktiviste za zaštitu okoliša, diljem svijeta suočio sa smanjenjem prostora za civilno društvo i sve većim brojem napada, progona, proizvoljnih uhićenja ili pritvaranja, čak i ubojstava; budući da je mehanizam za borce za ljudska prava u EU-u ProtectDefenders.eu učinkovito pomogao stotinama aktivista, ali je suočen sa sve većim potrebama; budući da bi EU i njegove države članice trebali namijeniti više sredstava većem sudjelovanju civilnog društva i uložiti pojačane napore u zaštitu boraca za ljudska prava i potporu njima;

| E. | budući da bi politike za potporu ljudskih prava i demokracije trebalo uključiti u sve ostale politike EU-a koje imaju vanjskopolitičku dimenziju, kao što su politike u području razvoja, migracija, sigurnosti, borbe protiv terorizma, prava žena i rodne ravnopravnosti, proširenja i trgovine, posebno uvođenjem uvjeta za poštovanje ljudskih prava; budući da je povećanje usklađenosti između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, ali i među vanjskim politikama međusobno, temeljna pretpostavka uspješne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

E.

budući da bi politike za potporu ljudskih prava i demokracije trebalo uključiti u sve ostale politike EU-a koje imaju vanjskopolitičku dimenziju, kao što su politike u području razvoja, migracija, sigurnosti, borbe protiv terorizma, prava žena i rodne ravnopravnosti, proširenja i trgovine, posebno uvođenjem uvjeta za poštovanje ljudskih prava; budući da je povećanje usklađenosti između vanjskih i unutarnjih politika EU-a, ali i među vanjskim politikama međusobno, temeljna pretpostavka uspješne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava;

| F. | budući da je nezakonita okupacija državnog područja ili jednog njegova dijela trajno kršenje međunarodnog prava, kojim se aktivira odgovornost okupatorske sile prema civilnom stanovništvu u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

F.

budući da je nezakonita okupacija državnog područja ili jednog njegova dijela trajno kršenje međunarodnog prava, kojim se aktivira odgovornost okupatorske sile prema civilnom stanovništvu u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom;

Opća razmatranja

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog odmaka od demokracije, ljudskih prava i vladavine prava diljem svijeta u 2017. te potiče EU i njegove države članice da bezuvjetno promiču europske i međunarodne standarde u pogledu ljudskih prava, vladavine prava, demokracije i prava manjina na koje su se obvezali i da osiguravaju veću usklađenost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a o ljudskim pravima te bolju koordinaciju između vanjskih politika država članica, u područjima kao što su migracije, borba protiv terorizma i trgovina, s obzirom na to da utjecaj EU-a kao vjerodostojnog i legitimnog međunarodnog aktera ovisi o njegovoj sposobnosti da unapređuje poštovanje ljudskih prava i demokracije na unutarnjoj i vanjskoj razini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potvrđuje da države imaju krajnju odgovornost u zaštiti svih ljudskih prava donošenjem i provedbom međunarodnih ugovora i konvencija o ljudskim pravima, praćenjem kršenja ljudskih prava i jamčenjem učinkovitog pravnog lijeka za žrtve; ističe da se mir, sigurnost i razvoj međusobno nadopunjuju te ovise o sposobnosti suočavanja sa zlostavljanjem, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i genocidom; upozorava na ograničenja slobode kretanja, slobode okupljanja i slobode izražavanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da je ravnopravnost žena i muškaraca, kao što je navedeno u članku 3. stavku 3. UEU-a, jedno od temeljnih načela Europske unije i njezinih država članica, te da je promicanje te ravnopravnosti s pomoću rodno osviještene politike jedan od glavnih ciljeva EU-a, među ostalim i u drugim zemljama diljem svijeta, putem njegove vanjske politike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je EU predan promicanju rodne ravnopravnosti i uključivanju rodno osviještene politike u sva svoja djelovanja, što je ujedno obveza iz Ugovorâ, kako bi rodna ravnopravnost postala prioritet u svim smjernicama EU-a, radnim odnosima, politikama i vanjskim aktivnostima EU-a; u skladu s time podržava povezana koordinirana nastojanja u multilateralnim dijalozima i aktivnostima delegacija EU-a, kao što su misije promatranja izbora; ističe da je potrebno ojačati rad glavne savjetnice ESVD-a za rodna pitanja u trećim zemljama u cilju promicanja mira, sigurnosti i temeljnih sloboda, osiguravajući za njezino područje nadležnosti namjenska proračunska sredstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da istinski neovisno, pluralističko i dinamično civilno društvo pridonosi razvoju i stabilnosti, osigurava demokratsku konsolidaciju, uključujući diobu vlasti, socijalnu pravdu i poštovanje ljudskih prava te potiče transparentnost, odgovornost i dobro upravljanje, posebno mjerama za suzbijanje korupcije i ekstremizma; ističe ključnu i središnju ulogu boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija u promicanju i podržavanju primjene prava koja su propisana u glavnim međunarodnim sporazumima o ljudskim pravima uključujući provedbom obrazovnih programa i podizanjem razine osviještenosti o aktivnostima međunarodnih organizacija; ističe važnost provedbe smjernica EU-a za branitelje ljudskih prava i njegovu sposobnost da putem Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) i dalje pruža potporu borcima za ljudska prava i nevladinim organizacijama u slučajevima kada su u najvećoj opasnosti, posebno jamčeći veću nadležnost mehanizma ProtectDefenders.eu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje važnost pružanja hitne potpore braniteljima ljudskih prava te postupanja sa svim zatvorenicima u skladu s međunarodnim standardima; naglašava zabrinutost za sigurnost branitelja ljudskih prava te da se počinitelji moraju privesti pravdi; pozdravlja stalna nastojanja Europske zaklade za demokraciju da promiče demokraciju i poštovanje temeljnih prava i sloboda u istočnom i južnom susjedstvu EU-a; prepoznaje rizik s kojim se suočavaju branitelji ljudskih prava, uključujući braniteljice ljudskih prava, koje se suočavaju s posebnim rizicima i prijetnjama zbog svojega spola, i aktiviste za zaštitu okoliša, te poziva ESVD i države članice da obrate posebnu pozornost na njih u Smjernicama EU-a o braniteljima ljudskih prava; ističe potrebu za snažnom koordinacijom EU-a u radu s tijelima trećih zemalja u pogledu branitelja ljudskih prava i pitanja civilnog društva te pohvaljuje pojedinačne inicijative država članica uz mjere EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja aktivno sudjelovanje EU-a u Vijeću UN-a za ljudska prava (UNHRC), u okviru kojeg oblikuje rezolucije ili sudjeluje u njihovu oblikovanju, izdaje izjave, sudjeluje u interaktivnim dijalozima i raspravama te saziva posebne sjednice o situaciji u pogledu ljudskih prava; prepoznaje predanost EU-a rješavanju situacija u pojedinim zemljama u okviru UNHRC-a; ističe važnost sudjelovanja EU-a u dijalozima i suradnji u pogledu ljudskih prava na multilateralnoj razini; u potpunosti podržava aktivnosti i djelovanje UNHRC-a u obrani ljudskih prava diljem svijeta; pohvaljuje rad Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava pod vodstvom Zeida al-Husseina; sa zanimanjem iščekuje bliski dijalog i aktivnu suradnju s novoimenovanom visokom povjerenicom Michelle Bachelet; poziva Komisiju i države članice da povećaju razinu potpore funkcioniranju OHCHR-a i posebnih postupaka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | cijeni rad službi za ljudska prava Komisije i ESVD-a u sjedištima i delegacijama EU-a te rad posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava (PPEU) Stavrosa Lambrinidisa u povećanju učinkovitosti, kohezije i vidljivosti ljudskih prava u vanjskoj politici EU-a te podsjeća na svoj zahtjev da njegov mandat postane trajan i uključuje veće odgovornosti; pozdravlja najnoviji pristup inicijative EU-a u pogledu dobre prakse u području ljudskih prava, koja je usmjerena na najbolje prakse koje se primjenjuju u različitim zemljama; stoga još jednom poziva na reviziju mandata radi odobravanja PPEU-u ovlasti pokretanja vlastitih inicijativa, odgovarajućih resursa, javnog istupanja radi izvješćivanja o rezultatima posjeta trećim zemljama te o stavovima EU-a u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. godinu i napominje da je ono doneseno puno ranije ove godine, u skladu sa zahtjevima Parlamenta iznesenima u njegovim prethodnim izvješćima; traži od Vijeća da i dalje ulaže napore u završetak tih godišnjih izvješća ranije u godini; potiče Vijeće da osigura da se sljedeće godišnje izvješće donese na temelju odgovarajućeg postupka savjetovanja; smatra da je godišnje izvješće nezaobilazno za nadzor politike EU-a o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu te za obavješćivanje i raspravu o njoj i traži da se javno promiče diljem svijeta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznaje napredak u pogledu postupka i oblika izvješćivanja, ali očekuje od Vijeća i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da još više vode računa o stajalištima iz relevantnih rezolucija i/ili preporuka Parlamenta kako bi se zajamčila bolja i učinkovitija interakcija među institucijama EU-a u pogledu pitanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponavlja važnost iznošenja ključnih pozitivnih i negativnih trendova kako bi se ocijenila učinkovitost djelovanja EU-a; u tom pogledu smatra da bi se, prema potrebi, temeljitijim javnim izvješćivanjem, koje se konkretno zasniva na prioritetima i pokazateljima navedenima u strategijama EU-a o ljudskim pravima za pojedine zemlje, među ostalim, potaknula veća dosljednost u provedbi uvjetnih klauzula o ljudskim pravima te procjenama i prilagodbama učinka politika EU-a o ljudskim pravima; naglašava potrebu za praćenjem i cjelovitom provedbom postojećih smjernica EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznaje da su dijalozi EU-a o ljudskim pravima važan alat sveobuhvatne diplomacije za promicanje ljudskih prava i demokracije u bilateralnim odnosima s trećim zemljama; međutim, primjećuje stalne prepreke postizanju konkretnih rezultata putem dijaloga o ljudskim pravima, kao što je postojanje dvostrukih standarda, te zato poziva na zauzimanje jedinstvenog stajališta država članica; poziva Komisiju i ESVD da traže načine na koje bi poboljšali učinkovitost i važnost dijaloga o ljudskim pravima i da, ako nisu konstruktivni, brzo reagiraju i nadopune ih upotrebom političkog dijaloga ili javne diplomacije; potiče Komisiju i ESVD da povećaju transparentnost u dijalozima, uključujući većim sudjelovanjem dionika civilnog društva, i da za ocjenu uspješnosti svakog dijaloga upotrebljavaju jasna mjerila; naglašava važnost toga da EU tijekom dijaloga o ljudskim pravima postavlja pitanja o slučajevima pojedinih branitelja ljudskih prava u opasnosti i da ustrajno traži oslobađanje zatvorenih branitelja te zaštitu onih kojima prijeti opasnost; nadalje, savjetuje institucijama EU-a da dužnosnicima izaslanstva i osoblju EU-a omogući odgovarajuća sredstva i osposobljavanje o ljudskim pravima i demokraciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja da Akcijski plan za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2015. – 2019. i njegov pregled sredinom razdoblja iz 2017. moraju biti vodeći instrumenti za djelovanje u području ljudskih prava te u tom pogledu ističe da je potrebno planirati dostatne resurse i stručna znanja kako bi se ispravno proveli ključni prioriteti EU-a; poziva institucije EU-a i države članice da zajamče učinkovitu i dosljednu provedbu trenutačnog Akcijskog plana, uključujući putem istinske suradnje s organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da ojača svoje instrumente i politike u pogledu institucijskog razvoja i vladavine prava te da uključi referentne vrijednosti kako bi se osigurala odgovornost i nastojala spriječiti nekažnjivost kršenja ljudskih prava; poziva na učinkovitu raspodjelu odgovarajućih sredstava radi dodatnog promicanja ljudskih prava i demokracije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | u tom pogledu podsjeća na ključnu potporu koju EIDHR pruža u provedbi strateškog okvira EU-a i Akcijskog plana za ljudska prava i demokraciju, kao i smjernica o ljudskim pravima i strategija zemalja, koja je EU-u omogućila da u tom području djeluje bolje u strateškom smislu te je zajamčila odgovornost, vidljivost i učinkovitost; snažno poziva da se EIDHR uključi kao zaseban i neovisan instrument u strukturu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. kako se njegova vrlo jasna raznolikost ne bi razvodnila u većem fondu za vanjska djelovanja; snažno potiče suradnju među instrumentima vanjskog financiranja EU-a kako bi se izbjeglo udvostručenje i preklapanje te kako bi se mogli utvrditi mogući nedostaci i potrebe za financiranje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na to da bi iskustvo i znanje stečeni tijekom tranzicije k demokraciji u okviru politika proširenja i susjedstva mogli pozitivno pridonijeti utvrđivanju najboljih praksi koje bi se mogle upotrijebiti za podupiranje i osnaživanje drugih demokratskih procesa diljem svijeta; izražava uvjerenje da revidirana Europska politika susjedstva treba podupirati gospodarsku, socijalnu i političku reformu, štititi ljudska prava i pomoći u uspostavi vladavine prava, istodobno ispunjavajući obveze EU-a prema partnerima; ponavlja da je promicanje ljudskih prava i demokracije u interesu i partnerskih zemalja i EU-a; ističe da je potrebno razviti međuparlamentarne odnose između EU-a i njegovih partnera u okviru iskrenog dijaloga utemeljenog na međusobnom razumijevanju i povjerenju, radi učinkovitog promicanja ljudskih prava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe rad svojeg Pododbora za ljudska prava (DROI), koji blisko surađuje s drugim institucijama EU-a, posebnim predstavnikom EU-a (PPEU), ESVD-om, civilnim društvom, uključujući nevladine organizacije, i multilateralnim institucijama za ljudska prava; napominje da je Pododbor za ljudska prava 2017. izradio nacrt triju izvješća koja su na plenarnoj sjednici donesena kao rezolucije o apatridnosti u južnoj i jugoistočnoj Aziji (13), o rješavanju pitanja povrede ljudskih prava u kontekstu ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uključujući genocid (14) i o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže da se tijekom prvog tromjesečja 2019. uspostavi unutarnja radna skupina za preispitivanje promicanja i širenja ljudskih prava koje provode njegovi odbori s vanjskim mandatom i delegacije za odnose s trećim zemljama u mandatu 2014. – 2019.; namjerava izvući preporuke iz tog preispitivanja radi poboljšanog parlamentarnog djelovanja u području ljudskih prava u sljedećem parlamentarnom mandatu, uključujući u pogledu nadzora aktivnosti ESVD-a i Komisije, unutarnjeg institucijskog ustroja i promicanja ljudskih prava unutar svojih tijela; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da se uloga hitnih rezolucija, na temelju članka 135. Poslovnika, može dodatno razvijati kako bi se učvrstilo ljudska prava i demokraciju kroz povećano pravodobno razmatranje, usmjeravanje i učinkovitost; |
| --- | --- |

19.

Specifični izazovi u području ljudskih prava

| 20. | izražava veliku zabrinutost u pogledu postupnog sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva u 2017. i žali zbog činjenice da su borci za ljudska prava, novinari i nevladine organizacije često ciljevi uznemiravanja, zastrašivanja i nasilja, uključujući ubojstva; izražava zabrinutost zbog stalnih izricanja zabrana putovanja aktivistima za ljudska prava koji žele prisustvovati sjednicama Vijeća UN-a za ljudska prava u Ženevi i drugih međunarodnih institucija te strogo osuđuje te zabrane i poziva dotične vlade da ih ukinu; naglašava da je neprihvatljivo da su predstavnici civilnog društva i medija spriječeni u tome da sudjeluju u radu međunarodnih tijela te ustraje na tome da se poštuju temeljna ljudska i politička prava predstavnika civilnog društva; izražava zabrinutost zbog činjenice da su neki aktivisti za ljudska prava zadržani u pokušaju povratka u svoje zemlje nakon što su saslušani u međunarodnim institucijama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog činjenice da se sve veći globalni fenomen sužavanja prostora za djelovanje civilnog društva može pojaviti i u ukorijenjenim demokracijama i državama srednjeg i visokog dohotka; poziva EU i njegove države članice da vode primjerom; osuđuje zakonodavstvo koje ograničava aktivnosti civilnog društva, na primjer, zatvaranje nevladinih organizacija ili zamrzavanje njihovih sredstava; poziva da se stavi izvan snage zakonodavstvo kojim se uvode samovoljni ili nametljivi zahtjevi o djelovanju nevladinih organizacija, uključujući ograničavanje inozemnog financiranja; osuđuje širenje javnog diskursa kojim se sve više potkopava uloga organizacija civilnoga društva; potiče izaslanstva EU-a i diplomatska predstavništva država članica da nastave pratiti i skretati pozornost na slučajeve povrede slobode okupljanja i udruživanja, uključujući razne oblike zabrana i ograničenja u pogledu organizacija civilnoga društva i njihovih aktivnosti ili promicanje lažnih nevladinih organizacija koje financiraju neke vlade; potiče ih da nastave aktivno podupirati borce za ljudska prava sustavnim praćenjem sudskih postupaka, posjećivanjem pritvorenih aktivista i, prema potrebi, davanjem izjava o pojedinačnim slučajevima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje činjenicu da je medijska sloboda bila veoma ugrožena 2017. i da su, prema godišnjem pregledu organizacije Reporteri bez granica, napadi dosegli rekordnu razinu u 2017.; ističe potrebu da se poštuju načela mišljenja i izražavanja, kako je navedeno u članku 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima; ponavlja važnost slobode izražavanja, na internetu i izvan njega, kao ključnog elementa za ispravno funkcioniranje demokratskog društva s obzirom na to da ona potiče kulturu pluralizma kojom se jača uloga civilnog društva i građana u pozivanju vlada i donositelja odluka na odgovornost i kojom se osnažuje vladavina prava; snažno osuđuje prijetnje, zastrašivanja i napade na novinare, neovisne medije, blogere i zviždače, kao i govor mržnje, zakone protiv kleveta i poticanje nasilja jer oni ugrožavaju vladavinu prava i vrijednosti koje proizlaze iz ljudskih prava; ističe da je u 2017. uhićeno na stotine mirnih prosvjednika i novinara, od kojih su mnogi podvrgnuti zlostavljanju i proizvoljno pritvoreni te su trebali platiti visoke kazne u postupcima u kojima nisu bili zajamčeni minimalni postupovni standardi; potiče EU da dodatno pojača svoje napore za zaštitu prava slobode misli i izražavanja u svim odnosima s trećim zemljama; naglašava da je važno zajamčiti učinkovitu i sustavnu provedbu smjernica EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te redovito pratiti njihov učinak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava ključnu važnost akademske slobode kao ljudskog prava koje štite međunarodni ugovori; snažno osuđuje sve napade na akademsku slobodu, kao što su ubojstva, prisilni nestanci, nasilje, zatvaranje, prekidi zaposlenja, napadi na ugled i nepravedno optuživanje; ističe ozbiljnost svih napada na akademsku slobodu jer je ona ključna za stvaranje pluralističkog i demokratskog društva; |
| --- | --- |

23.

| 24. | snažno osuđuje činjenicu da su u 2017. brojni borci za ljudska prava bili suočeni s digitalnim prijetnjama, što uključuje ugrožavanje podataka zapljenom opreme, daljinski nadzor i curenje podataka; osuđuje praksu nadzora i hakiranja na internetu radi pribavljanja informacija koje se mogu upotrijebiti u pravnim slučajevima ili kampanjama ocrnjivanja; izražava veliku zabrinutost zbog sve veće upotrebe određenih tehnologija za kibernetički nadzor s dvojnom namjenom protiv političara, aktivista, blogera i novinara; u tom pogledu odlučno poziva institucije EU-a da brzo i učinkovito ažuriraju propis o kontroli izvoza robe s dvojnom namjenom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponovno potvrđuje da su neovisnost sudstva i potpuna transparentnost sustava za pravosuđe, u kojem svi sudionici moraju obavljati svoje funkcije na ispravan i neovisan način, preduvjeti za razvoj demokratske države i pravne zaštite ljudskih prava; oštro osuđuje sve pokušaje uvođenja ograničenja slobode sudaca, javnih tužitelja i odvjetnika kao i sve oblike izravnog i neizravnog nasilja koji se protiv njih provode; poziva EU da obrati iznimnu pozornost na ovu stavku u kontekstu svojih diplomatskih odnosa sa zemljama izvan EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznaje da su otvoreni internet i tehnološki napreci omogućili bržu prijavu povreda ljudskih prava; kritizira pokušaje nekih vlada da nadziru masovne komunikacijske alate, uključujući internet; izražava zabrinutost zbog učestalosti lažnih vijesti i dezinformacija državnih i nedržavnih subjekata iz 2017. godine, koje pridonose širenju argumenata protiv ljudskih prava, ograničavaju pristup besplatnim, točnim i nepristranim informacijama, potiču nasilje, mržnju i diskriminaciju prema određenim skupinama ili pojedincima te utječu na ishod izbora i time potkopavaju demokraciju; u tom pogledu naglašava potrebu da EU razvije snažniji pozitivan diskurs o ljudskim pravima, čvrsto se suprotstavi vladama koje sponzoriraju širenje dezinformacija ili dovode u pitanje univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava te poveća svoje napore u podržavanju slobodnih i neovisnih medija diljem svijeta; ističe važnost obrazovanja, kulture, znanja i kritičkog mišljenja u suzbijanju lažnih vijesti i njihova širenja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da imenuje izaslanika EU-a za kibernetička pitanja kako bi se u vanjskim politikama razvijao otvoren, interoperabilan, siguran i pouzdan internet na kojemu se poštuju ljudska prava i potiču standardi za odgovorno ponašanje države na internetu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno potvrđuje da sloboda misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja, uključujući slobodu prakticiranja ili neprakticiranja vjere koju osoba sama odabere, napuštanja ili promjene vjere te pravo na apostaziju i ateističke stavove moraju biti bezuvjetno zajamčeni međukulturnim i međuvjerskim dijalogom; osuđuje diskriminaciju na temelju misli, savjesti, vjeroispovijedi ili uvjerenja, progon svih etničkih i vjerskih skupina u 2017. i napade na njih; poziva na izbjegavanje instrumentalizacije religije za političke ciljeve; osuđuje pokušaje državnih i nedržavnih subjekata da, među ostalim, usvajanjem i uvođenjem zakona o bogohuljenju ograniče slobodu misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja, slobodu okupljanja i slobodu izražavanja; zahtijeva da se poduzmu daljnje mjere za zaštitu prava vjerskih manjina, nevjernika i ateista, uključujući žrtve zakona o bogohuljenju; poziva EU i države članice da se više uključe u političke rasprave o stavljanju izvan snage takvih zakona, da više rade na unapređenju poštovanja slobode misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja te na promicanju međureligijskog dijaloga i dijaloga među skupinama različitih uvjerenja u odnosima s trećim zemljama; poziva Komisiju i ESVD da preuzmu aktivnu ulogu u olakšavanju sigurnog i dobrovoljnog povratka ljudi koji su bili prisiljeni napustiti svoje domove zbog progona na temelju vjeroispovijedi ili uvjerenja; zahtijeva poduzimanje konkretnih mjera u cilju učinkovite provedbe smjernica EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja; podupire praksu EU-a koji preuzima vodeću ulogu u oblikovanju tematskih rezolucija o slobodi misli, savjesti, vjeroispovijedi i uvjerenja na UNHRC-u i Općoj skupštini UN-a; podupire rad Jána Figela, posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijedi ili uvjerenja izvan EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | duboko žali što se mučenje, neljudsko ili ponižavajuće ponašanje i smrtne kazne i dalje primjenjuju u mnogim zemljama diljem svijeta te poziva EU da uloži dodatne napore za iskorjenjivanje tih praksi; smatra da su uvjeti zatvaranja, uključujući pristup skrbi i lijekovima, i stanje zatvora u određenom broju zemalja iznimno zabrinjavajući; pozdravlja službeno pokretanje Saveza za suzbijanje trgovine proizvodima koji služe za mučenje 18. rujna 2017. i uspostavu Koordinacijske skupine EU-a za borbu protiv mučenja, čija je zadaća pratiti njegovu provedbu; u tom smislu pozdravlja ažuriranje zakonodavstva EU-a o trgovini određenim proizvodima koji bi se mogli upotrebljavati za provođenje smrtne kazne, mučenja ili drugih oblika neljudskog postupanja ili kažnjavanja; napominje da je broj pogubljenja diljem svijeta u 2017. pao za 4 % u odnosu na prethodnu godinu; poziva zemlje koje to još nisu učinile da uvedu trenutan moratorij na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju; smatra da je nužno boriti se protiv svih oblika mučenja i zlostavljanja zatvorenih osoba, među ostalim psihološkog mučenja, i da je potrebno pojačati napore u pogledu poštovanja relevantnog međunarodnog prava i zajamčiti odštetu za žrtve; |
| --- | --- |

29.

| 30. | snažno osuđuje sve okrutne zločine i kršenja ljudskih prava koje su počinili državni subjekti, kao i nedržavni subjekti, uključujući protiv građana koji mirno ostvaruju svoja ljudska prava; zgrožen je golemim brojem počinjenih zločina, uključujući ubojstva, mučenje, silovanje, porobljavanje i seksualno ropstvo, novačenje djece vojnika, prisilna vjerska preobraćenja i sustavna ubojstva usmjerena na vjerske i etničke manjine; potiče EU i države članice da se bore protiv zločina genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina i da osiguraju da se njihovi počinitelji privedu pravdi; poziva EU da pruži potporu organizacijama i istražnim timovima UN-a koji prikupljaju, čuvaju i štite digitalne dokaze i druge oblike dokaza o zločinima koje je počinila bilo koja strana u tim sukobima kako bi se olakšao njihov kazneni progon na međunarodnoj razini; napominje da su internetske platforme izbrisale videosnimke koje su dokaz o potencijalnim ratnim zločinima u okviru svojeg nastojanja da uklone teroristički sadržaj i propagandu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podržava ključnu ulogu Međunarodnog kaznenog suda (ICC) u slučajevima u kojima dotične države nisu u mogućnosti ili ne žele izvršiti svoju nadležnost; poziva EU i njegove države članice da pruže diplomatsku i financijsku potporu ICC-u; poziva EU i njegove države članice da potaknu države članice UN-a na ratifikaciju i provedbu Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i zaprepašten je povlačenjima iz Statuta i prijetnjama povlačenjem; isto tako, poziva sve potpisnice Rimskog statuta da se koordiniraju i surađuju s Međunarodnim kaznenim sudom; poziva sve države članice da ratificiraju izmjenu iz Kampale o zločinu agresije i da dodaju „najteže zločine” na popis zločina za koje je EU nadležan; ponovno naglašava važnost drugih ključnih mehanizama za zaustavljanje nekažnjavanja, uključujući primjenom opće nadležnosti, i poziva države članice da se prilagode odgovarajućem zakonodavstvu; u tom pogledu podsjeća da prava žrtava moraju biti u srži sveg djelovanja; ponovno poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da imenuje posebnog predstavnika EU-a za međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravosuđe s mandatom da promiče, obuhvati i zastupa iskazanu predanost EU-a borbi protiv nekažnjavanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja napore EU-a da podrži Međunarodni, nepristrani i neovisni mehanizam koji je uspostavio UN u Siriji radi pružanja pomoći u istragama teških zločina; naglašava potrebu za uspostavom sličnog neovisnog mehanizma u drugim zemljama; poziva EU i države članice EU-a koje to još nisu učinile da daju financijski doprinos Međunarodnom, nepristranom i neovisnom mehanizmu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno naglašava da države mogu pred Međunarodnim sudom podignuti tužbu protiv drugih država zbog kršenja međunarodnih ugovora, kao što je Konvencija UN-a protiv mučenja, kako bi se utvrdila odgovornost države kao neizravno sredstvo za sudsko utvrđivanje osobne kaznene odgovornosti u kasnijoj fazi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | duboko žali zbog nedostatka poštovanja međunarodnog humanitarnog prava i snažno osuđuje zabrinjavajuće česte smrtonosne napade na bolnice, škole i druge civilne mete u oružanim sukobima diljem svijeta u 2017.; smatra da se međunarodna osuda napada mora temeljiti na neovisnim istragama i stvarnoj odgovornosti; pohvaljuje rad humanitarnih radnika u okviru pružanja humanitarne pomoći; poziva države članice, institucije EU-a i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zajamče dosljedan i učinkovit razvoj politika i djelovanja EU-a u vezi s međunarodnim humanitarnim pravom i da upotrijebe sve instrumente koji su im na raspolaganju kako bi riješili to pitanje; zaključuje da bi trebalo biti dostupno detaljnije izvješćivanje EU-a i država članica o provedbi smjernica za promicanje usklađenosti s međunarodnim humanitarnim pravom u konkretnim konfliktnim situacijama, uključujući najmanje godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; poziva međunarodnu zajednicu da uspostavi instrumente kojima bi se na najmanju moguću mjeru smanjilo vrijeme između upozorenja i odgovora u cilju sprečavanja izbijanja, ponovnog izbijanja i eskalacije nasilnih sukoba, kao u sustavu ranog upozoravanja EU-a; poziva EU i države članice da pruže više financijske potpore za humanitarnu pomoć i razvojnu pomoć; napominje smanjenje službene razvojne pomoći za 2,4 % od 2016. do 2017. te da službena razvojna pomoć ne postiže ciljanu razinu od 0,7 % BND-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o upotrebi naoružanih bespilotnih letjelica (16); izražava duboku zabrinutost zbog upotrebe naoružanih bespilotnih letjelica izvan međunarodnoga pravnog okvira; ponovno poziva EU da hitno izradi pravno obvezujući okvir za upotrebu naoružanih bespilotnih letjelica kako bi se njime zajamčilo da države članice u skladu sa svojim zakonskim obvezama ne provode nezakonita ciljana smaknuća ili da ne omogućuju da druge zemlje provode takva smaknuća; poziva Komisiju da na pravilan način obavješćuje Parlament o upotrebi financijskih sredstava EU-a za sve istraživačke i razvojne projekte povezane s izradom bespilotnih letjelica; poziva na procjenu utjecaja na ljudska prava kad je riječ o daljnjim razvojnim projektima za bespilotne letjelice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Visoku predstavnicu / potpredsjednicu Komisije i države članice da prošire režim EU-a za mjere ograničavanja tako da uključuju režim sankcija za kršenje ljudskih prava u okvire kojeg bi se odluke ZVSP-a o sankcijama mogle temeljiti na ozbiljnim kršenjima ljudskih prava, slično kao u aktu potaknutom slučajem Magnickog; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Visoku predstavnicu / potpredsjednicu Komisije i države članice da rade na međunarodnoj zabrani oružanih sustava u kojima ne postoji ljudska kontrola nad primjenom sile, kao što je Parlament zatražio u nekoliko navrata, te da tijekom pripreme za relevantne sastanke na razini UN-a hitno osmisle i usvoje zajedničko stajalište o autonomnim oružanim sustavima te da na relevantnim forumima zauzmu zajednički stav i u skladu s njime postupaju; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da korupcija ugrožava vladavinu prava, demokraciju, konkurentnost gospodarstava i ljudska prava; naglašava potrebu za podupiranjem boraca za ljudska prava i zviždača koji se bore protiv korupcije; poziva na to da se poboljšaju mehanizmi i prakse protiv korupcije, kao što su izricanje kazni pojedincima i zemljama koje počine teška kaznena djela korupcije; poziva ESVD i Komisiju da osmisle zajednički program o ljudskim pravima i borbi protiv korupcije, posebno inicijative za povećanje transparentnosti, borbu protiv nekažnjavanja, jačanje agencija za borbu protiv korupcije te veću transparentnost i mogućnost praćenja upotrebe sredstava EU-a; poziva Komisiju da u okviru svih budućih trgovinskih sporazuma pregovara o odredbama za borbu protiv korupcije; podsjeća na preporuke o korupciji i ljudskim pravima iznesene u svojoj Rezoluciji od 13. rujna 2017. o korupciji i ljudskim pravima u trećim zemljama (17) i poziva institucije EU-a i države članice da poduzmu daljnje mjere u tom pogledu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava zabrinutost zbog uništavanja, nezakonite pljačke i vandalizma na lokalitetima kulturne baštine te snažno podržava inicijative za otkrivanje činjenica, zaštitu i spašavanje baštine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava važnost slobodnih i pravednih izbora za demokratske procese i izražava zabrinutost zbog rastućeg broja nezakonitih izbora diljem svijeta; podsjeća da su neovisni mediji i različita mišljenja ključni za jamčenje slobodnih i pravednih izbora; poziva EU da ospori rezultate namještenih ili lažiranih izbora i da primijeni sve diplomatske, ekonomske i političke alate na raspolaganju da očuva vjerodostojnost izbora diljem svijeta i da obveže države na ispunjavanje kriterija za slobodne i pravedne izbore; smatra da je podrška koju EU pruža izbornim procesima i demokraciji diljem svijeta u okviru svojih misija za praćenje izbora i daljnjih mjera, potpore tijekom održavanja izbora i osobito aktivne uloge Parlamenta u tom pogledu, iznimno važna; ističe važnost promatranja izbora u kontekstu mirne demokratske tranzicije, jačanja vladavine prava, političkog pluralizma i povećanog sudjelovanja žena u izbornim procesima te transparentnosti i poštovanja ljudskih prava; podsjeća na važnost uključivanja lokalnih organizacija civilnoga društva u proces nadziranja izbora te u provedbu preporuka koje su izdale misije promatranja izbora; smatra da se miješanjem u izbore drugih zemalja kibernetičkim operacijama krši pravo ljudi da slobodno biraju svoje predstavnike; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja to što je EU potpisao Istanbulsku konvenciju i ističe da je potrebno boriti se svim sredstvima protiv nasilja nad ženama i spriječiti ga, uključujući nasilje u obitelji; poziva one države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju i provedu Konvenciju u najkraćem roku; u tom pogledu podržava zajedničku inicijativu EU-a i UN-a „Spotlight”; potiče države da povećaju napore u pogledu zakonodavstva kako bi se što ranije rješavala pitanja rodno uvjetovanog nasilja, genitalnog sakaćenja žena i seksualnog nasilja; podsjeća da nasilje nad ženama ima duboke korijene u rodnoj nejednakosti i da ga je zato potrebno sveobuhvatno rješavati, te naglašava važnost socijalnih službi i zaštite; naglašava da su pouzdani statistički podaci o učestalosti, uzrocima i posljedicama svih vrsta nasilja protiv žena ključni za razvoj učinkovitog zakonodavstva i strategija za borbu protiv rodno utemeljenog nasilja; zbog toga poziva EU da pomogne zemljama da poboljšaju prikupljanje podataka u tom području i ispune međunarodne pravne obveze; traži od EU-a da surađuje s drugim zemljama u cilju financiranja i oblikovanja programa kako bi se spriječilo seksualno i rodno nasilje te odgovorilo na njega diljem svijeta; osuđuje sve oblike tjelesnog, seksualnog i psihološkog nasilja i iskorištavanja, masovna silovanja, trgovanje spolnim i reproduktivnim pravima žena te njihovo kršenje; naglašava da odgovarajuća i pristupačna zdravstvena skrb kao i univerzalno poštovanje spolnih i reproduktivnih prava žena te pristup obrazovanju trebaju biti zajamčeni svim ženama te da one trebaju moći donositi slobodne i odgovorne odluke o svojemu zdravlju, tijelu te spolnim i reproduktivnim pravima; ističe da je obrazovanje ključno sredstvo za borbu protiv diskriminacije i nasilja nad ženama i djecom; osuđuje ponovno uvođenje pravila „globalnog blokiranja”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe potrebu da se EU nastavi ustrajno zalagati za potpunu provedbu dužnosti i obveza u pogledu prava žena preuzetih u okviru Konvencije UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), Pekinške platforme za djelovanje, Programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju te za poštovanje rezultata njihovih revizijskih konferencija; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća na objavu prvog godišnjeg provedbenog izvješća Akcijskog plana za ravnopravnost spolova 2016. – 2020. (GAP II) za 2016. u kolovozu 2017., u kojemu se ističu brojna pozitivna kretanja u promjeni života djevojčica i žena osiguravanjem njihova fizičkog i psihičkog integriteta, čime se promiču njihova ekonomska i društvena prava te se jačaju njihovi glasovi i sudjelovanje; vjeruje da EU treba nastaviti promicati potporu za žene u okviru aktivnosti zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), sprečavanja sukoba i obnove nakon sukoba; ponovno ističe važnost Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000) od 31. listopada 2000. o ženama, miru i sigurnosti; naglašava da je veće uključivanje javnog i privatnog sektora nužno za poštovanje prava žena i njihovo sudjelovanje u javnim i privatnim institucijama, oblikovanju politika, gospodarskom životu i mirovnim procesima; ističe da poslovni sektor ima važnu ulogu u jačanju prava žena; potiče Komisiju da preuzme vodstvo u rješavanju problema seksualnog iskorištavanja i zlostavljanja u sektorima humanitarne i razvojne pomoći jer bi ti sektori trebali imati najviše standarde dužnosti i odgovornosti za svoj rad; naglašava važnost preispitivanja i jačanja postupaka zaštite i pravila o djelovanju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva ESVD da zajamči da će rezultati 62. sjednice Komisije o statusu žena biti uključeni u njegove politike te da će se njima pružiti novi poticaj za postizanje rodne ravnopravnosti i za osnaživanje žena i djevojčica u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da je važno da su obrazovanje i osposobljavanje u području STEM-a (znanost, tehnologija, inženjerstvo i matematika), kao i humanističkih znanosti, dostupni ženama i djevojčicama, s posebnim naglaskom na razvoju njihovih talenata i vještina i većem sudjelovanju u sektorima STEM-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da razmotri načine i sredstva da EU jednostrano pristupi Konvenciji UN-a o pravima djeteta s obzirom na to da su je sve države članice EU-a ratificirale te da primarno i sekundarno pravo EU-a uključuje suštinske odredbe koje se odnose na zaštitu prava djeteta; poziva države koje još nisu ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta da to hitno učine; pozdravlja donošenje revidiranih Smjernica EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta te ističe da je potrebno da one obuhvate svu djecu, uključujući najzapostavljeniju i onu u ranjivim položajima; ističe činjenicu da su djeca često izložena posebnim vrstama zlostavljanja, kao što su dječji brakovi, dječja prostitucija, novačenje djece vojnika, genitalno sakaćenje, dječji rad i trgovanje djecom, osobito u kontekstu humanitarnih kriza i oružanih sukoba te im je stoga potrebna veća zaštita; poziva EU na suradnju s trećim zemljama kako bi se okončali rani, dječji i prisilni brakovi tako da se kao najniža zakonska dobna granica za sklapanje braka odredi dob od 18 godina, uz zahtjev da se provjeri dob oboje supružnika te njihov potpuni i slobodni pristanak, uvede obvezna evidencija sklopljenih brakova, te da se zajamči poštovanje tih pravila; naglašava da EU treba uložiti veće napore u rješavanje pitanja zaštite djece, posebno maloljetnika bez pratnje, i da treba posvetiti posebnu pozornost obrazovanju i psihosocijalnoj potpori; poziva na ispravnu provedbu Smjernica za zaštitu škola i sveučilišta od vojne upotrebe tijekom oružanog sukoba; poziva na hitno rješavanje pitanja djece bez državljanstva, u EU-u i izvan njega, posebno one rođene izvan zemlje porijekla njihovih roditelja, te djece migranata, u skladu s međunarodnim pravom; potiče EU i države članice da uspostave akcijski plan za suzbijanje pritvaranja djece zbog njihova migracijskog statusa, u skladu s Njujorškom deklaracijom o izbjeglicama i migrantima; podsjeća na pravo omogućivanja posebne zaštite u najboljem interesu djeteta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva EU i države članice da uspostave potpunu transparentnost i praćenje u pogledu sredstava koja se dodjeljuju trećim zemljama za suradnju u području migracija te da osiguraju da takva suradnja nije na korist, izravno ili neizravno, sigurnosnim, policijskim i pravosudnim sustavima koji krše ljudska prava u tom kontekstu; naglašava mogućnost odvajanja razvojne suradnje od suradnje u području ponovnog prihvata i upravljanja migracijama; izražava zabrinutost zbog moguće instrumentalizacije vanjske politike EU-a kao „upravljanja migracijama” i naglašava da svi pokušaji suradnje s trećim zemljama, uključujući zemlje porijekla i tranzita, u području migracije moraju biti usko povezani s poboljšanjem uvjeta u pogledu ljudskih prava u tim zemljama i usklađenošću s međunarodnim pravom u pogledu ljudskih prava i izbjeglica; izražava duboku zabrinutost zbog velikog broja izbjeglica, migranata i interno raseljenih osoba kojima se, kao žrtvama sukoba, progona, propusta u upravljanju, mreža krijumčarenja i trgovine ljudima, ozbiljno krše ljudska prava te izražava solidarnost s njima; naglašava hitnu potrebu za hvatanjem u koštac s temeljnim uzrocima migracijskih tokova te ujedno za rješavanjem vanjske dimenzije fenomena migracija, između ostalog, pronalaskom održivih rješenja za sukobe i gospodarsku nerazvijenost u našem susjedstvu i diljem svijeta razvijajući suradnju i partnerstvo s uključenim trećim zemljama koje poštuju međunarodno pravo, jamče poštovanje ljudskih prava i čuvaju vjerodostojnost EU-a i unutar i izvan EU-a; poziva EU i države članice da pružaju humanitarnu pomoć u područjima obrazovanja, stambenog zbrinjavanja, zdravlja i drugim područjima djelovanja u kojima je migrantima i izbjeglicama potrebna potpora i da ispravno provedu politike o povratku; ističe da bi EU trebao poticati predmetne zemlje da potpišu Protokol protiv krijumčarenja migranata kopnom, morem i zrakom; napominje da je UN u 2017. zabilježio da je otprilike 258 milijuna ljudi živjelo u zemlji u kojoj nisu rođeni; poziva Komisiju da u svojim politikama za zaštitu i promicanje prava migranata i izbjeglica i dalje smatra prioritetom; ustraje u tome da je potrebno razviti i bolje provoditi okvire za zaštitu migranata i izbjeglica, posebice otvaranjem sigurnih i zakonitih migracijskih ruta i odobravanjem humanitarnih viza; poziva Parlament da nadzire migracijske sporazume; žali zbog pokušaja da se humanitarna pomoć tereti, narušava ili čak kriminalizira te ustraje u potrebi za većim kapacitetima za traganje i spašavanje za ljude u opasnosti na moru i kopnu kako bi se ispunile naše primarne obveze u okviru međunarodnog prava; ističe da je broj ljudi koji borave u državi članici, a građani su zemalja koje nisu članice EU-a na dan 1. siječnja 2017. bio 21,6 milijuna, što je 4,2 % stanovništva 28 država članica EU-a; poziva države članice da se uključe u ozbiljan dijalog za uspostavu zajedničkog i uključivog shvaćanja, podijeljene odgovornosti i zajedničke svrhe u području migracija; pozdravlja inicijativu UN-a za Globalni sporazum UN-a za sigurne, uredne i zakonite migracije i Globalni sporazum UNHCR-a o izbjeglicama te činjenicu da ljudska prava imaju najvažniju ulogu u tim paktovima; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žali zbog činjenice da i dalje postoji trgovina ljudima; naglašava činjenicu da trgovina ljudima poistovjećuje ljude s robom i jedan je od najgorih oblika kršenja ljudskih prava; u tom pogledu naglašava važnost dosljednosti u okviru vanjske i unutarnje dimenzije politika EU-a za borbu protiv trgovanja ljudima na svim razinama; poziva EU i njegove države članice da više surađuju s trećim zemljama kako bi se istražile sve faze trgovine ljudima, uključujući sve oblike iskorištavanja osoba, posebice žena i djece, kao što su trgovina organima, prisilni rad i seksualno iskorištavanje te da surađuju s UN-om i civilnim društvom u tom području; poziva na uspostavu jasnih načela i pravnih instrumenata za rješavanje slučajeva kršenja ljudskih prava u pogledu surogatstva; izražava duboku zabrinutost zbog krajnje ranjivog položaja migranata i izbjeglica, posebice žena i djece, u pogledu iskorištavanja, krijumčarenja i trgovine ljudima, uključujući migracijske žarišne točke; ističe potrebu promicanja politike usredotočene na žrtve, sprečavanja i smanjivanja stope te vrste zločina te suzbijanja zarade koja proizlazi iz trgovine ljudima; |
| --- | --- |

48.

| 49. | potiče sve države, uključujući EU i države članice, da se uključe u pregovore o donošenju pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za ljudska prava za transnacionalne korporacije i druga poduzeća putem aktivnog sudjelovanja u otvorenim međuvladinim radnim skupinama uspostavljenima na razini UN-a; još jednom naglašava da je potrebna brza provedba Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, osobito u pogledu trećeg stupa o pristupu pravnim lijekovima; uviđa veliku važnost Globalnog sporazuma UN-a i nacionalnih akcijskih planova o poslovanju i ljudskim pravima; izražava važnost akcijskog plana EU-a o poslovanju i ljudskim pravima te poziva Komisiju da ubrza njegov razvoj s ciljem postizanja potpune primjene vodećih načela UN-a; potiče sva poduzeća, uključujući poduzeća sa sjedištem u EU-u, da postupaju s dužnom pažnjom te potvrđuje važnost promicanja korporativne društvene odgovornosti i važnost toga da europska poduzeća imaju vodeću ulogu u promicanju međunarodnih standarda u području poslovanja i ljudskih prava; poziva sve zemlje da učinkovito i brzo provedu vodeća načela UN-a te da zajamče da poduzeća u njihovoj nadležnosti poštuju ljudska prava i socijalne i radne standarde; potiče sve zemlje da se bore protiv poduzeća koja upotrebljavaju sirovine ili drugu robu iz područja sukoba; ponavlja svoj poziv za uključivanje pravila o korporativnoj odgovornosti za povrede ljudskih prava u sporazume EU-a i trećih zemalja; naglašava da bi žrtvama povreda ljudskih prava povezanih s poslovanjem trebalo zajamčiti odgovarajući i učinkoviti pristup pravnim lijekovima; ponovno potvrđuje da je potrebno hitno riješiti pitanja kršenja ljudskih prava i korupciju međunarodnih korporacija i osigurati da one snose odgovornost; žali zbog činjenice da Komisija nije reagirala u skladu s pozivima iz Rezolucije Parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (18); poziva na poduzimanje mjera kojima se industriju obvezuje na iskorjenjivanje dječjeg rada i sprečavanje kršenja ljudskih prava; poziva Komisiju da uspostavi međuinstitucijsku radnu skupinu za poslovanje i ljudska prava te da istraži inicijativu o dužnoj pažnji na razini EU-a; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća da se EU obvezao da će u središte svojih odnosa s trećim zemljama staviti ljudska prava i demokraciju; stoga naglašava da treba podupirati unapređivanje ljudskih prava i demokratskih načela, uključujući provedbu uvjetnih klauzula o ljudskim pravima u međunarodnim sporazumima, u sklopu svih politika EU-a koje imaju vanjsku dimenziju, uključujući trgovinsku politiku; naglašava ulogu koju trgovinski odnosi mogu imati za rast u zemljama u razvoju i zaštitu njihovih lokalnih tržišta; napominje da bi potpora demokratskim sustavima i težnje naroda prema slobodi trebale i dalje biti vodeća načela gospodarskih interesa EU-a; podsjeća da je usklađenost politika od temeljne važnosti za razvoj i ističe važnost promicanja ljudskih prava u trgovinskim i razvojnim politikama u svim njihovim fazama; poziva EU da osigura da roba koja se pušta u promet u EU-u u okviru sustava etičke certifikacije nije proizvedena prisilnim i dječjim radom; poziva na uvođenje instrumenta koji bi bio posebno namijenjen za praćenje i jačanje rodne politike u trgovinskim sporazumima; pozdravlja programe, projekte i financiranje EU-a u trećim zemljama te naglašava potrebu procjene i sprečavanja kršenja uspostavom mehanizma za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra da su trgovinski sustavi o održivom razvoju i dobrom upravljanju (OSP+) jedan od glavnih instrumenata trgovinske politike EU-a za promicanje demokracije, ljudskih prava, održivog razvoja i ekoloških standarda u trećim zemljama; poziva Komisiju da preispita i bolje nadzire sustave OSP+ kako bi osigurala da zemlje korisnice poštuju standarde ljudskih prava; naglašava da bi u okviru revidiranog sustava OSP+ Komisija trebala težiti povećanju transparentnosti i odgovornosti tog mehanizma, uspostavi jasnih postupaka za značajno i pojačano sudjelovanje organizacija civilnog društva te provedbi učinkovite procjene učinka na ljudska prava prije dodjele trgovinskih povlastica i tijekom provedbe; poziva na moguće uključivanje Rimskog statuta ICC-a na popis konvencija koje je potrebno usvojiti za postizanje statusa OSP+; apelira na Komisiju da nastavi financirati inicijative civilnog društva koje nadziru provedbu tog sustava; naglašava važnost provedbe oblika suradnje za olakšavanje gospodarskog i socijalnog razvoja trećih zemalja, s posebnim naglaskom na potrebe njihovih stanovnika; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva sve države članice da se strogo pridržavaju kodeksa ponašanja EU-a pri izvozu oružja, a posebno da obustave sve prijenose oružja, nadzorne i obavještajne opreme te materijala koji bi vlade mogle upotrijebiti u zatiranju ljudskih prava i napadima na civile; ističe da globalna trgovina oružjem i ratnim materijalima pridonosi njihovoj upotrebi u brojnim sukobima u trećim zemljama; napominje da su države članice EU-a među najvećim izvoznicima oružja na globalnoj razini i smatra nužnima primjenu i osnaživanje međunarodnih standarda u pogledu prodaje oružja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | snažno osuđuje sve oblike diskriminacije, uključujući na osnovi rase, vjeroispovijedi, kaste i sličnih sustava naslijeđenog statusa, spola, seksualne orijentacije i rodnog identiteta, invaliditeta ili bilo kojeg drugog statusa; zabrinut je zbog brojnih očitovanja rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije i nedovoljne političke zastupljenosti najranjivijih skupina kao što su etničke, jezične i vjerske manjine, osobe s invaliditetom, pripadnici zajednice LGBTI, žene i djeca; poziva EU da bez razlike uloži više napora u iskorjenjivanje svih oblika diskriminacije i da promiče osviještenost, kulturu tolerancije i uključivanja te posebnu zaštitu najranjivijih skupina, i to u okviru ljudskih prava i političkih dijaloga, rada izaslanstava EU-a i javne diplomacije; poziva sve zemlje da osiguraju da njihove odgovarajuće institucije u okviru svojih nadležnosti pruže učinkovitu pravnu zaštitu; naglašava važnost razvoja obrazovnih strategija u školama kako bi se podigla razina osviještenosti među djecom i pružili im se alati potrebni za utvrđivanje svih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da je potrebno vjerodostojno uključiti načelo dostupnosti svim osobama i sva prava osoba s invaliditetom u sve relevantne politike EU-a, uključujući u politike na području razvojne suradnje te naglašava obvezujuću i horizontalnu narav toga problema; poziva EU da uključi borbu protiv diskriminacije zbog invaliditeta u svoje vanjsko djelovanje i politike za pomoć u razvoju; poziva vlade trećih zemalja da provedu reviziju svih zakona kako bi ih uskladili s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD); poziva sve zemlje da ratificiraju CRPD i ponovno naglašava važnost njegove učinkovite provedbe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja sudjelovanje EU-a i njegovih država članica na osmoj sjednici otvorene radne skupine UN-a za starenje, a posebno njihove zajedničke podneske i izjave o jednakosti, nediskriminaciji, nasilju, zlostavljanju i zanemarivanju osoba starije životne dobi; i dalje je zabrinut zbog učestalosti dobne diskriminacije i drugih prepreka pri ostvarivanju ljudskih prava osoba starije životne dobi; poziva EU i države članice da pruže punu podršku radu radne skupine, uključujući dodjelom odgovarajućih sredstava za njezino funkcioniranje i/ili podupiranjem takve dodjele, te da odgovore na predstojeće pozive na dodjelu, savjetuju i uključe starije ljude u njihovu pripremu te u odgovarajuća izaslanstva; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja aktivno sudjelovanje EU-a na sastanku za reviziju Regionalne provedbene strategije za Europu koja se odnosi na Madridski međunarodni akcijski plan o starenju koji se održao u Lisabonu 2017.; naglašava da Madridski međunarodni akcijski plan o starenju može uvelike pridonijeti boljem ostvarivanju prava starijih osoba; |
| --- | --- |

56.

| 57. | osuđuje proizvoljno pritvaranje, mučenje, progon i ubojstva pripadnika skupine LGBTI; priznaje da spolna orijentacija i rodni identitet mogu povećati rizik od diskriminacije, nasilja i progona; primjećuje da se u brojnim zemljama svijeta pripadnici skupine LGBTI i dalje suočavaju s progonom i nasiljem na temelju svoje seksualne orijentacije; osuđuje kršenja prava žena i pripadnika manjina, čime se krši temeljno pravo na tjelesni integritet i identitet, kao što je genitalno sakaćenje žena i genitalno sakaćenje interseksualnih osoba; primjećuje da 72 zemlje još uvijek kriminaliziraju istospolne veze i da se u 13 zemalja zbog toga primjenjuje smrtna kazna; potiče te zemlje da odmah promijene svoje zakonodavstvo; pozdravlja napore EU-a da poveća prava i zakonsku zaštitu pripadnika zajednice LGBTI; potiče izaslanstva EU-a i veleposlanstva država članica da u potpunosti provedu smjernice EU-a za skupinu LGBTI; poziva Komisiju da u tu svrhu provede godišnje izvješćivanje o provedbi zaključaka Vijeća; napominje da je prema procjeni prve godine Akcijskog plana za ravnopravnost spolova 2016. – 2020. (GAP II) trećina izaslanstava promicala prava pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

57.

| 58. | osuđuje stalna kršenja ljudskih prava nad ljudima koji trpe posljedice kastinskih hijerarhija i diskriminacije na temelju kaste, segregacije i prepreke uzrokovane kastinskim sustavima, uključujući uskraćivanje pristupa zapošljavanju, pravosuđu i drugim temeljnim ljudskim pravima; izražava veliku zabrinutost zbog institucionalizirane diskriminacije koja iz toga proizlazi i zbog zabrinjavajuće učestalosti nasilnih napada na temelju kaste; poziva EU i države članice da pojačaju napore i podupru inicijative na razini UN-a i izaslanstva radi iskorjenjivanja diskriminacije na temelju kaste; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava važnost provođenja politika jednakosti kojima se svim nacionalnim, etničkim, vjerskim ili jezičnim manjinama, kao i autohtonim narodima, omogućuje neosporno uživanje temeljnih prava; pozdravlja Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/178 od 19. prosinca 2016. o pravima autohtonih naroda, kojom se 2019. proglašava Međunarodnom godinom autohtonih jezika; podsjeća da je posebni izvjestitelj o pravima autohtonih naroda izjavio kako je u posljednjih nekoliko godina došlo do zabrinjavajućeg porasta broja slučajeva diskriminacije, napada, prijetnji protiv autohtonih naroda te kriminalizacije i ubijanja onih koji brane svoju zemlju, teritorije i resurse, osobito žena; naglašava potrebu da EU zajamči zaštitu tih boraca za prava i da se svi zločini istraže, a počinitelji snose odgovornost; poziva EU i države članice da aktivno djeluju u pogledu potpunog priznavanja, zaštite i promicanja prava autohtonih naroda; poziva države da ratificiraju odredbe Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim i plemenskim narodima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prima na znanje mnogostruke koristi koje pruža internet; međutim, zabrinut je zbog toga što veliki komercijalni operateri za marketinške potrebe masovno prikupljaju osobne podatke korisnika, bez njihova znanja i/ili pristanka, koji bi se potom mogli upotrijebiti na potencijalno štetan način, na primjer za represiju aktivnosti koje provode borci za ljudska prava, ugrožavanje njihove slobode izražavanja te za utjecanje na ishode izbora i donošenje političkih odluka; poziva poduzeća koja se bave podacima da provedu procjene ljudskih prava; osuđuje poslovne modele koji se temelje na povredama ljudskih prava i poziva na to da se osobni podaci prikupljaju u skladu s pravilima o zaštiti podataka i ljudskim pravima; poziva međunarodnu zajednicu, uključujući EU i njegove države članice, da hitno poboljšaju i provedu učinkovito zakonodavstvo u tom području; |
| --- | --- |

60.

| 61. | priznaje da su terorizam i radikalizacija ozbiljna prijetnja demokraciji i ljudskim pravima koja šteti društvu, i žali zbog činjenice da su napadi u 2017. često bili usmjereni na pojedince ili skupine koje utjelovljuju te vrijednosti; snažno osuđuje činjenicu da je 2017. godine došlo do više od 1 000 terorističkih napada u cijelom svijetu, što je za posljedicu imalo približno 6 123 smrtna slučaja; podržava napore EU-a u sprečavanju i borbi protiv terorizma i radikalizacije, uključujući inicijative i mreže u cijelom EU-u kao što je Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji, ali ponavlja da svi napori moraju biti u skladu s međunarodnim pravom o ljudskim pravima; ističe da je obrazovanje najbolji instrument za rješavanje radikalizacije; naglašava potrebu za pružanjem posebne pozornosti i potpore žrtvama terorističkih napada, uključujući psihološku pomoć, pojedinačne procjene svake žrtve, pravnu podršku, uslugama prijevoda i tumačenja te općenito učinkovitim uslugama potpore žrtvama; naglašava potrebu za uspostavom strategija borbe protiv terorizma koje su u skladu s vladavinom prava i jamče poštovanje ljudskih prava; preporučuje da suradnja s trećim zemljama u pitanjima borbe protiv terorizma uključuje temeljite procjene rizika za temeljne slobode i ljudska prava te mehanizme zaštite u slučaju kršenja prava; poziva Komisiju da razvije bolju razmjenu i koordinaciju podataka putem svojih kanala i agencija radi brzog sprečavanja i utvrđivanja terorističkih prijetnji te privođenja počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća da su sankcije osnovni alat ZVSP-a; potiče Vijeće da, kada je to potrebno radi ostvarenja ciljeva ZVSP-a, donese sankcije predviđene zakonodavstvom EU-a, prije svega radi zaštite ljudskih prava i konsolidacije i pružanja potpore demokraciji, brinući se istovremeno o tome da one ne utječu na civilno stanovništvo; traži da te sankcije budu usmjerene na službenike za koje je utvrđeno da su odgovorni za povrede ljudskih prava kako bi bili kažnjeni za zločine i zloupotrebe koje su počinili; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da sport može imati pozitivnu ulogu u promicanju ljudskih prava; međutim, žali zbog činjenice da postoji posebna veza između određenih zloupotreba ljudskih prava i velikih sportskih događaja u zemljama domaćinima takvih događaja ili zemljama kandidatkinjama; podsjeća da takva zloupotreba uključuje deložacije, ušutkavanja organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava te iskorištavanja radnika prilikom izgradnje velikih sportskih objekata; poziva EU da razvije politički okvir na razini Unije za sport i ljudska prava te da surađuje s nacionalnim sportskim savezima, korporativnim subjektima i organizacijama civilnog društva o modalitetima njihova sudjelovanja na takvim događanjima; poziva međunarodna i nacionalna sportska tijela i organizacije te zemlje domaćine velikih događaja da poštuju prakse dobrog upravljanja i zaštitu ljudskih prava, uključujući radnička prava, slobodu medija i zaštitu okoliša, da provedu mjere za suzbijanje korupcije tijekom pripreme i za trajanja velikih sportskih događaja te da uspostave mehanizme za pružanje pravnog lijeka za sva kršenja ljudskih prava; pozdravlja odluku koju je Međunarodna organizacija rada donijela u studenome 2017. kako bi zatvorila predmet u pogledu postupanja prema radnicima migrantima u okviru priprema za Svjetsko nogometno prvenstvo koje će se održati 2022.; napominje da će se sporazumom o reformama, ako se on učinkovito provede, radnicima omogućiti bolja zaštita; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče EU da uvede učinkovite i održive politike za suzbijanje globalnih klimatskih promjena; naglašava da su klimatske promjene jedan od glavnih uzroka sve većeg internog raseljavanja i prisilne migracije; poziva međunarodnu zajednicu da uspostavi mjere za suzbijanje i zaštitu onih na koje te klimatske promjene utječu; primjećuje da bi se u sklopu vanjske politike EU-a trebali razviti kapaciteti za praćenje rizika povezanih s klimatskim promjenama, uključujući prevenciju kriza i osjetljivost na sukobe; smatra da posljedično i brzo djelovanje u području klime na ključan način pridonosi prevenciji socijalnih, gospodarskih i sigurnosnih rizika, sukoba i nestabilnosti, a na kraju i prevenciji velikih političkih, socijalnih i gospodarskih troškova; stoga ističe važnost uključivanja klimatske diplomacije u politike EU-a za sprečavanje sukoba, te širenja i prilagodbe opsega misija i programa EU-a u trećim zemljama i područjima sukoba; stoga ističe potrebu brze provedbe politika za smanjivanje učinka klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 70. zasjedanja Glavne skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava te voditeljima delegacija EU-a. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  SL L 76, 22.3.2011., str. 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  SL C 303, 15.12.2009., str. 12.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0292.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0201.

(7)  SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

(8)  SL C 75, 26.2.2016., str. 111.

(9)  SL C 181, 19.5.2016., str. 69.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0494.

(11)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(12)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

(13)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0247.

(14)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0288.

(15)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0346.

(16)  SL C 285, 29.8.2017., str. 110.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0346.

(18)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, te s njim povezani program pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, te s njim povezani program pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o Izvješću o provedbi pridruživanja za Ukrajinu od 14. studenoga 2017. (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o Izvješću o provedbi pridruživanja za Ukrajinu od 14. studenoga 2017. (SWD(2017)0376),

| — | uzimajući u obzir zaključke misije Odbora za vanjske poslove u Ukrajinu od 4. do 6. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke misije Odbora za vanjske poslove u Ukrajinu od 4. do 6. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir stručne studije pripremljene za Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima zemljama istočnog susjedstva u procesu pridruživanja, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama”, objavljenu 26. listopada 2017., studiju naslovljenu „Institucijska struktura za sporazume o provedbi u Gruziji, Moldovi i Ukrajini”, objavljenu u lipnju 2018., te komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini”, objavljenu u srpnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stručne studije pripremljene za Odbor za vanjske poslove, uključujući studiju naslovljenu „Promjena izbornih zakona u trima zemljama istočnog susjedstva u procesu pridruživanja, Ukrajini, Gruziji i Moldovi, i učinak te promjene na razvoj političke situacije u tim zemljama”, objavljenu 26. listopada 2017., studiju naslovljenu „Institucijska struktura za sporazume o provedbi u Gruziji, Moldovi i Ukrajini”, objavljenu u lipnju 2018., te komparativnu studiju naslovljenu „Razvoj institucijskog okvira za provedbu sporazuma o pridruživanju u Gruziji, Moldovi i Ukrajini”, objavljenu u srpnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) te Prilog III. Odluci Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješća o vlastitoj inicijativi,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0369/2018),

| — | uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o Izvješću o provedbi pridruživanja za Ukrajinu od 7. studenoga 2018. (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički dokument radnih službi Europske komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) o Izvješću o provedbi pridruživanja za Ukrajinu od 7. studenoga 2018. (SWD(2018)0462),

Opće reformsko okruženje – rat, sigurnosne prijetnje i unutarnji izazovi

| A. | budući da Ukrajina ostvaruje napredak na putu prema europskoj integraciji te bilježi važna postignuća u prvom izbornom razdoblju nakon Revolucije dostojanstva, potrebno je riješiti i veće probleme, a javna potpora modernizaciji i reformama trpi zbog razočaranja ljudi zbog pogoršanja socijalnih uvjeta, nesigurnosti u pogledu budućnosti, nezadovoljstva vladinom politikom reformi, nesmanjene moći oligarha i neprekidne endemske korupcije u državnim tijelima; budući da je pristanak ukrajinskog naroda na bliskije odnose s EU-om i dalje snažan, no da velik udio stanovništva ipak nije zadovoljan ukupnim razvojem zemlje; |
| --- | --- |

A.

budući da Ukrajina ostvaruje napredak na putu prema europskoj integraciji te bilježi važna postignuća u prvom izbornom razdoblju nakon Revolucije dostojanstva, potrebno je riješiti i veće probleme, a javna potpora modernizaciji i reformama trpi zbog razočaranja ljudi zbog pogoršanja socijalnih uvjeta, nesigurnosti u pogledu budućnosti, nezadovoljstva vladinom politikom reformi, nesmanjene moći oligarha i neprekidne endemske korupcije u državnim tijelima; budući da je pristanak ukrajinskog naroda na bliskije odnose s EU-om i dalje snažan, no da velik udio stanovništva ipak nije zadovoljan ukupnim razvojem zemlje;

| B. | budući da oko pet milijuna Ukrajinaca sada radi u inozemstvu, i kao dugoročni migranti i kao kratkoročni te sezonski radnici, a Rusija i sve više Poljska postaju najčešća odredišta, te budući da su njihove doznake važan čimbenik za gospodarsku stabilnost; |
| --- | --- |

B.

budući da oko pet milijuna Ukrajinaca sada radi u inozemstvu, i kao dugoročni migranti i kao kratkoročni te sezonski radnici, a Rusija i sve više Poljska postaju najčešća odredišta, te budući da su njihove doznake važan čimbenik za gospodarsku stabilnost;

| C. | budući da, u tom kontekstu, treba pozdraviti glavna postignuća u odnosima između EU-a i Ukrajine kao što je stupanje na snagu bezviznog režima 11. lipnja 2017. i Sporazuma o pridruživanju 1. rujna 2017.; |
| --- | --- |

C.

budući da, u tom kontekstu, treba pozdraviti glavna postignuća u odnosima između EU-a i Ukrajine kao što je stupanje na snagu bezviznog režima 11. lipnja 2017. i Sporazuma o pridruživanju 1. rujna 2017.;

| D. | budući da Ukrajina zaslužuje posebnu pohvalu za reforme u područjima energetike, zdravstva, mirovinskog sustava, obrazovanja, javne uprave, decentralizacije, javne nabave, obrane i sigurnosti te bankovnog sektora i makroekonomske stabilizacije; budući da su te reforme popraćene drastičnim porastom cijena, rezovima socijalnih naknada i pogoršanjem u pristupu sustavima socijalne skrbi; budući da ostaju značajni izazovi, posebno u područjima kao što su borba protiv korupcije, privatizacija i reforma pravosuđa; budući da sporazum o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA), koji je dio Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine koji je službeno na snazi od 1. siječnja 2016., predstavlja čvrst temelj za gospodarski razvoj i modernizaciju Ukrajine; budući da se tijekom protekle četiri godine ukrajinsko gospodarstvo nije samo stabiliziralo, nego je pokazalo i neke znakove poboljšanja; budući da je od potpisivanja Sporazuma o pridruživanju 2014. Ukrajina provela više proeuropskih reformi nego tijekom svih prethodnih godina ukrajinske neovisnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da Ukrajina zaslužuje posebnu pohvalu za reforme u područjima energetike, zdravstva, mirovinskog sustava, obrazovanja, javne uprave, decentralizacije, javne nabave, obrane i sigurnosti te bankovnog sektora i makroekonomske stabilizacije; budući da su te reforme popraćene drastičnim porastom cijena, rezovima socijalnih naknada i pogoršanjem u pristupu sustavima socijalne skrbi; budući da ostaju značajni izazovi, posebno u područjima kao što su borba protiv korupcije, privatizacija i reforma pravosuđa; budući da sporazum o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA), koji je dio Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine koji je službeno na snazi od 1. siječnja 2016., predstavlja čvrst temelj za gospodarski razvoj i modernizaciju Ukrajine; budući da se tijekom protekle četiri godine ukrajinsko gospodarstvo nije samo stabiliziralo, nego je pokazalo i neke znakove poboljšanja; budući da je od potpisivanja Sporazuma o pridruživanju 2014. Ukrajina provela više proeuropskih reformi nego tijekom svih prethodnih godina ukrajinske neovisnosti;

| E. | budući da nasljeđa prošlosti, odnosno pravna nesigurnost i velik broj djelomično kontradiktornih propisa, otpor koji pružaju oligarhijski i drugi posebni interesi, korupcija, nepotizam, slabe državne institucije te nedostatak jasnih postupaka i koordinirajućih institucija pri provedbi Sporazuma o pridruživanju koče institucionalne reforme u Ukrajini; budući da bi se program ukrajinskih reformi trebao usredotočiti na međusektorska pitanja decentralizacije, državnoupravne reforme, deregulacije i deoligarhizacije; |
| --- | --- |

E.

budući da nasljeđa prošlosti, odnosno pravna nesigurnost i velik broj djelomično kontradiktornih propisa, otpor koji pružaju oligarhijski i drugi posebni interesi, korupcija, nepotizam, slabe državne institucije te nedostatak jasnih postupaka i koordinirajućih institucija pri provedbi Sporazuma o pridruživanju koče institucionalne reforme u Ukrajini; budući da bi se program ukrajinskih reformi trebao usredotočiti na međusektorska pitanja decentralizacije, državnoupravne reforme, deregulacije i deoligarhizacije;

| F. | budući da je jačanje administrativnih kapaciteta državnih institucija ključno u provedbi Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-e i jamčenju učinkovitosti reformi; |
| --- | --- |

F.

budući da je jačanje administrativnih kapaciteta državnih institucija ključno u provedbi Sporazuma o pridruživanju/DCFTA-e i jamčenju učinkovitosti reformi;

| G. | budući da se moraju poboljšati i intenzivirati komunikacijski napori u pogledu razvoja i dinamične prirode Sporazuma o pridruživanju te prirode, sadržaja i koristi za građane od reformi povezanih s njim kako bi se zajamčilo javno prihvaćanje i povjerenje javnosti u potrebne korake na ukrajinskom europskom putu; |
| --- | --- |

G.

budući da se moraju poboljšati i intenzivirati komunikacijski napori u pogledu razvoja i dinamične prirode Sporazuma o pridruživanju te prirode, sadržaja i koristi za građane od reformi povezanih s njim kako bi se zajamčilo javno prihvaćanje i povjerenje javnosti u potrebne korake na ukrajinskom europskom putu;

| H. | budući da Europska unija čvrsto nastavlja pružati svoju nepokolebljivu potporu i predanost ukrajinskoj neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti unutar njezinih međunarodno priznatih granica i potporu međunarodno koordiniranom kažnjavanju vlada i drugih aktera koji ugrožavaju teritorijalni integritet te zemlje; |
| --- | --- |

H.

budući da Europska unija čvrsto nastavlja pružati svoju nepokolebljivu potporu i predanost ukrajinskoj neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti unutar njezinih međunarodno priznatih granica i potporu međunarodno koordiniranom kažnjavanju vlada i drugih aktera koji ugrožavaju teritorijalni integritet te zemlje;

| I. | budući da, iako osuđuje nastavak ruske agresije u istočnom dijelu Ukrajine, nezakonito pripojenje Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja te okupaciju nekih regija u Donjecku i Luganskoj oblasti, kojima se krše međunarodno pravo i obveze Rusije u okviru članstva u međunarodnim organizacijama te njezino sudjelovanje u europskim sporazumima koje su ona i Ukrajina potpisale, posebno Povelji UN-a, Helsinškom završnim aktu i Memorandumu iz Budimpešte te Ugovoru o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997. godine, treba prepoznati se da je Ukrajina suočena s izazovima transformacijske prirode u ratnom okruženju u kojem dolazi do pokušaja destabilizacije; |
| --- | --- |

I.

budući da, iako osuđuje nastavak ruske agresije u istočnom dijelu Ukrajine, nezakonito pripojenje Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja te okupaciju nekih regija u Donjecku i Luganskoj oblasti, kojima se krše međunarodno pravo i obveze Rusije u okviru članstva u međunarodnim organizacijama te njezino sudjelovanje u europskim sporazumima koje su ona i Ukrajina potpisale, posebno Povelji UN-a, Helsinškom završnim aktu i Memorandumu iz Budimpešte te Ugovoru o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997. godine, treba prepoznati se da je Ukrajina suočena s izazovima transformacijske prirode u ratnom okruženju u kojem dolazi do pokušaja destabilizacije;

| J. | budući da su u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu uvedene i redovito se produžuju restriktivne mjere EU-a protiv Ruske Federacije; budući da je poželjno šire sudjelovanje EU-a u rješavanju sukoba, primjerice imenovanjem posebnog izaslanika EU-a za sukob u istočnoj Ukrajini i na Krimu; ponavlja svoj poziv za međunarodni oblik pregovora o prestanku okupacije Krimskog poluotoka, uz sudjelovanje EU-a; budući da bi se sankcije protiv Rusije trebale primjenjivati i proširivati, posebno na pojedince i poduzeća koji profitiraju od nezakonitih situacija, sve dok Ruska Federacija ne omogući Ukrajini potpuni povrat suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti; |
| --- | --- |

J.

budući da su u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu uvedene i redovito se produžuju restriktivne mjere EU-a protiv Ruske Federacije; budući da je poželjno šire sudjelovanje EU-a u rješavanju sukoba, primjerice imenovanjem posebnog izaslanika EU-a za sukob u istočnoj Ukrajini i na Krimu; ponavlja svoj poziv za međunarodni oblik pregovora o prestanku okupacije Krimskog poluotoka, uz sudjelovanje EU-a; budući da bi se sankcije protiv Rusije trebale primjenjivati i proširivati, posebno na pojedince i poduzeća koji profitiraju od nezakonitih situacija, sve dok Ruska Federacija ne omogući Ukrajini potpuni povrat suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti;

| K. | budući da su 25. studenoga 2018. ruske obalne straže blokirale i zaplijenile, kao i otvorile paljbu na tri plovila ukrajinske mornarice koja su obavljala rutinski prijevoz iz Odese na Mariupolj; budući da je zbog tog ruskog čina u kojem je ozlijeđeno više ukrajinskih mornara, a njih 24 zatvoreno, 26. studenoga 2018. uvedeno 30-dnevno ograničeno izvanredno stanje u 10 ukrajinskih regija; budući da treba osuditi izgradnju mosta preko Kerčkih vrata kojim se povezuje nezakonito pripojen Krimski poluotok s kontinentalnom Rusijom, koja je provedena bez suglasnosti Ukrajine i kojom se jasno krši njezinu suverenost i teritorijalnu cjelovitost; budući da nerazmjerne mjere Ruske Federacije u Azovskom moru, kojima se krše međunarodno pomorsko pravo i međunarodne obveze same Rusije, zaslužuju osudu; budući da treba osuditi prekomjerno zaustavljanje i pregledavanje komercijalnih plovila, što uključuje i ukrajinske brodove i plovila sa zastavama trećih zemalja, pa tako i brodove pod zastavama država članica EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da su 25. studenoga 2018. ruske obalne straže blokirale i zaplijenile, kao i otvorile paljbu na tri plovila ukrajinske mornarice koja su obavljala rutinski prijevoz iz Odese na Mariupolj; budući da je zbog tog ruskog čina u kojem je ozlijeđeno više ukrajinskih mornara, a njih 24 zatvoreno, 26. studenoga 2018. uvedeno 30-dnevno ograničeno izvanredno stanje u 10 ukrajinskih regija; budući da treba osuditi izgradnju mosta preko Kerčkih vrata kojim se povezuje nezakonito pripojen Krimski poluotok s kontinentalnom Rusijom, koja je provedena bez suglasnosti Ukrajine i kojom se jasno krši njezinu suverenost i teritorijalnu cjelovitost; budući da nerazmjerne mjere Ruske Federacije u Azovskom moru, kojima se krše međunarodno pomorsko pravo i međunarodne obveze same Rusije, zaslužuju osudu; budući da treba osuditi prekomjerno zaustavljanje i pregledavanje komercijalnih plovila, što uključuje i ukrajinske brodove i plovila sa zastavama trećih zemalja, pa tako i brodove pod zastavama država članica EU-a;

| L. | budući da Verhovna Rada zaslužuje priznanje za svoju mudrost pri određivanju precizne ravnoteže između bolje obrane i jamčenja demokratskih standarda i vladavine prava te podjele ustavnih ovlasti pri donošenju zakona o uvođenju izvanrednog stanja; budući da je izvanredno stanje proglašeno samo u onim regijama Ukrajine koje graniče s Rusijom, Azovskim morem, Crnom moru i moldovskom regijom Pridnjestrovljem u kojima su smještene ruske postrojbe; budući da će ograničenja temeljnih sloboda i građanskih prava u tim regijama stupiti na snagu samo ako i kada ruske kopnene snage napadnu Ukrajinu; budući da će izvanredno stanje prestati 26. prosinca 2018.; |
| --- | --- |

L.

budući da Verhovna Rada zaslužuje priznanje za svoju mudrost pri određivanju precizne ravnoteže između bolje obrane i jamčenja demokratskih standarda i vladavine prava te podjele ustavnih ovlasti pri donošenju zakona o uvođenju izvanrednog stanja; budući da je izvanredno stanje proglašeno samo u onim regijama Ukrajine koje graniče s Rusijom, Azovskim morem, Crnom moru i moldovskom regijom Pridnjestrovljem u kojima su smještene ruske postrojbe; budući da će ograničenja temeljnih sloboda i građanskih prava u tim regijama stupiti na snagu samo ako i kada ruske kopnene snage napadnu Ukrajinu; budući da će izvanredno stanje prestati 26. prosinca 2018.;

Uspostavljeni institucijski okvir za provedbu reformi

| 1. | ističe pet ključnih područja na koja se Ukrajina treba usredotočiti kako bi ojačala postupak provedbe Sporazuma o pridruživanju; koordinaciju, odgovornost, prioritizaciju, praćenje i komunikaciju; u tom kontekstu pozdravlja nedavno donesenu komunikacijsku strategiju vlade Ukrajine i komunikacijske kampanje izaslanstva EU-a u Ukrajini naslovljenu „Zajedno naprijed”; podsjeća na prijedlog politike „Istočnog partnerstva Plus” koju Parlament zagovara radi otvaranja dodatnih perspektiva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava svoje uvjerenje da će značajan napredak u provedbi Sporazuma o pridruživanju i reformi biti moguć samo ako se provede proces deoligarhizacije i ukloni ukorijenjeni sustav u kojem se gospodarska, politička i medijska moć koncentriraju u rukama nekolicine međusobno povezanih pojedinaca, što predstavlja problem koji i dalje snažno utječe na napredak reformi te ga sve više ometa; kritizira to što je deoligarhizacija do sada prije svega korištena kao instrument usklađivanja tržišta i ponovne uspostave iz temelja narušene ravnoteže iz 2014. između različitih skupina oligarha; izražava zabrinutost zbog neprekidnih sukoba interesa u regulatornim i nadzornim tijelima koji su dosegli razmjere otvorenih borbi među različitim vlastima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da su hitno potrebni veći politički nadzor, sinergija i koordinacija procesa europske integracije na najvišoj političkoj razini te veća usmjerenost na reforme koje građanima donose opipljivu korist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja zakonodavni plan osmišljen radi provedbe ambicioznog Sporazuma o pridruživanju te naglašava da kvalitetni zakoni i kontinuirana volja i kapacitet za pravilnu provedbu Sporazuma ostaju ključni kako bi građani osjetili razliku; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da napredak u provedbi ovisi o predanosti političkog vodstva reformama, predanosti političkih elita europskoj integraciji i njezinoj prioritizaciji te kapacitetima ministarstava, izvršnih agencija i neovisnih regulatora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu za poboljšanjem donošenja internih odluka u Verhovnoj Radi kako bi se pojednostavnilo i prioritiziralo donošenje nacrta zakonâ povezanih s provedbom Sporazuma o pridruživanju; u tom pogledu smatra da je potrebno proširiti ulogu Odbora za europske integracije koji bi trebao moći zaustaviti zakone koji su u suprotnosti s obvezama preuzetima Sporazumom o pridruživanju; naglašava da je te reforme potrebno provesti prije prestanka važenja sadašnjih zakona; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je zbog nedostatnih alata i resursa vladinog ureda za europske integracije i vladinog ureda za europske i euroatlantske integracije, uključujući njegov formalni status, osoblje i proračun koji su potrebni za mandat te veličine i složenosti; upućuje na nedostatak kriterija za ocjenu stupnja usklađenosti domaćih zakona i prava Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja napore Ukrajine da uspostavi institucionalni sustav i sustav praćenja za provedbu Sporazuma o pridruživanju, uključujući odgovarajući vladin akcijski plan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je hitno potrebna daljnja tehnička, stručna i financijska pomoć usredotočena na izgradnju kapaciteta Verhovne Rade i ključnih ministarstava; pozdravlja suradnju Europskog parlamenta s Verhovnom Radom na izgradnji kapaciteta te procesu dijaloga programa Jean Monnet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | skreće pozornost na problem pomanjkanja suradnje unutar određenih ministarstava koji onemogućuje dosljedno stajalište o pitanjima europske integracije; u tom pogledu poziva na veću suradnju u Vladi i Verhovnoj Radi u pogledu pitanja povezanih s EU-om; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je da interakcija između vlade i parlamenta nije regulirana posebnim mehanizmom u vezi s provedbom Sporazuma o pridruživanju/detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja donošenje novog akcijskog plana za provedbu Sporazuma o pridruživanju/detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine te napora za učvršćivanje stajališta i suradnju između vlade i parlamenta na temelju plana za provedbu sporazuma o pridruživanju; naglašava da je učinkovitost provedbe reformi izravno povezana s preliminarnim fazama izrade politika i zakonodavstva; naglašava da je u pogledu usredotočenosti na kvalitetu zakonodavstva potrebno ubrzati i poboljšati postupak donošenja predviđenih zakona u Ukrajini i regulatornog usklađivanja s EU-om; napominje da ciklusu izrade politika nedostaje ključni instrument javnog savjetovanja, donošenja odluka utemeljenih na istraživanju i provjere kvalitete zakonodavstva; naglašava da izborna kampanja ne bi smjela biti štetna za proces reforme koji je u tijeku; |
| --- | --- |

12.

| 13. | skreće pozornost na preporuke iz izvješća misije Europskog parlamenta o unutarnjoj reformi i jačanju kapaciteta radi usklađivanja ukrajinskih zakona s pravnom stečevinom EU-a, od kojih većina tek treba biti donesena; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Ukrajinu da se usredotoči na tri glavna prioriteta u svojem programu reformi: i. uspostavu učinkovitog pravnog okvira za borbu protiv korupcije, koji uključuje institucije, financijsku transparentnost i reviziju ii. reformu u pogledu decentralizacije iii. uklanjanje oligarhijskog sustava i privatizaciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da Sporazum o pridruživanju nije konačni cilj odnosa EU-a i Ukrajine te pozdravlja europske težnje Ukrajine; podupire razvoj novih oblika poboljšane suradnje s EU-om kao što je postupno usklađivanje ukrajinskih propisa s carinskom unijom EU-a, energetskom unijom i jedinstvenim digitalnim tržištem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da Ukrajina ima europsku perspektivu i prema članku 49. UEU-a može podnijeti zahtjev za članstvo u Europskoj uniji, pod uvjetom da zadovoljava kriterije iz Kopenhagena te načela demokracije, da poštuje temeljne slobode, ljudska prava i prava manjina te da poštuje vladavinu prava; |
| --- | --- |

16.

Politički dijalog

| 17. | pozdravlja i podržava vrlo intenzivan dijalog između EU-a i Ukrajine na mnogim različitim razinama, naročito između Europskog parlamenta i Verhovne Rade, također i preko Odbora za pridruživanje Ukrajine EU-u, među ostalim o mnogim spornim pitanjima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja prve rezultate dijaloga Jean Monnet između Europskog parlamenta i Verhovne Rade u pogledu uspostave radne skupine za reforme, jačanja institucijskih kapaciteta i donošenja prvih zakona usmjerenih na institucionalne reforme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja osnivanje Međuparlamentarne skupštine Gruzije, Moldove i Ukrajine i njezino prvo zasjedanje, održano 8. i 9. lipnja 2018. u Kijevu; potiče tu skupštinu da nadzire provedbu sporazumâ o pridruživanju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja učinkovitu i sigurnu provedbu bezviznog režima s Ukrajinom i njegove pozitivne učinke na međuljudske kontakte u Ukrajini i EU-u; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost daljnjeg napretka i produbljivanja kulture parlamentarnog dijaloga kao ključnog koraka kako bi Verhovna Rada bila učinkovitiji, transparentniji i djelotvorniji zakonodavac; |
| --- | --- |

21.

Vladavina prava i dobro upravljanje

| 22. | ističe da bi borba protiv korupcije trebala ostati prioritetno pitanje i da bi se trebala dosljedno i vjerodostojno provoditi, ne samo radi provedbe Sporazuma o pridruživanju, nego i radi privlačenja svježih ulaganja i poticaja ukrajinskom gospodarstvu, što je preduvjet za stvaranje radnih mjesta i generiranje dohotka kućanstava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja sve uspješne mjere i korake radi suzbijanja korupcije i nezakonitog bogaćenja, primjerice u području javne nabave i trgovine plinom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja tekuću sveobuhvatnu reformu pravosuđa, no žali zbog toga što je postojeći pravosudni sustav u Ukrajini i dalje u velikoj mjeri nedjelotvoran, korumpiran i ovisan o politici; naglašava važnost provedbe postupka provjere sudaca u skladu s najvišim međunarodnim standardima, kao i važnost uspostave transparentnog i visoko pouzdanog izbornog postupka kojim će se poboljšati integritet i stručnost sudaca i tužitelja te povećati stupanj povjerenja građana u pravosudni sustav; poziva na brzo osnivanje neovisnog Visokog antikorupcijskog suda na transparentan i pouzdan način; pozdravlja uspostavu novog Vrhovnog suda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja dosadašnji rad Nacionalnog antikorupcijskog ureda, no upozorava na problematično uplitanje državnog tužitelja i pokušaje potkopavanja antikorupcijskog pravnog okvira; ističe kritičnu potrebu za zaštitom neovisnosti Nacionalnog antikorupcijskog ureda; naglašava važnost neovisnosti posebnog antikorupcijskog tužitelja i pružanja potrebnih sredstava i dostatnih resursa za rad njegova ureda; poziva na učinkovitu istragu svih navoda protiv glavnog antikorupcijskog tužitelja u pogledu ometanja istraga Nacionalnog antikorupcijskog ureda; poziva ukrajinske vlasti da pojačaju napore radi učinkovite istrage, progona i suzbijanja korupcije na svim razinama i solidnih rezultata u tom pogledu; poziva na sveobuhvatnu reformu reforme državnog odvjetništva kako bi se osnažili kapaciteti, učinkovitost, nepristranost, objektivnost i neovisnost tužitelja u odnosu na njihove nadređene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da se vlada obvezala na dodatne izmjene ustava u skladu s preporukama Venecijanske komisije, uključujući poštovanje postojećih prava manjina; snažno potiče na brzo usvajanje novog izbornog zakona kojim bi se kandidatima svih nacionalnosti koje žive u Ukrajini zajamčile jednake mogućnosti zastupljenosti i kandidiranja za mandat te zakona o financiranju stranaka; pozdravlja obnovu ukrajinskog Središnjeg izbornog povjerenstva, koje je ključno za vjerodostojnost ukrajinskog izbornog postupka i ključnih izbora koji će se održati 2019. godine; poziva vladu da uoči izbora uvede mehanizme za sprečavanje poremećaja u političkom natjecanju i manipulacije preko koncentracije političke, gospodarske i medijske moći u rukama nekolicine pojedinaca; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno kao prioritet poziva na ukidanje internetskih prijava imovinskog stanja za aktiviste nevladinih organizacija i na jamčenje učinkovitog i transparentnog nadzora prijava političkih dužnosnika i javnih službenika; snažno osuđuje porast broja fizičkih napada na aktiviste za građanska prava i novinare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zabrinuto upućuje na to da vlada do sada nije poduzela dovoljne napore za razoružanje formacija Desnog sektora i drugih desno orijentiranih ekstremnih grupacija koje su i dalje jednako naoružane; traži od vlade da zaustavi praksu nekažnjavanja nasilnih napada desnih radikalnih snaga na manjine i neistomišljenike, prijetnji sucima i utjecanja na izbore te da dosljedno kazneno goni počinitelje takvih kaznenih djela; očekuje jasan i neovisan rad sudova i državnog odvjetništva; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upućuje na to da su nedavno stranka Svoboda, Desni sektor i brojne druge desne radikalne grupacije donijeli „Nacionalni manifest” u kojem se jasno izražava protivljenje pridruživanju Ukrajine EU-u i „traži novi geopolitički pristup prema Istoku i Zapadu”; naglašava činjenicu da zbog nejasnog stajališta vlade o tim događajima postoji opasnost od narušavanja odnosa s relevantnim susjedima u EU-u te s EU-om u cjelini, a time i narušavanja političkog prostora za nadilaženje političke podjele zemlje i rješavanje sukoba u Donbasu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na pridavanje veće pozornosti područjima koja utječu na prostor civilnog društva u svrhu izrade i provedbe zakonodavstva kako bi se zajamčilo da ono ne stvara nerazmjerno opterećenje ili diskriminirajući učinak za organizacije civilnog društva te ne smanjuje prostor za djelovanje civilnog društva; naglašava da je javno financiranje potrebno za organizacije civilnog društva koje djeluju u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, uključujući nadzorne organizacije i organizacije koje se zalažu za određeni cilj te male lokalne organizacije, kao i one koje rade s manjinama i marginaliziranim skupinama; smatra da bi organizacije civilnog društva trebale imati slobodu primanja financijskih sredstva od drugih donatora, kao što su privatni donatori, međunarodne organizacije, tijela ili agencije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na odlučne napore u nastavku reforme u pogledu decentralizacije i na spajanje teritorijalnih zajednica, koje treba ubrzati s obzirom na predstojeće opće i lokalne izbore; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mišljenja je da bi nove općine trebale uživati financijsku stabilnost i čvrsto utemeljen pravni status te da bi veći gradovi također trebali moći sudjelovati u procesu spajanja; smatra važnim da se ukrajinskom antikorupcijskom politikom obuhvate regije i lokalne institucije; žali zbog ukidanja prethodnog otvorenog i konkurentnog postupka odabira za zapošljavanje čelnika uprava rajona i oblasti te njihovih zamjenika kao javnih službenika, kao i zbog ovlasti dodijeljene predsjedniku da ih imenuje i razrješuje dužnosti jer zbog toga dolazi do rizika od ozbiljnog ugrožavanja postignuća koja su već ostvarena političkom decentralizacijom i općenito reformom u pogledu decentralizacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ukazuje na to da se ukrajinska vlada u 13. poglavlju Sporazuma o pridruživanju obvezala na učinkovitu provedbu temeljnih standarda rada MOR-a te na usuglašavanje s odgovarajućim zakonodavstvom EU-a; traži poštovanje te obveze i naglašava da činjenica da poslodavci moraju prijavljivati štrajkove i druge kolektivne mjere službi državne sigurnosti te da se sindikalni čelnici i aktivisti nalaze pod njezinim nadzorom nije spojiva s provedbom Konvencije MOR-a br. 87 (članak 3. stavak 2.); traži poboljšanje pravnog temelja kojim će se radnicima omogućiti pravno učinkovita naplata plaća od poslodavca za obavljeni rad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | preporučuje nastavak rada na zakonu o inspekciji rada koji je prekinut 2017., s ciljem podizanja standarda zaštite na radu i ostvarenja neovisnosti inspekcije rada o odobrenju poduzetnika te opskrbe inspekcije rada dostatnim resursima i snažnim provedbenim ovlastima; naglašava potrebu za aktivnim uključivanjem socijalnih partnera u navedeno; |
| --- | --- |

34.

Poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda

| 35. | i dalje je duboko zabrinut zbog porasta broja nezakonito pritvorenih ukrajinskih građana iz privremeno okupiranih teritorija koje su uhitile, osudile i zatvorile ruske vlasti te zahtijeva od Ruske Federacije da trenutačno i bezuvjetno pusti na slobodu dobitnika Nagrade Saharov 2018. Olega Sencova i sve druge nezakonito uhićene ukrajinske građane, uključujući pripadnike vjerskih i etničkih manjina, aktere civilnog društva i borce za ljudska prava; poziva ukrajinske vlasti i međunarodnu zajednicu da se koriste svim raspoloživim sredstvima kako bi ih se oslobodilo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća na to da se situacija na poluotoku Krimu u pogledu poštovanja ljudskih prava znatno pogoršala i da su kršenja slobode govora, zloupotreba medija i nasilno nametanje ruskog državljanstva postali sustavni, te da na Krimu nisu zajamčena temeljna ljudska prava i slobode; |
| --- | --- |

36.

| 37. | izražava žaljenje zbog nedostatka učinkovitih istraga slučajeva brutalnih napada na aktiviste za ljudska prava i novinare, što se očituje u ubojstvu aktivistkinje za borbu protiv korupcije Katarine Handžjuk koja je preminula 4. studenog 2018. zbog posljedica napada kiselinom; poziva vlasti da počinitelje takvih napada privedu pravdi te da stanu na kraj nekažnjavanju tih zločina; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na veće zajedničke napore radi provedbe ukrajinske strategije o ljudskim pravima uključujući politike za poboljšanje situacije romske manjine i drugih manjinskih skupina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žali zbog toga što je istraga o smrtima koje su se dogodile za vrijeme demonstracija na Majdanu i u Odesi i ubojstvima novinara spora i bez konkretnih rezultata; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja donošenje zakona o pravnom statusu nestalih osoba; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izražava zabrinutost zbog porasta broja kaznenih postupaka protiv novinara koji razotkrivaju slučajeve korupcije u državnom aparatu ili se kritički izjašnjavaju o vladinoj politici reforme ili politici za istočnu Ukrajinu; podsjeća vladu na to da se obvezala bez ograničenja promicati međunarodno zaštićena ljudska prava kao što su sloboda izražavanja te javnog iznošenja mišljenja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na ratifikaciju Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda i na dovršenje svih potrebnih provedbenih mjera; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva na ratifikaciju Istanbulske konvencije o nasilju nad ženama; u tom pogledu uzima u obzir donošenje Zakona o sprječavanju i suzbijanju obiteljskog nasilja; pozdravlja uspostavu funkcije vladinog povjerenika za rodnu politiku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | jasno naglašava izvornu odgovornost Ruske Federacije i njezinih eksponenata no poziva ukrajinske vlasti da ulože dodatne napore kako bi se olakšale patnje stanovništva pogođenog sukobima, uključujući pružanje potpore interno raseljenim osobama i ratnim veteranima, te putem olakšanog pristupa mirovinama i socijalnim naknadama te uslugama za one koji žive na područjima koja su trenutačno izvan vladine kontrole; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava potrebu za neovisnim medijima i medijskim pluralizmom kako bi se zajamčila sigurnost medijskih radnika i novinara; poziva na to da se ne ograniči mogućnost korištenja medija na manjinskim jezicima kako bi građani svih narodnosti mogli imati jednak pristup informacijama; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva na izmjenu Strategije za zaštitu romske nacionalne manjine i njezinu integraciju u ukrajinsko društvo kako bi se praćenje sigurnosti uključilo kao ključni prioritet i pravilno provelo na svim razinama; poziva na uspostavu državnih programa s ciljem sprječavanja zločina iz mržnje i drugih oblika diskriminacije u okviru provedbe Nacionalne strategije za ljudska prava; osuđuje duboko ukorijenjenu stigmatizaciju i socijalnu isključenost Roma proizašle iz anticiganizma; duboko je zabrinut zbog nedavnih slučajeva nasilja protiv Roma i zajednice LGBTI te poziva vlasti na trenutačno pokretanje i provedbu učinkovitih istraga, a vladu na jasnu javnu osudu tih činova i njihovih počinitelja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prima na znanje namjeru Ukrajine da izmijeni zakon o obrazovanju u skladu s preporukama Venecijanske komisije te poziva na brz prelazak na konkretno djelovanje; poziva na to da se zakon u potpunosti provodi na temelju sadržajnog dijaloga s predstavnicima pripadnika nacionalnih manjina, uključujući zakonodavstvo kojim se produljuje prijelazno razdoblje do 2023. i uređuje izuzeće za privatne škole; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izražava zabrinutost zbog nedavne odluke Ukrajinskog suda kojom je dan pristup podacima mobilnog telefona istraživačkog novinara Radija Slobodna Europa/Radija Sloboda (RFE/RL) te naglašava temeljni značaj slobode medija i zaštite novinarskih izvora, osobito u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži dosljedno i trenutno stvaranje politički i gospodarski neovisnih, nedržavnih javnih medija obveznih na slobodno formiranje mišljenja kao protutežu dominaciji privatnih oligarhijskih monopola; |
| --- | --- |

49.

| 50. | snažno osuđuje nedavnu otmicu i izručenje turskih državljana zbog navodne povezanosti s pokretom Gülen čime su povrijeđeni načelo vladavine prava i temeljna ljudska prava; snažno potiče ukrajinske vlasti da zajamče da se svi zahtjevi trećih zemalja za izručenje obrađuju transparentno uz poštovanje sudskih postupaka u skladu s europskim načelima i standardima te da sve aktivnosti lokalnih vlasti moraju biti poduzete uz potpuno poštovanje vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda; naglašava da se proizvoljnim postupcima u pogledu uhićenja, zatvaranja ili izručenja krše ta načela; poziva ukrajinske vlasti da zaštite tražitelje azila i ispitaju njihove zahtjeve u skladu s međunarodnim konvencijama; snažno potiče EU da pruži potporu i pomoć zemljama Istočnog partnerstva da podnesu pritiske koje vrši Turska; |
| --- | --- |

50.

| 51. | izražava zabrinutost jer je na Krimu znatno smanjen prostor za djelovanje civilnog društva, s obzirom na to da su ugašene razne medijske kuće, pri čemu je nerazmjerno pogođena zajednica krimskih Tatara, uključujući njihovo pravo na informiranje i pravo da očuvaju svoju kulturu i identitet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da sloboda izražavanja i tiska u Ukrajini mora biti zajamčena te izražava zabrinutost u vezi s izvješćima o uznemiravanju sudaca i nadzoru novinara i boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

52.

| 53. | izražava zabrinutost zbog velikog broja djece i odraslih koji su u Ukrajini zaraženi ospicama; pozdravlja mjere koje su poduzete kao odgovor na tu situaciju, no naglašava da u zemlji ima još mnogo ranjive djece i odraslih; u tom pogledu ponovo naglašava potrebu za naporima diljem Europe radi povećanja broja cijepljene djece i odraslih; |
| --- | --- |

53.

Trgovinska i gospodarska suradnja

| 54. | pozdravlja ekonomsku stabilizaciju Ukrajine i napredak ostvaren u provedbi DCFTA-e; potiče Komisiju da podupre Ukrajinu u identificiranju područja u kojima bi se mogla dodatno poticati gospodarska diversifikacija te u davanju prednosti tim područjima u procesu provedbe DCFTA-e; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja povećanje obujma trgovine između EU-a i Ukrajine kao i diversifikaciju izvoza iz Ukrajine u EU; potiče Komisiju da podupre Ukrajinu u identificiranju područja u kojima bi se mogla dodatno poticati gospodarska diversifikacija te u davanju prednosti tim područjima u procesu provedbe DCFTA-e; ističe da se izvoz u Rusiju tijekom istog razdoblja smanjio; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da je važno zajamčiti urednu provedbu DCFTA-e i poštovanje njezinih odredbi; poziva Komisiju da u slučaju nepoštovanja bilo koje odredbe bez odlaganja kontaktira predmetnu stranku i primijeni instrumente koji joj stoje na raspolaganju radi rješavanja problema; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Ukrajinu da hitno imenuje svoju državnu savjetodavnu skupinu kako bi osigurala pravilno praćenje provedbe sporazuma od strane organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

57.

| 58. | prima na znanje gospodarski rast i uvođenje reformi u Ukrajini, no napominje sve veću zabrinutost velikog dijela stanovništva zbog porasta potrošačkih cijena i cijena komunalnih usluga te potiče određivanje prioriteta u planu reforme u područjima koja su povezanija s proizvodnom strukturom zemlje i izvoznim mogućnostima s ciljem postizanja gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta te stvaranja prihoda; izražava duboku zabrinutost zbog tekuće preraspodjele bogatstva u rukama oligarhijskih struktura ili obitelji i rastućeg siromaštva velikog dijela stanovništva; stoga poziva da se veća pozornost posveti socijalnoj situaciji u zemlji; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da konsolidacija ukrajinskog gospodarstva i rješavanje žurnih socijalnih izazova kao što su nezaposlenost, podzaposlenost i siva ekonomija zahtijevaju znatno povećanje ulaganja; poziva ukrajinske vlasti da poduzmu potrebne reforme kako bi privukli nova ulaganja, posebno izravna strana ulaganja; u tom kontekstu pozdravlja nedavno dogovoreni reformski ugovor za ulaganja i poziva Komisiju da pojača svoje djelovanje radi smanjenja rizika od ulaganja u Ukrajinu za privatni sektor; poziva države članice da u tom pogledu udruže snage s Komisijom i među svojim poslovnim zajednicama promiču Ukrajinu kao investicijsku destinaciju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da Parlamentu dostavi detaljnu ocjenu Sporazuma o pridruživanju na temelju dosadašnjeg napretka, s obzirom na to da je od procjene učinka iz 2007. došlo do mnogih promjena; smatra da bi ona trebala osobito uključivati sljedeće:






  — | detaljan prikaz trgovinske bilance Ukrajine, podijeljen prema sektorima i regijama |
| --- | --- | --- |

60.

—

detaljan prikaz trgovinske bilance Ukrajine, podijeljen prema sektorima i regijama

| — | razvoj malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te predstavljanje instrumenta za zajmove MSP-ovima DCFTA-e koji je uspostavljen 2015. s proračunom od 200 milijuna EUR kako bi pomogao MSP-ovima u istočnom susjedstvu |
| --- | --- |

—

razvoj malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) te predstavljanje instrumenta za zajmove MSP-ovima DCFTA-e koji je uspostavljen 2015. s proračunom od 200 milijuna EUR kako bi pomogao MSP-ovima u istočnom susjedstvu

| — | prikaz tržišnog udjela |
| --- | --- |

—

prikaz tržišnog udjela

| — | prikaz socijalno-ekonomskog stanja |
| --- | --- |

—

prikaz socijalno-ekonomskog stanja

| — | prikaz stanja na tržištu rada, sive ekonomije i neslužbenog zapošljavanja |
| --- | --- |

—

prikaz stanja na tržištu rada, sive ekonomije i neslužbenog zapošljavanja

| — | ažuriranu analizu makrofinancijske situacije Ukrajine, uključujući porezne prihode i rashode, izbjegavanje plaćanja poreza i porezne utaje; |
| --- | --- |

—

ažuriranu analizu makrofinancijske situacije Ukrajine, uključujući porezne prihode i rashode, izbjegavanje plaćanja poreza i porezne utaje;

| 61. | podsjeća da Uredba (EU) 2017/1566 Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju privremenih autonomnih trgovinskih mjera za Ukrajinu kojima se dopunjuju trgovinske povlastice dostupne u okviru Sporazuma o pridruživanju sadržava pravni zahtjev prema kojem godišnje izvješće Komisije o provedbi DCFTA-e mora uključivati detaljnu ocjenu autonomnih trgovinskih mjera, uključujući njihov socijalni učinak; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je regulatorno usklađivanje EU-a i Ukrajine u okviru DCFTA-e temeljni instrument za približavanje Ukrajine EU-u, kao i za olakšavanje trgovine, poboljšanje poslovanja i ulagačke klime te za održivi gospodarski razvoj Ukrajine; smatra da bi se dimenzijom liberalizacije trgovine trebalo pažljivo upravljati kako bi se smanjili troškovi te istodobno ostvarila najveća korist za ukrajinska poduzeća i društvo te potiče Komisiju da razmotri daljnje autonomne trgovinske povlastice i druga sredstva; potiče Ukrajinu da daje prednost provedbi programa reformi u područjima koja su u većoj mjeri povezana s njezinom proizvodnom strukturom i mogućnostima izvoza u EU s ciljem smanjivanja troškova prijelaza i maksimiziranja mogućih koristi; poziva Ukrajinu da hitno imenuje svoju domaću savjetodavnu skupinu kako bi osigurala praćenje provedbe sporazuma od strane organizacija civilnog društva; zabrinut je zbog sve većeg siromaštva stanovništva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da je regulatorno približavanje pravnoj stečevini EU-a ključna dimenzija DCFTA-e jer stvarni pristup tržištu EU-a i reforma uvelike ovise o odgovarajućoj primjeni i provedbi relevantnog zakonodavstva; svjestan je da to predstavlja velik izazov za upravljanje, institucije i javnu upravu u Ukrajini te potiče Komisiju da osigura odgovarajuću tehničku i financijsku potporu; pohvaljuje aktivnosti Skupine za potporu Ukrajini i poziva je da više izvješćuje Parlament o vrsti pomoći koju pruža, posebno u pogledu prenošenja i provedbe pravne stečevine; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da je uključenost ukrajinskih vlasti od faze izrade nacrta relevantnog zakonodavstva korisna kako bi se postupak učinio uključivijim i smanjili troškove tranzicije za Ukrajinu te poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi ex ante mehanizme za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pozdravlja prilagodbu nacionalne prometne strategije i poziva na pravne i institucionalne reforme koje su potrebne za njezinu učinkovitu provedbu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | žali zbog nedostatka napretka u usklađivanju sa standardima dobrobiti životinja EU-a i poziva Ukrajinu da hitno donese strategiju za ispunjenje te obveze; |
| --- | --- |

66.

| 67. | prima na znanje visoku stopu korištenja povlastica i pozdravlja stalni rast u tarifnim stavkama u kojima se koriste povlastice; |
| --- | --- |

67.

| 68. | napominje da je ocjena provedbe DCFTA-e vrlo usmjerena na trgovinske tokove i prepreke trgovini; poziva Komisiju da primjereno prati i ocjenjuje provedbu DCFTA-e, s posebnim naglaskom na prenošenje i provedbu pravne stečevine, kao i učinak na ukrajinsko društvo, te da pruži javno i sveobuhvatno godišnje izvješće, uključujući o tehničkoj i financijskoj potpori koju pruža EU; |
| --- | --- |

68.

| 69. | očekuje od Ukrajine da imenuje arbitre za sustav za rješavanje sporova i uspostavi tijela te imenuje predstavnike u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja usvajanje na prvom čitanju prijedloga zakona br. 5495 o očuvanju ukrajinskih šuma i sprečavanju nezakonitog izvoza neprerađene drvne sirovine 20. ožujka 2018. od strane Verhovne Rade; smatra da bi svaka liberalizacija trgovine drvom trebala ovisiti o uspostavi pravnog okvira za sprečavanje i zabranu nezakonitog izvoza; |
| --- | --- |

70.

| 71. | napominje da se Ukrajina u okviru Sporazuma o pridruživanju obvezala da će se boriti protiv nezakonite trgovine te je spriječiti i poziva je da poduzme korake za njezinu kriminalizaciju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | napominje da je istočno partnerstvo dosad prije svega bilo usmjereno na bilateralnu trgovinu i ulaganja između EU-a i ostalih uključenih zemalja; poziva na razvoj ujednačenijeg pristupa za sve zemlje Istočnog partnerstva i povećanu suradnju s Euroazijskom gospodarskom unijom u pogledu olakšavanja trgovine, režima putovanja bez viza i tehničkih standarda; |
| --- | --- |

72.

Suradnja u područjima energetike, sigurnosti i obrane

| 73. | pohvaljuje Ukrajinu za dobru suradnju u energetskom sektoru, a naročito za napredak koji je ostvarila u području energetske učinkovitosti; naglašava ključnu ulogu poboljšane energetske učinkovitosti i razvoja obnovljivih izvora energije, također kao stupova gospodarskog rasta i zapošljavanja; ističe potrebu za kontinuiranim reformama, a osobito za tim da se dovrši reforma tržišta plina i električne energije kako bi ih se u potpunosti integriralo u energetsko tržište EU-a, te da se spriječe budući monopoli i stane na kraj postojećima, što će donijeti dugoročne gospodarske koristi industriji i potrošačima; potiče Komisiju da zajamči da su svi projekti cjevovoda u skladu s propisima EU-a; poziva na poboljšanje energetske suradnje u okviru Istočnog partnerstva u cilju provedbe Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama iz 2015.; naglašava potrebu za nacionalnim tijelom za regulaciju tržišta plina i električne energije, neovisnim o političkim i privatnim interesima, koje kod utvrđivanja cijena mora biti podložno socijalno pravednoj ravnoteži između interesa ponuđača i krajnjih potrošača i osigurati opravdano određivanje cijena; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja donošenje velikog broja zakona u području zaštite okoliša, posebno zakona o strateškim procjenama zaštite okoliša i procjenama učinka na okoliš, te skreće pozornost na potrebu za njihovom provedbom te za kampanjama osvješćivanja javnosti od ključne važnosti; pozdravlja napredak u pogledu klimatske politike i donošenje niskougljične razvojne strategije te njezino podnošenje Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama; potiče rano donošenje državne politike i strategije zaštite okoliša te novih zakona o gospodarenju otpadom i klimatskoj politici u skladu s pravnom stečevinom EU-a; |
| --- | --- |

74.

| 75. | podsjeća na to da je upravljanje okolišem ključni element zahtjevâ iz Sporazuma o pridruživanju; traži od vlasti da ponovno razmotre sporazum i sve buduće planove u vezi s hidroenergetskim kompleksom na Dnjestru, da ih usklade s međunarodnim konvencijama i standardima EU-a, da pritom zajamče savjetovanje sa svim zainteresiranim stranama od Moldove do Ukrajine uključujući civilno društvo te da zaštite ekosustave i okoliš rijeke Dnjestra; |
| --- | --- |

75.

| 76. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja ekološke situacije na istoku Ukrajine i Krimu koje je posljedica sukoba, te osobito problema s opskrbom vode, koji mogu imati razorne posljedice za cijelu Europu i dovesti do nepopravljive katastrofe; snažno potiče sve dionike da to spriječe i primijene sva sredstva radi očuvanja pravilnog održavanja i crpljenja vode, uključujući na izvorištima; |
| --- | --- |

76.

| 77. | priznaje napore Ukrajine da izgradi istinski digitalno tržišno gospodarstvo, što uključuje napredak u vezi s razvojem otvorenih podataka, proširenje pristupa sustavima uvjetovanog pristupa za usluge digitalne televizije i virtualnih mreža, povećavajući pritom broj usluga elektroničkih komunikacija za građane i javne registre kao što je ProZorro; ističe da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se zajamčila zaštita pravâ i potreba ukrajinskih građana koji se koriste internetom te kako bi se u potpunosti proveli zahtjevi o jedinstvenom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja donošenje zakona o elektroničkim povjerljivim službama te određivanje prioriteta definiranih u Konceptu razvoja digitalnog gospodarstva i društva u Ukrajini za razdoblje 2018. – 2020. kao važne korake na putu integracije u jedinstveno digitalno tržište EU-a; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponavlja ključnu ulogu Ukrajine za europsku mrežu opskrbe energijom; osuđuje izradu projekta Sjeverni tok 2 jer je to politički projekt koji predstavlja prijetnju europskoj energetskoj sigurnosti i nastojanjima diversifikacije opskrbe energijom; poziva na otkazivanje projekta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | zabrinut je zbog slučajeva nezakonitog iskorištavanja prirodnih resursa kao što su jantar, ugljen, pijesak i drvo, u mnogim slučajevima pod zaštitom i uz organizacijsku pomoć lokalnih ili regionalnih vlasti i policije, kojima se čini šteta i ugrožavaju krajolik i staništa poput šuma i rijeka te sprečava ekološko i gospodarski održivo upravljanje tim resursima zemlje u korist njezinih građana; |
| --- | --- |

80.

| 81. | žali zbog osiromašivanja ukrajinskih šuma koje je posljedice korupcije koja pogoduje interesnim skupinama u Ukrajini i trgovačkim društvima u EU-u; poziva na sastavljanje i brzu provedbu učinkovitih propisa te njihovu primjenu radi sprječavanja nezakonite sječe drveća i korupcije u Ukrajini povezane s drvom te radi uspostave održivog upravljanja šumama radi očuvanja ukrajinskih šuma i resursa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja goleme napore poduzete u pogledu modernizacije ukrajinske vojske i ratne mornarice u Crnom i Azovskom moru kao snažno jamstvo stabilnosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine, no ipak potiče reformu obrambene industrije kao hitnu potrebu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | oštro osuđuje namjerni čin agresije Ruske Federacije protiv Ukrajine na Kerčkim vratima od 25. studenoga 2018.; zahtijeva trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih ukrajinskih plovila i mornara, koji bi se u međuvremenu trebali tretirati kao ratni zarobljenici; poziva EU i njegove države članice da uvedu ciljane sankcije u slučaju neoslobađanja ukrajinskih vojnika te dođe li do daljnje vojne eskalacije; ističe da ne postoji opravdanje za takvo rusko korištenje vojske; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što bi to moglo predstavljati pritajeni pokušaj prisvajanja suverenih prava Ukrajine na Azovskom moru kako bi ga se pretvorilo u rusko „unutarnje jezero” i isključivu vojnu zonu te paraliziralo gospodarstvo jugoistočne Ukrajine; zahtijeva od Rusije da zajamči slobodu plovidbe kroz Kerčka vrata i u Azovsko more koja je zajamčena međunarodnim pravom; apelira na OESS i njegove članice da prošire mandat posebne promatračke misije OESS-a na Azovsko more; poziva EU i njegove države članice da ruskim brodovima koji dolaze iz Azovskog mora zabrane pristup lukama u EU-u ako Rusija ponovno ne uspostavi slobodnu plovidbu kroz Kerčka vrata u Azovsko more; poziva na to da se upotrijebe sva diplomatska sredstva kako bi se situacija smirila te pozdravlja ponudu za posredovanje između Kijeva i Moskve; |
| --- | --- |

83.

| 84. | podsjeća na važnost jačanja suradnje s Ukrajinom na različitim razinama, uključujući sigurnost i obranu; u tom pogledu pozdravlja interes Ukrajine za daljnje sudjelovanje u projektima u području obrane, uključujući stalnu strukturiranu suradnju (PESCO) u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

84.

| 85. | potiče Ukrajinu i EU da nastave razvijati suradnju u područjima pravosuđa, sloboda i unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

85.

Institucionalne odredbe

| 86. | naglašava važnost proaktivnog obavješćivanja ukrajinskih građana o konkretnim koristima i ciljevima Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

86.

| 87. | naglašava važnost borbe protiv ruskih lažnih vijesti i propagande, uključujući njezino predviđeno i očekivano uplitanje u izbore u Ukrajini te diljem Europske unije; poziva na poboljšanje suradnje Ukrajine i EU-a u vezi s tim pitanjem; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva na bolje praćenje i popratne mjere povezane s provedbom reformi i na ukrajinskoj strani i na strani EU-a, na temelju dosljednih i mjerljivih pokazatelja; još jedanput poziva Komisiju i ESVD da Parlamentu i Vijeću češće dostavljaju iscrpna pisana izvješća o provedbi sporazumâ; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da primjereno prati i ocjenjuje provedbu DCFTA-e, s posebnim naglaskom na prenošenje i provedbu pravne stečevine, kao i učinak na ukrajinsko društvo, te da podnese javno i sveobuhvatno godišnje izvješće, uključujući o tehničkoj i financijskoj potpori koju pruža EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | smatra i naglašava da bi EU, pod uvjetom da se Ukrajina obveže na provedbu Sporazuma o pridruživanju te poštovanje načela demokracije, vladavine prava i temeljnih sloboda, Ukrajini (kao i drugim povezanim zemljama – Moldovi i Gruziji) trebao dodijeliti posebne mehanizme potpore, uključujući u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020., u skladu s modelom „Istočno partnerstvo plus” koji zagovara Europski parlament; |
| --- | --- |

90.

| 91. | odlučuje da će sastavljati godišnja izvješća o provedbi Sporazuma o pridruživanju; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine. |
| --- | --- |

92.

---

Četvrtak, 13. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iran, posebno slučaj Nasrin Sotoudeh

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Iranu, posebno o slučaju Nasrin Sotoudeh (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu,

| — | uzimajući u obzir izjavu od 29. studenoga 2018. koju su podnijeli posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, posebni izvjestitelj za neovisnost sudaca i odvjetnika, predsjednik i izvjestitelj radne skupine za samovoljno oduzimanje slobode, predsjednik radne skupine za pitanje diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi te posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu od 29. studenoga 2018. koju su podnijeli posebni izvjestitelj za položaj boraca za ljudska prava, posebni izvjestitelj za neovisnost sudaca i odvjetnika, predsjednik i izvjestitelj radne skupine za samovoljno oduzimanje slobode, predsjednik radne skupine za pitanje diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi te posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju i drugom okrutnom postupanju, slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju i drugom okrutnom postupanju, slobodi izražavanja na internetu i izvan njega te o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 27. rujna 2018. posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 27. rujna 2018. posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu;

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je 2012. Nasrin Sotoudeh primila Nagradu Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je 2012. Nasrin Sotoudeh primila Nagradu Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., čija je stranka i Iran,

| — | uzimajući u obzir Povelju o građanskim pravima iranskog predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju o građanskim pravima iranskog predsjednika,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Nasrin Sotoudeh, istaknuta iranska odvjetnica u području ljudskih prava, 13. lipnja 2018. uhićena nakon što je zastupala ženu kojoj je prijetila zatvorska kazna zbog toga što je skidanjem hidžaba u javnosti mirno prosvjedovala protiv iranskog zakona o njegovu obveznom nošenju; budući da se Nasrin Sotoudeh otada nalazi u ženskom odjelu zatvora Evin te da je 26. studenoga 2018. započela sa svojim trećim štrajkom glađu kojime prosvjeduje protiv činjenice da iranske vlasti odbijaju pružiti bolničko liječenje Farhadu Meysamiju; |
| --- | --- |

A.

budući da je Nasrin Sotoudeh, istaknuta iranska odvjetnica u području ljudskih prava, 13. lipnja 2018. uhićena nakon što je zastupala ženu kojoj je prijetila zatvorska kazna zbog toga što je skidanjem hidžaba u javnosti mirno prosvjedovala protiv iranskog zakona o njegovu obveznom nošenju; budući da se Nasrin Sotoudeh otada nalazi u ženskom odjelu zatvora Evin te da je 26. studenoga 2018. započela sa svojim trećim štrajkom glađu kojime prosvjeduje protiv činjenice da iranske vlasti odbijaju pružiti bolničko liječenje Farhadu Meysamiju;

| B. | budući da je Nasrin Sotoudeh obaviještena da je zatvorena zbog petogodišnje zatvorske kazne koju joj je sudac Revolucionarnog suda izrekao 2015. u njezinoj odsutnosti; budući da je optužena za „prikrivenu špijunažu”; |
| --- | --- |

B.

budući da je Nasrin Sotoudeh obaviještena da je zatvorena zbog petogodišnje zatvorske kazne koju joj je sudac Revolucionarnog suda izrekao 2015. u njezinoj odsutnosti; budući da je optužena za „prikrivenu špijunažu”;

| C. | budući da je Nasrin Sotoudeh 2012. u odsutnosti primila Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za svoj rad i predanost ljudskim pravima; budući da je Nasrin Sotoudeh vodila dugu i neumornu kampanju za ljudska prava u Iranu, zbog čega je već provela nekoliko godina u zatvoru; budući da njezin progon i optužbe protiv nje pokazuju u kojoj mjeri iransko pravosuđe kriminalizira aktivizam u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je Nasrin Sotoudeh 2012. u odsutnosti primila Nagradu Saharov za slobodu mišljenja za svoj rad i predanost ljudskim pravima; budući da je Nasrin Sotoudeh vodila dugu i neumornu kampanju za ljudska prava u Iranu, zbog čega je već provela nekoliko godina u zatvoru; budući da njezin progon i optužbe protiv nje pokazuju u kojoj mjeri iransko pravosuđe kriminalizira aktivizam u području ljudskih prava;

| D. | budući da je Nasrin Sotoudeh u nekoliko navrata javno govorila o nedostacima u provedbi vladavine prava u Iranu kao i o manjkavostima njegova pravosuđa; budući da je uhićenje Nasrin Sotoudeh dio intenzivne represije koja se provodi protiv boraca za prava žena u Iranu; budući da su borci za ljudska prava koji se aktivno zalažu za osnaživanje žena i povećanje njihovih prava izloženi uznemiravanju, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te se krše njihova prava na pravedno suđenje i pravični postupak; |
| --- | --- |

D.

budući da je Nasrin Sotoudeh u nekoliko navrata javno govorila o nedostacima u provedbi vladavine prava u Iranu kao i o manjkavostima njegova pravosuđa; budući da je uhićenje Nasrin Sotoudeh dio intenzivne represije koja se provodi protiv boraca za prava žena u Iranu; budući da su borci za ljudska prava koji se aktivno zalažu za osnaživanje žena i povećanje njihovih prava izloženi uznemiravanju, proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima te se krše njihova prava na pravedno suđenje i pravični postupak;

| E. | budući da je u rujnu 2018. Reza Khandan, muž Nasrin Sotoudeh, uhićen zbog mirnog prosvjedovanja za njezino oslobođenje, te je, među ostalim, optužen za „širenje propagande protiv sustava” i „poticanje prakse pojavljivanja u javnosti bez vela”; |
| --- | --- |

E.

budući da je u rujnu 2018. Reza Khandan, muž Nasrin Sotoudeh, uhićen zbog mirnog prosvjedovanja za njezino oslobođenje, te je, među ostalim, optužen za „širenje propagande protiv sustava” i „poticanje prakse pojavljivanja u javnosti bez vela”;

| F. | budući da je u Iranu došlo do porasta prosvjeda civilnog društva protiv siromaštva, inflacije, korupcije i političke autoritarnosti, koje su iranske vlasti dočekale s oštrom represijom; budući da je iranska obavještajna služba povećala svoju represiju protiv zaposlenika civilnog društva i boraca za ljudska prava, odvjetnika, ekoloških aktivista, boraca za prava žena, studenata, učitelja, vozača kamiona i miroljubivih aktivista; budući da su iranske vlasti 2018. povećale svoju represiju nad onima koji žele mirno uživati prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te su zatvorile stotine ljudi na temelju općenitih i nejasno sročenih optužbi povezanih s nacionalnom sigurnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da je u Iranu došlo do porasta prosvjeda civilnog društva protiv siromaštva, inflacije, korupcije i političke autoritarnosti, koje su iranske vlasti dočekale s oštrom represijom; budući da je iranska obavještajna služba povećala svoju represiju protiv zaposlenika civilnog društva i boraca za ljudska prava, odvjetnika, ekoloških aktivista, boraca za prava žena, studenata, učitelja, vozača kamiona i miroljubivih aktivista; budući da su iranske vlasti 2018. povećale svoju represiju nad onima koji žele mirno uživati prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja te su zatvorile stotine ljudi na temelju općenitih i nejasno sročenih optužbi povezanih s nacionalnom sigurnosti;

| G. | budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava pozvali Iran da zajamči prava boraca za ljudska prava i odvjetnika koji su zatvoreni zbog javnog podupiranja prosvjeda protiv obveznog nošenja hidžaba u Iranu; |
| --- | --- |

G.

budući da su stručnjaci UN-a za ljudska prava pozvali Iran da zajamči prava boraca za ljudska prava i odvjetnika koji su zatvoreni zbog javnog podupiranja prosvjeda protiv obveznog nošenja hidžaba u Iranu;

| H. | budući da je posebni izvjestitelj o stanju ljudskih prava u Iranu ponovio ozbiljne razloge za zabrinutost koje su u pogledu kontinuiranih pogubljenja maloljetnih prijestupnika u Iranu prethodno izrazili glavni tajnik Ujedinjenih naroda, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava, kao i njezin prethodnik; |
| --- | --- |

H.

budući da je posebni izvjestitelj o stanju ljudskih prava u Iranu ponovio ozbiljne razloge za zabrinutost koje su u pogledu kontinuiranih pogubljenja maloljetnih prijestupnika u Iranu prethodno izrazili glavni tajnik Ujedinjenih naroda, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava, kao i njezin prethodnik;

| I. | budući da su u izvješćima posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Iranu i glavnog tajnika Ujedinjenih naroda opisane teške povrede prava vjerskih i etničkih manjina u Iranu, među ostalim optužbe za diskriminaciju protiv vjerskih manjina, uključujući kršćane i bahaiste; |
| --- | --- |

I.

budući da su u izvješćima posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Iranu i glavnog tajnika Ujedinjenih naroda opisane teške povrede prava vjerskih i etničkih manjina u Iranu, među ostalim optužbe za diskriminaciju protiv vjerskih manjina, uključujući kršćane i bahaiste;

| J. | budući da iranski sudovi ne jamče pravični postupak i pošteno suđenje, uskraćuju pristup pravnom zastupanju, osobito tijekom razdoblja istraživanja, te ne dopuštaju konzularne posjete, kao ni posjete UN-a ili humanitarnih organizacija; budući da se presude iranskog pravosuđa često temelje na nejasnim ili nekonkretnim optužbama povezanima s nacionalnom sigurnošću i špijunažom; |
| --- | --- |

J.

budući da iranski sudovi ne jamče pravični postupak i pošteno suđenje, uskraćuju pristup pravnom zastupanju, osobito tijekom razdoblja istraživanja, te ne dopuštaju konzularne posjete, kao ni posjete UN-a ili humanitarnih organizacija; budući da se presude iranskog pravosuđa često temelje na nejasnim ili nekonkretnim optužbama povezanima s nacionalnom sigurnošću i špijunažom;

| K. | budući da postoje brojni navodi o neljudskim i ponižavajućim uvjetima u zatvorima te o manjku odgovarajućeg pristupa liječničkoj skrbi u pritvoru u cilju zastrašivanja, kažnjavanja ili iznuđivanja priznanja od pritvorenika, čime se krše Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima; |
| --- | --- |

K.

budući da postoje brojni navodi o neljudskim i ponižavajućim uvjetima u zatvorima te o manjku odgovarajućeg pristupa liječničkoj skrbi u pritvoru u cilju zastrašivanja, kažnjavanja ili iznuđivanja priznanja od pritvorenika, čime se krše Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima;

| L. | budući da je 12. travnja 2018. Vijeće do 13. travnja 2019. produljilo svoje restriktivne mjere koje su odgovor na ozbiljne povrede ljudskih prava u Iranu, uključujući zamrzavanje imovine i zabranu izdavanja viza za pojedince i subjekte odgovorne za teške povrede ljudskih prava, kao i zabranu izvoza u Iran opreme koja bi se mogla koristiti za internu represiju i opreme za praćenje telekomunikacija; |
| --- | --- |

L.

budući da je 12. travnja 2018. Vijeće do 13. travnja 2019. produljilo svoje restriktivne mjere koje su odgovor na ozbiljne povrede ljudskih prava u Iranu, uključujući zamrzavanje imovine i zabranu izdavanja viza za pojedince i subjekte odgovorne za teške povrede ljudskih prava, kao i zabranu izvoza u Iran opreme koja bi se mogla koristiti za internu represiju i opreme za praćenje telekomunikacija;

| M. | budući da su 26. studenoga 2018. u Bruxellesu EU i Iran održali četvrti sastanak u okviru političkog dijaloga na visokoj razini; budući da su rasprave o ljudskim pravima održane kao sastavni dio političkog dijaloga EU-a i Irana te kao nastavak redovitih razmjena održanih u studenom 2017. i veljači 2016.; |
| --- | --- |

M.

budući da su 26. studenoga 2018. u Bruxellesu EU i Iran održali četvrti sastanak u okviru političkog dijaloga na visokoj razini; budući da su rasprave o ljudskim pravima održane kao sastavni dio političkog dijaloga EU-a i Irana te kao nastavak redovitih razmjena održanih u studenom 2017. i veljači 2016.;

| N. | budući da bi stvarna provedba Povelje o građanskim pravima bila korak prema poboljšanju građanskih prava iranskog naroda; |
| --- | --- |

N.

budući da bi stvarna provedba Povelje o građanskim pravima bila korak prema poboljšanju građanskih prava iranskog naroda;

| 1. | poziva vladu Irana da smjesta i bezuvjetno oslobodi Nasrin Sotoudeh; pohvaljuje Nasrin Sotoudeh zbog njezine hrabrosti i predanosti; poziva iranski pravosudni sustav da poštuje pravični postupak i da razotkri informacije o optužbama protiv Nasrin Sotoudeh; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva iranske vlasti da se pobrinu da se prema Nasrin Sotoudeh u pritvoru postupa u skladu sa Skupom načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku pritvora ili zatvora, koji je usvojen Rezolucijom 43/173 Opće skupštine UN-a od 9. prosinca 1988.; ističe da iranske vlasti moraju zajamčiti sigurnost i dobrobit svih pritvorenika, među ostalim pružanjem odgovarajuće liječničke skrbi; poziva iranske vlasti da istraže sve navode o lošem postupanju u pritvoru te da počinitelje privedu pravdi; osuđuje sustavno mučenje koje se odvija u iranskim zatvorima te poziva na to da se smjesta ukinu svi oblici mučenja i lošeg postupanja prema svim zatvorenicima; poziva Iran da i zakonodavstvom i u praksi osigura da nitko ne bude podvrgnut mučenju i drugim oblicima okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vladu Irana da poštuje ljudska prava i temeljne slobode, među ostalim slobodu mišljenja i izražavanja; poziva na oslobođenje svih osoba pritvorenih zbog miroljubivog uživanja prava na slobodu okupljanja, mišljenja i izražavanja, uključujući Rezu Khandana, kao i druge borce za ljudska prava, ekološke aktiviste, sindikaliste, borce za prava žena i zatvorenike savjesti; poziva iranske vlasti da u potpunosti poštuju univerzalna ljudska prava svih osoba, posebno pravo na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega; poziva iranske vlasti da poštuju i štite pravo na mirno okupljanje te da ne pribjegavaju nasilju u rastjerivanju okupljanja koja nisu mirna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava slaganje i solidarnost s kampanjom protiv obveznih pravila odijevanja u zemlji; osuđuje pritvaranje žena koje su u okviru kampanje skinule pokrov s glave te poziva na to da ih se smjesta i bezuvjetno oslobodi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava solidarnost s Irancima koji prosvjeduju kako bi poboljšali svoje socijalno i gospodarsko stanje te se bore za socijalna i gospodarska prava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog uhićenja dvojnih državljana EU-a i Irana pri ulasku u Iran; ističe da ta uhićenja onemogućuju prilike za kontakt među narodima te poziva iranske vlasti da svim Irancima omoguće sigurno putovanje u zemlju u kojoj su rođeni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva iranske vlasti da osiguraju pravo svih optuženika na pravnog zastupnika po njihovu izboru u svim sudskim predmetima bez nepotrebnih ograničenja, kao i na pošteno suđenje, u skladu s međunarodnim obvezama Irana u skladu s Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima; poziva iransku vladu da osigura pravo na pravični postupak svim građanima pritvorenima u Iranu te da im omogući pošteno suđenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva iranske vlasti da zajamče vjersku slobodu u skladu s ustavom Irana i njegovim međunarodnim obvezama te da prekinu diskriminaciju protiv vjerskih manjina i nevjernika; osuđuje sustavan progon bahaističke manjine; poziva, nadalje, iranske vlasti da se pobrinu da sve osobe s prebivalištem u zemlji imaju jednaku zaštitu pred zakonom, neovisno o etničnosti, vjeri ili uvjerenju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva iranske vlasti da u svim okolnostima zajamče da svi borci za ljudska prava u Iranu mogu provoditi svoje legitimne aktivnosti povezane s ljudskim pravima bez straha od odmazde i bez ikakvih restrikcija, uključujući oduzimanje slobode, zastrašivanje i sudsko uznemiravanje; poziva iranske vlasti da prestanu sa zastrašivanjem i odmazdom protiv boraca za ljudska prava, među ostalim zbog komunikacije s dužnosnicima EU-a i UN-a i nezavisnim organizacijama ljudskih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da poduzmu više napora u pružanju potpore laureatima Nagrade Saharov kojima prijeti opasnost, među kojima su i Nasrin Sotoudeh i druge osobe uhićene, osuđene ili kojima prijete smrtna kazna ili očigledno nepošteno suđenje u trećim zemljama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice EU-a s diplomatskim misijama na terenu da u potpunosti provode Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava te da pruže svu odgovarajuću potporu Nasrin Sotoudeh i drugim borcima za ljudska prava, uključujući zatvorske posjete, nadziranje suđenja i pružanje pravne ili bilo kakve druge pomoći koja im je potrebna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | snažno osuđuje smrtnu kaznu, uključujući njezino korištenje protiv maloljetnih prijestupnika te poziva iranske vlasti da hitno uvedu moratorij na smrtnu kaznu kao korak prema njezinu ukidanju; prima na znanje izmjene zakona o trgovini drogom, kojima bi se trebalo smanjiti korištenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Iran da više sudjeluje u međunarodnim mehanizmima za ljudska prava tako da surađuje s posebnim izvjestiteljima i posebnim mehanizmima, među ostalim odobravanjem zahtjeva za pristup zemlji nositeljima mandata; ističe potrebu za užom suradnjom s Vijećem za ljudska prava; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, uključujući potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i države članice da tijekom javnih i privatnih bilateralnih i multilateralnih susreta s iranskim vlastima sustavno otvaraju pitanja ljudskih prava, uključujući položaj političkih zatvorenika i boraca za ljudska prava te slobodu izražavanja i udruživanja, kao temeljni preduvjet za dodatni napredak u gospodarskim i političkim odnosima; izražava potporu raspravama o ljudskim pravima; međutim, naglašava potrebu za formalnim dijalogom o ljudskim pravima između EU-a i Irana koji se temelji na univerzalnim ljudskim pravima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjsku i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i vladi i parlamentu Irana. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egipat, posebno položaj boraca za ljudska prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Egiptu te posebice o položaju boraca za ljudska prava (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu, osobito rezoluciju od 8. veljače 2018. o smaknućima u Egiptu (1), od 10. ožujka 2016. o Egiptu, posebno slučaju Giulija Regenija (2), onu od 17. prosinca 2015. o Ibrahimu Halawiju, kojemu prijeti smrtna kazna (3) i onu od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Egiptu, osobito rezoluciju od 8. veljače 2018. o smaknućima u Egiptu (1), od 10. ožujka 2016. o Egiptu, posebno slučaju Giulija Regenija (2), onu od 17. prosinca 2015. o Ibrahimu Halawiju, kojemu prijeti smrtna kazna (3) i onu od 15. siječnja 2015. o situaciji u Egiptu (4),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja i o braniteljima ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, mučenju, slobodi izražavanja i o braniteljima ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o Egiptu iz kolovoza 2013. i veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove o Egiptu iz kolovoza 2013. i veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta iz 2001. koji je stupio na snagu 2004. i koji je osnažen Akcijskim planom iz 2007. godine, uzimajući u obzir i Prioritete partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., donesene 25. srpnja 2017. i zajedničku izjavu nakon Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta i zajedničku izjavu nakon 5. sjednice pododbora EU-a i Egipta o političkim pitanjima, ljudskim pravima i demokraciji u siječnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između EU-a i Egipta iz 2001. koji je stupio na snagu 2004. i koji je osnažen Akcijskim planom iz 2007. godine, uzimajući u obzir i Prioritete partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., donesene 25. srpnja 2017. i zajedničku izjavu nakon Vijeća za pridruživanje EU-a i Egipta i zajedničku izjavu nakon 5. sjednice pododbora EU-a i Egipta o političkim pitanjima, ljudskim pravima i demokraciji u siječnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2017. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne i izjavu glasnogovornice ESVD-a od 2. studenoga 2018. o napadu na koptske kršćanske hodočasnike u Egiptu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Federice Mogherini, potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, i glavnog tajnika Vijeća Europe, od 10. listopada 2017. o Europskom i Svjetskom danu borbe protiv smrtne kazne i izjavu glasnogovornice ESVD-a od 2. studenoga 2018. o napadu na koptske kršćanske hodočasnike u Egiptu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Nilsa Melzera, posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja od 26. siječnja 2018. u kojoj poziva egipatska tijela da zaustave predstojeća smaknuća te izjavu Leilani Farha, posebne izvjestiteljice UN-a za odgovarajući smještaj, Michela Forsta, posebnog izvjestitelja UN-a od 4. prosinca 2018. o položaju boraca za ljudska prava i izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 9. rujna 2018. u kojoj osuđuju smrtne kazne koje su masovno izrečene za 75 osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Nilsa Melzera, posebnog izvjestitelja za mučenje i druge oblike okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja od 26. siječnja 2018. u kojoj poziva egipatska tijela da zaustave predstojeća smaknuća te izjavu Leilani Farha, posebne izvjestiteljice UN-a za odgovarajući smještaj, Michela Forsta, posebnog izvjestitelja UN-a od 4. prosinca 2018. o položaju boraca za ljudska prava i izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 9. rujna 2018. u kojoj osuđuju smrtne kazne koje su masovno izrečene za 75 osoba,

| — | uzimajući u obzir Ustav Egipta, posebno članke 52. o slobodi mišljenja i izražavanja, 73. o slobodi okupljanja i 93. o obvezujućem karakteru međunarodnog prava o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Egipta, posebno članke 52. o slobodi mišljenja i izražavanja, 73. o slobodi okupljanja i 93. o obvezujućem karakteru međunarodnog prava o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol 6 i Protokol 13 uz Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afrička načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć, kojima se zabranjuju vojna suđenja civilima u svim okolnostima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afrička načela i smjernice o pravu na pravično suđenje i pravnu pomoć, kojima se zabranjuju vojna suđenja civilima u svim okolnostima,

| — | uzimajući u obzir novi Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava kojemu je cilj da zaštita i praćenje stanja ljudskih prava budu u središtu svih politika EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Strateški okvir i Akcijski plan EU-a za ljudska prava kojemu je cilj da zaštita i praćenje stanja ljudskih prava budu u središtu svih politika EU-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju protiv mučenja i drugog okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju o pravima djeteta i Arapsku povelju o ljudskim pravima, koje je Egipat ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je potpisnik Egipat, a posebno njegov članak 14. i 18. te drugi fakultativni protokol o smrtnoj kazni, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je potpisnik Egipat, a posebno njegov članak 14. i 18. te drugi fakultativni protokol o smrtnoj kazni,

| — | uzimajući u obzir odluku talijanskog donjeg doma, Zastupničkog doma, o obustavi odnosa s egipatskim parlamentom zbog izostanka napretka u istrazi o smrti talijanskog studenta Giulija Regenija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku talijanskog donjeg doma, Zastupničkog doma, o obustavi odnosa s egipatskim parlamentom zbog izostanka napretka u istrazi o smrti talijanskog studenta Giulija Regenija,

| — | uzimajući u obzir utjecaj na ljudska prava, na nacionalnoj i na regionalnoj razini, koji su imale sankcije koje su Kataru uvele Saudijska Arabija, Egipat, Bahrein i Ujedinjeni Arapski Emirati u lipnju 2017. te izvješće o utjecaju zaljevske krize na ljudska prava koje je objavio Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava u prosincu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir utjecaj na ljudska prava, na nacionalnoj i na regionalnoj razini, koji su imale sankcije koje su Kataru uvele Saudijska Arabija, Egipat, Bahrein i Ujedinjeni Arapski Emirati u lipnju 2017. te izvješće o utjecaju zaljevske krize na ljudska prava koje je objavio Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava u prosincu 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4 Poslovnika,

| A. | budući da je egipatska vlada pojačala represivno djelovanje protiv organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, mirnih aktivista, odvjetnika, blogera, novinara, boraca za radnička prava i sindikalista, među ostalim uhićenjem i nestajanjem nekoliko njih te sve češće korištenjem protuterorizma i izvanrednog stanja; budući da je od kraja listopada 2018. najmanje 40 boraca za ljudska prava, odvjetnika i političkih aktivista uhićeno, od kojih su neki prisilno nestali; budući da se žene koje se bore za ljudska prava i aktivisti koji se bore za prava pripadnika LGBTQI zajednice u Egiptu i dalje suočavaju s raznim oblicima uznemiravanja koje provodi država, posebice u obliku klevetničkih kampanja i sudskog progona; |
| --- | --- |

A.

budući da je egipatska vlada pojačala represivno djelovanje protiv organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, mirnih aktivista, odvjetnika, blogera, novinara, boraca za radnička prava i sindikalista, među ostalim uhićenjem i nestajanjem nekoliko njih te sve češće korištenjem protuterorizma i izvanrednog stanja; budući da je od kraja listopada 2018. najmanje 40 boraca za ljudska prava, odvjetnika i političkih aktivista uhićeno, od kojih su neki prisilno nestali; budući da se žene koje se bore za ljudska prava i aktivisti koji se bore za prava pripadnika LGBTQI zajednice u Egiptu i dalje suočavaju s raznim oblicima uznemiravanja koje provodi država, posebice u obliku klevetničkih kampanja i sudskog progona;

| B. | budući da se odvjetnik za ljudska prava Ezzat Ghoneim, predsjednik Egipatske koordinacije za prava i slobodu nalazi u istražnom pritvoru od ožujka 2018. i da je optužen za „terorizam ljudskim pravima”; budući da se ne zna gdje se nalazi otkad je sud 4. rujna 2018. naložio njegovo puštanje; budući da je odvjetnik za ljudska prava Ibrahim Metwally Hegazy, suosnivač Lige obitelji nestalih, podvrgnut prisilnom nestanku i mučen, nakon čega je naloženo njegovo proizvoljno pretvaranje, te je i dalje u samici; budući da je centar El Nadeem prisilno zatvoren 2017. godine; |
| --- | --- |

B.

budući da se odvjetnik za ljudska prava Ezzat Ghoneim, predsjednik Egipatske koordinacije za prava i slobodu nalazi u istražnom pritvoru od ožujka 2018. i da je optužen za „terorizam ljudskim pravima”; budući da se ne zna gdje se nalazi otkad je sud 4. rujna 2018. naložio njegovo puštanje; budući da je odvjetnik za ljudska prava Ibrahim Metwally Hegazy, suosnivač Lige obitelji nestalih, podvrgnut prisilnom nestanku i mučen, nakon čega je naloženo njegovo proizvoljno pretvaranje, te je i dalje u samici; budući da je centar El Nadeem prisilno zatvoren 2017. godine;

| C. | budući da je borkinji za ljudska prava Amal Fathy izrečena dvogodišnja zatvorska kazna u rujnu 2018., na temelju optužbi „širenja lažnih vijesti” s namjerom nanošenja štete egipatskoj državi i „nedoličnog ponašanja u javnosti” zbog objave video isječka na društvenim medijima u kojem se kritizira neuspjeh vlade u suzbijanju seksualnog nasilja; budući da je gđa Fathy u istražnom pritvoru za vrijeme istrage još jednog niza optužbi povezanih s optužbama povezanima s nacionalnom sigurnošću; |
| --- | --- |

C.

budući da je borkinji za ljudska prava Amal Fathy izrečena dvogodišnja zatvorska kazna u rujnu 2018., na temelju optužbi „širenja lažnih vijesti” s namjerom nanošenja štete egipatskoj državi i „nedoličnog ponašanja u javnosti” zbog objave video isječka na društvenim medijima u kojem se kritizira neuspjeh vlade u suzbijanju seksualnog nasilja; budući da je gđa Fathy u istražnom pritvoru za vrijeme istrage još jednog niza optužbi povezanih s optužbama povezanima s nacionalnom sigurnošću;

| D. | budući da se Ola al-Qaradawi, katarska državljanka, i njezin muž Hosam Khalaf, egipatski državljanin, nalaze u pritvoru u groznim uvjetima u Egiptu od 30. lipnja 2017., a da protiv nijednog od njih nije izrečena optužnica; budući da je Radna skupina UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode u lipnju 2018. ustanovila da su podvrgnuti okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju koje se može protumačiti kao mučenje, proglasila njihov pritvor proizvoljnim i pozvala egipatsku vladu da ih pusti na slobodu; |
| --- | --- |

D.

budući da se Ola al-Qaradawi, katarska državljanka, i njezin muž Hosam Khalaf, egipatski državljanin, nalaze u pritvoru u groznim uvjetima u Egiptu od 30. lipnja 2017., a da protiv nijednog od njih nije izrečena optužnica; budući da je Radna skupina UN-a o samovoljnom oduzimanju slobode u lipnju 2018. ustanovila da su podvrgnuti okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju koje se može protumačiti kao mučenje, proglasila njihov pritvor proizvoljnim i pozvala egipatsku vladu da ih pusti na slobodu;

| E. | budući da je 2. veljače 2016. tijelo Giulija Regenija, koji je nestao u Kairu 25. siječnja, pronađeno sa znakovima groznog mučenja i nasilne smrti; budući da egipatska tijela još uvijek nisu otkrila istinu u pogledu njegove smrti i nisu privela počinitelje pravdi; budući da je Egipat ponovno odbio zahtjev ureda talijanskog tužitelja da otkrije počinitelje umiješane u nestanak i smrt Regenija; |
| --- | --- |

E.

budući da je 2. veljače 2016. tijelo Giulija Regenija, koji je nestao u Kairu 25. siječnja, pronađeno sa znakovima groznog mučenja i nasilne smrti; budući da egipatska tijela još uvijek nisu otkrila istinu u pogledu njegove smrti i nisu privela počinitelje pravdi; budući da je Egipat ponovno odbio zahtjev ureda talijanskog tužitelja da otkrije počinitelje umiješane u nestanak i smrt Regenija;

| F. | budući da su Reporteri bez granica zabilježili barem 38 medijskih djelatnika koji se trenutačno nalaze u pritvoru u Egiptu zbog svojeg rada kao posljedica političkog progona i nakon višestrukih kršenja pravila pravičnog postupka; budući da su strani medijski djelatnici isto tako bili cilj takvih radnji i da je nekolika dopisnika međunarodnih medija deportirano ili im je zabranjen ulazak u Egipat; budući da je fotoreporter Mahmoud „Shawkan” Abu Zeid dobio kaznu u trajanju od pet godina u masovnom suđenju zbog svojih legitimnih profesionalnih aktivnosti i da još uvijek odslužuje šestomjesečnu kaznu jer nije platio vrlo visoku novčanu kaznu; budući da je Ismail al-Iskandarani, istaknuti novinar i jedan od rijetkih novinara koji izvještava o kršenjima ljudskih prava na Sinajskom poluotoku, pritvoren u studenom 2015. i da mu je vojni sud u svibnju 2018. izrekao desetogodišnju zatvorsku kaznu; |
| --- | --- |

F.

budući da su Reporteri bez granica zabilježili barem 38 medijskih djelatnika koji se trenutačno nalaze u pritvoru u Egiptu zbog svojeg rada kao posljedica političkog progona i nakon višestrukih kršenja pravila pravičnog postupka; budući da su strani medijski djelatnici isto tako bili cilj takvih radnji i da je nekolika dopisnika međunarodnih medija deportirano ili im je zabranjen ulazak u Egipat; budući da je fotoreporter Mahmoud „Shawkan” Abu Zeid dobio kaznu u trajanju od pet godina u masovnom suđenju zbog svojih legitimnih profesionalnih aktivnosti i da još uvijek odslužuje šestomjesečnu kaznu jer nije platio vrlo visoku novčanu kaznu; budući da je Ismail al-Iskandarani, istaknuti novinar i jedan od rijetkih novinara koji izvještava o kršenjima ljudskih prava na Sinajskom poluotoku, pritvoren u studenom 2015. i da mu je vojni sud u svibnju 2018. izrekao desetogodišnju zatvorsku kaznu;

| G. | budući da je u srpnju 2018. donesen novi zakon o medijima kojim se proširuje definicija tiska kako bi se obuhvatili svi računi društvenih medija s više od 5 000 sljedbenika, tako da ti računi mogu biti predmet kaznenog progona zbog objavljivanja „lažnih vijesti” ili bilo čega što bi se moglo smatrati poticanjem na kršenje zakona; budući da je poštovanje građanskih sloboda, uključujući slobodu izražavanja i slobodu medija, ključan dio temelja demokratskog društva te bi novinari trebali moći slobodno obavljati svoje zanimanje bez straha od progona ili zatvora; |
| --- | --- |

G.

budući da je u srpnju 2018. donesen novi zakon o medijima kojim se proširuje definicija tiska kako bi se obuhvatili svi računi društvenih medija s više od 5 000 sljedbenika, tako da ti računi mogu biti predmet kaznenog progona zbog objavljivanja „lažnih vijesti” ili bilo čega što bi se moglo smatrati poticanjem na kršenje zakona; budući da je poštovanje građanskih sloboda, uključujući slobodu izražavanja i slobodu medija, ključan dio temelja demokratskog društva te bi novinari trebali moći slobodno obavljati svoje zanimanje bez straha od progona ili zatvora;

| H. | budući da poduzeća sa sjedištem u nekoliko država članica i dalje Egiptu isporučuju tehnologiju za nadzor te tako olakšavaju hakiranje i upotrebu zloćudnih softvera, kao i ostale oblike napada na borce za ljudska prava i aktiviste civilnog društva na društvenim medijima; budući da je to dovelo do zatiranja slobode izražavanja na internetu; |
| --- | --- |

H.

budući da poduzeća sa sjedištem u nekoliko država članica i dalje Egiptu isporučuju tehnologiju za nadzor te tako olakšavaju hakiranje i upotrebu zloćudnih softvera, kao i ostale oblike napada na borce za ljudska prava i aktiviste civilnog društva na društvenim medijima; budući da je to dovelo do zatiranja slobode izražavanja na internetu;

| I. | budući da je Egipat prošle godine pokrenuo pravnu bitku protiv nevladinih organizacija uz pomoć zakona kojim se traži da njihovo domaće ili inozemno financiranje odobravaju službe državne sigurnosti, čime se praktički te organizacije zabranjuju; budući da je 15. studenog 2018. predsjednik al-Sisi pozvao na reviziju Zakona o nevladinim organizacijama kako bi taj Zakon postao „uravnoteženiji” te je Parlament zadužio da ga revidira; budući da je ponovno suđenje 16 optuženika iz „slučaja inozemnog financiranja” 173/2011 predviđeno za 20. prosinca 2018. i da se optuženici suočavaju s optužbama za osnivanje i rad podružnica međunarodnih organizacija bez dozvole vlade; |
| --- | --- |

I.

budući da je Egipat prošle godine pokrenuo pravnu bitku protiv nevladinih organizacija uz pomoć zakona kojim se traži da njihovo domaće ili inozemno financiranje odobravaju službe državne sigurnosti, čime se praktički te organizacije zabranjuju; budući da je 15. studenog 2018. predsjednik al-Sisi pozvao na reviziju Zakona o nevladinim organizacijama kako bi taj Zakon postao „uravnoteženiji” te je Parlament zadužio da ga revidira; budući da je ponovno suđenje 16 optuženika iz „slučaja inozemnog financiranja” 173/2011 predviđeno za 20. prosinca 2018. i da se optuženici suočavaju s optužbama za osnivanje i rad podružnica međunarodnih organizacija bez dozvole vlade;

| J. | budući da je u Egiptu izvanredno stanje koje je na snazi od travnja 2017. i produljeno je za tri mjeseca počevši od 21. listopada 2018.; budući da je prema državnim medijima izvanredno stanje uvedeno kako bi se pomoglo u borbi protiv „opasnosti i financiranja terorizma”; budući da su predsjedniku i svima koji djeluju u njegovo ime dodijeljene ovlasti da u trajanju tog tromjesečnog razdoblja civile upućuje pred izvanredne sudove za državnu sigurnost; budući da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelin Bachelet kritizirala pokušaje da se uvede imunitet od progona za zločine koje su navodno počinili pripadnici snaga sigurnosti, čime se ugrožava vjera egipatskog naroda u sposobnost vlade da svima omogući pravdu; |
| --- | --- |

J.

budući da je u Egiptu izvanredno stanje koje je na snazi od travnja 2017. i produljeno je za tri mjeseca počevši od 21. listopada 2018.; budući da je prema državnim medijima izvanredno stanje uvedeno kako bi se pomoglo u borbi protiv „opasnosti i financiranja terorizma”; budući da su predsjedniku i svima koji djeluju u njegovo ime dodijeljene ovlasti da u trajanju tog tromjesečnog razdoblja civile upućuje pred izvanredne sudove za državnu sigurnost; budući da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava Michelin Bachelet kritizirala pokušaje da se uvede imunitet od progona za zločine koje su navodno počinili pripadnici snaga sigurnosti, čime se ugrožava vjera egipatskog naroda u sposobnost vlade da svima omogući pravdu;

| K. | budući da se u Zakonu o borbi protiv terorizma iz 2015. koristi široka definicija terorizma koja uključuje „kršenje javnog reda, ugrožavanje sigurnosti, interesa ili sigurnosti društva, ometanje propisa Ustava i zakona ili nanošenje štete nacionalnom jedinstvu, socijalnom miru ili nacionalnoj sigurnosti”, čime se omogućuje da miroljubivi neistomišljenici, prodemokratski aktivisti i branitelji ljudskih prava budu označeni kao teroristi i osuđeni na smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

K.

budući da se u Zakonu o borbi protiv terorizma iz 2015. koristi široka definicija terorizma koja uključuje „kršenje javnog reda, ugrožavanje sigurnosti, interesa ili sigurnosti društva, ometanje propisa Ustava i zakona ili nanošenje štete nacionalnom jedinstvu, socijalnom miru ili nacionalnoj sigurnosti”, čime se omogućuje da miroljubivi neistomišljenici, prodemokratski aktivisti i branitelji ljudskih prava budu označeni kao teroristi i osuđeni na smrtnu kaznu;

| L. | budući da su pod vladavinom predsjednika al-Sisija egipatski sudovi preporučili najmanje 2 443 nepravomoćne smrtne kazne, koje su se među ostalim odnosile na najmanje 12 djece, te da su potvrdili najmanje 1 451 smrtnu kaznu; budući da je najmanje 926 smrtnih kazni rezultat masovnih suđenja za 15 osoba ili više njih istodobno; budući da je u istom razdoblju Egipat izvršio najmanje 144 pogubljenja; budući da se smrtna kazna, posebno u masovnim suđenjima, često primjenjuje protiv osoba koje ostvaruju svoja temeljna prava, uključujući slobodu okupljanja; |
| --- | --- |

L.

budući da su pod vladavinom predsjednika al-Sisija egipatski sudovi preporučili najmanje 2 443 nepravomoćne smrtne kazne, koje su se među ostalim odnosile na najmanje 12 djece, te da su potvrdili najmanje 1 451 smrtnu kaznu; budući da je najmanje 926 smrtnih kazni rezultat masovnih suđenja za 15 osoba ili više njih istodobno; budući da je u istom razdoblju Egipat izvršio najmanje 144 pogubljenja; budući da se smrtna kazna, posebno u masovnim suđenjima, često primjenjuje protiv osoba koje ostvaruju svoja temeljna prava, uključujući slobodu okupljanja;

| M. | budući da je u kolovozu sud u Egiptu potvrdio kazne za više od 739 osoba u vezi s prosvjedima koji su se održali na trgu Raba nakon državnog udara 2013.; budući da je sud ratificirao 75 smrtnih kazni i potvrdio kazne zatvora još za 47 osoba; budući da su tijekom suđenja prijavljene brojne nepravilnosti te da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava to opisala kao ozbiljan pravni propust; |
| --- | --- |

M.

budući da je u kolovozu sud u Egiptu potvrdio kazne za više od 739 osoba u vezi s prosvjedima koji su se održali na trgu Raba nakon državnog udara 2013.; budući da je sud ratificirao 75 smrtnih kazni i potvrdio kazne zatvora još za 47 osoba; budući da su tijekom suđenja prijavljene brojne nepravilnosti te da je Visoka povjerenica UN-a za ljudska prava to opisala kao ozbiljan pravni propust;

| N. | budući da je krajem studenog Egipat najavio uspostavu „Visokog stalnog povjerenstva za ljudska prava”, navodno radi „odgovora na tvrdnje” o stanju ljudskih prava u Egiptu i „formuliranja jedinstvene egipatske vizije”; budući da su glavni članovi tog povjerenstva predstavnici ministarstava vanjskih i unutarnjih poslova, vojske i obavještajnih službi; |
| --- | --- |

N.

budući da je krajem studenog Egipat najavio uspostavu „Visokog stalnog povjerenstva za ljudska prava”, navodno radi „odgovora na tvrdnje” o stanju ljudskih prava u Egiptu i „formuliranja jedinstvene egipatske vizije”; budući da su glavni članovi tog povjerenstva predstavnici ministarstava vanjskih i unutarnjih poslova, vojske i obavještajnih službi;

| O. | budući da je unatoč tome što se u Ustavu koptska kultura priznaje kao jedan od „stupova” zemlje, od 2011. godine poraslo nasilje nad Egipćanima koptskog podrijetla te njihova diskriminacija, a oni čine većinu od devet milijuna egipatskih kršćana; budući da koptski kršćani koji čine oko 10 % pretežno muslimanskog stanovništva Egipta najviše trpe zbog sektaškog nasilja; budući da je u napadu koji su 2. studenog 2018. islamski militanti izveli na autobus s koptskim kršćanskim hodočasnicima u Miniji ubijeno sedam i ranjeno 19 osoba, što pokazuje sigurnosne izazove s kojima se Egipat suočava; |
| --- | --- |

O.

budući da je unatoč tome što se u Ustavu koptska kultura priznaje kao jedan od „stupova” zemlje, od 2011. godine poraslo nasilje nad Egipćanima koptskog podrijetla te njihova diskriminacija, a oni čine većinu od devet milijuna egipatskih kršćana; budući da koptski kršćani koji čine oko 10 % pretežno muslimanskog stanovništva Egipta najviše trpe zbog sektaškog nasilja; budući da je u napadu koji su 2. studenog 2018. islamski militanti izveli na autobus s koptskim kršćanskim hodočasnicima u Miniji ubijeno sedam i ranjeno 19 osoba, što pokazuje sigurnosne izazove s kojima se Egipat suočava;

| P. | budući da se Vijeće za pridruživanje EU-a i Egipta treba sastati 20. prosinca 2018.; budući da je prije sjednice Vijeća za pridruživanje predviđeno službeno putovanje Pododbora Europskog parlamenta za ljudska prava u Egipat; budući da Egipat nije službeno uputio poziv tom izaslanstvu; |
| --- | --- |

P.

budući da se Vijeće za pridruživanje EU-a i Egipta treba sastati 20. prosinca 2018.; budući da je prije sjednice Vijeća za pridruživanje predviđeno službeno putovanje Pododbora Europskog parlamenta za ljudska prava u Egipat; budući da Egipat nije službeno uputio poziv tom izaslanstvu;

| Q. | budući da je od revolucije iz 2011. Egipat prošao više teških razdoblja te da mu međunarodna zajednica daje podršku kako bi se riješili gospodarski, politički i sigurnosni problemi; budući da u Egiptu postoje ozbiljni sigurnosni izazovi, posebno na Sinajskom poluotoku, gdje su terorističke skupine izvodile napade na sigurnosne snage; budući da se u Egiptu dogodilo više razornih terorističkih napada; |
| --- | --- |

Q.

budući da je od revolucije iz 2011. Egipat prošao više teških razdoblja te da mu međunarodna zajednica daje podršku kako bi se riješili gospodarski, politički i sigurnosni problemi; budući da u Egiptu postoje ozbiljni sigurnosni izazovi, posebno na Sinajskom poluotoku, gdje su terorističke skupine izvodile napade na sigurnosne snage; budući da se u Egiptu dogodilo više razornih terorističkih napada;

| R. | budući da se novi Prioriteti partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., doneseni u srpnju 2017. vode zajedničkim snažnim zalaganjem za univerzalne vrijednosti demokracije, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava, te predstavljaju obnovljeni okvir za politički angažman i pojačanu suradnju, među ostalim u područjima sigurnosti, pravosudne reforme i borbe protiv terorizma, na temelju poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije održao svoj peti sastanak u Kairu 10. i 11. siječnja 2018. te je raspravljao o suradnji u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; budući da je šesti sastanak Odbora za pridruživanje Egipta i EU-a održan 8. studenog 2018.; |
| --- | --- |

R.

budući da se novi Prioriteti partnerstva između EU-a i Egipta u razdoblju 2017. – 2020., doneseni u srpnju 2017. vode zajedničkim snažnim zalaganjem za univerzalne vrijednosti demokracije, vladavinu prava i poštovanje ljudskih prava, te predstavljaju obnovljeni okvir za politički angažman i pojačanu suradnju, među ostalim u područjima sigurnosti, pravosudne reforme i borbe protiv terorizma, na temelju poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je Pododbor za politička pitanja, ljudska prava i demokraciju Sporazuma o pridruživanju između Egipta i Europske unije održao svoj peti sastanak u Kairu 10. i 11. siječnja 2018. te je raspravljao o suradnji u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; budući da je šesti sastanak Odbora za pridruživanje Egipta i EU-a održan 8. studenog 2018.;

| S. | budući da je EU prvi gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da bilateralna pomoć EU-a Egiptu u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2017. – 2020. iznosi oko 500 milijuna EUR; budući da je 21. kolovoza 2013. Vijeće za vanjske poslove EU-a Visoku predstavnicu zadužilo za reviziju pomoći koju EU pruža Egiptu; budući da je Vijeće odlučilo da će se suradnja EU-a s Egiptom prilagoditi u skladu s razvojem događaja na terenu; |
| --- | --- |

S.

budući da je EU prvi gospodarski partner Egipta i njegov glavni izvor stranih ulaganja; budući da bilateralna pomoć EU-a Egiptu u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2017. – 2020. iznosi oko 500 milijuna EUR; budući da je 21. kolovoza 2013. Vijeće za vanjske poslove EU-a Visoku predstavnicu zadužilo za reviziju pomoći koju EU pruža Egiptu; budući da je Vijeće odlučilo da će se suradnja EU-a s Egiptom prilagoditi u skladu s razvojem događaja na terenu;

| T. | budući da je tijekom cijelog razdoblja predsjedničkih izbora 2018. nije postojala mogućnost za mirnu političku oporbu te da je egipatskim biračima bilo masivno uskraćeno pravo na političko sudjelovanje; |
| --- | --- |

T.

budući da je tijekom cijelog razdoblja predsjedničkih izbora 2018. nije postojala mogućnost za mirnu političku oporbu te da je egipatskim biračima bilo masivno uskraćeno pravo na političko sudjelovanje;

| U. | budući da se u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 21. kolovoza 2013. navodi da su se „države članice složile i o obustavi dozvola za izvoz opreme u Egipat koja bi se mogla upotrijebiti za unutarnju represiju, o ponovnom ocjenjivanju dozvola za izvoz oružja, koje su obuhvaćene Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP te o preispitivanju svoje pomoći Egiptu namijenjene sigurnosnom sektoru”; budući da je Vijeće za vanjske poslove u veljači 2014. ponovilo te zaključke; budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica u pisanom odgovoru od 27. listopada 2015. potvrdila da ti zaključci predstavljaju „političku obvezu da se Egiptu ne pruža nikakva vojna pomoć”; |
| --- | --- |

U.

budući da se u zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 21. kolovoza 2013. navodi da su se „države članice složile i o obustavi dozvola za izvoz opreme u Egipat koja bi se mogla upotrijebiti za unutarnju represiju, o ponovnom ocjenjivanju dozvola za izvoz oružja, koje su obuhvaćene Zajedničkim stajalištem 2008/944/ZVSP te o preispitivanju svoje pomoći Egiptu namijenjene sigurnosnom sektoru”; budući da je Vijeće za vanjske poslove u veljači 2014. ponovilo te zaključke; budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica u pisanom odgovoru od 27. listopada 2015. potvrdila da ti zaključci predstavljaju „političku obvezu da se Egiptu ne pruža nikakva vojna pomoć”;

| 1. | snažno osuđuje kontinuirana ograničavanja temeljnih demokratskih prava, osobito slobode izražavanja, na internetu i izvan njega, slobode udruživanja i okupljanja, političkog pluralizma i vladavine prava u Egiptu; poziva da se okončaju sva nasilna djelovanja, poticanje na nasilje, govor mržnje, zlostavljanje, zastrašivanje, prisilni nestanci i cenzura usmjereni protiv boraca za ljudska prava, odvjetnika, prosvjednika, novinara, autora blogova, sindikalista, studenata, boraca za prava žena, pripadnika zajednice LGBTI, organizacija civilnog društva, političkih protivnika i manjina, uključujući Nubijce, a koje provode državne vlasti, snage i službe sigurnosti te ostale skupine u Egiptu; osuđuje prekomjernu uporabu sile protiv prosvjednika; poziva na neovisnu i transparentnu istragu svih slučajeva kršenja ljudskih prava i na to da se počinitelji privedu pravdi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva egipatsku vladu da smjesta i bezuvjetno oslobodi branitelje ljudskih prava Ahmada Amashu, Hanan Badr el-Din, Amal Fathy, Ezzata Ghoneima, Hodu Abdelmoneim, Ibrahima Metwallyja Hegazyja i Azzouza Mahgouba te medijske djelatnike Mahmouda „Shawkana” Abu Zeida, Hishama Gaafara, Mohammeda „Oxygena” Ibraima, Ismaila Iskandaranija, Adela Sabrija, Ahmeda Tareka Ibrahima Ziadu, Alau Abdelfattaha, Shadyja Abu Zaida, Mostafu al-Aasara, Hassana al-Bannaanda i Moataza Wadnana i svih ostalih pritvorenih isključivo zbog mirnog korištenja slobode izražavanja, čime se krši egipatski ustav i međunarodne obveze; poziva Egipat da im do njihova puštanja na slobodu omogući potpuni pristup obiteljima, odvjetnicima po njihovu izboru i odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi te da provede vjerodostojne istrage navoda o zlostavljanju ili mučenju; poziva EU da u potpunosti provede svoje kontrole izvoza u odnosu na Egipat s obzirom na robu koja bi se mogla koristiti za mučenje ili izvršenje smrtne kazne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća egipatsku vladu da dugotrajno blagostanje Egipta i njegova naroda ide ukorak sa zaštitom univerzalnih ljudskih prava i uspostavljanjem odnosno utemeljenjem demokratskih i transparentnih institucija koje se zalažu za zaštitu temeljnih prava građana; stoga poziva egipatske vlasti da u potpunosti provedu načela međunarodnih konvencija čiji je Egipat potpisnik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva egipatske vlasti da odbace sve postojeće neutemeljene kaznene istrage protiv nevladinih organizacija, što se odnosi i na „slučaj stranog financiranja”, te da ukinu drakonski zakon o nevladinim organizacijama; potiče njegovu zamjenu novim zakonodavnim okvirom, koji je izrađen u okviru istinskog savjetovanja s organizacijama civilnog društva te u skladu s domaćim i međunarodnim obvezama zaštite slobode udruživanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog masovnih suđenja na egipatskim sudovima i zbog velikog broja izrečenih smrtnih kazni i dugotrajnih zatvorskih kazni; poziva egipatske sudske vlasti da prestanu primjenjivati smrtnu kaznu na pojedince, uključujući i osobe mlađe od 18 godina u trenutku počinjenja navodnog kaznenog djela, te da poštuju Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, čiji je Egipat potpisnik, a posebno njegov članak 14. o pravu na pošteno i pravovremeno suđenje na temelju jasnih optužbi i jamčenju poštovanja prava optuženika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja svoj poziv Egiptu da potpiše i ratificira Drugi fakultativni protokol uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima čiji je cilj ukidanje smrtne kazne te Međunarodnu konvenciju UN-a o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka; potiče egipatsku vladu da uputi otvoreni poziv relevantnim posebnim izvjestiteljima UN-a da posjete zemlju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva egipatski Parlament da preispita egipatski kazneni zakon, zakon o kaznenom postupku, zakonodavstvo o borbi protiv terorizma i vojni zakonik; poziva egipatske vlasti da obustave suđenja civilima pred vojnim sudovima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava duboku zabrinutost zbog odmazde protiv osoba koje surađuju ili nastoje surađivati s međunarodnim organizacijama za zaštitu prava ili tijelima Ujedinjenih naroda za ljudska prava, kao što je to slučaj s posebnom izvjestiteljicom Ujedinjenih naroda za primjereno stanovanje; podsjeća egipatske vlasti na njihove obveze preuzete u okviru UN-a da se suzdrže od takvih radnji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje nastavak progona manjinskih skupina u Egiptu; ponovno ističe svoju predanost slobodi savjesti i vjeroispovijedi u Egiptu te poziva na promicanje međunarodne suradnje, uključujući neovisnu istragu Ujedinjenih naroda o procjeni situacije koptskih kršćana u Egiptu; poziva Egipat da revidira svoje zakone o blasfemiji i da zajamči zaštitu vjerskih manjina od tog zakona; |
| --- | --- |

9.

| 10. | snažno potiče egipatsku vladu da obustavi sve diskriminirajuće mjere uvedene nakon lipnja 2017. protiv katarskih državljana, posebno Ole al-Qaradawi i Hosama Khalafa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava težnje većine egipatskog naroda koja želi uspostaviti slobodnu, stabilnu, prosperitetnu, uključivu i demokratsku državu koja će poštovati svoje nacionalne i međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda; podsjeća na to da je, važno poštovanje mirnog izražavanja mišljenja i kritika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | upućuje najiskreniju sućut obiteljima žrtava terorizma; izražava solidarnost s egipatskim narodom i ponovno potvrđuje svoju predanost borbi protiv širenja radikalnih ideologija i terorističkih skupina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | snažno potiče egipatsku vladu da osigura da se sve operacije na Sinaju provode u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava, da detaljno istraže sve oblike zlostavljanja, da smjesta omoguće pristup sjevernom Sinaju nezavisnim promatračima i novinarima, da osiguraju osnovne potrebe stanovništva i da omoguće neovisnim humanitarnim organizacijama da osiguraju pomoć osobama kojima je potrebna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da kao prioritet postavi stanje boraca za ljudska prava u Egiptu i da osudi zabrinjavajuće stanje u pogledu ljudskih prava u Egiptu, uključujući primjenu smrtne kazne; snažno potiče ESVD da odgovori na nedavne događaje u Egiptu i iskoristi sva sredstva utjecaja koja su mu na raspolaganju da izvrši pritisak na Egipat da poboljša stanje u vezi s ljudskim pravima i zaustavi predstojeća pogubljenja, da pozove na brzo oslobađanje pritvorenih osoba i da potiče egipatske vlasti da poštuju svoje obveze u pogledu međunarodnih normi i zakona; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe koliki značaj EU pridaje suradnji s Egiptom kao važnom susjednom zemljom i partnerom; stoga snažno potiče Egipat da poštuje svoju obvezu preuzetu u okviru Prioriteta partnerstva između EU-a i Egipta koji su doneseni 27. srpnja 2017. kako bi se promicali demokracija, temeljne slobode i ljudska prava, u skladu s njegovim Ustavom i međunarodnim standardima; ističe da su Prioriteti partnerstva s Egiptom sklopljeni 2017. unatoč stalnom nazadovanja u području ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; snažno potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da dodatno surađuju s Egiptom pod uvjetom da poštuju ljudska prava i da u sve pregovore s egipatskim vlastima uključuju pitanja ljudskih prava te posebno tri utvrđena prioriteta; ponavlja da se ljudska prava ne smiju ugroziti djelovanjem na području upravljanja migracijama ili borbe protiv terorizma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća egipatske vlasti na to da bi se razina suradnje EU-a s Egiptom trebala temeljiti na poticajima u skladu s načelom Europske politike susjedstva „više za više” i ovisiti o napretku u reformi demokratskih institucija, vladavini prava i ljudskim pravima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno potiče potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da održe snažan i ujedinjen stav o stajalištu EU-a o ljudskim pravima na predstojećem Vijeću za pridruživanje EU-a s Egiptom zakazanom za 20. prosinca 2018., s obzirom na to da bi to trebao biti slučaj na svim forumima o ljudskim pravima te na bilateralnim i multilateralnim sastancima, kao i da jasno navede posljedice s kojima će egipatska vlada suočiti ako opet nastavi sa zlouporabama, kao što su ciljane sankcije protiv osoba odgovornih za kršenja ljudskih prava; također poziva EU da na sljedećoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava izda snažnu izjavu uzimajući u obzir preporuke za univerzalni periodični pregled UN-a za 2019. godinu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na svoju trajnu ogorčenost zbog mučenja i ubojstva talijanskog istraživača Giulija Regenija; naglašava da će i dalje vršiti pritisak na nadležna europska tijela da surađuju sa svojim egipatskim kolegama sve dok se ne utvrdi istina o tom slučaju i počinitelji ne budu dovedeni pred lice pravde; podsjeća egipatske vlasti na njihovu odgovornost za sigurnost talijanskog i egipatskog pravnog tima koji istražuje slučaj Giulija Regenija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poziva države članice EU-a da obustave izvoz u Egipat tehnologije za nadzor i sigurnosne opreme koje mogu olakšati napade na borce za ljudska prava i aktiviste civilnog društva, među ostalim na društvene medije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | duboko žali zbog nespremnosti egipatskih vlasti da organiziraju službeno putovanje Pododbora za ljudska prava Europskog parlamenta u Kairo; očekuje od EU-a da osudi stalno odbijanje egipatskih vlasti da odobre ovaj posjet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, parlamentima i vladama država članica te egipatskoj vladi i parlamentu. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0035.

(2)  SL C 50, 9.2.2018., str. 42.

(3)  SL C 399, 24.11.2017., str. 130.

(4)  SL C 300, 18.8.2016., str. 34.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tanzanija

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Tanzaniji (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tanzaniji, uključujući onu od 12. ožujka 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tanzaniji, uključujući onu od 12. ožujka 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 15. studenoga 2018. u ime EU-a dala Visoka predstavnica Federica Mogherini o odnosima između EU-a i Tanzanije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 15. studenoga 2018. u ime EU-a dala Visoka predstavnica Federica Mogherini o odnosima između EU-a i Tanzanije,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 23. veljače 2018. o porastu politički motiviranog nasilja i zastrašivanja u Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 23. veljače 2018. o porastu politički motiviranog nasilja i zastrašivanja u Tanzaniji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti pripadnika skupine LGBTI, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o ravnopravnosti pripadnika skupine LGBTI,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 2. studenoga 2018. dala Michele Bachelet, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava, o kaznenom progonu i uhićenjima pripadnika skupine LGBT u Tanzaniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 2. studenoga 2018. dala Michele Bachelet, visoka povjerenica UN-a za ljudska prava, o kaznenom progonu i uhićenjima pripadnika skupine LGBT u Tanzaniji,

| — | uzimajući u obzir paket instrumenata Vijeća EU-a namijenjen promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca i transrodnih osoba (paket instrumenata LGBT), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket instrumenata Vijeća EU-a namijenjen promicanju i zaštiti ostvarivanja svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca i transrodnih osoba (paket instrumenata LGBT),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-EU (Sporazum iz Cotonoua), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu AKP-EU (Sporazum iz Cotonoua),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se, nakon što je 2015. John Pombe Magufulli izabran za predsjednika Tanzanije, temeljna prava u toj zemlji potkopavaju represivnim zakonima i dekretima; budući da se kritički nastrojeni novinari, oporbeni političari i gorljivi aktivisti civilnog društva suočavaju s prijetnjama, proizvoljnim pritvaranjem i uznemiravanjem; |
| --- | --- |

A.

budući da se, nakon što je 2015. John Pombe Magufulli izabran za predsjednika Tanzanije, temeljna prava u toj zemlji potkopavaju represivnim zakonima i dekretima; budući da se kritički nastrojeni novinari, oporbeni političari i gorljivi aktivisti civilnog društva suočavaju s prijetnjama, proizvoljnim pritvaranjem i uznemiravanjem;

| B. | budući da se u posljednje dvije godine u toj zemlji bilježi sve veća stigmatizacija, nasilje i ciljana uhićenja usmjerena na pripadnike skupine LGBTI; budući da, u skladu s tanzanijskim pravom, istospolne veze predstavljaju kaznena djela za koje je propisana zatvorska kazna u trajanju od 30 godina pa sve do doživotnog zatvora; budući da je zakon protiv homoseksualnosti u Tanzaniji među najstrožima u svijetu; |
| --- | --- |

B.

budući da se u posljednje dvije godine u toj zemlji bilježi sve veća stigmatizacija, nasilje i ciljana uhićenja usmjerena na pripadnike skupine LGBTI; budući da, u skladu s tanzanijskim pravom, istospolne veze predstavljaju kaznena djela za koje je propisana zatvorska kazna u trajanju od 30 godina pa sve do doživotnog zatvora; budući da je zakon protiv homoseksualnosti u Tanzaniji među najstrožima u svijetu;

| C. | budući da se u Tanzaniji osobe za koje se sumnja da su homoseksualci podvrgava prisilnim analnim pregledima, što je diskreditirana metoda „dokazivanja” homoseksualnosti koju su Ujedinjeni narodi i Afrička komisija za ljudska prava i prava naroda okarakterizirali kao mučenje; |
| --- | --- |

C.

budući da se u Tanzaniji osobe za koje se sumnja da su homoseksualci podvrgava prisilnim analnim pregledima, što je diskreditirana metoda „dokazivanja” homoseksualnosti koju su Ujedinjeni narodi i Afrička komisija za ljudska prava i prava naroda okarakterizirali kao mučenje;

| D. | budući da je Paul Makonda, regionalni povjerenik Dar Es Salaama, istaknuti zagovornik represije; budući da je na tiskovnoj konferenciji održanoj 31. listopada 2018. najavio osnivanje radne skupine za razotkrivanje homoseksualaca, prostitutki i osoba koje se bave lažnim prikupljanjem sredstava na društvenim mrežama; budući da je pozvao javnost da vlastima prijavi osobe za koje sumnja da su homoseksualci; |
| --- | --- |

D.

budući da je Paul Makonda, regionalni povjerenik Dar Es Salaama, istaknuti zagovornik represije; budući da je na tiskovnoj konferenciji održanoj 31. listopada 2018. najavio osnivanje radne skupine za razotkrivanje homoseksualaca, prostitutki i osoba koje se bave lažnim prikupljanjem sredstava na društvenim mrežama; budući da je pozvao javnost da vlastima prijavi osobe za koje sumnja da su homoseksualci;

| E. | budući da je Ministarstvo zdravlja privremeno obustavilo pružanje usluga povezanih s HIV-om i AIDS-om na razini zajednice te je zatvorilo u centre za pomoć najugroženijim skupinama stanovništva, koje uključuju homoseksualce; budući da je 17. veljače 2017. zatvorilo 40 zdravstvenih centara zbog navodnog poticanja na homoseksualnost; budući da je više organizacija izvijestilo da je represija nad zajednicom LGBTI dovela do toga da HIV pozitivni muškarci nemaju pristup antiretrovirusnom liječenju, dok su se drugi prestali testirati i koristiti usluge prevencije; |
| --- | --- |

E.

budući da je Ministarstvo zdravlja privremeno obustavilo pružanje usluga povezanih s HIV-om i AIDS-om na razini zajednice te je zatvorilo u centre za pomoć najugroženijim skupinama stanovništva, koje uključuju homoseksualce; budući da je 17. veljače 2017. zatvorilo 40 zdravstvenih centara zbog navodnog poticanja na homoseksualnost; budući da je više organizacija izvijestilo da je represija nad zajednicom LGBTI dovela do toga da HIV pozitivni muškarci nemaju pristup antiretrovirusnom liječenju, dok su se drugi prestali testirati i koristiti usluge prevencije;

| F. | budući da je u studenom 2018. na Zanzibaru uhićeno deset muškaraca zbog sumnje da su predvodili obred sklapanja istospolnog braka; budući da je 17. listopada 2018. uhićeno 13 aktivista u području zdravlja i ljudskih prava zbog sudjelovanja na sastanku na kojemu se raspravljalo o zakonu kojim se ograničava pristup pripadnika skupine LGBTI nekim zdravstvenim uslugama; |
| --- | --- |

F.

budući da je u studenom 2018. na Zanzibaru uhićeno deset muškaraca zbog sumnje da su predvodili obred sklapanja istospolnog braka; budući da je 17. listopada 2018. uhićeno 13 aktivista u području zdravlja i ljudskih prava zbog sudjelovanja na sastanku na kojemu se raspravljalo o zakonu kojim se ograničava pristup pripadnika skupine LGBTI nekim zdravstvenim uslugama;

| G. | budući da su brojna djeca i adolescenti, posebno djevojčice, izloženi kršenjima ljudskih prava i štetnim praksama, uključujući rašireno seksualno nasilje, tjelesno kažnjavanje, dječje brakove i tinejdžerske trudnoće, što im otežava ili onemogućuje školovanje; budući da tanzanijska vlada ometa pristup uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i uznemiruje organizacije koje pružaju informacije o toj vrsti usluga; |
| --- | --- |

G.

budući da su brojna djeca i adolescenti, posebno djevojčice, izloženi kršenjima ljudskih prava i štetnim praksama, uključujući rašireno seksualno nasilje, tjelesno kažnjavanje, dječje brakove i tinejdžerske trudnoće, što im otežava ili onemogućuje školovanje; budući da tanzanijska vlada ometa pristup uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i uznemiruje organizacije koje pružaju informacije o toj vrsti usluga;

| H. | budući da je 22. lipnja 2018. predsjednik Magufuli izdao deklaraciju kojom se trudnim djevojčicama zabranjuje pohađanje nastave; budući da vlasti zastrašuju organizacije civilnog društva koje se zalažu za pravo trudnih djevojčica da se vrate u školu; |
| --- | --- |

H.

budući da je 22. lipnja 2018. predsjednik Magufuli izdao deklaraciju kojom se trudnim djevojčicama zabranjuje pohađanje nastave; budući da vlasti zastrašuju organizacije civilnog društva koje se zalažu za pravo trudnih djevojčica da se vrate u školu;

| I. | budući da tanzanijska Komisija za ljudska prava i dobro upravljanje već neko vrijeme nije operativna; budući da predsjednik Magufuli nije imenovao povjerenike ili druge nositelje dužnosti u toj komisiji; |
| --- | --- |

I.

budući da tanzanijska Komisija za ljudska prava i dobro upravljanje već neko vrijeme nije operativna; budući da predsjednik Magufuli nije imenovao povjerenike ili druge nositelje dužnosti u toj komisiji;

| J. | budući da je vlada zatvorila radiostanice i novine u privatnom vlasništvu ili im je prijetila te budući da je prekinula prijenos parlamentarnih rasprava uživo; budući da su lokalni kanali i dekoderi koji prenose lokalne kanale ugašeni; |
| --- | --- |

J.

budući da je vlada zatvorila radiostanice i novine u privatnom vlasništvu ili im je prijetila te budući da je prekinula prijenos parlamentarnih rasprava uživo; budući da su lokalni kanali i dekoderi koji prenose lokalne kanale ugašeni;

| K. | budući da je Narodna skupština Tanzanije 2015. donijela zakon o kibernetičkom kriminalu, a u rujnu 2018. propise o internetskom sadržaju s ciljem kontroliranja sadržaja koji se koristi na društvenim medijima; budući da se u Zakonu o statistici, koji je donesen 2015. godine, navodi da nije dopušteno raspravljati o određenim statističkim podacima koje je objavila vlada, niti ih dovoditi u pitanje; |
| --- | --- |

K.

budući da je Narodna skupština Tanzanije 2015. donijela zakon o kibernetičkom kriminalu, a u rujnu 2018. propise o internetskom sadržaju s ciljem kontroliranja sadržaja koji se koristi na društvenim medijima; budući da se u Zakonu o statistici, koji je donesen 2015. godine, navodi da nije dopušteno raspravljati o određenim statističkim podacima koje je objavila vlada, niti ih dovoditi u pitanje;

| L. | budući da se redovito provode uhićenja vodećih članova oporbe zbog optužbi koje se kreću od navodnog vrijeđanja predsjednika do davanja lažnih informacija i ugrožavanja nacionalne sigurnosti; budući da je u srpnju 2018. uhićeno 20 članova glavne oporbene stranke u Tanzaniji zbog tvrdnji da izazivaju probleme; budući da je od početka 2018. nekoliko političkih oporbenih zastupnika i parlamentaraca nasilno napadnuto i čak ubijeno; budući da je 22. veljače 2018. Godfrey Luena, član glavne tanzanijske oporbene stranke Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) i gorljivi branitelj prava na zemljište, ubijen mačetama ispred svojeg doma; budući da su u studenom 2018. koordinatorica programa Odbora za zaštitu novinara (CPJ) u Africi Angela Quintal i njezin kolega Muthoki Mumo uhićeni i pušteni nakon pritiska međunarodnih institucija; |
| --- | --- |

L.

budući da se redovito provode uhićenja vodećih članova oporbe zbog optužbi koje se kreću od navodnog vrijeđanja predsjednika do davanja lažnih informacija i ugrožavanja nacionalne sigurnosti; budući da je u srpnju 2018. uhićeno 20 članova glavne oporbene stranke u Tanzaniji zbog tvrdnji da izazivaju probleme; budući da je od početka 2018. nekoliko političkih oporbenih zastupnika i parlamentaraca nasilno napadnuto i čak ubijeno; budući da je 22. veljače 2018. Godfrey Luena, član glavne tanzanijske oporbene stranke Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) i gorljivi branitelj prava na zemljište, ubijen mačetama ispred svojeg doma; budući da su u studenom 2018. koordinatorica programa Odbora za zaštitu novinara (CPJ) u Africi Angela Quintal i njezin kolega Muthoki Mumo uhićeni i pušteni nakon pritiska međunarodnih institucija;

| M. | budući da je razvoj turizma posljednjih godina doveo do povećanja aktivnosti, posebno u regiji Serengeti u kojoj živi narod Masai; budući da je kontrola nad obradivom ili rijetkom zemljom u spekulativne svrhe dovela do jakih napetosti u tom području; |
| --- | --- |

M.

budući da je razvoj turizma posljednjih godina doveo do povećanja aktivnosti, posebno u regiji Serengeti u kojoj živi narod Masai; budući da je kontrola nad obradivom ili rijetkom zemljom u spekulativne svrhe dovela do jakih napetosti u tom području;

| N. | budući da je voditelj Delegacije EU-a Roeland van de Geer bio prisiljen napustiti zemlju nakon što su tanzanijske vlasti vršile povećani pritisak na njega; budući da su, nakon izbora predsjednika Magufulija, čelnici organizacije UN Women, UNDP-a i UNESCO-a redom protjerani iz Tanzanije; |
| --- | --- |

N.

budući da je voditelj Delegacije EU-a Roeland van de Geer bio prisiljen napustiti zemlju nakon što su tanzanijske vlasti vršile povećani pritisak na njega; budući da su, nakon izbora predsjednika Magufulija, čelnici organizacije UN Women, UNDP-a i UNESCO-a redom protjerani iz Tanzanije;

| O. | budući da je visoka predstavnica EU-a Federica Mogherini najavila sveobuhvatnu reviziju odnosa Unije s Tanzanijom; |
| --- | --- |

O.

budući da je visoka predstavnica EU-a Federica Mogherini najavila sveobuhvatnu reviziju odnosa Unije s Tanzanijom;

| 1. | izražava zabrinutost zbog pogoršanja političkog stanja u Tanzaniji koje je obilježeno sve manjim javnim prostorom zbog strožih ograničenja aktivnosti organizacija civilnog društva, branitelja ljudskih prava, medija i mnogih političkih stranaka; posebno je zabrinut zbog pogoršanja položaja LGBTI osoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje svako raspirivanje mržnje i nasilja na temelju spolne orijentacije; apelira na vlasti Tanzanije da osiguraju da Paul Makonda zaustavi svoje provokacije uperene protiv LGBTI zajednice te da ga se privede pravdi zbog poticanja na nasilje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži da se provedu neovisne istrage o slučajevima napada i nasrtaja na novinare, pripadnike zajednice LGBTI, borce za ljudska prava i članove oporbenih stranaka, u cilju privođenja počinitelja pred lice pravde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća vladu Tanzanije na njezinu obvezu, uključujući obveze preuzete u okviru Sporazuma iz Cotonoua, na zaštitu prava, dostojanstva i fizičkog integriteta svih svojih građana u svim okolnostima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Tanzaniju na to da stavi izvan snage zakone kojima se kriminalizira homoseksualnost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na Europsku uniju i njezine države članice da u potpunosti iskoriste paket instrumenata LGBT kako bi se potaknule treće zemlje na dekriminalizaciju homoseksualnosti, davanje doprinosa smanjenju nasilja i diskriminacije te zaštitu boraca za ljudska prava pripadnika skupine LGBTI; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva tanzanijske vlasti na to da izmijene sve restriktivne odredbe u Zakonu o kibernetičkom kriminalu, propisima o elektroničkim i poštanskim komunikacijama (propisi o internetskom sadržaju) i Zakonu o medijskim uslugama te da ih zamijene odredbama kojima će se jamčiti sloboda izražavanja i sloboda medija u skladu s međunarodnim standardima ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva tanzanijske vlasti da stave izvan snage sve zakone, politike ili druge prepreke kojima se ženama, djevojčicama i mladim majkama onemogućuje pristup uslugama i informacijama koje su im potrebne za zdrav život, a osobito deklaraciju predsjednika Magufulija prema kojoj se djevojčice koje rode dijete ne smiju vratiti u školu, uključujući stavljanje izvan snage propisa kojima isključenje trudnih djevojčica iz škole postaje zakonito; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na predsjednika Tanzanije da što prije osposobi za rad povjerenstvo za ljudska prava, imenuje povjerenike za praćenje kršenja ljudskih prava te da poduzme mjere za podupiranje tanzanijskih građana koji rade u inozemstvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva vlasti Tanzanije da oslobode političke zatvorenike; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog pritiska vlade Tanzanije na voditelja Delegacije EU-a Roelanda van de Geera; pozdravlja odluku Europske unije i njezinih država članica o provedbi sveobuhvatnog preispitivanja politika EU-a prema Tanzaniji; insistira na važnosti političkog dijaloga kako bi se tanzanijska tijela vlasti navela na opipljivu privrženost stvaranju poticajnog okruženja za djelovanje civilnog društva, političkih stranaka i medija; poziva Komisiju da zajamči da se u budući sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a u razdoblju nakon 2020. uključi izričito upućivanje na nediskriminaciju na temelju spolne orijentacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava zabrinutost zbog položaja naroda Masai; osuđuje upotrebu sile nadležnih tijela i snaga sigurnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva vlasti Tanzanije da djeluju odlučno kako bi se zaštitila prava organizacija civilnog društva, boraca za ljudska prava, novinara, zdravstvenih radnika i političkih aktivista u skladu s tanzanijskim ustavom, Afričkom poveljom o ljudskim pravima i pravima naroda te međunarodnim i regionalnim dužnostima i obvezama Tanzanije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da i dalje pomno prati stanje ljudskih prava u Tanzaniji, posebno redovnim izvješćima svoje delegacije; poziva Delegaciju Europske unije i države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi se pružila hitna zaštita i potpora ugroženim braniteljima ljudskih prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Europske komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, Vijeću ministara AKP-a i EU-a, institucijama Afričke unije, institucijama Istočnoafričke zajednice te predsjedniku, vladi i parlamentu Tanzanije. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 316, 30.8.2016., str. 122.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Tehnologija lanaca blokova: trgovinska politika usmjerena na budućnost

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o tehnologiji lanaca blokova: trgovinska politika usmjerena na budućnost (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. stavak 3. i članak 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći sporazum o trgovini uslugama,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o informacijskoj tehnologiji Svjetske trgovinske organizacije (WTO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o informacijskoj tehnologiji Svjetske trgovinske organizacije (WTO),

| — | uzimajući u obzir Program rada WTO-a o e-trgovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program rada WTO-a o e-trgovini,

| — | uzimajući u obzir Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine,

| — | uzimajući u obzir Revidiranu konvenciju iz Kyota Svjetske carinske organizacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Revidiranu konvenciju iz Kyota Svjetske carinske organizacije,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. svibnja 2016. o virtualnim valutama (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o procjeni vanjskih aspekata djelovanja i vođenja carinskih službi kao sredstva za olakšavanje trgovine i borbu protiv nezakonite trgovine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. svibnja 2017. o procjeni vanjskih aspekata djelovanja i vođenja carinskih službi kao sredstva za olakšavanje trgovine i borbu protiv nezakonite trgovine (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (5),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena s Ministarske konferencije WTO-a održane u Buenos Airesu u prosincu 2017. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu o trgovini i ekonomskom osnaživanju žena s Ministarske konferencije WTO-a održane u Buenos Airesu u prosincu 2017. (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (7),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije o horizontalnim odredbama za prekogranični protok podataka u pogledu zaštite osobnih podataka (u trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije o horizontalnim odredbama za prekogranični protok podataka u pogledu zaštite osobnih podataka (u trgovinskim i investicijskim sporazumima EU-a),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi strategije trgovinske politike upućeno Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija i naslovljeno „Trgovina za sve: Osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije” (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o provedbi strategije trgovinske politike upućeno Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija i naslovljeno „Trgovina za sve: Osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije” (COM(2017)0491),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog znanstvenog savjetnika Ureda Vlade Ujedinjene Kraljevine za znanost iz 2016. naslovljeno „Tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija: Više od lanaca blokova” (engl. Distributed Ledger Technology: beyond blockchain) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog znanstvenog savjetnika Ureda Vlade Ujedinjene Kraljevine za znanost iz 2016. naslovljeno „Tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija: Više od lanaca blokova” (engl. Distributed Ledger Technology: beyond blockchain) (8),

| — | uzimajući u obzir dokument „Bijela knjiga o tehničkoj primjeni lanaca blokova” koji je 2018. izradio UN-ov Centar za unapređivanje trgovine i elektroničkog poslovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument „Bijela knjiga o tehničkoj primjeni lanaca blokova” koji je 2018. izradio UN-ov Centar za unapređivanje trgovine i elektroničkog poslovanja,

| — | uzimajući u obzir izjavu 21 države članice EU-a i Norveške od 10. travnja 2018. o uspostavi europskog partnerstva za lance blokova (9), nakon koje se partnerstvu pridružilo još pet država članica, što je dovelo do trenutačnog broja od 27 država potpisnica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu 21 države članice EU-a i Norveške od 10. travnja 2018. o uspostavi europskog partnerstva za lance blokova (9), nakon koje se partnerstvu pridružilo još pet država članica, što je dovelo do trenutačnog broja od 27 država potpisnica,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Komisija 1. veljače 2018. pokrenula Opservatorij i forum EU-a za lance blokova (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Komisija 1. veljače 2018. pokrenula Opservatorij i forum EU-a za lance blokova (10),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. listopada 2017. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. listopada 2017. (11),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0407/2018),

| A. | budući da će se u ovom izvješću pod lancem blokova podrazumijevati, osim ako se ne naznači drugačije, privatna tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija s ograničenim pristupom koja sadrži bazu podataka sastavljenu od niza blokova podataka koji se dodaju uz konsenzus mrežnih operatora; |
| --- | --- |

A.

budući da će se u ovom izvješću pod lancem blokova podrazumijevati, osim ako se ne naznači drugačije, privatna tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija s ograničenim pristupom koja sadrži bazu podataka sastavljenu od niza blokova podataka koji se dodaju uz konsenzus mrežnih operatora;

| B. | budući da će razne studije slučaja i industrije na različite načine iskoristiti mješavinu privatnih i javnih lanaca blokova te onih kojima je pristup ograničen i neograničen; |
| --- | --- |

B.

budući da će razne studije slučaja i industrije na različite načine iskoristiti mješavinu privatnih i javnih lanaca blokova te onih kojima je pristup ograničen i neograničen;

| C. | budući da svaki blok u lancu blokova sadrži kriptografski otisak (en. hash) koji provjerava podatke na prethodnim blokovima, tehnologija lanaca blokova omogućuje transakcije između različitih strana uz veću razinu povjerenja i odgovornosti jer se podaci koji su pohranjeni u takav sustav vođenja evidencije transakcija ne mogu lako krivotvoriti; |
| --- | --- |

C.

budući da svaki blok u lancu blokova sadrži kriptografski otisak (en. hash) koji provjerava podatke na prethodnim blokovima, tehnologija lanaca blokova omogućuje transakcije između različitih strana uz veću razinu povjerenja i odgovornosti jer se podaci koji su pohranjeni u takav sustav vođenja evidencije transakcija ne mogu lako krivotvoriti;

| D. | budući da je tehnologija lanaca blokova otvorenog koda osnova za sve veći broj lanaca blokova s ograničenim pristupom diljem svijeta, čime se doprinosi podizanju razine povjerenja sudionika u određenu poslovnu mrežu; |
| --- | --- |

D.

budući da je tehnologija lanaca blokova otvorenog koda osnova za sve veći broj lanaca blokova s ograničenim pristupom diljem svijeta, čime se doprinosi podizanju razine povjerenja sudionika u određenu poslovnu mrežu;

| E. | budući da bi lanac blokova određenim administratorima mogao omogućiti jasno definiranje uloga sudionika kao i njihovih odgovornosti, razina pristupa i prava na validaciju; |
| --- | --- |

E.

budući da bi lanac blokova određenim administratorima mogao omogućiti jasno definiranje uloga sudionika kao i njihovih odgovornosti, razina pristupa i prava na validaciju;

| F. | budući da se globalna trgovina temelji na sektoru lanca opskrbe čija je procijenjena vrijednost 16 bilijuna EUR i u kojemu visoki transakcijski troškovi i opterećujuća papirologija postupke čine složenima, a sustave podložnima pogrešci; |
| --- | --- |

F.

budući da se globalna trgovina temelji na sektoru lanca opskrbe čija je procijenjena vrijednost 16 bilijuna EUR i u kojemu visoki transakcijski troškovi i opterećujuća papirologija postupke čine složenima, a sustave podložnima pogrešci;

| G. | budući da su pokrenute probne inicijative s obećavajućim potencijalom za smanjenje troškova prijevoza, stvaranje ekološki prihvatljivije industrije i jačanje gospodarskih rezultata; |
| --- | --- |

G.

budući da su pokrenute probne inicijative s obećavajućim potencijalom za smanjenje troškova prijevoza, stvaranje ekološki prihvatljivije industrije i jačanje gospodarskih rezultata;

| H. | budući da su u 45 zemalja svijeta zabilježene najmanje 202 inicijative vlada u području lanaca blokova te da posebno gospodarstva u regijama Azije i Pacifika, u Sjevernoj i Južnoj Americi te na Bliskom istoku ulažu u tehnologije lanaca blokova u trgovinske svrhe; |
| --- | --- |

H.

budući da su u 45 zemalja svijeta zabilježene najmanje 202 inicijative vlada u području lanaca blokova te da posebno gospodarstva u regijama Azije i Pacifika, u Sjevernoj i Južnoj Americi te na Bliskom istoku ulažu u tehnologije lanaca blokova u trgovinske svrhe;

| I. | budući da se tehnologijom lanaca blokova mogu unaprijediti i poboljšati trgovinske politike EU-a, poput sporazuma o slobodnoj trgovini, sporazuma o međusobnom priznavanju, osobito onih koje sklapaju ovlašteni gospodarski subjekti, odluka o primjerenosti podataka te mjera trgovinske zaštite; |
| --- | --- |

I.

budući da se tehnologijom lanaca blokova mogu unaprijediti i poboljšati trgovinske politike EU-a, poput sporazuma o slobodnoj trgovini, sporazuma o međusobnom priznavanju, osobito onih koje sklapaju ovlašteni gospodarski subjekti, odluka o primjerenosti podataka te mjera trgovinske zaštite;

| J. | budući da tehnologija lanaca blokova ima veliki potencijal za poboljšanje transparentnosti i sljedivosti u cijelom lancu opskrbe, povećanje razine povjerenja sudionika u određenu mrežu, pojednostavnjenje carinskih provjera i usklađenosti propisa, smanjenje troškova transakcija, jačanje nepromjenjivosti i sigurnosti podataka te potencijal da djeluje kao sredstvo za borbu protiv korupcije; budući da ta tehnologija uz potencijalne koristi sa sobom nosi i niz izazova, primjerice u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da tehnologija lanaca blokova ima veliki potencijal za poboljšanje transparentnosti i sljedivosti u cijelom lancu opskrbe, povećanje razine povjerenja sudionika u određenu mrežu, pojednostavnjenje carinskih provjera i usklađenosti propisa, smanjenje troškova transakcija, jačanje nepromjenjivosti i sigurnosti podataka te potencijal da djeluje kao sredstvo za borbu protiv korupcije; budući da ta tehnologija uz potencijalne koristi sa sobom nosi i niz izazova, primjerice u području kibersigurnosti;

| K. | budući da tehnologija lanaca blokova može pružiti okvir za transparentnost u lancu opskrbe, smanjiti korupciju, otkriti utaju poreza, omogućiti praćenje nezakonitih plaćanja i riješiti problem pranja novca u trgovini; budući da postoje rizici povezani s uporabom aplikacija lanaca blokova s neograničenim pristupom u svrhu počinjenja kaznenih djela, uključujući utaju poreza, izbjegavanje plaćanja poreza i pranje novca u trgovini; budući da Komisija i države članice moraju pratiti i hitno rješavati ta pitanja; |
| --- | --- |

K.

budući da tehnologija lanaca blokova može pružiti okvir za transparentnost u lancu opskrbe, smanjiti korupciju, otkriti utaju poreza, omogućiti praćenje nezakonitih plaćanja i riješiti problem pranja novca u trgovini; budući da postoje rizici povezani s uporabom aplikacija lanaca blokova s neograničenim pristupom u svrhu počinjenja kaznenih djela, uključujući utaju poreza, izbjegavanje plaćanja poreza i pranje novca u trgovini; budući da Komisija i države članice moraju pratiti i hitno rješavati ta pitanja;

| L. | budući da se tehnologija lanaca blokova još uvijek razvija u području međunarodne trgovine i da je stoga nužno zauzeti poticajan pristup koji je pogodan za inovacije i kojim se pruža pravna sigurnost, no da se istodobno mora promicati zaštita potrošača, ulagača i okoliša, povećati socijalna vrijednost tehnologije, smanjiti digitalni jaz te da se moraju poboljšati digitalne vještine građana; |
| --- | --- |

L.

budući da se tehnologija lanaca blokova još uvijek razvija u području međunarodne trgovine i da je stoga nužno zauzeti poticajan pristup koji je pogodan za inovacije i kojim se pruža pravna sigurnost, no da se istodobno mora promicati zaštita potrošača, ulagača i okoliša, povećati socijalna vrijednost tehnologije, smanjiti digitalni jaz te da se moraju poboljšati digitalne vještine građana;

| M. | budući da tehnologija lanaca blokova svim stranama uključenima u trgovinu, bez obzira na to jesu li javne ili privatne, može omogućiti stalan pristup u stvarnom vremenu nepromjenjivoj, vremenski označenoj bazi podataka s dokumentima koji se odnose na transakcije, čime će se pomoći u izgradnji povjerenja, izbjegavanju problema usklađenosti i rješavanju problema uporabe krivotvorene robe ili lažnih dokumenata; |
| --- | --- |

M.

budući da tehnologija lanaca blokova svim stranama uključenima u trgovinu, bez obzira na to jesu li javne ili privatne, može omogućiti stalan pristup u stvarnom vremenu nepromjenjivoj, vremenski označenoj bazi podataka s dokumentima koji se odnose na transakcije, čime će se pomoći u izgradnji povjerenja, izbjegavanju problema usklađenosti i rješavanju problema uporabe krivotvorene robe ili lažnih dokumenata;

| N. | budući da su neka regionalna i velegradska područja EU-a već počela razvijati tu tehnologiju s pomoću posebnih projekata i programa, na temelju svojih vlastitih obilježja, te stvarati mreže za širenje najboljih praksi; |
| --- | --- |

N.

budući da su neka regionalna i velegradska područja EU-a već počela razvijati tu tehnologiju s pomoću posebnih projekata i programa, na temelju svojih vlastitih obilježja, te stvarati mreže za širenje najboljih praksi;

Trgovinska politika EU-a

| 1. | smatra da, unatoč prethodnim trgovinskim uspjesima, sporazumi o slobodnoj trgovini EU-a imaju velik neiskorišteni potencijal i tek se moraju u potpunosti iskoristiti s obzirom na to da u prosjeku samo 67 % izvoznika iz EU-a i 90 % uvoznika u EU koristi povlaštene carinske stope i u EU-u i u partnerskim zemljama ili regijama tako da podržava analizu tehničkih rješenja kojima bi se mogla povećati uporaba sporazuma o slobodnoj trgovini i izvoz; napominje da izvoznici mogu sve svoje dokumente učitati u aplikaciju javnog tijela koja se temelji na tehnologiji lanaca blokova i dokazati da ispunjavaju uvjete povlaštenog tretmana koji je odobren na temelju sporazuma o slobodnoj trgovini, kao što su kvalifikacije za pravila o povlaštenom podrijetlu, sanitarna i fitosanitarna pravila te odredbe o trgovini i održivom razvoju; vjeruje da bi se zahvaljujući tehnologiji lanaca blokova mogle poboljšati odredbe o kumulaciji u sporazumima o slobodnoj trgovini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra se da su postupci za dobivanje certifikata i za pravila o povlaštenom i za pravila o nepovlaštenom podrijetlu skupi i složeni za poduzeća; drži da, u slučaju pravila o povlaštenom podrijetlu, tehnologija lanaca blokova može pomoći pri utvrđivanju gospodarske nacionalnosti robe; smatra, osim toga, da bi u slučaju pravila o nepovlaštenom podrijetlu, tehnologija lanaca blokova mogla doprinijeti razmjernom korištenju instrumenata trgovinske zaštite koje Unija primjenjuje jer bi se omogućila transparentnost u pogledu podrijetla robe koja ulazi na europsko tržište i pregled priljeva uvezene robe kako bi se osigurali pravedniji uvjeti za poduzeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da tehnologija lanaca blokova ima potencijal za podupiranje programa trgovine i održivog razvoja pružanjem povjerenja u podrijetlo sirovina i robe, transparentne proizvodne procese i lance opskrbe te u njihovu usklađenost s međunarodnim pravilima u području radničkih, socijalnih i okolišnih prava, pri čemu se posebna pozornost posvećuje mineralima iz područja pogođenih sukobima, nezakonitoj trgovini kulturnim dobrima, kontroli izvoza i korupciji; naglašava da bi tehnologija lanaca blokova mogla doprinijeti naporima poduzeća u pogledu održivosti i promicati odgovorno poslovno ponašanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da se sporazumima o uzajamnom priznavanju ovlaštenih gospodarskih subjekata poduzećima omogućuje da diversificiraju svoje opskrbne lance zahvaljujući kraćem vremenu i smanjenim troškovima povezanima s prekograničnom carinom; napominje da postoje pitanja u vezi s provedbom koje treba riješiti; smatra da tehnologija lanaca blokova s pomoću neometane razmjene podataka može doprinijeti smanjivanju nesigurnosti povezane s provedbom sporazuma o međusobnom priznavanju ovlaštenih gospodarskih subjekta; |
| --- | --- |

4.

Vanjski aspekti carine i olakšavanje trgovine

| 5. | snažno pozdravlja sporazum o olakšavanju trgovine; smatra da je taj sporazum temelj s pomoću kojeg članice WTO-a mogu istražiti dodatne načine za olakšavanje trgovine, između ostalog i primjenom tehnologije lanaca blokova; pozdravlja napore koje je EU uložio u održavanje i jačanje WTO-a i njegovu predanost trgovinskom sustavu temeljenom na pravilima radi osiguravanja jednakih uvjeta za sve i provedbe globalnih trgovinskih pravila; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi tehnologija lanaca blokova carinskim tijelima mogla omogućiti automatsko pribavljanje informacija potrebnih za carinsku deklaraciju, smanjenje potrebe za ručnim provjerama i papirnatim tragovima te bi svim relevantnim stranama istovremeno mogla dati uvid u precizno ažuriranje statusa i karakteristika robe koja ulazi u EU i na taj način poboljšati mogućnosti praćenja i sljedivosti kao i transparentnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vjeruje da će digitalizacija omogućiti učinkovitiju i transparentniju razmjenu informacija; smatra da tehnologija lanaca blokova može proizvođačima, laboratorijima, logističkim operatorima, regulatornim tijelima i potrošačima omogućiti pristup svim potrebnim informacijama u vezi s, na primjer, podrijetlom, ispitivanjem, certificiranjem i licenciranjem, kao i dijeljenje tih informacija; napominje da bi tehnologija lanaca blokova mogla pomoći i u tome da se e-potvrde izdaju na odgovarajući način; smatra da je digitalizacija i upotreba aplikacija duž lanaca opskrbe i preduvjet za potpuno funkcioniranje lanaca blokova, i njegova dopuna; napominje da postoje znatne razlike među državama članicama u pogledu digitalizacije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da usvajanje tehnologija lanaca blokova u cijelom lancu opskrbe može povećati učinkovitost, brzinu i obujam globalne trgovine ograničavanjem troškova koji se odnose na međunarodne transakcije i pružanjem pomoći poduzećima u utvrđivanju novih trgovinskih partnera te dovesti do veće zaštite potrošača i povjerenja u digitalnu trgovinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da su primjene tehnologije lanaca blokova sljedeće:






  (a) | jačanje sigurnosti u pogledu i podrijetla robe i prava intelektualnog vlasništva povezanog s njome, čime se smanjuje rizik da u lanac opskrbe uđe nezakonita roba, uključujući lažnu i krivotvorenu robu; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

jačanje sigurnosti u pogledu i podrijetla robe i prava intelektualnog vlasništva povezanog s njome, čime se smanjuje rizik da u lanac opskrbe uđe nezakonita roba, uključujući lažnu i krivotvorenu robu;

| (b) | pružanje točnih informacija vlastima o tome kada je roba mogla biti oštećena ili se s njome moglo neovlašteno rukovati u lancima opskrbe, |
| --- | --- |

(b)

pružanje točnih informacija vlastima o tome kada je roba mogla biti oštećena ili se s njome moglo neovlašteno rukovati u lancima opskrbe,

| (c) | poboljšanje transparentnosti i sljedivosti tako što se svim sudionicima omogućuje da bilježe svoje transakcije i dijele te informacije unutar mreže, |
| --- | --- |

(c)

poboljšanje transparentnosti i sljedivosti tako što se svim sudionicima omogućuje da bilježe svoje transakcije i dijele te informacije unutar mreže,

| (d) | podupiranje zaštite i povjerenja potrošača tako što im se pružaju detaljne informacije o robi te se doprinosi održivosti poslovanja poduzeća, |
| --- | --- |

(d)

podupiranje zaštite i povjerenja potrošača tako što im se pružaju detaljne informacije o robi te se doprinosi održivosti poslovanja poduzeća,

| (e) | smanjenje troškova upravljanja opskrbnim lancem uklanjanjem potrebe za posrednicima i troškovima povezanima s njima, zajedno s fizičkim zahtjevom za proizvodnju, prijevoz i obradu dokumentacije u papirnatom obliku, |
| --- | --- |

(e)

smanjenje troškova upravljanja opskrbnim lancem uklanjanjem potrebe za posrednicima i troškovima povezanima s njima, zajedno s fizičkim zahtjevom za proizvodnju, prijevoz i obradu dokumentacije u papirnatom obliku,

| (f) | poboljšanje primjene ispravnih plaćanja carina i PDV-a te prikupljanja prihoda u okviru trgovinske politike i |
| --- | --- |

(f)

poboljšanje primjene ispravnih plaćanja carina i PDV-a te prikupljanja prihoda u okviru trgovinske politike i

| (g) | smanjenje ukupnog vremena isporuke robe automatizacijom zadataka koji se u pravilu izvršavaju ručnim radom; prima na znanje povezanu korist, posebno za lance opskrbe „točno na vrijeme”, u pogledu smanjenja i troškova i ugljičnog otiska u sektoru logistike; |
| --- | --- |

(g)

smanjenje ukupnog vremena isporuke robe automatizacijom zadataka koji se u pravilu izvršavaju ručnim radom; prima na znanje povezanu korist, posebno za lance opskrbe „točno na vrijeme”, u pogledu smanjenja i troškova i ugljičnog otiska u sektoru logistike;

| 10. | napominje da kriminalci mogu manipulirati zakonitom trgovinom kako bi prikrili svoje nezakonite aktivnosti, kao što je pranje novca u trgovini, na način da neovlašteno mijenjaju traženu dokumentaciju s pomoću lažnog izvještavanja tako da dođe do precjenjivanja ili umanjivanja vrijednosti predmetne robe; smatra da lanci blokova mogu omogućiti carinskim i drugim tijelima da pravovremeno te na brz i koordiniran način poduzmu potrebne mjere kako bi razotkrili nezakonite financijske tokove; |
| --- | --- |

10.

Prekogranični protok podataka i zaštita podataka

| 11. | smatra da je prekogranični protok podataka sastavna funkcija međunarodne trgovine robom i uslugama, kao i dizajna strukture lanaca blokova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava područje djelovanja lanaca blokova koje se odnosi na validaciju transakcija u međunarodnom opskrbnom lancu na način da se definiraju razine pristupa i postupci validacije za sudionike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na vezu između lanaca blokova i prekograničnog protoka podataka u kontekstu trgovine; napominje da privatna mreža za međusobno vođenje evidencije transakcija o ograničenim pristupom može stvoriti povjerenje među platformama integriranjem podataka iz više izvora; prepoznaje važnost prekograničnog protoka podataka za rast i radna mjesta; skreće pozornost na razliku između osobnih i neosobnih podataka u okviru lanaca blokova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | svjestan je da odnos između tehnologije lanaca blokova i provedbe Opće uredbe o zaštiti podataka predstavlja izazov; ističe da bi provedba lanaca blokova trebala biti usklađena sa svim postojećim i budućim zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka i pravilima o privatnosti; ističe da tehnologija lanaca blokova može pružiti rješenja za odredbe o „tehničkoj zaštiti podataka” u provedbi Opće uredbe o zaštiti podataka na temelju njihovih zajedničkih načela pružanja sigurnih podataka koji upravljaju samima sobom; naglašava ograničeni učinak Opće uredbe o zaštiti podataka na trgovinske transakcije zbog nedostatka osobnih podataka o privatnim lancima blokova s ograničenim pristupom; prepoznaje, međutim, potrebu za nužnim zaštitnim mjerama i regulatornim nadzorom; ističe da se Opća uredba o zaštiti podataka primjenjuje samo u slučaju osobnih podataka; poziva Komisiju da dodatno razmotri to pitanje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je potrebno da se lanci blokova osmisle u skladu s pravom na zaborav i napominje da bi provjereni korisnici lanaca blokova i aplikacija koje se temelje na lancima blokova trebali u svakom trenutku imati pristup svim podacima o transakcijama u koje su uključeni, u skladu sa svojim pravima pristupa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja poziv na donošenje odredbi kojima bi se omogućilo potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka u sporazumima o slobodnoj trgovini; u tom pogledu napominje da se odlukama o primjerenosti ne unapređuje slobodan protok neosobnih podataka; stoga poziva Komisiju da pregovara o obvezujućim i provedivim obvezama u pogledu prijenosa podataka u sporazumima o slobodnoj trgovini, uključujući neosobne podatke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da lanac blokova predstavlja novu paradigmu pohrane podataka i upravljanja podacima koja može decentralizirati načine ljudske interakcije kao i tržišta, bankarstvo i međunarodnu trgovinu; ističe da rast tehnologije lanaca blokova predstavlja i prilike i izazove u pogledu zaštite podataka, transparentnosti i financijskog kriminala s obzirom na to da su podaci nepromjenjivi jednom kad ih se unese i da ih se dijeli sa svim sudionicima, čime se također jamči njihova sigurnost i integritet; zahtijeva da se učini sve što je moguće, među ostalim na nacionalnoj razini, kako bi se zajamčio nepromjenjiv karakter tehnologije koju je nemoguće krivotvoriti te kako bi se zajamčilo da temeljno pravo na zaštitu podataka nije ugroženo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prepoznaje izazov koji predstavlja veza između tehnologije lanaca blokova i provedbe okvira EU-a o zaštiti podataka, osobito Opće uredbe o zaštiti podataka, te podsjeća da bi ta veza stoga mogla otkriti neslaganje između zaštite temeljnih prava s jedne, i poticanja inovacija s druge strane; smatra da se treba pobrinuti za to da tehnologija lanaca blokova bude u potpunosti u skladu s okvirom EU-a o zaštiti podataka i s načelima utvrđenima zakonodavstvom EU-a, posebno u vezi s obradom osobnih podataka kao temeljnim pravom utvrđenim člankom 8. stavkom 1. Povelje o temeljnim pravima i člankom 16. stavkom 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava, nadalje, da se, djelomično kao rezultat gore navedenog neslaganja, lancima blokova nikako automatski ne podupire suverenost podataka te da se stoga moraju posebno osmisliti kako bi se to ispunilo, uzme li se u obzir da također mogu predstavljati rizik za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da bi, ako je osmišljena na odgovarajući način, tehnologija lanaca blokova trebala biti u skladu s načelom „tehničke zaštite podataka”, čime se osobama čiji se podaci obrađuju daje veća kontrola nad njihovim podacima u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; štoviše, naglašava da osobni podaci u lancu blokova obično nisu anonimni, zbog čega ulaze u područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka; inzistira na tome da bi lanci blokova trebali biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom EU-a, među ostalim i onda kada se koriste za obradu osobnih podataka; u tom pogledu preporučuje da se u lance blokova i aplikacije integriraju mehanizmi kojima se osigurava potpuna anonimnost podataka, čime se jamči da se pohranjuju samo podaci koji se ne odnose na fizičku osobu čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bi u buduće primjene lanaca blokova trebalo uvesti mehanizme kojima se štite osobni podaci i privatnost korisnika i jamči potpuna anonimnost podataka; poziva Komisiju i države članice na financiranje istraživanja, posebno onih akademskih, i inovacija u području novih tehnologija lanaca blokova koje su kompatibilne s Općom uredbom o zaštiti podataka i koje se temelje na načelu tehničke zaštite podataka, kao što je, na primjer, metoda zk-SNARK (zero-knowledge Succinct Non-Interactive Arguments of Knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da se, kako bi se izbjeglo kršenje temeljnog prava na zaštitu osobnih podataka, tehnologija lanaca blokova ne bi smjela koristiti za obradu osobnih podataka dok predmetna organizacija koja je provodi ne zajamči sukladnost s Općom uredbom o zaštiti podataka, odnosno točnije dok ne zajamči da su prava na ispravak podataka i njihovo brisanje zaštićena; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe činjenicu da korisnici lanaca blokova mogu istodobno biti i voditelji obrade podataka, za osobne podatke koje unose u evidenciju transakcija, i izvršitelji obrade podataka jer cjelokupnu kopiju te evidencije pohranjuju na vlastitom računalu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je, u slučajevima u kojima lanac blokova sadrži osobne podatke, nepromjenjivi karakter nekih tehnologija lanaca blokova vjerojatno u suprotnosti s „pravom na brisanje” utvrđenim člankom 17. Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sa zabrinutošću napominje da je, u slučajevima u kojima lanac blokova sadrži osobne podatke, širenje kopija podataka u lancu blokova vjerojatno u suprotnosti s načelom smanjenja količine podataka iz članka 5. Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Europski odbor za zaštitu podataka da izda smjernice i preporuke kako bi se osigurala sukladnost tehnologije lanaca blokova s pravom EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa zabrinutošću primjećuje nedostatak ikakvog ukazivanja na ozbiljne posljedice u vezi s načinom primjene tehnologije lanaca blokova, posebno u područjima kao što je borba protiv pranja novca, utaje poreza i financiranja terorizma; smatra da za svaku upotrebu tehnologija lanaca blokova treba unaprijed utvrditi što će se pohranjivati u lancu i izvan njega, pri čemu osobne podatke treba pohranjivati izvan lanca; |
| --- | --- |

27.

Mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)

| 28. | smatra da se inovacijama i promocijom u pogledu lanaca blokova mogu stvoriti gospodarske prilike za internacionalizaciju malih i srednjih poduzeća i za namirivanje troškova povezanih s izvozom, tako da im se olakša interakcija s potrošačima, carinskim tijelima, međunarodnim i domaćim regulatornim tijelima i drugim poduzećima uključenima u opskrbni lanac; dodaje da infrastruktura lanaca blokova može pomoći da se proizvodi i usluge stave na tržište u kratkom roku i bez velikih troškova; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe prednosti koje bi lanci blokova mogli imati za MSP-ove jer bi se, zahvaljujući njima, omogućila komunikacija među subjektima iste razine, pružili alati za suradnju i omogućila sigurna plaćanja te olakšalo poslovanje i smanjio rizik od neplaćanja i troškova sudskih postupaka povezanih s izvršenjem ugovora primjenom pametnih ugovora; prepoznaje potrebu da se osigura da razvoj lanaca blokova u međunarodnoj trgovini uključuje mala i srednja poduzeća; ističe da pametni ugovori trenutačno možda nisu dovoljno razrađeni da bi se mogli smatrati pravno izvršivima u okviru bilo kojeg sektorskog propisa te da je potrebna daljnja procjena rizika; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uviđa prilike, među ostalim i za MSP-ove, koje proizlaze iz uvođenja tehnologije lanaca blokova kao dijela trgovinske politike EU-a i koje bi između ostaloga mogle dovesti do nižih transakcijskih troškova i veće učinkovitosti; smatra, osim toga, da tehnologija lanaca blokova nudi potencijal za povećanje povjerenja u postojeći trgovinski sustav pružanjem nepromjenjive evidencije transakcija; priznaje, međutim, da u slučajevima koji ne ulaze u područje primjene trgovinske politike EU-a primjena ove tehnologije može predstavljati rizik od pranja novca i olakšati financiranje organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

30.

Interoperabilnost, prilagodljivost i međudjelovanje s povezanim tehnologijama

| 31. | razmatra izazove koji se odnose na mogućnost prilagođavanja i koji su povezani s provedbom sustava lanaca blokova u kontekstu širenja međunarodnih trgovinskih mreža; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primjećuje da se pojavljuje sve više različitih lanaca blokova u kojima se podaci za transakciju bilježe u različite privatne i javne sustave evidencije transakcija; prepoznaje da postoji sve veća potreba za razvojem globalnih standarda interoperabilnosti za integraciju transakcija među lancima blokova u vezi s kretanjem određenog predmeta duž opskrbnog lanca kako bi se potaknula interoperabilnost sustava, uključujući i postojeće operativne sustave; poziva Komisiju da pojača suradnju s Međunarodnom organizacijom za normizaciju (ISO) i drugim relevantnim tijelima za normizaciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | razmatra moguću interakciju tehnologije lanaca blokova s drugim međunarodnim trgovinskim inovacijama; ističe potrebu da se analiziraju mogućnosti i izazovi povezani s razvojem tehnologija lanaca blokova; poziva na daljnje istraživanje o njihovoj primjenjivosti na digitalnu transformaciju i automatizaciju međunarodne trgovine, kao i na javni sektor, posebno u okviru programa Digitalna Europa; |
| --- | --- |

33.

Zaključci

| 34. | poziva Komisiju da prati razvoj događaja u području lanaca blokova, ponajprije aktualne pilot-projekte i inicijative u međunarodnom opskrbnom lancu, kao i vanjske aspekte carinskih i regulatornih procesa; poziva Komisiju da izradi horizontalni strateški dokument koji bi uključivao relevantne glavne uprave, a odnosio se na usvajanje tehnologija lanaca blokova u području trgovine i upravljanja opskrbnim lancem, kao i u području intelektualnog vlasništva, a posebno u pogledu borbe protiv krivotvorenja; poziva Komisiju da ocijeni pravosudne i upravljačke aspekte lanaca blokova, kao i to nudi li lanac blokova bolja rješenja za postojeće i nove tehnologije koje mogu odgovoriti na trenutačne izazove u trgovinskoj politici EU-a; poziva Komisiju da prati razvoj događaja u području lanaca blokova, ponajprije aktualne pilot-projekte i inicijative u međunarodnom opskrbnom lancu; poziva Komisiju da izradi strateški dokument koji će se baviti usvajanjem tehnologije lanaca blokova u trgovini i upravljanju opskrbnim lancem; smatra da cilj mora biti dodjela potpore subjektima koji sudjeluju u tehnologiji lanaca blokova za projekte i inicijative u međunarodnom lancu opskrbe te provođenje zajedničkih projekata, koji će uključivati identitet, podrijetlo i pohranu podataka raznih partnera; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da razvije skup vodećih načela za primjenu lanaca blokova u međunarodnoj trgovini, kako bi se industriji te carinskim i regulatornim tijelima zajamčila dostatna razina pravne sigurnosti koja će poticati na primjenu tehnologije lanaca blokova i inovacije u tom području; ističe da bi se zakonskim uređivanjem tehnologije koja je osnova za aplikacije ograničili inovacije i stvaranje novih aplikacija; ističe da je važno da EU, a posebno europska industrija, pokaže vodstvo i odgovornost u području tehnologija lanaca blokova i da osigura jednake uvjete u pogledu globalnog tržišnog natjecanja te u područjima razvoja i regulatornog okruženja; ističe važnost dijaloga i razmjene praksi, kao i izgradnje kompetencija i digitalnih vještina; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama na pokretanju i nadzoru pilot-projekata koji koriste tehnologiju lanaca blokova u međunarodnoj trgovini kako bi testirala njezine prednosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se pojednostavnio i poboljšao prijenos informacija u pogledu olakšavanja trgovine, između ostalog, primjenom odgovarajućih informacijskih i komunikacijskih tehnologija; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da u sklopu Glavne uprave za trgovinu uspostavi savjetodavnu skupinu za lance blokova i da razvije konceptualni sažetak za privatne pilot-projekte s ograničenim pristupom o upotrebi lanaca blokova u svim fazama lanca opskrbe te da uključi carinska i druga prekogranična tijela i vodi računa o pravima intelektualnog vlasništva i borbi protiv krivotvorenja; uviđa da je tehnologija lanaca blokova još uvijek u ranoj fazi razvoja, ali da postoji potreba za industrijskom strategijom o učinkovitoj provedbi lanaca blokova; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da ispita načine na koje lanci blokova mogu poduprijeti trgovinu i održivi razvoj; podsjeća na stajalište Parlamenta da bi mjere kojima se podupire strategija digitalne trgovine EU-a trebale biti u potpunosti u skladu s ciljevima održivog razvoja i doprinositi njihovu ostvarenju, uključujući cilj održivog razvoja br. 5 koji se odnosi na jednakost spolova i osnaživanje žena; podsjeća na stajalište Parlamenta o važnosti promicanja sudjelovanja žena u znanosti, tehnologiji, inženjerstvu i matematici (STEM) te smanjenja razlika među spolovima u pristupu novim tehnologijama i njihovoj uporabi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da u svojim politikama provede istrage o tome kako tehnologija lanaca blokova može modernizirati politike trgovinske zaštite Unije kako bi se ojačala njihova legitimnost i provedba; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da ispita koliko je optimalna struktura lanaca blokova koja privatne podatke ne drži u lancu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da procijeni kako tehnologija lanaca blokova može doprinijeti lakšoj i sigurnijoj trgovini, uključujući koncept ovlaštenih gospodarskih subjekata; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da sudjeluje u radu međunarodnih organizacija i da ga podupire te da da svoj doprinos aktualnim projektima izrade niza standarda i načela kojima bi se poduprlo zakonodavstvo kojemu je cilj olakšati primjenu lanaca blokova; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Europsku uniju i njezine države članice da preuzmu vodeću ulogu u procesu normizacije i sigurnosti lanaca blokova te da surađuju s međunarodnim partnerima i svim relevantnim dionicima i industrijama u cilju razvoja standarda lanaca blokova, uključujući terminologiju, razvoj i uvođenje tehnologije u trgovinu i upravljanje lancem opskrbe; naglašava da je kibersigurnost ključna za aplikacije koje se temelje na lancima blokova, uključujući međunarodnu trgovinu; poziva Komisiju da istraži sigurnosne izazove, procijeni tehnološke rizike poput kvantnih računalnih uređaja i poduzme mjere u vezi s tim izazovima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da surađuje s relevantnim dionicima kako bi preispitala i izradila okvir za rješavanje izazova koji ometaju interoperabilnost i kompatibilnost sustava lanaca blokova; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja pokretanje Opservatorija i foruma EU-a za lance blokova i potiče ga da prouči aplikacije kojima je cilj pospješiti međunarodnu trgovinu; zahtijeva od Komisije da istraži mogućnost proširenja mandata Opservatorija i foruma EU-a za lance blokova radi uključivanja relevantnih lokalnih i globalnih dionika u rješavanje budućih izazova te pružanje podrške donositeljima odluka; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu u procjeni i daljnjem razvoju tehnologija lanaca blokova, uključujući u određenim sektorima, kao što su oni obuhvaćeni trgovinskom politikom EU-a, te da uspostavi savjetodavnu skupinu o lancima blokova koja bi trebala uključivati stručnjake za borbu protiv pranja novca, utaje poreza i organiziranog kriminala te stručnjake za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća Komisiju da EU ima priliku postati vodeći akter u području lanaca blokova i međunarodne trgovine te da bi trebao biti utjecajan sudionik u oblikovanju razvoja te tehnologije na svjetskoj razini, zajedno s međunarodnim partnerima; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te potpredsjednici Komisije / visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i ESVD-u. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL C 76, 28.2.2018., str. 76.

(2)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(4)  SL C 307, 30.8.2018., str. 44.

(5)  SL C 337, 20.9.2018., str. 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc11_e.pdf

(7)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(8)  https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/ attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm

(11)  https://www.consilium.europa.eu/media/21612/19-euco-final-conclusions-hr.pdf

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Adekvatnost zaštite osobnih podataka u Japanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o primjerenosti zaštite osobnih podataka koju pruža Japan (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije i članke 6., 7., 8., 11., 16., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i ostalu relevantnu pravnu stečevinu Europske unije u području zaštite podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i ostalu relevantnu pravnu stečevinu Europske unije u području zaštite podataka,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 (Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 (Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner) (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u spojenim predmetima C-203/15 (Tele2 Sverige AB protiv Post- och telestyrelsen) i C-698/15 (Secretary of State for the Home Department protiv Toma Watsona i drugih) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 21. prosinca 2016. u spojenim predmetima C-203/15 (Tele2 Sverige AB protiv Post- och telestyrelsen) i C-698/15 (Secretary of State for the Home Department protiv Toma Watsona i drugih) (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (4),

| — | uzimajući u obzir dokument Radne skupine iz članka 29. pod naslovom „Referentni dokument o primjerenosti” od 6. veljače 2018. (5), u kojem se Komisiji i Europskom odboru za zaštitu podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka pružaju smjernice za procjenu razine zaštite podataka u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Radne skupine iz članka 29. pod naslovom „Referentni dokument o primjerenosti” od 6. veljače 2018. (5), u kojem se Komisiji i Europskom odboru za zaštitu podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka pružaju smjernice za procjenu razine zaštite podataka u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka od 5. prosinca 2018. o Nacrtu odluke o primjerenosti između EU-a i Japana; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka od 5. prosinca 2018. o Nacrtu odluke o primjerenosti između EU-a i Japana;

| — | uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj zaštiti osobnih podataka koju pruža Japan (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt provedbene odluke Komisije u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj zaštiti osobnih podataka koju pruža Japan (COM(2018)XXXX),

| — | uzimajući u obzir rezultate posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Japanu u listopadu 2017. koji je organiziran u kontekstu pregovora o primjerenosti kako bi se izaslanstvo susrelo s relevantnim japanskim tijelima vlasti i dionicima te razgovaralo o ključnim elementima koje Komisija treba uzeti u obzir pri donošenju svoje odluke o primjerenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate posjeta ad hoc izaslanstva Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Japanu u listopadu 2017. koji je organiziran u kontekstu pregovora o primjerenosti kako bi se izaslanstvo susrelo s relevantnim japanskim tijelima vlasti i dionicima te razgovaralo o ključnim elementima koje Komisija treba uzeti u obzir pri donošenju svoje odluke o primjerenosti,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se Opća uredba o zaštiti podataka primjenjuje od 25. svibnja 2018.; budući da se člankom 45. stavkom 2. Opće uredbe o zaštiti podataka utvrđuju elementi koje Komisija treba uzeti u obzir prilikom procjene primjerenosti stupnja zaštite u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji; |
| --- | --- |

A.

budući da se Opća uredba o zaštiti podataka primjenjuje od 25. svibnja 2018.; budući da se člankom 45. stavkom 2. Opće uredbe o zaštiti podataka utvrđuju elementi koje Komisija treba uzeti u obzir prilikom procjene primjerenosti stupnja zaštite u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji;

| B. | budući da je Komisija dužna osobito uzeti u obzir vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, relevantno zakonodavstvo, i opće i sektorsko, što uključuje zakonodavstvo o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti, kaznenom pravu i pristupu tijela javne vlasti osobnim podacima, postojanje i djelotvorno funkcioniranje jednog neovisnog nadzornog tijela ili više njih te međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija dužna osobito uzeti u obzir vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, relevantno zakonodavstvo, i opće i sektorsko, što uključuje zakonodavstvo o javnoj sigurnosti, obrani, nacionalnoj sigurnosti, kaznenom pravu i pristupu tijela javne vlasti osobnim podacima, postojanje i djelotvorno funkcioniranje jednog neovisnog nadzornog tijela ili više njih te međunarodne obveze koje je dotična treća zemlja ili međunarodna organizacija preuzela;

| C. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 (Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner) pojasnio da se izraz „odgovarajuća razina zaštite” u trećoj zemlji mora shvatiti kao „bitno ekvivalentna” onoj zaštiti koja se jamči u okviru Europske unije na temelju Direktive 95/46/EZ, tumačene u svjetlu Povelje; |
| --- | --- |

C.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 (Maximillian Schrems protiv Data Protection Commissioner) pojasnio da se izraz „odgovarajuća razina zaštite” u trećoj zemlji mora shvatiti kao „bitno ekvivalentna” onoj zaštiti koja se jamči u okviru Europske unije na temelju Direktive 95/46/EZ, tumačene u svjetlu Povelje;

| D. | budući da je Japan jedan od ključnih trgovinskih partnera EU-a s kojim je EU nedavno sklopio Sporazum o gospodarskom partnerstvu kojim su obuhvaćene zajedničke vrijednosti i načela te se pruža zaštita osjetljivim aspektima obaju partnera; budući da je zajedničko priznavanje temeljnih prava, uključujući privatnost i zaštitu podataka, važan temelj za odluku o primjerenosti kojom će se pružiti pravna osnova za prijenos osobnih podataka iz EU-a u Japan; |
| --- | --- |

D.

budući da je Japan jedan od ključnih trgovinskih partnera EU-a s kojim je EU nedavno sklopio Sporazum o gospodarskom partnerstvu kojim su obuhvaćene zajedničke vrijednosti i načela te se pruža zaštita osjetljivim aspektima obaju partnera; budući da je zajedničko priznavanje temeljnih prava, uključujući privatnost i zaštitu podataka, važan temelj za odluku o primjerenosti kojom će se pružiti pravna osnova za prijenos osobnih podataka iz EU-a u Japan;

| E. | budući da je ad hoc izaslanstvo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u Japan upoznato s interesom japanskih vlasti i dionika ne samo za primjenu pravila nove Opće uredbe o zaštiti podataka nego i za razvoj čvrstog mehanizma na visokoj razini za prijenos osobnih podataka između EU-a i Japana koji bi ispunjavao uvjete utvrđene pravnim okvirom EU-a u pogledu razine zaštite koja se smatra bitno ekvivalentnoj razini koja se pruža zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

E.

budući da je ad hoc izaslanstvo Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u Japan upoznato s interesom japanskih vlasti i dionika ne samo za primjenu pravila nove Opće uredbe o zaštiti podataka nego i za razvoj čvrstog mehanizma na visokoj razini za prijenos osobnih podataka između EU-a i Japana koji bi ispunjavao uvjete utvrđene pravnim okvirom EU-a u pogledu razine zaštite koja se smatra bitno ekvivalentnoj razini koja se pruža zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka;

| F. | budući da su u svjetlu sve veće digitalizacije globalnog gospodarstva prijenosi osobnih podataka u komercijalne svrhe između EU-a i Japana važan element njihovih međusobnih odnosa; budući da bi te prijenose trebalo obavljati na temelju punog poštovanja prava na zaštitu osobnih podataka i prava na privatnost; budući da je jedan od osnovnih ciljeva EU-a zaštita temeljnih prava utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

F.

budući da su u svjetlu sve veće digitalizacije globalnog gospodarstva prijenosi osobnih podataka u komercijalne svrhe između EU-a i Japana važan element njihovih međusobnih odnosa; budući da bi te prijenose trebalo obavljati na temelju punog poštovanja prava na zaštitu osobnih podataka i prava na privatnost; budući da je jedan od osnovnih ciljeva EU-a zaštita temeljnih prava utvrđenih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima;

| G. | budući da su EU i Japan u siječnju 2017. pokrenuli razgovore radi olakšavanja prijenosa osobnih podataka u komercijalne svrhe na temelju prvih „zaključaka o uzajamnoj primjerenosti”; budući da Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 12. prosinca 2017. naslovljenoj „Ususret strategiji digitalne trgovine” izričito „priznaje da su odluke o primjerenosti [...] temeljni mehanizam zaštite prijenosa osobnih podataka iz EU-a u treću zemlju”; |
| --- | --- |

G.

budući da su EU i Japan u siječnju 2017. pokrenuli razgovore radi olakšavanja prijenosa osobnih podataka u komercijalne svrhe na temelju prvih „zaključaka o uzajamnoj primjerenosti”; budući da Europski parlament u svojoj Rezoluciji od 12. prosinca 2017. naslovljenoj „Ususret strategiji digitalne trgovine” izričito „priznaje da su odluke o primjerenosti [...] temeljni mehanizam zaštite prijenosa osobnih podataka iz EU-a u treću zemlju”;

| H. | budući da bi odluka o primjerenosti za prijenos osobnih podataka u Japan bila prva takva odluka donesena u skladu s novim i strožim pravilima Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

H.

budući da bi odluka o primjerenosti za prijenos osobnih podataka u Japan bila prva takva odluka donesena u skladu s novim i strožim pravilima Opće uredbe o zaštiti podataka;

| I. | budući da je Japan nedavno modernizirao i ojačao svoje zakonodavstvo o zaštiti podataka kako bi ga uskladio s međunarodnim standardima, osobito sa zaštitnim mjerama i pravima pojedinca predviđenima u novom europskom pravnom okviru za zaštitu podataka; budući da se japanski pravni okvir za zaštitu podataka sastoji od različitih stupova, pri čemu je Zakon o zaštiti osobnih podataka središnji dio zakonodavstva; |
| --- | --- |

I.

budući da je Japan nedavno modernizirao i ojačao svoje zakonodavstvo o zaštiti podataka kako bi ga uskladio s međunarodnim standardima, osobito sa zaštitnim mjerama i pravima pojedinca predviđenima u novom europskom pravnom okviru za zaštitu podataka; budući da se japanski pravni okvir za zaštitu podataka sastoji od različitih stupova, pri čemu je Zakon o zaštiti osobnih podataka središnji dio zakonodavstva;

| J. | budući da je vlada Japana 12. lipnja 2018. izdala nalog kojim se Povjerenstvu za zaštitu osobnih podataka, kao tijelu nadležnom za upravljanje i provedbu Zakona o zaštiti osobnih podataka, delegira ovlast da na temelju članka 6. tog Zakona poduzima potrebne mjere za premošćivanje razlika u sustavima i operacijama između Japana i predmetne strane zemlje kako bi se zajamčilo odgovarajuće postupanje s osobnim podacima primljenima iz te zemlje; budući da se u toj odluci navodi da to uključuje ovlast za uspostavu pojačane zaštite tako što će Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka donijeti stroža pravila koja dopunjavaju i nadilaze pravila utvrđena u Zakonu o zaštiti osobnih podataka i nalogu vlade; budući da bi u skladu s navedenom odlukom ta stroža pravila bila obvezujuća i pravovaljana za japanske poslovne subjekte; |
| --- | --- |

J.

budući da je vlada Japana 12. lipnja 2018. izdala nalog kojim se Povjerenstvu za zaštitu osobnih podataka, kao tijelu nadležnom za upravljanje i provedbu Zakona o zaštiti osobnih podataka, delegira ovlast da na temelju članka 6. tog Zakona poduzima potrebne mjere za premošćivanje razlika u sustavima i operacijama između Japana i predmetne strane zemlje kako bi se zajamčilo odgovarajuće postupanje s osobnim podacima primljenima iz te zemlje; budući da se u toj odluci navodi da to uključuje ovlast za uspostavu pojačane zaštite tako što će Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka donijeti stroža pravila koja dopunjavaju i nadilaze pravila utvrđena u Zakonu o zaštiti osobnih podataka i nalogu vlade; budući da bi u skladu s navedenom odlukom ta stroža pravila bila obvezujuća i pravovaljana za japanske poslovne subjekte;

| K. | budući da Prilog I. Nacrtu provedbene odluke Komisije o primjerenoj zaštiti osobnih podataka koju pruža Japan čine Dodatna pravila koja je Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka usvojilo 15. lipnja 2018. i koja se temelje na članku 6. Zakona o zaštiti osobnih podataka, kojim se izričito dopušta da Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka donese stroža pravila, među ostalim radi olakšavanja međunarodnih prijenosa podataka; budući da Dodatna pravila još nisu javno dostupna; |
| --- | --- |

K.

budući da Prilog I. Nacrtu provedbene odluke Komisije o primjerenoj zaštiti osobnih podataka koju pruža Japan čine Dodatna pravila koja je Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka usvojilo 15. lipnja 2018. i koja se temelje na članku 6. Zakona o zaštiti osobnih podataka, kojim se izričito dopušta da Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka donese stroža pravila, među ostalim radi olakšavanja međunarodnih prijenosa podataka; budući da Dodatna pravila još nisu javno dostupna;

| L. | budući da bi svrha tih Dodatnih pravila bila rješavanje pitanja relevantnih razlika između zakonodavstva Japana i EU-u o zaštiti podataka kako bi se osiguralo odgovarajuće postupanje s osobnim podacima primljenima iz EU-a na temelju odluke o primjerenosti, posebno u pogledu osobnih podataka s kojima je potrebno postupati s posebnom pažnjom („osjetljivi podaci”), pohranjenih osobnih podataka, pri čemu se navodi svrha uporabe, ograničenja u vezi s prosljeđivanjem trećoj strani u stranoj zemlji te anonimno obrađenih informacija; |
| --- | --- |

L.

budući da bi svrha tih Dodatnih pravila bila rješavanje pitanja relevantnih razlika između zakonodavstva Japana i EU-u o zaštiti podataka kako bi se osiguralo odgovarajuće postupanje s osobnim podacima primljenima iz EU-a na temelju odluke o primjerenosti, posebno u pogledu osobnih podataka s kojima je potrebno postupati s posebnom pažnjom („osjetljivi podaci”), pohranjenih osobnih podataka, pri čemu se navodi svrha uporabe, ograničenja u vezi s prosljeđivanjem trećoj strani u stranoj zemlji te anonimno obrađenih informacija;

| M. | budući da će Dodatna pravila biti pravno obvezujuća za sve poslovne subjekte koji obrađuju osobne podatke i koji primaju osobne podatke prenesene iz EU-a na temelju odluke o primjerenosti te ih stoga oni moraju poštovati, isto kao i sva pripadajuća prava i obveze, te da će biti izvršiva i od strane Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka i japanskih sudova; |
| --- | --- |

M.

budući da će Dodatna pravila biti pravno obvezujuća za sve poslovne subjekte koji obrađuju osobne podatke i koji primaju osobne podatke prenesene iz EU-a na temelju odluke o primjerenosti te ih stoga oni moraju poštovati, isto kao i sva pripadajuća prava i obveze, te da će biti izvršiva i od strane Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka i japanskih sudova;

| N. | budući da se, radi osiguravanja bitno ekvivalentne razine zaštite osobnih podataka koji se iz EU-a prenose u Japan, Dodatnim pravilima stvara dodatna zaštita koja će se primjenjivati na osnovi strožih uvjeta ili ograničenja za obradu osobnih podataka koji se prenose iz EU-a, na primjer u slučajevima kad je s osobnim podacima potrebno postupati s posebnom pažnjom te u slučajevima daljnjih prijenosa, anonimnih podataka i ograničenja svrhe; |
| --- | --- |

N.

budući da se, radi osiguravanja bitno ekvivalentne razine zaštite osobnih podataka koji se iz EU-a prenose u Japan, Dodatnim pravilima stvara dodatna zaštita koja će se primjenjivati na osnovi strožih uvjeta ili ograničenja za obradu osobnih podataka koji se prenose iz EU-a, na primjer u slučajevima kad je s osobnim podacima potrebno postupati s posebnom pažnjom te u slučajevima daljnjih prijenosa, anonimnih podataka i ograničenja svrhe;

| O. | budući da u japanskom pravnom okviru za zaštitu podataka postoji razlika između „osobnih informacija” i „osobnih podataka” te se u nekim slučajevima upućuje na posebnu kategoriju osobnih podataka, odnosno na „pohranjene osobne podatke”; |
| --- | --- |

O.

budući da u japanskom pravnom okviru za zaštitu podataka postoji razlika između „osobnih informacija” i „osobnih podataka” te se u nekim slučajevima upućuje na posebnu kategoriju osobnih podataka, odnosno na „pohranjene osobne podatke”;

| P. | budući da u skladu s člankom 2. stavkom 1. Zakona o zaštiti osobnih podataka koncept „osobnih informacija” obuhvaća sve informacije u vezi sa živim pojedincem koje omogućuju njegovu identifikaciju; budući da se u definiciji razlikuju dvije kategorije osobnih informacija: (i) identifikacijski kodovi pojedinca i (ii) ostale osobne informacije na temelju kojih se određeni pojedinac može identificirati; budući da potonja kategorija uključuje informacije koje same po sebi ne omogućuju identifikaciju, ali mogu, u kombinaciji s ostalim informacijama, omogućiti identifikaciju određenog pojedinca; |
| --- | --- |

P.

budući da u skladu s člankom 2. stavkom 1. Zakona o zaštiti osobnih podataka koncept „osobnih informacija” obuhvaća sve informacije u vezi sa živim pojedincem koje omogućuju njegovu identifikaciju; budući da se u definiciji razlikuju dvije kategorije osobnih informacija: (i) identifikacijski kodovi pojedinca i (ii) ostale osobne informacije na temelju kojih se određeni pojedinac može identificirati; budući da potonja kategorija uključuje informacije koje same po sebi ne omogućuju identifikaciju, ali mogu, u kombinaciji s ostalim informacijama, omogućiti identifikaciju određenog pojedinca;

| Q. | budući da u skladu s člankom 2. stavkom 4. Zakona o zaštiti osobnih podataka „osobni podaci” znače osobne informacije koje među ostalim čine bazu podataka osobnih informacija; budući da se u članku 2. stavku 1. Zakona o zaštiti osobnih podataka navodi da su informacije u takvim bazama podataka sustavno raspoređene, što je slično konceptu sustava pohrane u skladu s člankom 2. stavkom 1. Opće uredbe o zaštiti podataka; budući da u skladu s člankom 4. stavkom 1. Opće uredbe o zaštiti podataka „osobni podaci” znače sve informacije u vezi s fizičkom osobom koja je identificirana ili se može identificirati; budući da je „fizička osoba koja se može identificirati” osoba koju se može identificirati izravno ili neizravno, osobito upotrebom identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji ili internetski identifikatori ili jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe; budući da bi se, kako bi se odredilo može li se utvrditi identitet fizičke osobe, u obzir trebala uzeti sva sredstva, poput primjerice selekcije, za koja se može očekivati da će ih voditelj obrade ili bilo koja druga osoba upotrijebiti u svrhu izravnog ili neizravnog utvrđivanja identiteta fizičke osobe; |
| --- | --- |

Q.

budući da u skladu s člankom 2. stavkom 4. Zakona o zaštiti osobnih podataka „osobni podaci” znače osobne informacije koje među ostalim čine bazu podataka osobnih informacija; budući da se u članku 2. stavku 1. Zakona o zaštiti osobnih podataka navodi da su informacije u takvim bazama podataka sustavno raspoređene, što je slično konceptu sustava pohrane u skladu s člankom 2. stavkom 1. Opće uredbe o zaštiti podataka; budući da u skladu s člankom 4. stavkom 1. Opće uredbe o zaštiti podataka „osobni podaci” znače sve informacije u vezi s fizičkom osobom koja je identificirana ili se može identificirati; budući da je „fizička osoba koja se može identificirati” osoba koju se može identificirati izravno ili neizravno, osobito upotrebom identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji ili internetski identifikatori ili jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe; budući da bi se, kako bi se odredilo može li se utvrditi identitet fizičke osobe, u obzir trebala uzeti sva sredstva, poput primjerice selekcije, za koja se može očekivati da će ih voditelj obrade ili bilo koja druga osoba upotrijebiti u svrhu izravnog ili neizravnog utvrđivanja identiteta fizičke osobe;

| R. | budući da u skladu s člankom 2. stavkom 7. Zakona o zaštiti osobnih podataka „pohranjeni osobni podaci” znače osobne podatke koje poslovni subjekt koji obrađuje osobne informacije ima pravo objaviti, ispraviti, dodati ili izbrisati njihov sadržaj, prestati koristiti, obrisati ili ih prestati prosljeđivati trećoj strani, i koji nisu osobni podaci za koje je vlada odredila da vjerojatno mogu naštetiti javnom ili drugom interesu ako se objavi njihovo postojanje ili odsutnost, niti podaci koji se odlukom vlade u roku od najviše jedne godine moraju izbrisati; budući da se Dodatnim pravilima usklađuje pojam „pohranjenih osobnih podataka” s pojmom „osobnih podataka” kako bi se osiguralo da se određena ograničenja prava pojedinca u vezi s pohranjenim osobnim podacima ne primjenjuju na podatke koji se prenose iz EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da u skladu s člankom 2. stavkom 7. Zakona o zaštiti osobnih podataka „pohranjeni osobni podaci” znače osobne podatke koje poslovni subjekt koji obrađuje osobne informacije ima pravo objaviti, ispraviti, dodati ili izbrisati njihov sadržaj, prestati koristiti, obrisati ili ih prestati prosljeđivati trećoj strani, i koji nisu osobni podaci za koje je vlada odredila da vjerojatno mogu naštetiti javnom ili drugom interesu ako se objavi njihovo postojanje ili odsutnost, niti podaci koji se odlukom vlade u roku od najviše jedne godine moraju izbrisati; budući da se Dodatnim pravilima usklađuje pojam „pohranjenih osobnih podataka” s pojmom „osobnih podataka” kako bi se osiguralo da se određena ograničenja prava pojedinca u vezi s pohranjenim osobnim podacima ne primjenjuju na podatke koji se prenose iz EU-a;

| S. | budući da je iz područja primjene japanskog zakonodavstva o zaštiti podataka, koje je predmet Nacrta provedbene odluke, isključeno nekoliko sektora prilikom obrade osobnih podataka u posebne svrhe; budući da se Nacrt provedbene odluke neće primjenjivati na prijenos osobnih podataka iz EU-a primatelju koji je obuhvaćen navedenim izuzećima predviđenima japanskim zakonodavstvom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

S.

budući da je iz područja primjene japanskog zakonodavstva o zaštiti podataka, koje je predmet Nacrta provedbene odluke, isključeno nekoliko sektora prilikom obrade osobnih podataka u posebne svrhe; budući da se Nacrt provedbene odluke neće primjenjivati na prijenos osobnih podataka iz EU-a primatelju koji je obuhvaćen navedenim izuzećima predviđenima japanskim zakonodavstvom o zaštiti podataka;

| T. | budući da se u vezi s daljnjim prijenosima osobnih podataka dobivenih EU-a iz Japana u treću zemlju Nacrtom provedbene odluke isključuje upotreba instrumenata za daljnji prijenos kojima se ne uspostavlja obvezujući odnos između izvoznika japanskih podataka i uvoznika podataka iz treće zemlje niti se jamči potrebna razina zaštite; budući da bi do toga došlo, primjerice, u slučaju sustava Prekograničnih pravila za zaštitu privatnosti organizacije Azijsko-pacifičke gospodarske suradnje (Cross Border Privacy Rules – CBPR APEC), čiji je sudionik i japansko gospodarstvo, jer u tom sustavu zaštita nije rezultat obvezujućeg sporazuma izvoznika i uvoznika u kontekstu njihova bilateralnog odnosa te je očito niže razine od one zajamčene Zakonom o zaštiti osobnih podataka zajedno s Dodatnim pravilima; |
| --- | --- |

T.

budući da se u vezi s daljnjim prijenosima osobnih podataka dobivenih EU-a iz Japana u treću zemlju Nacrtom provedbene odluke isključuje upotreba instrumenata za daljnji prijenos kojima se ne uspostavlja obvezujući odnos između izvoznika japanskih podataka i uvoznika podataka iz treće zemlje niti se jamči potrebna razina zaštite; budući da bi do toga došlo, primjerice, u slučaju sustava Prekograničnih pravila za zaštitu privatnosti organizacije Azijsko-pacifičke gospodarske suradnje (Cross Border Privacy Rules – CBPR APEC), čiji je sudionik i japansko gospodarstvo, jer u tom sustavu zaštita nije rezultat obvezujućeg sporazuma izvoznika i uvoznika u kontekstu njihova bilateralnog odnosa te je očito niže razine od one zajamčene Zakonom o zaštiti osobnih podataka zajedno s Dodatnim pravilima;

| U. | budući da Europski odbor za zaštitu podataka u mišljenju od 5. prosinca 2018. ocjenjuje, na temelju dokumenata koje je Komisija stavila na raspolaganje, pruža li japanski pravni okvir za zaštitu podataka dovoljna jamstva za odgovarajuću razinu zaštite podataka pojedinaca; budući da Europski odbor za zaštitu podataka pozdravlja napore Komisije i japanskog Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka prema konvergenciji japanskog i europskog pravnog okvira kako bi se olakšao prijenos osobnih podataka; budući da Europski odbor za zaštitu podataka navodi da su poboljšanja Dodatnih pravila radi uklanjanja nekih razlika među navedenim pravnim okvirima vrlo važna i dobro prihvaćena; budući da napominje da je niz problema još uvijek prisutan, na primjer zaštita osobnih podataka prenesenih iz EU-a u Japan tijekom njihova životnog ciklusa, te preporučuje da Komisija dostavi dodatne dokaze i objašnjenja o postavljenim pitanjima te da budno prati stvarnu provedbu pravila; |
| --- | --- |

U.

budući da Europski odbor za zaštitu podataka u mišljenju od 5. prosinca 2018. ocjenjuje, na temelju dokumenata koje je Komisija stavila na raspolaganje, pruža li japanski pravni okvir za zaštitu podataka dovoljna jamstva za odgovarajuću razinu zaštite podataka pojedinaca; budući da Europski odbor za zaštitu podataka pozdravlja napore Komisije i japanskog Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka prema konvergenciji japanskog i europskog pravnog okvira kako bi se olakšao prijenos osobnih podataka; budući da Europski odbor za zaštitu podataka navodi da su poboljšanja Dodatnih pravila radi uklanjanja nekih razlika među navedenim pravnim okvirima vrlo važna i dobro prihvaćena; budući da napominje da je niz problema još uvijek prisutan, na primjer zaštita osobnih podataka prenesenih iz EU-a u Japan tijekom njihova životnog ciklusa, te preporučuje da Komisija dostavi dodatne dokaze i objašnjenja o postavljenim pitanjima te da budno prati stvarnu provedbu pravila;

| V. | budući da je uz Nacrt provedbene odluke kao Prilog II. Provedbenoj odluci priložen i dopis ministra pravosuđa od 14. rujna 2018. koji se odnosi na dokument koji su Ministarstvo pravosuđa i nekoliko ministarstava i agencija sastavili o „prikupljanju i upotrebi osobnih informacija od strane japanskih tijela javne vlasti za provedbu kaznenog progona i u svrhe nacionalne sigurnosti”, a koji sadrži pregled mjerodavnog pravnog okvira i Komisiji pruža službene izjave, jamstva i obveze koje su potpisane na najvišoj ministarskoj razini i razini Agencije; |
| --- | --- |

V.

budući da je uz Nacrt provedbene odluke kao Prilog II. Provedbenoj odluci priložen i dopis ministra pravosuđa od 14. rujna 2018. koji se odnosi na dokument koji su Ministarstvo pravosuđa i nekoliko ministarstava i agencija sastavili o „prikupljanju i upotrebi osobnih informacija od strane japanskih tijela javne vlasti za provedbu kaznenog progona i u svrhe nacionalne sigurnosti”, a koji sadrži pregled mjerodavnog pravnog okvira i Komisiji pruža službene izjave, jamstva i obveze koje su potpisane na najvišoj ministarskoj razini i razini Agencije;

| 1. | prima na znanje detaljnu analizu koju je u svojem Nacrtu provedbene odluke o primjerenosti dala Komisija u vezi sa zaštitnim mjerama, uključujući mehanizme nadzora i pravne zaštite, koje se primjenjuju na obradu podataka od strane komercijalnih subjekata te na pristup podacima od strane japanskih tijela javne vlasti, osobito u području izvršavanja zakonodavstva i nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje činjenicu da Japan istodobno priprema priznavanje razine zaštite osobnih podataka koji se iz Japana prenose u EU u skladu s člankom 23. Zakona o zaštiti osobnih podataka, što bi dovelo do prvog zaključka o dvosmjernoj primjerenosti na globalnoj razini, a rezultat bi bio stvaranje najvećeg svjetskog područja slobodnog i sigurnog protoka podataka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja taj razvoj događaja kao izraz globalnog širenja visokih standarda zaštite podataka; međutim, ističe da to ni na koji način na smije voditi do pristupa koji se temelji na uzvraćanju istom mjerom u pogledu odluka EU-a o primjerenosti; podsjeća da za donošenje odluke o primjerenosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka Komisija mora objektivno ocijeniti pravnu i praktičnu situaciju u trećoj zemlji, teritoriju, sektoru ili međunarodnoj organizaciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se u presudi Suda Europske unije navodi da se izrazom „odgovarajuća razina zaštite” ne zahtijeva identična razina zaštite onoj koja se jamči u EU-u, nego da se ona mora shvatiti na način da je treća zemlja dužna osigurati, temeljem domaćeg zakonodavstva ili međunarodnih obveza, razinu zaštite temeljnih prava i sloboda koja je bitno ekvivalentna onoj zaštiti koja se jamči u Europskoj uniji na temelju Opće uredbe o zaštiti podataka tumačene u svjetlu Povelje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je pravo na privatnost i na zaštitu osobnih podataka zajamčeno na ustavnoj razini i u Japanu i u EU-u, no da potpuno usklađivanje pravila EU-a i Japana neće biti moguće s obzirom na razlike u ustavnom ustrojstvu i kulturi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje amandmane na Zakon o zaštiti osobnih podataka koji su stupili na snagu 30. svibnja 2017. te pozdravlja njegova znatna poboljšanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da su kategorije poslovnih aktivnosti i aktivnosti obrade koje su isključene iz materijalnog područja primjene Zakona o zaštiti osobnih podataka izrijekom isključene iz područja primjene zaključka o primjerenosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da nakon donošenja izmijenjenog Zakona o zaštiti osobnih podataka i Opće uredbe o zaštiti podataka 2016. godine japanski sustav za zaštitu podataka kao i sustav EU-a za zaštitu podataka imaju visoku razinu konvergencije kad je riječ o načelima, zaštitnim mjerama i pravima pojedinca te mehanizmima nadzora i provedbe; posebno ističe uspostavu neovisnog nadzornog tijela, Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka, u sklopu izmijenjenog Zakona o zaštiti osobnih podataka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | međutim, napominje da Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka smatra da unatoč visokoj razini konvergencije između dvaju sustava ipak postoje neke bitne razlike; napominje i da je Povjerenstvo za zaštitu osobnih podataka 15. lipnja 2018. donijelo Dodatna pravila kako bi se pružila viša razina zaštite osobnih podataka koji se prenose iz EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja niz važnih pojašnjenja u Dodatnim pravilima, uključujući usklađivanje „anonimiziranih osobnih informacija” iz Zakona o zaštiti osobnih podataka s definicijom „anonimnih informacija” iz Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da su dodatnom zaštitom iz Dodatnih pravila obuhvaćeni samo prijenosi na temelju odluka o primjerenosti; podsjeća da će se s obzirom na područje primjene odluke o primjerenosti neki podaci prenijeti u okviru tih drugih dostupnih mehanizama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznaje da je dodatna zaštita utvrđena u Dodatnim pravilima ograničena na osobne podatke koji se prenose iz Europe zbog čega će poslovni subjekti koji moraju istodobno obrađivati japanske i europske osobne podatke morati poštovati Dodatna pravila te osigurati, primjerice, tehnička („označivanje”) ili organizacijska sredstva (npr. „čuvanje u posebnoj bazi podataka”) kako bi se takvi osobni podaci mogli identificirati tijekom njihova „životnog ciklusa”; poziva Komisiju da prati situaciju kako bi spriječila potencijalne rupe u zakonu kojima bi subjekti mogli zaobići obveze utvrđene u Dodatnim pravilima prijenosom podataka preko trećih zemalja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da su iz definicije „osobnih podataka” u Zakonu o zaštiti osobnih podataka isključeni podaci koje odlukom propisuje vlada jer postoji mala vjerojatnost da bi mogli naštetiti pravima i interesima pojedinca s obzirom na njihovu metodu korištenja; apelira na Komisiju da ocijeni je li pristup koji se temelji na mogućoj šteti u skladu s pristupom EU-a u okviru kojeg su sve obrade osobnih podataka obuhvaćene područjem primjene zakonodavstva o zaštiti podataka; pritom napominje da bi se taj pristup ipak primjenjivao u vrlo malom broju slučajeva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nadalje, napominje da je u Zakonu o zaštiti osobnih podataka definicija „osobnih informacija” ograničena na informacije na temelju kojih se određeni pojedinac može identificirati; napominje i da ta definicija ne obuhvaća pojašnjenja predviđena Općom uredbom o zaštiti podataka da bi se osobnim informacijama trebali smatrati i osobni podaci kad se mogu koristiti samo za to da se osoba „izdvoji”, kako je jasno utvrdio Sud Europske unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zabrinut je zbog toga što uža definicija „osobnih podataka” (koja se zasniva na definiciji „osobnih informacija”) u Zakonu o zaštiti osobnih podataka možda neće zadovoljiti kriterij „bitno ekvivalentne” zaštite onoj iz Opće uredbe o zaštiti podataka i iz sudske prakse Suda Europske unije; stoga dovodi u pitanje izjavu iz Nacrta provedbene odluke da će podaci EU-a u okviru Zakona o zaštiti osobnih podataka uvijek biti u kategoriji „osobnih podataka”; poziva Komisiju da pomno prati praktične posljedice različitih koncepata tijekom provedbe odluke o primjerenosti i njezina redovitog preispitivanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da pruži dodatna pojašnjenja te da, prema potrebi, od japanskih vlasti zatraži daljnja obvezujuća dodatna pravila kako bi se osiguralo da su svi osobni podaci zaštićeni u smislu Opće uredbe o zaštiti podataka kad se prenose u Japan; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sa zabrinutošću primjećuje da u pogledu automatiziranog donošenja odluka i izrade profila, za razliku od prava EU-a, ni Zakon o zaštiti osobnih podataka ni smjernice Povjerenstva za zaštitu osobnih podataka ne sadrže pravne odredbe i da se to pitanje obrađuje samo u nekim sektorskim pravilima bez pružanja sveobuhvatnog općeg pravnog okvira sa snažnom sveobuhvatnom zaštitom od automatiziranog donošenja odluka i izrade profila; poziva Komisiju da pokaže na koji je način to pitanje riješeno u japanskom okviru za zaštitu podatka da bi se osigurala ekvivalentna razina zaštite; smatra da je to posebno važno s obzirom na nedavne slučajeve izrade profila u sklopu slučajeva Facebook / Cambridge Analytica; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da u svjetlu Referentnog dokumenta o primjerenosti Europskog odbora za zaštitu podataka treba tražiti dodatna detaljna pojašnjenja u pogledu izravnog marketinga s obzirom na to da u Zakonu o zaštiti osobnih podataka nema konkretnih odredbi, a kako bi se pokazala ekvivalentna razina zaštite osobnih podataka u Japanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prima na znanje mišljenje Europskog odbora za zaštitu podataka, u kojem se navodi nekoliko pitanja koja izazivaju zabrinutost, primjerice zaštita osobnih podataka prenesenih iz EU-a u Japan tijekom njihova životnog ciklusa; poziva Komisiju da u provedbenoj odluci da odgovarajući odgovor i pruži dodatne dokaze i objašnjenja kojima se pokazuje postojanje odgovarajućih zaštitnih mehanizama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da pojasni, kad je riječ o daljnjim prijenosima, rješenje predviđeno Dodatnim pravilima, koje se sastoji od toga da se traži prethodna suglasnost ispitanika iz EU-a za odobrenje daljnjeg prijenosa trećoj strani u stranoj zemlji, ne postoje određeni bitni elementi koji bi ispitanicima omogućili da daju svoju suglasnost jer nije izričito definirano što je obuhvaćeno izrazom „informacije o okolnostima u vezi s prijenosom za [ispitanika] kako bi donio odluku o pristanku”, u skladu s člankom 13. Opće uredbe o zaštiti podataka, kao što je treća zemlja koja je odredište daljnjeg prijenosa; poziva Komisiju da, osim toga, pojasni posljedice za ispitanika u slučaju odbijanja davanja suglasnosti za daljnji prijenos svojih osobnih podataka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali što, kad je riječ o učinkovitoj provedbi Zakona o zaštiti osobnih podataka, razina mogućih novčanih kazni koje bi izrekla kaznena tijela nije dovoljna da se zajamči stvarno pridržavanje Zakona jer se ne čini razmjernom, djelotvornom ili odvraćajućom u odnosu na težinu povrede; međutim, napominje da su u Zakonu o zaštiti osobnih podataka propisane i kaznene sankcije, uključujući zatvorsku kaznu; poziva Komisiju da pruži informacije o stvarnoj primjeni administrativnih kazni i kaznenih sankcija u prošlosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da, iako Povjerenstvo za zaštitu osobnih podatka nema nadzor nad aktivnostima sektora kaznenog progona u vezi s obradom podataka, postoje drugi mehanizmi nadzora, uključujući nadzor koji provodi neovisno Povjerenstvo za javnu sigurnost pojedine prefekture; napominje da Odbor za pregled otkrivanja i zaštite osobnih podataka također ima određenu nadležnost u tom području, koja se među ostalim odnosi na pregled zahtjeva za pristup i objavljivanje mišljenja, no ističe da te ovlasti nisu pravno obvezujuće; pozdravlja činjenicu da su se EU i Japan dogovorili da će uspostaviti poseban mehanizam pravne zaštite koji će se primjenjivati na obradu osobnih podataka u sektorima kaznenog progona i nacionalne sigurnosti, a kojim će upravljati Povjerenstvo za zaštitu osobnih podatka te ga nadzirati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da u skladu s japanskim Zakonom o zaštiti osobnih podataka koje posjeduju administrativna tijela (APPIHAO), poslovni subjekti mogu predati podatke tijelima kaznenog progona na „dobrovoljnoj osnovi”; ističe da to nije predviđeno ni u Općoj uredbi o zaštiti podataka ni u Direktivi o policiji te poziva Komisiju da ocijeni je li to u skladu sa standardom „bitno ekvivalentne” zaštite iz Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | svjestan je medijskih izvješća o japanskoj Upravi za prikupljanje informacija elektroničkim izviđanjem (DFS) u kojoj je zaposleno 1 700 osoba i koja raspolaže s najmanje šest objekata za nadzor u kojima se neprekidno nadziru telefonski pozivi, elektronička pošta i ostala komunikacija (6); zabrinut je zbog toga što taj element neselektivnog masovnog nadzora nije ni spomenut u Nacrtu provedbene odluke; poziva Komisiju da pruži više informacija o japanskom masovnom nadzoru; ozbiljno je zabrinut da taj masovni nadzor neće zadovoljiti kriterije koje je utvrdio Sud Europske unije u presudi u predmetu Schrems (predmet C-362/14); |
| --- | --- |

24.

| 25. | žali zbog toga što dokument „Prikupljanje i upotreba osobnih informacija od strane japanskih tijela javne vlasti za potrebe kaznenog progona i u svrhe nacionalne sigurnosti” koji je dio Priloga II. Nacrtu provedbene odluke nema isti pravno obvezujući učinak kao i Dodatna pravila; |
| --- | --- |

25.

Zaključci

| 26. | poziva Komisiju da pruži dodatne dokaze i objašnjenja u vezi s navedenim pitanjima, uključujući i ona koja je Europski odbor za zaštitu podataka istaknuo u svom mišljenju od 5. prosinca 2018., kako bi se pokazalo da japanski pravni okvir za zaštitu podataka jamči odgovarajuću razinu zaštite koja je bitno ekvivalentna razini zaštite iz europskog pravnog okvira za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da se tom odlukom o primjerenosti može, osim toga, poslati snažan signal zemljama u cijelom svijetu da konvergencija s visokim standardima EU-a za zaštitu podataka nudi vrlo opipljive rezultate; s tim u vezi naglašava važnost odluke o primjerenosti kao presedana za buduća partnerstva s drugim zemljama koje su usvojile moderne zakone o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove da nastavi pratiti kretanja u ovom području, među ostalim u vezi s predmetima koji su pokrenuti pred Sudom Europske unije, te da prati daljnje mjere poduzete u vezi s preporukama iz ove Rezolucije; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Europskom odboru za zaštitu podataka, europskom nadzorniku za zaštitu podataka, odboru osnovanom u skladu s člankom 93. stavkom 1. Opće uredbe o zaštiti podataka, Vijeću Europe i vladi Japana. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; Europski odbor za zaštitu podataka odobrio ga je na svojoj prvoj plenarnoj sjednici.

(6)  Ryan Gallagher, „The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency”, The Intercept, 19. svibnja 2018., https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Sukob interesa i zaštita proračuna EU-a u Češkoj Republici

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji (1) za godine 2014., 2015. i 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji (1) za godine 2014., 2015. i 2016.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (2) (nova Financijska uredba), a posebno njezin članak 61. o sukobima interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (2) (nova Financijska uredba), a posebno njezin članak 61. o sukobima interesa,

| — | uzimajući u obzir pitanja koja je Komisiji poslala češka Piratska stranka 2. kolovoza 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja koja je Komisiji poslala češka Piratska stranka 2. kolovoza 2018.,

| — | uzimajući u obzir službenu pritužbu koju je 19. rujna 2018. Komisiji podnio češki ogranak organizacije Transparency International, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službenu pritužbu koju je 19. rujna 2018. Komisiji podnio češki ogranak organizacije Transparency International,

| — | uzimajući u obzir mišljenje pravne službe Komisije od 19. studenoga 2018. naslovljeno „Utjecaj članka 61. nove Financijske uredbe (sukob interesa) na plaćanja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje pravne službe Komisije od 19. studenoga 2018. naslovljeno „Utjecaj članka 61. nove Financijske uredbe (sukob interesa) na plaćanja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova”,

| — | uzimajući u obzir izlaganje Glavne uprave Komisije za proračun održano 20. studenoga 2018. na sjednici Odbora Parlamenta za proračunski nadzor pod nazivom „Pravila o sukobu interesa u Financijskoj uredbi iz 2018.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izlaganje Glavne uprave Komisije za proračun održano 20. studenoga 2018. na sjednici Odbora Parlamenta za proračunski nadzor pod nazivom „Pravila o sukobu interesa u Financijskoj uredbi iz 2018.”,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se odredba o sukobu interesa iz Financijske uredbe iz 2012. nije izričito primjenjivala na zajedničko upravljanje, već su države članice bile obvezne osigurati efektivnu unutarnju kontrolu, uključujući izbjegavanje sukoba interesa; |
| --- | --- |

A.

budući da se odredba o sukobu interesa iz Financijske uredbe iz 2012. nije izričito primjenjivala na zajedničko upravljanje, već su države članice bile obvezne osigurati efektivnu unutarnju kontrolu, uključujući izbjegavanje sukoba interesa;

| B. | budući da se pravilima o javnoj nabavi države članice obvezuju na izbjegavanje sukoba interesa (članak 24. Direktive 2014/24/EU (3)), uključujući izravne ili neizravne osobne interese, a pravila već postoje za situacije koje se smatraju sukobom interesa ili posebnim obvezama u okviru zajedničkog upravljanja (npr. Uredba (EU) br. 1303/2013 (4)); |
| --- | --- |

B.

budući da se pravilima o javnoj nabavi države članice obvezuju na izbjegavanje sukoba interesa (članak 24. Direktive 2014/24/EU (3)), uključujući izravne ili neizravne osobne interese, a pravila već postoje za situacije koje se smatraju sukobom interesa ili posebnim obvezama u okviru zajedničkog upravljanja (npr. Uredba (EU) br. 1303/2013 (4));

| C. | budući da je Vijeće usvojilo svoje stajalište o novoj Financijskoj uredbi 16. srpnja 2018., a završni je akt potpisan 18. srpnja 2018.; budući da je članak 61. Financijske uredbe, kojim se zabranjuju sukobi interesa, stupio na snagu 2. kolovoza 2018.; |
| --- | --- |

C.

budući da je Vijeće usvojilo svoje stajalište o novoj Financijskoj uredbi 16. srpnja 2018., a završni je akt potpisan 18. srpnja 2018.; budući da je članak 61. Financijske uredbe, kojim se zabranjuju sukobi interesa, stupio na snagu 2. kolovoza 2018.;

| D. | budući da se člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe (u vezi s člankom 61. stavkom 3.) utvrđuje:






  i. | negativna obveza financijskih izvršitelja da spriječe situacije sukoba interesa u odnosu na proračun EU-a; |
| --- | --- | --- |

D.

budući da se člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe (u vezi s člankom 61. stavkom 3.) utvrđuje:

i.

negativna obveza financijskih izvršitelja da spriječe situacije sukoba interesa u odnosu na proračun EU-a;

| ii. | pozitivna obveza financijskih izvršitelja da poduzmu odgovarajuće mjere kojima će spriječiti da iz funkcija u njihovoj odgovornosti proisteknu sukobi interesa i rješavati situacije koje se objektivno mogu smatrati sukobom interesa; |
| --- | --- |

ii.

pozitivna obveza financijskih izvršitelja da poduzmu odgovarajuće mjere kojima će spriječiti da iz funkcija u njihovoj odgovornosti proisteknu sukobi interesa i rješavati situacije koje se objektivno mogu smatrati sukobom interesa;

| E. | budući da, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije (5)„sukob interesa predstavlja, objektivno i sam po sebi, ozbiljnu nepravilnost, a da pri tome nema potrebe da ga se definira tako što će se uzeti u obzir namjere zainteresiranih stranaka i to jesu li one postupale u dobroj ili lošoj vjeri”; budući da je Komisija obvezna obustaviti plaćanja u slučajevima u kojima postoje ozbiljne manjkavosti u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i kada na vidjelo izađu ozbiljne nepravilnosti u vezi sa sukobom interesa koje dotad nisu bile otkrivene niti se o njima izvijestilo; |
| --- | --- |

E.

budući da, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije (5)„sukob interesa predstavlja, objektivno i sam po sebi, ozbiljnu nepravilnost, a da pri tome nema potrebe da ga se definira tako što će se uzeti u obzir namjere zainteresiranih stranaka i to jesu li one postupale u dobroj ili lošoj vjeri”; budući da je Komisija obvezna obustaviti plaćanja u slučajevima u kojima postoje ozbiljne manjkavosti u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i kada na vidjelo izađu ozbiljne nepravilnosti u vezi sa sukobom interesa koje dotad nisu bile otkrivene niti se o njima izvijestilo;

| F. | budući da je 19. rujna 2018. češki ogranak organizacije Transparency International podnio službenu pritužbu Komisiji ustvrdivši da je češki premijer Andrej Babiš ustrajno kršio zakon EU-a i češki zakon o sukobima interesa; |
| --- | --- |

F.

budući da je 19. rujna 2018. češki ogranak organizacije Transparency International podnio službenu pritužbu Komisiji ustvrdivši da je češki premijer Andrej Babiš ustrajno kršio zakon EU-a i češki zakon o sukobima interesa;

| G. | budući da se otkrilo da je g. Babiš stvarni vlasnik tvrtke Agrofert, koja kontrolira grupaciju Agrofert, uključujući, među ostalim, određeni broj važnih čeških medija, s pomoću uzajamnih fondova AB I i AB II čiji je on osnivač i istovremeno jedini korisnik; |
| --- | --- |

G.

budući da se otkrilo da je g. Babiš stvarni vlasnik tvrtke Agrofert, koja kontrolira grupaciju Agrofert, uključujući, među ostalim, određeni broj važnih čeških medija, s pomoću uzajamnih fondova AB I i AB II čiji je on osnivač i istovremeno jedini korisnik;

| H. | budući da je g. Babiš također predsjednik Vijeća Češke za europske strukturne i investicijske fondove; |
| --- | --- |

H.

budući da je g. Babiš također predsjednik Vijeća Češke za europske strukturne i investicijske fondove;

| I. | budući da poduzeća koja pripadaju grupaciji Agrofert sudjeluju u projektima koji se subvencioniraju iz programa za ruralni razvoj Češke Republike, koji se pak financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj; |
| --- | --- |

I.

budući da poduzeća koja pripadaju grupaciji Agrofert sudjeluju u projektima koji se subvencioniraju iz programa za ruralni razvoj Češke Republike, koji se pak financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj;

| J. | budući da su tvrtke koje pripadaju grupaciji Agrofert primile znatne iznose iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014. – 2020., u rasponu od 42 milijuna EUR 2013. do 82 milijuna EUR 2017.; |
| --- | --- |

J.

budući da su tvrtke koje pripadaju grupaciji Agrofert primile znatne iznose iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014. – 2020., u rasponu od 42 milijuna EUR 2013. do 82 milijuna EUR 2017.;

| K. | budući da se u mišljenju pravne službe Komisije navodi da je prema izjavi o prihodima čeških javnih dužnosnika g. Babiš od grupacije Agrofert preko svojih uzajamnih fondova dobio prihod od 3,5 milijuna EUR tijekom prvih šest mjeseci 2018.; |
| --- | --- |

K.

budući da se u mišljenju pravne službe Komisije navodi da je prema izjavi o prihodima čeških javnih dužnosnika g. Babiš od grupacije Agrofert preko svojih uzajamnih fondova dobio prihod od 3,5 milijuna EUR tijekom prvih šest mjeseci 2018.;

| L. | budući da je Parlament u više navrata u svojim rezolucijama o razrješnicama pozvao Komisiju na ubrzanje postupka izdavanja potvrde o sukladnosti s ciljem dobivanja informacija o riziku od sukoba interesa u pogledu Državnog poljoprivrednog intervencijskog fonda u Češkoj Republici; budući da je Parlament naglasio da bi nepoduzimanje potrebnih mjera za sprečavanje sukoba interesa moglo rezultirati u obvezi češkog nadležnog tijela da povuče akreditaciju agencije za plaćanja te dovesti do primjene financijske korekcije od strane Komisije; |
| --- | --- |

L.

budući da je Parlament u više navrata u svojim rezolucijama o razrješnicama pozvao Komisiju na ubrzanje postupka izdavanja potvrde o sukladnosti s ciljem dobivanja informacija o riziku od sukoba interesa u pogledu Državnog poljoprivrednog intervencijskog fonda u Češkoj Republici; budući da je Parlament naglasio da bi nepoduzimanje potrebnih mjera za sprečavanje sukoba interesa moglo rezultirati u obvezi češkog nadležnog tijela da povuče akreditaciju agencije za plaćanja te dovesti do primjene financijske korekcije od strane Komisije;

| M. | budući da je u rujnu 2018. Odbor Parlamenta za proračunski nadzor odlučio rješavati to pitanje u sklopu svojeg godišnjeg postupka davanja razrješnice, i to u okviru saslušanja s najrelevantnijim povjerenicima; |
| --- | --- |

M.

budući da je u rujnu 2018. Odbor Parlamenta za proračunski nadzor odlučio rješavati to pitanje u sklopu svojeg godišnjeg postupka davanja razrješnice, i to u okviru saslušanja s najrelevantnijim povjerenicima;

| N. | budući da zastupnici u Europskom parlamentu na tim saslušanjima nisu dobili jasne i dostatne odgovore o stanju u vezi s mogućim sukobom interesa češkog premijera; |
| --- | --- |

N.

budući da zastupnici u Europskom parlamentu na tim saslušanjima nisu dobili jasne i dostatne odgovore o stanju u vezi s mogućim sukobom interesa češkog premijera;

| O. | budući da su 1. prosinca 2018. europski mediji poput dnevnika The Guardian, Le Monde, De Standaard i Süddeutsche Zeitung objavili informacije o pravnom mišljenju koje je izdala Pravna službe Komisije potvrdivši postojanje sukoba interesa g. Babiša; |
| --- | --- |

O.

budući da su 1. prosinca 2018. europski mediji poput dnevnika The Guardian, Le Monde, De Standaard i Süddeutsche Zeitung objavili informacije o pravnom mišljenju koje je izdala Pravna službe Komisije potvrdivši postojanje sukoba interesa g. Babiša;

| 1. | duboko je zabrinut zbog toga što se Češka Republika u pogledu sukoba interesa svojeg premijera i njegove veze s grupacijom Agrofert ne pridržava članka 61. stavka 1. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava žaljenje zbog svakog sukoba interesa koji bi mogao ugroziti izvršenje proračuna EU-a i ugroziti povjerenje građana EU-a u ispravno upravljanje novcem poreznih obveznika u EU-u; poziva Komisiju da se u pogledu sukoba interesa bilo kojeg političara EU-a pobrine za primjenu politike nulte tolerancije i nekorištenje dvostrukih standarda te da ne traži nikakve izlike za kašnjenje kada štiti financijske interese Unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na svoju rezoluciju od 27. travnja 2017. o razrješnici za financijsku godinu 2015. (6), u kojoj „napominje da je Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) pokrenuo administrativne istrage [...] u vezi s projektom u Češkoj Republici poznatim kao „Stork Nest” na osnovi navodnih nepravilnosti” te „poziva Komisiju da nakon dovršetka istraga smjesta o tome obavijesti nadležni odbor”; podsjeća na svoju rezoluciju od 18. travnja 2018. o razrješnici za financijsku godinu 2016. (7), u kojoj „pozdravlja činjenicu da je OLAF završio administrativnu istragu o češkom projektu „rodino gnijezdo” i „izražava žaljenje što je OLAF ustanovio ozbiljne nepravilnosti”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje odgovor koji je 29. studenoga 2018. dao povjerenik Oettinger u okviru postupka davanja razrješnice za 2017. na pisano pitanje 51., u kojem je obavijestio Parlament da su češke vlasti, u skladu s OLAF-ovom preporukom o slučaju „Stork Nest”, donesenom u prosincu 2017., povukle projekt koji je istraživao OLAF iz posljednjeg zahtjeva Regionalnog operativnog programa za središnju Češku i da u tu operaciju nisu uplaćena nikakva sredstva EU-a; napominje, osim toga, da je OLAF nacionalnim pravosudnim tijelima preporučio da pokrenu kaznenu istragu o pitanjima koja se ne otkriju istragom OLAF-a te da su sada ona nadležna za ovaj slučaj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su, s obzirom na izravnu primjenjivost članka 61. stavka 1. Financijske uredbe o sukobu interesa, sve osobe koje sudjeluju u izvršenju proračuna EU-a, uključujući šefove vlade, odgovorne za ispunjavanje obveze sprečavanja sukoba interesa te za rješavanje situacija koje se objektivno mogu smatrati sukobima interesa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog činjenice da je Komisija tijekom dugog razdoblja i dalje bila pasivna unatoč snažnim naznakama od 2014. da je g. Babiš u sukobu interesa u njegovoj ulozi ministra financija, a kasnije kao premijer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na obvezu nacionalnih tijela da osiguraju primjenu zakonodavstva Unije o sukobima interesa u svim slučajevima i na sve građane; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da uspostavi kontrolni mehanizam za rješavanje sukoba interesa u državama članicama te da aktivno izbjegavanje sukoba interesa postavi kao jedan od svojih prioriteta; poziva Komisiju da intervenira odlučno, pogotovo kada nacionalna tijela propuste spriječiti sukobe interesa svojih najviših predstavnika; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da bez odgađanja poduzme daljnje mjere u vezi s tim pitanjem na temelju mišljenja koje je njezina pravna služba izdala slijedom pritužbe češkog ogranka organizacije Transparency International, te da provede potrebne korektivne mjere i postupke za izmjenu bilo kakvog nezakonitog stanja, uključujući mjeru obustave svih sredstava EU-a za grupaciju Agrofert dok se sukob interesa u potpunosti ne istraži i ne riješi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva sve nacionalne vlasti i vladine dužnosnike da na proaktivan način primijene novu Financijsku uredbu, naročito njezin članak 61. o sukobima interesa, kako bi spriječili situacije koje škode ugledu Unije, ugledu njezinih država članica, demokraciji i financijskim interesima EU-a te da vlastitim primjerom pokažu da rade za javno dobro, a ne vlastiti probitak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva nacionalne parlamente država članica da se pobrinu za to da ni jedan nacionalni zakon o sprječavanju sukoba interesa ne bude protivan slovu i duhu nove Financijske uredbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prima na znanje mišljenje koje je sastavila pravna služba Komisije o mogućem sukobu interesa aktualnog češkog premijera g. Babiša tijekom njegova obnašanja funkcije ministra financija 2014.; zahtijeva od Komisije da u potpunosti istraži zakonitost svih subvencija EU-a isplaćenih grupaciji Agrofert od razdoblja kada se g. Babiš pridružio češkoj vladi, uzimajući u obzir prethodnu Financijsku uredbu koja se primjenjivala prije 2. kolovoza 2018. i njezin dio o sukobima interesa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije da objavi sve njoj dostupne dokumente povezane s mogućim sukobom interesa češkog premijera i ministra poljoprivrede te da objasni koje korake namjerava poduzeti kako bi popravila trenutačnu situaciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apelira na Komisiju da osigura povrat svih sredstava koja su isplaćena nezakonito ili nepravilno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | inzistira na potpunoj transparentnosti svih veza koje bi g. Babiš mogao imati s grupacijom Agrofert, kao i na tome da se one ni na koji način ne smiju miješati s njegovom ulogom premijera Češke Republike; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Vijeće da poduzme sve potrebne i odgovarajuće mjere za sprečavanje sukoba interesa u kontekstu pregovora o budućem proračunu EU-a i sljedećem višegodišnjem financijskom okviru u skladu s člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladi i parlamentu Češke Republike. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  SL L 246, 14.9.2016., str. 1., SL L 252, 29.9.2017., str. 1. i SL L 248, 3.10.2018., str. 1.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(5)  Ismeri Europa Srl protiv Revizorskog suda, presuda od 15.6.1999., predmet T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  SL L 252, 29.9.2017., str. 28.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Djelovanje Europskog ombudsmana tijekom 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine,

| — | uzimajući u obzir članke 9., 11., 15., 24. i 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 11., 15., 24. i 228. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članke 11., 35., 37., 41., 42. i 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 11., 35., 37., 41., 42. i 43. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 Ugovorima o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 Ugovorima o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 Ugovorima o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 Ugovorima o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD),

| — | uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Europskog parlamenta 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (1),

| — | uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja, koji je Parlament usvojio 6. rujna 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski kodeks dobrog administrativnog postupanja, koji je Parlament usvojio 6. rujna 2001.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o suradnji zaključen 15. ožujka 2006. između Parlamenta i Europskog ombudsmana, koji je stupio na snagu 1. travnja 2006.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o djelovanju Europskog ombudsmana,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članak 220. stavak 1. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članak 220. stavak 1. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0411/2018),

| A. | budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 22. svibnja 2018. i da ga je ombudsmanica gđa Emily O'Reilly predstavila Odboru za predstavke 16. svibnja 2018. u Bruxellesu; |
| --- | --- |

A.

budući da je godišnje izvješće o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2017. godine službeno predano predsjedniku Europskog parlamenta 22. svibnja 2018. i da ga je ombudsmanica gđa Emily O'Reilly predstavila Odboru za predstavke 16. svibnja 2018. u Bruxellesu;

| B. | budući da je člancima 24. i 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti; |
| --- | --- |

B.

budući da je člancima 24. i 228. UFEU-a Europski ombudsman ovlašten primati pritužbe u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti;

| C. | budući da je člankom 10. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” i da se „odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima”; |
| --- | --- |

C.

budući da je člankom 10. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije” i da se „odluke donose na što otvoreniji način i na razini što je moguće bližoj građanima”;

| D. | budući da se u članku 15. UFEU-a navodi da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 15. UFEU-a navodi da „institucije, tijela, uredi i agencije Unije, radi promicanja dobrog upravljanja i osiguranja sudjelovanja civilnog društva, pri svome radu koliko je god to moguće poštuju načelo otvorenosti djelovanja” i da „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo pristupa dokumentima institucija, tijela, ureda i agencija Unije”;

| E. | budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima, koji se odnosi na pravo na dobru upravu, među ostalim propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”; |
| --- | --- |

E.

budući da se člankom 41. Povelje o temeljnim pravima, koji se odnosi na pravo na dobru upravu, među ostalim propisuje da „svatko ima pravo da institucije, tijela, uredi i agencije Unije njegove predmete obrađuju nepristrano, pravično i u razumnom roku”;

| F. | budući da u članku 43. Povelje piše da: „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti”; |
| --- | --- |

F.

budući da u članku 43. Povelje piše da: „svaki građanin Unije i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili sjedištem u nekoj državi članici ima pravo obratiti se Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u djelovanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije u izvršavanju njegovih pravosudnih ovlasti”;

| G. | budući da se člankom 298. stavkom 1. UFEU-a utvrđuje da „u obavljanju svojih zadaća institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije”; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 298. stavkom 1. UFEU-a utvrđuje da „u obavljanju svojih zadaća institucije, tijela, uredi i agencije Unije imaju potporu otvorene, učinkovite i neovisne europske administracije”;

| H. | budući da 2017. godine Europski ombudsman otvorio 447 istraga, od kojih su se 433 temeljile na pritužbama, a 14 istraga bilo je na vlastitu inicijativu, te je zatvorio 363 istrage (348 na temelju pritužbi i 15 istraga na vlastitu inicijativu); budući da se većina istraga odnosila na Komisiju (256 istraga ili 57,3 %), nakon koje slijede agencije EU-a (35 istraga ili 7,8 %), Europski ured za odabir osoblja (EPSO) (34 istrage ili 7,6 %), Parlament (22 istrage ili 4,9 %), Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) (17 istraga ili 3,8 %), Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (16 istraga ili 3,6 %) i druge institucije (67 istraga ili 15 %); |
| --- | --- |

H.

budući da 2017. godine Europski ombudsman otvorio 447 istraga, od kojih su se 433 temeljile na pritužbama, a 14 istraga bilo je na vlastitu inicijativu, te je zatvorio 363 istrage (348 na temelju pritužbi i 15 istraga na vlastitu inicijativu); budući da se većina istraga odnosila na Komisiju (256 istraga ili 57,3 %), nakon koje slijede agencije EU-a (35 istraga ili 7,8 %), Europski ured za odabir osoblja (EPSO) (34 istrage ili 7,6 %), Parlament (22 istrage ili 4,9 %), Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) (17 istraga ili 3,8 %), Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (16 istraga ili 3,6 %) i druge institucije (67 istraga ili 15 %);

| I. | budući da su tri najvažnija pitanja u istragama koje je Europski ombudsman zatvorio 2017. bila: transparentnost, odgovornost i javni pristup informacijama i dokumentima (20,6 %); kultura usluga (16,8 %) i poštovanje postupovnih prava (16,5 %); budući da su ostala pitanja obuhvaćala etička pitanja, sudjelovanje javnosti u donošenju odluka EU-a, pravilnu uporabu diskrecijskog prava, među ostalim u postupcima zbog povrede, dobro financijsko upravljanje natječajnim postupcima, bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a, zapošljavanje i dobro upravljanje pitanjima u vezi s osobljem EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da su tri najvažnija pitanja u istragama koje je Europski ombudsman zatvorio 2017. bila: transparentnost, odgovornost i javni pristup informacijama i dokumentima (20,6 %); kultura usluga (16,8 %) i poštovanje postupovnih prava (16,5 %); budući da su ostala pitanja obuhvaćala etička pitanja, sudjelovanje javnosti u donošenju odluka EU-a, pravilnu uporabu diskrecijskog prava, među ostalim u postupcima zbog povrede, dobro financijsko upravljanje natječajnim postupcima, bespovratnim sredstvima i ugovorima EU-a, zapošljavanje i dobro upravljanje pitanjima u vezi s osobljem EU-a;

| J. | budući da je u okviru svog strateškog rada tijekom 2017. Ured ombudsmana zatvorio četiri strateške istrage i otvorio četiri nove o transparentnosti Vijeća; o pitanju „rotirajućih vrata”, koje se odnosi na bivše povjerenike Europske komisije; o dostupnosti internetskih stranica Komisije osobama s invaliditetom i o aktivnostima prije podnošenja zahtjeva povezanih s procjenom lijeka koju radi Europska agencija za lijekove (EMA); budući da je 2017. Europski ombudsman otvorio osam strateških inicijativa, među ostalim, o transparentnosti lobiranja Europskog vijeća, poboljšanju europske građanske inicijative i pravilima rotirajućih vrata u različitim institucijama i tijelima EU-a te zatvorio šest strateških inicijativa; |
| --- | --- |

J.

budući da je u okviru svog strateškog rada tijekom 2017. Ured ombudsmana zatvorio četiri strateške istrage i otvorio četiri nove o transparentnosti Vijeća; o pitanju „rotirajućih vrata”, koje se odnosi na bivše povjerenike Europske komisije; o dostupnosti internetskih stranica Komisije osobama s invaliditetom i o aktivnostima prije podnošenja zahtjeva povezanih s procjenom lijeka koju radi Europska agencija za lijekove (EMA); budući da je 2017. Europski ombudsman otvorio osam strateških inicijativa, među ostalim, o transparentnosti lobiranja Europskog vijeća, poboljšanju europske građanske inicijative i pravilima rotirajućih vrata u različitim institucijama i tijelima EU-a te zatvorio šest strateških inicijativa;

| K. | budući da se EU i dalje suočava s najgorom gospodarskom, društvenom i političkom krizom od svog osnivanja; budući da se neučinkovitim pristupom koji su primjenjivale institucije EU-a za rješavanje pitanja netransparentnosti u postupku donošenja odluka EU-a i u sklopu aktivnosti lobiranja, uz druga značajna etička pitanja unutar institucija, doprinosi daljnjem narušavanju predodžbe o EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da se EU i dalje suočava s najgorom gospodarskom, društvenom i političkom krizom od svog osnivanja; budući da se neučinkovitim pristupom koji su primjenjivale institucije EU-a za rješavanje pitanja netransparentnosti u postupku donošenja odluka EU-a i u sklopu aktivnosti lobiranja, uz druga značajna etička pitanja unutar institucija, doprinosi daljnjem narušavanju predodžbe o EU-u;

| L. | budući da se 2017. najveći udio istraga Europskog ombudsmana odnosio na odbijanje pristupa dokumentima EU-a i s tim povezana pitanja transparentnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da se 2017. najveći udio istraga Europskog ombudsmana odnosio na odbijanje pristupa dokumentima EU-a i s tim povezana pitanja transparentnosti;

| M. | budući da je s obzirom na aktualnost zahtjeva za pristup dokumentima Europski ombudsman pokrenuo probnu fazu za ubrzani postupak; |
| --- | --- |

M.

budući da je s obzirom na aktualnost zahtjeva za pristup dokumentima Europski ombudsman pokrenuo probnu fazu za ubrzani postupak;

| N. | budući da Europski ombudsman ima ključnu ulogu u jamčenju potpune odgovornosti institucija EU-a te maksimalne transparentnosti i nepristranosti administracije i postupaka donošenja odluka u EU-u radi uspješne zaštite prava građana, čime se povećava njihovo povjerenje, angažman i sudjelovanje u demokratskom životu Unije; |
| --- | --- |

N.

budući da Europski ombudsman ima ključnu ulogu u jamčenju potpune odgovornosti institucija EU-a te maksimalne transparentnosti i nepristranosti administracije i postupaka donošenja odluka u EU-u radi uspješne zaštite prava građana, čime se povećava njihovo povjerenje, angažman i sudjelovanje u demokratskom životu Unije;

| O. | budući da je Sud Europske unije utvrdio da su načela javnosti i transparentnosti svojstvena zakonodavnom postupku EU-a te da se učinkovitošću i integritetom zakonodavnog postupka ne smiju narušiti načela javnosti i transparentnosti na kojima se taj postupak temelji; budući da je Sud Europske unije dao jasne smjernice o tom pitanju, kao na primjer u svojoj presudi od 22. ožujka 2018. u predmetu T-540/15; |
| --- | --- |

O.

budući da je Sud Europske unije utvrdio da su načela javnosti i transparentnosti svojstvena zakonodavnom postupku EU-a te da se učinkovitošću i integritetom zakonodavnog postupka ne smiju narušiti načela javnosti i transparentnosti na kojima se taj postupak temelji; budući da je Sud Europske unije dao jasne smjernice o tom pitanju, kao na primjer u svojoj presudi od 22. ožujka 2018. u predmetu T-540/15;

| P. | budući da je Europski ombudsman proveo jednogodišnju istragu na temelju pritužbi o članstvu predsjednika ESB-a u skupini G30, privatnoj organizaciji u čije se članove ubrajaju predstavnici banaka koje ESB izravno ili neizravno nadzire; budući da je Europski ombudsman preporučio da predsjednik ESB-a suspendira svoje članstvo u skupini G30; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europski ombudsman proveo jednogodišnju istragu na temelju pritužbi o članstvu predsjednika ESB-a u skupini G30, privatnoj organizaciji u čije se članove ubrajaju predstavnici banaka koje ESB izravno ili neizravno nadzire; budući da je Europski ombudsman preporučio da predsjednik ESB-a suspendira svoje članstvo u skupini G30;

| Q. | budući da je Europski ombudsman istražio pritužbe na postupanje Komisije u vezi sa zapošljavanjem bivših povjerenika nakon isteka njihova mandata; budući da je Europski ombudsman već zaključio da nedonošenje posebne odluke Komisije u slučaju bivšeg predsjednika Komisije Barrosa predstavlja nepravilnost; budući da je Odbor za etiku u slučaju Barroso zaključio da ne postoji dovoljno temelja za utvrđivanje povrede pravnih obveza, uzimajući u obzir pisanu izjavu bivšeg predsjednika u kojoj navodi da nije sudjelovao u lobiranju uime društva Goldman Sachs i da mu to nije bila namjera; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europski ombudsman istražio pritužbe na postupanje Komisije u vezi sa zapošljavanjem bivših povjerenika nakon isteka njihova mandata; budući da je Europski ombudsman već zaključio da nedonošenje posebne odluke Komisije u slučaju bivšeg predsjednika Komisije Barrosa predstavlja nepravilnost; budući da je Odbor za etiku u slučaju Barroso zaključio da ne postoji dovoljno temelja za utvrđivanje povrede pravnih obveza, uzimajući u obzir pisanu izjavu bivšeg predsjednika u kojoj navodi da nije sudjelovao u lobiranju uime društva Goldman Sachs i da mu to nije bila namjera;

| R. | budući da je financijska kriza prouzročila gospodarsku i društvenu krizu, zbog čega su se pojavile sumnje u institucije EU-a; |
| --- | --- |

R.

budući da je financijska kriza prouzročila gospodarsku i društvenu krizu, zbog čega su se pojavile sumnje u institucije EU-a;

| S. | budući da je 25. listopada 2017. održan sastanak na kojem su sudjelovali bivši predsjednik Komisije Barroso i aktualni potpredsjednik Komisije, koji je zabilježen kao službeni sastanak s društvom Goldman Sachs; budući da je Europski ombudsman naveo da nije jasna točna priroda tog sastanka; budući da je Europski ombudsman naglasio da postoji razumljiva zabrinutost da se bivši predsjednik koristi nekadašnjim statusom i kontaktima s bivšim kolegama kako bi ostvario utjecaj i prikupio informacije; budući da se zbog tog slučaja javljaju sustavna pitanja o cjelokupnom pristupu Komisije kad je riječ o postupanju u takvim slučajevima i stupnju neovisnosti Odbora za etiku; ističe da su stoga potrebna stroža pravila na razini EU-a kako bi se spriječili i sankcionirali svi sukobi interesa u institucijama i agencijama EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je 25. listopada 2017. održan sastanak na kojem su sudjelovali bivši predsjednik Komisije Barroso i aktualni potpredsjednik Komisije, koji je zabilježen kao službeni sastanak s društvom Goldman Sachs; budući da je Europski ombudsman naveo da nije jasna točna priroda tog sastanka; budući da je Europski ombudsman naglasio da postoji razumljiva zabrinutost da se bivši predsjednik koristi nekadašnjim statusom i kontaktima s bivšim kolegama kako bi ostvario utjecaj i prikupio informacije; budući da se zbog tog slučaja javljaju sustavna pitanja o cjelokupnom pristupu Komisije kad je riječ o postupanju u takvim slučajevima i stupnju neovisnosti Odbora za etiku; ističe da su stoga potrebna stroža pravila na razini EU-a kako bi se spriječili i sankcionirali svi sukobi interesa u institucijama i agencijama EU-a;

| T. | budući da je Europski ombudsman u ožujku 2017. otvorio stratešku istragu o otvorenosti i odgovornosti Vijeća; budući da je Europski ombudsman utvrdio nepravilnosti u djelovanju Vijeća zbog toga što nije evidentiralo koje države članice zauzimaju stajalište u zakonodavnom postupku te zbog nedostatka transparentnosti u Vijeću u pogledu javnog pristupa zakonodavnim dokumentima Vijeća, kao što je primjerice praksa da se na dokumente nerazmjerno stavlja oznaka „LIMITE”, odnosno nije da daljnje dijeljenje; budući da je 17. svibnja 2018. Europski ombudsman Parlamentu podnio posebno izvješće o svojoj strateškoj istrazi odgovornosti i transparentnosti zakonodavnog rada Vijeća; |
| --- | --- |

T.

budući da je Europski ombudsman u ožujku 2017. otvorio stratešku istragu o otvorenosti i odgovornosti Vijeća; budući da je Europski ombudsman utvrdio nepravilnosti u djelovanju Vijeća zbog toga što nije evidentiralo koje države članice zauzimaju stajalište u zakonodavnom postupku te zbog nedostatka transparentnosti u Vijeću u pogledu javnog pristupa zakonodavnim dokumentima Vijeća, kao što je primjerice praksa da se na dokumente nerazmjerno stavlja oznaka „LIMITE”, odnosno nije da daljnje dijeljenje; budući da je 17. svibnja 2018. Europski ombudsman Parlamentu podnio posebno izvješće o svojoj strateškoj istrazi odgovornosti i transparentnosti zakonodavnog rada Vijeća;

| U. | budući da bi se većom otvorenošću prema stajalištima nacionalnih vlada mogla smanjiti pojava da je za odluke kriv Bruxelles, pri čemu se iskrivljuje način na koji se donosi zakonodavstvo EU-a te rasplamsava euroskepticizam i protueuropski osjećaj; |
| --- | --- |

U.

budući da bi se većom otvorenošću prema stajalištima nacionalnih vlada mogla smanjiti pojava da je za odluke kriv Bruxelles, pri čemu se iskrivljuje način na koji se donosi zakonodavstvo EU-a te rasplamsava euroskepticizam i protueuropski osjećaj;

| V. | budući da je Europski ombudsman istražio neusklađenost s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima o politici transparentnosti EIB-a koja se odnosi na pristup dokumentima; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europski ombudsman istražio neusklađenost s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima o politici transparentnosti EIB-a koja se odnosi na pristup dokumentima;

| W. | budući da je odgovarajuće sprečavanje sukoba interesa u institucijama, agencijama i tijelima EU-a ključno za jamčenje dobre uprave i povećanja povjerenja građana u postupak donošenja odluka EU-a; budući da je Europski ombudsman pokrenuo stratešku istragu o načinu na koji Komisija provodi procjene sukoba interesa za svoje posebne savjetnike, koji često istodobno rade u privatnom sektoru; |
| --- | --- |

W.

budući da je odgovarajuće sprečavanje sukoba interesa u institucijama, agencijama i tijelima EU-a ključno za jamčenje dobre uprave i povećanja povjerenja građana u postupak donošenja odluka EU-a; budući da je Europski ombudsman pokrenuo stratešku istragu o načinu na koji Komisija provodi procjene sukoba interesa za svoje posebne savjetnike, koji često istodobno rade u privatnom sektoru;

| X. | budući da je Europski ombudsman istražio pritužbe građana u kojima tvrde da Komisija nije donijela pravovremenu odluku u slučajevima povrede koji se odnose na zlouporabu ugovora o radu na određeno vrijeme; budući da je tijekom godina u nekoliko država članica došlo do znatnog porasta nestandardnih i privremenih ugovora o radu, kojima je u pitanje dovedena provedba europskog prava u području zapošljavanja i sudske prakse Suda Europske unije; |
| --- | --- |

X.

budući da je Europski ombudsman istražio pritužbe građana u kojima tvrde da Komisija nije donijela pravovremenu odluku u slučajevima povrede koji se odnose na zlouporabu ugovora o radu na određeno vrijeme; budući da je tijekom godina u nekoliko država članica došlo do znatnog porasta nestandardnih i privremenih ugovora o radu, kojima je u pitanje dovedena provedba europskog prava u području zapošljavanja i sudske prakse Suda Europske unije;

| Y. | budući da bi institucije, agencije i uredi EU-a u svojim stajalištima osobito trebali biti usmjereni na građane i biti uslužni kad je riječ o odlukama koje se odnose na zaštitu zdravlja ljudi ili sigurnosti ljudi, životinja ili biljaka te da bi trebali pravilno otkloniti zabrinutost javnosti u pogledu potpune transparentnosti, neovisnosti i točnosti u prikupljanju i procjenjivanju znanstvenih dokaza; budući da su u pogledu znanstvenih dokaza i postupaka koji se upotrebljavaju na razini EU-a i s pomoću kojih su, među ostalim, odobreni genetski modificirani organizmi, pesticidi i glifosati, upućene znatne primjedbe te da je pokrenut niz javnih rasprava; |
| --- | --- |

Y.

budući da bi institucije, agencije i uredi EU-a u svojim stajalištima osobito trebali biti usmjereni na građane i biti uslužni kad je riječ o odlukama koje se odnose na zaštitu zdravlja ljudi ili sigurnosti ljudi, životinja ili biljaka te da bi trebali pravilno otkloniti zabrinutost javnosti u pogledu potpune transparentnosti, neovisnosti i točnosti u prikupljanju i procjenjivanju znanstvenih dokaza; budući da su u pogledu znanstvenih dokaza i postupaka koji se upotrebljavaju na razini EU-a i s pomoću kojih su, među ostalim, odobreni genetski modificirani organizmi, pesticidi i glifosati, upućene znatne primjedbe te da je pokrenut niz javnih rasprava;

| Z. | budući da Komisija još ne provodi preporuke Europskog ombudsmana u vezi s njezinim odnosom s duhanskom industrijom te stoga ne uspijeva osigurati potpunu transparentnost u skladu sa svojim obvezama na temelju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (WHO FCTC); |
| --- | --- |

Z.

budući da Komisija još ne provodi preporuke Europskog ombudsmana u vezi s njezinim odnosom s duhanskom industrijom te stoga ne uspijeva osigurati potpunu transparentnost u skladu sa svojim obvezama na temelju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (WHO FCTC);

| AA. | budući da je Europski ombudsman objavio jasne i praktične preporuke o načinu interakcije javnih službenika s lobistima i uložio napore u podizanje razine osviještenosti Vijeća i Komisije u vezi s time; |
| --- | --- |

AA.

budući da je Europski ombudsman objavio jasne i praktične preporuke o načinu interakcije javnih službenika s lobistima i uložio napore u podizanje razine osviještenosti Vijeća i Komisije u vezi s time;

| AB. | budući da je Europski ombudsman dio okvira EU-a predviđenog Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čija je zadaća zaštita, promicanje i praćenje provedbe Konvencije na razini institucija EU-a; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Europski ombudsman dio okvira EU-a predviđenog Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čija je zadaća zaštita, promicanje i praćenje provedbe Konvencije na razini institucija EU-a;

| AC. | budući da je Europski ombudsman proveo istragu o tome kako je Martin Selmayr, tadašnji voditelj kabineta predsjednika Komisije, imenovan glavnim tajnikom Komisije; budući da je Europski ombudsman naglasio da je Komisija umjetno stvorila osjećaj da hitno treba popuniti mjesto glavnog tajnika kako bi opravdala neobjavljivanje oglasa za slobodno radno mjesto glavnog tajnika i organizirala postupak odabira za zamjenika glavnog tajnika ne zato da bi to radno mjesto izravno popunila, već da bi Martin Selmayr u dva brza koraka bio imenovan na tu funkciju; budući da je Europski ombudsman pri imenovanju Martina Selmayra utvrdio četiri primjera nepravilnosti jer Komisija nije ni u slovu ni u duhu poštovala relevantna pravila; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Europski ombudsman proveo istragu o tome kako je Martin Selmayr, tadašnji voditelj kabineta predsjednika Komisije, imenovan glavnim tajnikom Komisije; budući da je Europski ombudsman naglasio da je Komisija umjetno stvorila osjećaj da hitno treba popuniti mjesto glavnog tajnika kako bi opravdala neobjavljivanje oglasa za slobodno radno mjesto glavnog tajnika i organizirala postupak odabira za zamjenika glavnog tajnika ne zato da bi to radno mjesto izravno popunila, već da bi Martin Selmayr u dva brza koraka bio imenovan na tu funkciju; budući da je Europski ombudsman pri imenovanju Martina Selmayra utvrdio četiri primjera nepravilnosti jer Komisija nije ni u slovu ni u duhu poštovala relevantna pravila;

| AD. | budući da rad Europskog ombudsmana savršeno dopunjava rad nacionalnih i regionalnih pučkih pravobranitelja; budući da je razmjena i koordinacija njihova rada u okviru Europske mreže pučkih pravobranitelja pod pokroviteljstvom Europskog ombudsmana vrlo pozitivan dio nastojanja da se osigura da u EU-u svi njegovi građani i rezidenti uživaju pravo na dobru upravu na svim razinama; |
| --- | --- |

AD.

budući da rad Europskog ombudsmana savršeno dopunjava rad nacionalnih i regionalnih pučkih pravobranitelja; budući da je razmjena i koordinacija njihova rada u okviru Europske mreže pučkih pravobranitelja pod pokroviteljstvom Europskog ombudsmana vrlo pozitivan dio nastojanja da se osigura da u EU-u svi njegovi građani i rezidenti uživaju pravo na dobru upravu na svim razinama;

| AE. | budući da je sadašnji statut Europskog ombudsmana posljednji put ažuriran prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; budući da su se od tada među građanima EU-a pojavila nova očekivanja u pogledu dobre uprave i uloge Europskog ombudsmana da osigura takvu upravu, posebno u pogledu pristupa dokumentima, zviždanja i uznemiravanja, te da osigura da Komisija pravedno i nepristrano postupa u vezi s dopuštenosti europskih građanskih inicijativa; |
| --- | --- |

AE.

budući da je sadašnji statut Europskog ombudsmana posljednji put ažuriran prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona; budući da su se od tada među građanima EU-a pojavila nova očekivanja u pogledu dobre uprave i uloge Europskog ombudsmana da osigura takvu upravu, posebno u pogledu pristupa dokumentima, zviždanja i uznemiravanja, te da osigura da Komisija pravedno i nepristrano postupa u vezi s dopuštenosti europskih građanskih inicijativa;

| 1. | odobrava godišnje izvješće za 2017. godinu koje je podnio Europski ombudsman; napominje da je njegovo izvješće jasno i lako čitljivo te da se u njemu navode najvažnije činjenice i brojke o radu Europskog ombudsmana 2017. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | čestita gđi Emily O’Reilly na njezinu izvrsnom radu i konstruktivnim naporima koje ulaže u poboljšanje kvalitete administracije EU-a te dostupnosti i kvalitete usluga koje EU nudi građanima; ponovno izražava snažnu potporu aktivnostima koje Europski ombudsman provodi za građane i europsku demokraciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja petogodišnju strategiju Europskog ombudsmana naslovljenu „Ususret 2019.” čiji je cilj povećati učinak i vidljivost svojeg ureda te stvoriti snažne veze s institucijama, agencijama i organizacijama EU-a u korist građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | s velikom zabrinutošću napominje da se najveći udio istraga Europskog ombudsmana 2017. i dalje odnosio na transparentnost i odgovornost, uključujući istrage o pristupu informacijama i dokumentima, a nakon toga na pritužbe u vezi s agencijama i drugim tijelima EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja napore Europskog ombudsmana da osoblju institucija EU-a dodijeli Nagradu za dobru upravu 2017., prvenstveno osoblju Glavne uprave za zdravlje (Komisija) zbog njihova zauzimanja za pacijente s rijetkim bolestima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost maksimalne transparentnosti i poboljšanog javnog pristupa dokumentima institucija EU-a; naglašava strukturiran rad Europskog ombudsmana na otkrivanju nepravilnosti s pomoću pristupa u kojem se svaki slučaj razmatra pojedinačno te na pokretanju sve većeg broja istraga na vlastitu inicijativu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahvalan je zbog dobre suradnje Europskog ombudsmana i njegova tima s Odborom za predstavke, čije su značajke poštovanje i detaljnost sadržaja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava činjenicu da bi zakonodavstvo EU-a koje se odnosi na pristup dokumentima trebalo ažurirati; ponavlja svoj poziv za reviziju Uredbe (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (2) kako bi se olakšao rad Europskog ombudsmana u nadgledanju odobravanja pristupa dokumentima Parlamenta, Vijeća i Komisije; pozdravlja činjenicu da je Europski ombudsman uveo ubrzani postupak za podnošenje pritužbi radi rješavanja upita o pristupu dokumentima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da građani moraju imati mogućnost da izravnije sudjeluju u demokratskom životu EU-a i detaljno prate postupak odlučivanja u institucijama EU-a te pristup svim relevantnim informacijama radi potpunog ostvarivanja svojih demokratskih prava; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe ulogu Europskog ombudsmana u radu na većoj transparentnosti i odgovornosti u zakonodavnom postupku EU-a kako bi se povećalo povjerenje građana, ne samo u pogledu zakonitosti pojedinačnog akta nego i u pogledu legitimnosti procesa odlučivanja u cjelini; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva na reviziju unutarnjih smjernica Vijeća o dokumentima s oznakom „LIMITE”, za što nema čvrste pravne osnove, kako bi se poštovalo načelo prema kojem se status „LIMITE” može dati samo preliminarnom nacrtu koji još nema autora i ne utječe na zakonodavni postupak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prepoznaje potrebu za maksimalnom transparentnošću u postupku odlučivanja EU-a i pohvaljuje istragu Europskog ombudsmana o uobičajenoj praksi neslužbenih pregovora između triju glavnih institucija EU-a (tzv. trijalog); podržava objavljivanje svih dokumenata u okviru trijaloga u skladu s presudama Suda Europske unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | snažno vjeruje da je preporuke Europskog ombudsmana o politici transparentnosti EIB-a potrebno provesti bez daljnje odgode; podsjeća na činjenicu da se ta politika temelji na pretpostavci objavljivanja podataka te da svatko može pristupiti dokumentima i informacijama EIB-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Grupu EIB-a da politikom objave podataka osigura sve veću razinu transparentnosti u pogledu načela kojima se uređuju njezina politika određivanja cijena i upravljačka tijela; poziva da objavljivanje zapisnika sa sastanaka Upravnog odbora Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da se stajališta država članica u Vijeću tijekom zakonodavnog postupka EU-a moraju zabilježiti i da javnost treba imati pravovremen i lako dostupan pristup toj evidenciji te da, kao u svakom sustavu koji počiva na načelu demokratske legitimnosti, suzakonodavci moraju odgovarati javnosti za svoje djelovanje; smatra da bi veća odgovornost u Vijeću u pogledu stajališta koja nacionalne vlade zauzimaju o zakonodavstvu EU-a, među ostalim proaktivnim omogućivanjem dostupnosti dokumenata javnosti dok je zakonodavni postupak u tijeku, pomoglo u rješavanju pomanjkanja transparentnosti u donošenju odluka i ublažilo kulturu da se Bruxelles okrivljuje za odluke koje su u konačnici donijele same vlade; poziva Vijeće da u skladu s člankom 15. stavkom 3. UFEU-a revidira svoju politiku povjerljivosti kako bi zajamčilo najvišu razinu transparentnosti svoga rada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da zajamči potpunu transparentnost i pristup dokumentima i informacijama o postupcima EU Pilot, barem u vezi sa zaprimljenim predstavkama, te potpunu transparentnost i potpun pristup već zaključenim postupcima EU Pilot i postupcima zbog povrede; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Europskog ombudsmana da nastavi pratiti provedbu reforme sustava stručnih skupina koju je osmislila Komisija radi jamčenja potpune usklađenosti s pravno obvezujućim pravilima i maksimalne transparentnosti djelovanja svih stručnih skupina te da istraži sve moguće slučajeve sukoba interesa i izvijesti o njima; smatra da je potrebna pozorna procjena svih stručnih skupina i informacija o njima da bi se razumio stupanj njihove neovisnosti i da bi se pri oblikovanju politika EU-a djelovalo u javnom interesu i da bi se ostvarivala dodana vrijednost; smatra da svi članovi stručnih skupina moraju biti u registru transparentnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja svoj poziva za uspostavu središnje točke za transparentnost za sve institucije i agencije EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | podupire snažno zalaganje Europskog ombudsmana za poboljšanje transparentnosti lobiranja EU-a; naglašava da je važno donijeti odgovarajući zakonodavni akt kako bi registar transparentnosti EU-a postao obvezan i pravno obvezujući za sve institucije i agencije EU-a te za predstavnike interesa, čime bi se osigurala potpuna transparentnost lobiranja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost redovitog ažuriranja i znatnog poboljšanja točnosti podataka u registru transparentnosti EU-a, uključujući obvezu odvjetničkih društava koja lobiraju da navedu sve svoje klijente; naglašava potrebu za besplatnim pristupom svim informacijama o utjecaju lobista, koje trebaju biti lako dostupne javnosti u potpuno razumljivom obliku; smatra da se mora zajamčiti potpuna transparentnost financiranja svih predstavnika interesa; poziva na to da se iz registra transparentnosti suspendiraju organizacije koje prekrše pravila rotirajućih vrata; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe nalaze Europskog ombudsmana da je daljnje članstvo predsjednika ESB-a u skupini G30 nepravilnost jer se u javnosti pojavio stav da bi neovisnost ESB-a mogla biti ugrožena privatnim financijskim interesima; tome da bi se članovi Izvršnog odbora ESB-a trebali suzdržati od istovremenog članstva u forumima ili drugim organizacijama u koje uključeni rukovoditelji banaka pod nadzorom ESB-a; prima na znanje preporuke Europskog ombudsmana od 15. siječnja 2018. o uključenosti predsjednika ESB-a i članova njegovih tijela koja donose odluke u skupinu G30 te apelira na ESB da izmijeni relevantna pravila kako bi osigurao da će se u praksi primjenjivati najviši etički standardi i standardi odgovornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da Komisija nije poštovala načelo transparentnosti, etike i vladavine prava u postupku koji je primijenila za imenovanje Martina Selmayra novim glavnim tajnikom; duboko žali zbog odluke Komisije da Martina Selmayra potvrdi za svojeg novog glavnog tajnika te da nije u obzir uzela snažne i raširene kritike građana EU-a i štetu koja je prouzročena ugledu EU-a u cjelini; naglašava da Martin Selmayr mora dati ostavku na mjesto glavnog tajnika te poziva Komisiju da donese novi postupak za imenovanje glavnog tajnika kojim će se osigurati poštovanje najviših standarda transparentnosti, etike i vladavine prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Europskog ombudsmana da nastavi raditi na jačanju pravila o etičkom postupanju unutar institucija EU-a radi rješavanja pitanja rotirajućih vrata te jamčenja potpune transparentnosti svih informacija u vezi s takvim slučajevima, uključujući brzo objavljivanje imena svih upletenih viših dužnosnika EU-a; sa zanimanjem iščekuje analizu Europskog ombudsmana u pogledu načina na koji Komisija provodi njegove smjernice i prijedloge za poboljšanje rješavanja situacija rotirajućih vrata, uključujući mogućnost za donošenje zakonodavnih pravila za sprečavanje i sankcioniranje takvih situacija i mogućih zloupotreba; |
| --- | --- |

23.

| 24. | snažno vjeruje da bi se u institucijama, agencijama i tijelima EU-a trebala brzo provoditi stroža, jasna i jednostavno primjenjiva moralna i etička pravila i standardi kako bi se zajamčilo poštovanje integriteta i diskrecije te spriječio sukob interesa u privatnom sektoru; smatra da se ta pravila i standardi moraju temeljiti na zakonodavnom aktu; prima na znanje ažurirani kodeks ponašanja povjerenika koji je stupio na snagu u veljači 2018. i kojim su uvedena stroža razdoblja mirovanja; međutim, smatra da bi trebalo povećati razdoblje za obavješćivanje nakon prestanka obnašanja dužnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je hitno potrebno stvarno modernizirati postojeći Kodeks dobrog administrativnog postupanja tako da se o tome donesu obvezujući propisi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vjeruje da je susretom bivšeg predsjednika Komisije Barrosoa i aktualnog potpredsjednika Komisije, koji je zabilježen kao službeni sastanak s društvom Goldman Sachs, još više izašla na vidjelo hitna potreba za revizijom postojećih pravila i praksi radi jačanja zahtjeva u pogledu integriteta povjerenika tijekom i nakon njihova mandata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poziva Komisiju da zajamči proaktivno objavljivanje i potpunu transparentnost u pogledu radnih mjesta bivših povjerenika Komisije nakon prestanka obnašanja dužnosti; poziva Komisiju da zajamči potpunu neovisnost i odgovornost Odbora za etiku i potiče Europskog ombudsmana da nastavi procjenjivati sve moguće slučajeve sukoba interesa članova Odbora za etiku i izvještavati o njima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | čestita Europskom ombudsmanu na njegovoj strateškoj istrazi o transparentnosti zakonodavnog procesa Vijeća (OI/2/2017/TE), no žali zbog toga što Vijeće nije odgovorilo na nalaze u zadanom roku; napominje da je to nažalost stalna teme koja se konstantno odražava u pritužbama podnesenim Europskom ombudsmanu; povrh toga, vjeruje da bi se to trebalo smatrati pitanjem od velike važnosti za demokratski život Unije i učinkovito sudjelovanje građana diljem kontinenta jer sprečava ostvarivanje ustavnih ugovora i Povelje o temeljnim pravima; s tim u vezi napominje da je Europski ombudsman u nedavnom predmetu (1272/2017/LP – odbijanje Vijeća da omogući javni pristup mišljenju svoje pravne službe u vezi Međuinstitucijskim sporazumom o registru transparentnosti) utvrdio da to pitanje ugrožava institucijsku ravnotežu i da je u suprotnosti s temeljnom praksom iskrene međusobne suradnje; ističe da nakon odbijanja zahtjeva nije moguće provesti ex post provjere na ad hoc osnovi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu za donošenjem velikih poboljšanja pravila o sukobu interesa posebnih savjetnika; posebno poziva Komisiju da s tim u vezi u potpunosti provede preporuke Europskog ombudsmana usvajanjem maksimalne transparentnosti i proaktivnog pristupa za procjenu svih mogućih slučajeva sukoba interesa prije i nakon imenovanja posebnih savjetnika te jamčenjem potpunog pristupa građana svim relevantnim informacijama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja stalan interes Europskog ombudsmana za pitanja koja se odnose na osoblje institucija te naglašava da je važno smanjiti svaku vrstu diskriminacije do koje bi moglo doći zbog različitog statusa; ponovno ističe važnost nalaza Europskog ombudsmana u pogledu neplaćenog pripravničkog staža u delegacijama EU-a ESVD-a (predmet 454/2014/PMC) i preporučuje da ESVD u skladu s načelom nediskriminacije svojim pripravnicima isplati odgovarajuću naknadu; žali zbog toga što institucije EU-a slijede istu praksu neplaćanja, zbog čega se mladima ne pružaju poštene prilike niti im se nudi posao koji je jednak onome koji obavljaju zaposlenici te mladi stručnjaci stoga ne mogu zaraditi za život jer za svoj posao nisu dovoljno plaćeni; ističe da su nedostaci u statusu pripravnika zabilježeni i u drugim područjima, na primjer nepostojanje mehanizma za prijavu spolnog uznemiravanja u agencijama Unije; stoga poziva Europskog ombudsmana da otvori opću stratešku istragu o statusu pripravnika; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na Komisiju da učini svoj rad potpuno transparentnim objavljivanjem na internetu podataka o svim sastancima s lobistima duhanske industrije ili s njihovim pravnim zastupnicima, kao i zapisnika s tih sastanaka, u skladu s obvezama na temelju Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (WHO FCTC); |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče Europskog ombudsmana da prati provedbu preporuka koje se odnose na javne službenike EU-a pri njihovoj interakciji s predstavnicima interesa te da osposobljavanjem, seminarima i povezanim mjerama potpore nastavi podizati razinu osviještenosti o tim preporukama među članovima osoblja EU-a u svim institucijama EU-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | izražava duboko žaljenje zbog kašnjenja Komisije u pogledu postupaka zbog povrede koji se odnose na zlouporabu ugovora o radu na određeno vrijeme i u privatnom i u javnom sektoru, što je omogućilo zlouporabu i krštenje prava radnika u državama članicama; poziva Europskog ombudsmana da prati to pitanje kako bi se učinkovito zaštitila prava građana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podupire ulogu Europskog ombudsmana u oblikovanju proaktivne i transparentne politike u svim agencijama EU-a; potiče Europskog ombudsmana da nastavi pratiti rad svih agencija EU-a kako bi se osiguralo da ispunjavaju najviše standarde transparentnosti i omogućuju javni pristup dokumentima i informacijama, s posebnim naglaskom na postupcima i aktivnostima koje se odnose na zaštitu zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apelira na Europskog ombudsmana da pokrene stratešku istragu radi procjene jamče li institucije, uredi i agencije EU-a, kao što su Europska agencija za kemikalije (ECHA), Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europska agencija za lijekove (EMA), da je prikupljanje, ispitivanje i objavljivanje znanstvenih dokaza potpuno neovisno, transparentno, nepristrano i točno te da ne postoji sukob interesa, kao i radi procjene jesu li osmišljene odgovarajuće politike i odgovarajuća postupovna jamstva, prije svega kad je riječ o genetski modificiranim organizmima, pesticidima, fitosanitarnim i biocidnim proizvodima te lijekovima; s tim u vezi predlaže dodatnu istragu sastava i postupaka odabira znanstvenih odbora i panela tih agencija kako bi se osigurala njihova potpuna neovisnost te kako bi se uspostavili najstroži mehanizmi za sprečavanje mogućeg sukoba interesa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja stratešku istragu Europskog ombudsmana o liječenju osoba s invaliditetom u okviru Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja Komisije i o dostupnosti internetskih stranica i alata Komisije osobama s invaliditetom; potiče Europskog ombudsmana da učini sve što je u njegovoj moći kako bi se zajamčilo da administracija EU-a potpuno i dosljedno provodi Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja snažan angažman Europskog ombudsmana za otvorenost i transparentnost tijekom pregovora o Brexitu; ističe pozitivan odgovor Vijeća i Komisije na nalaze Europskog ombudsmana koji su priznali važnost transparentnosti; poziva i vladu Ujedinjene Kraljevine da se na to obveže; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče Europskog ombudsmana na nastavak suradnje s nacionalnim pučkim pravobraniteljima u okviru Europske mreže pučkih pravobranitelja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Europsku mrežu pučkih pravobranitelja da pozornije prate da javna tijela odmah reagiraju na slučajeve policijske brutalnosti, rasizma i antisemitizma i pritom poštuju ljudskih prava i demokratsko upravljanje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva da se Uredu pravobranitelja dodijeli više financijskih i ljudskih resursa kako bi se mogao nositi s trenutačnim i budućim radnim opterećenjem te i dalje obavljati tu važnu dužnost jačanja dobrih administrativnih praksi u EU-u, što je usluga od ključne važnosti za građane Unije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja godišnju konferenciju Europske mreže pučkih pravobranitelja održanu 19. lipnja 2017. koja je bila posvećena posljedicama Brexita i sve većeg populizma u Europi na prava građana; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja Nagradu Europskog ombudsmana za dobru upravu kojom se priznaju napori javne uprave EU-a za pronalazak novih inovativnih načina za provedbu politika koje su prilagođene potrebama građana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava svoju spremnost da ažurira Statut Europskog ombudsmana (3) i s njim povezanih dijelova pravne stečevine kako bi se njegova uloga prilagodila aktualnim potrebama i očekivanjima građana EU-a u pogledu dobre uprave; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe potrebu za poboljšanjem socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je u svjetlu trenutačnih gospodarskih teškoća povjerenje između građana i institucija iznimno važno; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da Europski ombudsman treba istražiti sukob interesa između uloge Komisije u Trojki i njezine odgovornosti kao čuvarice Ugovora i pravne stečevine |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Europskog ombudsmana da se pobrine za to da Komisija pomogne u stvaranju infrastrukture za europsku građansku inicijativu te pruži pravno savjetovanje i pravni okvir kojim se štite njezini članovi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica te njihovim pučkim pravobraniteljima ili sličnim mjerodavnim tijelima. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  SL L 113, 4.5.1994., str. 15.

(2)  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

(3)  Nacrt odluke Europskog parlamenta usvojen 22. travnja 2008. o izmjeni Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (SL C 259 E, 29.10.2009., str. 116.).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

Ishod razmatranja Odbora za predstavke 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o ishodu razmatranja Odbora za predstavke tijekom 2017. godine (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o ishodu razmatranja Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana i rezidenata EU-a na izražavanje svoje zabrinutosti Parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 24. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji odražavaju važnost koja se Ugovorom pridaje pravu građana i rezidenata EU-a na izražavanje svoje zabrinutosti Parlamentu,

| — | uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 44. Povelje Europske unije o temeljnim pravima o pravu na podnošenje predstavki Europskom parlamentu,

| — | uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede, posebno njegove članke 258. i 260., |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir odredbe UFEU-a u vezi s postupkom zbog povrede, posebno njegove članke 258. i 260.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. i članke 215. i 216. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. i članke 215. i 216. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za predstavke (A8-0404/2018),

| A. | budući da je 2017. zaprimljena 1 271 predstavka, u usporedbi s 1 569 predstavki zaprimljenih 2016., od kojih je njih 776 (60,2 %) ocijenjeno dopuštenima; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2017. zaprimljena 1 271 predstavka, u usporedbi s 1 569 predstavki zaprimljenih 2016., od kojih je njih 776 (60,2 %) ocijenjeno dopuštenima;

| B. | budući da je 15 540 korisnika internetskog portala Parlamenta za predstavke tijekom 2017. podržalo jednu predstavku ili više njih, u usporedbi s njih 902 tijekom 2015. odnosno 6 132 korisnika tijekom 2016.; budući da je ukupan broj klikova podrške predstavkama bio 21 955, u usporedbi s 18 810 tijekom 2016. i 1 329 tijekom 2015.; budući da je taj novi oblik javnog sudjelovanja u podnesenim predstavkama sve uobičajeniji i da bi se trebao uzeti u obzir; |
| --- | --- |

B.

budući da je 15 540 korisnika internetskog portala Parlamenta za predstavke tijekom 2017. podržalo jednu predstavku ili više njih, u usporedbi s njih 902 tijekom 2015. odnosno 6 132 korisnika tijekom 2016.; budući da je ukupan broj klikova podrške predstavkama bio 21 955, u usporedbi s 18 810 tijekom 2016. i 1 329 tijekom 2015.; budući da je taj novi oblik javnog sudjelovanja u podnesenim predstavkama sve uobičajeniji i da bi se trebao uzeti u obzir;

| C. | budući da je gotovo 250 identičnih ili vrlo sličnih predstavki o tri različite teme predanih tijekom 2017. razmatrano zajedno u skupinama po temi; |
| --- | --- |

C.

budući da je gotovo 250 identičnih ili vrlo sličnih predstavki o tri različite teme predanih tijekom 2017. razmatrano zajedno u skupinama po temi;

| D. | budući da je među predstavkama podnesenim tijekom 2017. njih 67 supotpisao jedan građanin ili više njih, 25 više od 100 građana, 10 više od 10 000 građana te dvije više od 100 000 građana; |
| --- | --- |

D.

budući da je među predstavkama podnesenim tijekom 2017. njih 67 supotpisao jedan građanin ili više njih, 25 više od 100 građana, 10 više od 10 000 građana te dvije više od 100 000 građana;

| E. | budući da je broj zaprimljenih predstavki skroman u usporedbi s ukupnim brojem stanovnika EU-a; budući da bi to moglo upućivati na činjenicu da velik dio građana i rezidenata EU-a ne koristi pravo na podnošenje predstavki zbog neznanja, uzimajući u obzir mnoga moguća pitanja ili očekivanja u različitim područjima aktivnosti Unije; budući da je potrebno učiniti više kako bi se promicalo pravo na podnošenje predstavki Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

E.

budući da je broj zaprimljenih predstavki skroman u usporedbi s ukupnim brojem stanovnika EU-a; budući da bi to moglo upućivati na činjenicu da velik dio građana i rezidenata EU-a ne koristi pravo na podnošenje predstavki zbog neznanja, uzimajući u obzir mnoga moguća pitanja ili očekivanja u različitim područjima aktivnosti Unije; budući da je potrebno učiniti više kako bi se promicalo pravo na podnošenje predstavki Europskom parlamentu;

| F. | budući da je samo mali broj građana i rezidenata EU-a upoznat s pravom na podnošenje predstavki, što potvrđuje potrebu za većim naporima i odgovarajućim mjerama za podizanje razine osviještenosti javnosti i postizanje znatnog poboljšanja kad je riječ o ostvarivanju tog prava; |
| --- | --- |

F.

budući da je samo mali broj građana i rezidenata EU-a upoznat s pravom na podnošenje predstavki, što potvrđuje potrebu za većim naporima i odgovarajućim mjerama za podizanje razine osviještenosti javnosti i postizanje znatnog poboljšanja kad je riječ o ostvarivanju tog prava;

| G. | budući da prema kriterijima za dopuštenost predstavki iz članka 227. UFEU-a i članka 215. Poslovnika Parlamenta predstavke moraju zadovoljiti formalne uvjete za dopuštenost, odnosno moraju se odnositi na pitanja koja su u području djelovanja Europske unije i koja utječu na podnositelja predstavke, koji mora biti građanin ili rezident EU-a; budući da je 495 predstavki proglašeno nedopuštenima jer nisu zadovoljavale uvjete dopuštenosti; |
| --- | --- |

G.

budući da prema kriterijima za dopuštenost predstavki iz članka 227. UFEU-a i članka 215. Poslovnika Parlamenta predstavke moraju zadovoljiti formalne uvjete za dopuštenost, odnosno moraju se odnositi na pitanja koja su u području djelovanja Europske unije i koja utječu na podnositelja predstavke, koji mora biti građanin ili rezident EU-a; budući da je 495 predstavki proglašeno nedopuštenima jer nisu zadovoljavale uvjete dopuštenosti;

| H. | budući da pravo na podnošenje predstavki Parlamentu omogućuje građanima i rezidentima EU-a da se na formalan način obrate svojim izravno izabranim predstavnicima; budući da bi pravo na predstavke trebalo biti ključan element aktivnog sudjelovanja građana i rezidenata EU-a u područjima djelatnosti EU-a te bi se stoga trebalo promicati na najbolji mogući način; budući da je potpuno ostvarenje prava na predstavke povezano s potrebom da institucije EU-a i države članice čim brže nađu učinkovita rješenja za pitanja koja postavljaju podnositelji predstavki te tako osiguraju potpunu zaštitu njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

H.

budući da pravo na podnošenje predstavki Parlamentu omogućuje građanima i rezidentima EU-a da se na formalan način obrate svojim izravno izabranim predstavnicima; budući da bi pravo na predstavke trebalo biti ključan element aktivnog sudjelovanja građana i rezidenata EU-a u područjima djelatnosti EU-a te bi se stoga trebalo promicati na najbolji mogući način; budući da je potpuno ostvarenje prava na predstavke povezano s potrebom da institucije EU-a i države članice čim brže nađu učinkovita rješenja za pitanja koja postavljaju podnositelji predstavki te tako osiguraju potpunu zaštitu njihovih temeljnih prava;

| I. | budući da je Parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima najotvoreniji i najtransparentniji postupak podnošenja predstavki u Europi koji podnositeljima predstavki omogućuje da u potpunosti sudjeluju u njegovim aktivnostima; |
| --- | --- |

I.

budući da je Parlament već dugo ima vodeću ulogu u oblikovanju postupka podnošenja predstavki na međunarodnoj razini te ima najotvoreniji i najtransparentniji postupak podnošenja predstavki u Europi koji podnositeljima predstavki omogućuje da u potpunosti sudjeluju u njegovim aktivnostima;

| J. | budući da je aktivno sudjelovanje moguće samo pod uvjetom da postoji demokratski i transparentni postupak kojim se Parlamentu i Odboru za predstavke omogućuje da svoj približe svoj rad građanima i učine ga razumljivim; budući da je za to potrebno stalno poboljšanje interakcije s podnositeljima predstavki, praćenje i iskorištavanje, među ostalim aspektima, provedbe novih tehnoloških dostignuća, te s ostalim zainteresiranim građanima i rezidentima, poput onih koji predstavke podržavaju preko internetskog portala za predstavke; |
| --- | --- |

J.

budući da je aktivno sudjelovanje moguće samo pod uvjetom da postoji demokratski i transparentni postupak kojim se Parlamentu i Odboru za predstavke omogućuje da svoj približe svoj rad građanima i učine ga razumljivim; budući da je za to potrebno stalno poboljšanje interakcije s podnositeljima predstavki, praćenje i iskorištavanje, među ostalim aspektima, provedbe novih tehnoloških dostignuća, te s ostalim zainteresiranim građanima i rezidentima, poput onih koji predstavke podržavaju preko internetskog portala za predstavke;

| K. | budući da su predstavke koristan alat za otkrivanje povreda prava EU-a te nedostataka, nedosljednosti i mogućih rupa u tom pravu kad je riječ o osiguravanju najviših standarda socijalne pravde i potpune zaštite temeljnih prava svih građana; budući da predstavke omogućuju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a te stvarni učinak njegove nepravilne provedbe na građane i rezidente EU-a; budući da se predstavkama može skrenuti pozornost na područja djelovanja EU-a u kojima nedostaju regulatorne odredbe te bi EU u tim područjima mogao donositi zakonodavstvo; |
| --- | --- |

K.

budući da su predstavke koristan alat za otkrivanje povreda prava EU-a te nedostataka, nedosljednosti i mogućih rupa u tom pravu kad je riječ o osiguravanju najviših standarda socijalne pravde i potpune zaštite temeljnih prava svih građana; budući da predstavke omogućuju Parlamentu i drugim institucijama EU-a da ocijene prijenos i primjenu prava EU-a te stvarni učinak njegove nepravilne provedbe na građane i rezidente EU-a; budući da se predstavkama može skrenuti pozornost na područja djelovanja EU-a u kojima nedostaju regulatorne odredbe te bi EU u tim područjima mogao donositi zakonodavstvo;

| L. | budući da su predstavke dodatno jamstvo za građane i rezidente EU-a, u usporedbi s pritužbama upućenim izravno Komisiji, jer u postupak uključuju Parlament i omogućuju bolji nadzor nad istražnim zadaćama Komisije i transparentne rasprave o temama, uz nazočnost podnositelja predstavki, zastupnika u Europskom parlamentu i Komisije te po potrebi svih drugih uključenih tijela; |
| --- | --- |

L.

budući da su predstavke dodatno jamstvo za građane i rezidente EU-a, u usporedbi s pritužbama upućenim izravno Komisiji, jer u postupak uključuju Parlament i omogućuju bolji nadzor nad istražnim zadaćama Komisije i transparentne rasprave o temama, uz nazočnost podnositelja predstavki, zastupnika u Europskom parlamentu i Komisije te po potrebi svih drugih uključenih tijela;

| M. | budući da se predstavkama često pružaju korisne informacije iz različitih područja politike EU-a drugim odborima Parlamenta, među ostalim u vezi s njihovim zakonodavnim aktivnostima; budući da se zauzvrat očekuje da će odbori nadležni za teme predstavke na raspolaganje staviti svoje stručno znanje kako bi se omogućila pravilna obrada predstavke i smisleni odgovor Parlamenta; budući da je Parlament u cjelini odgovoran za ispunjavanje temeljnog prava na predstavke odgovarajućom obradom predstavki; |
| --- | --- |

M.

budući da se predstavkama često pružaju korisne informacije iz različitih područja politike EU-a drugim odborima Parlamenta, među ostalim u vezi s njihovim zakonodavnim aktivnostima; budući da se zauzvrat očekuje da će odbori nadležni za teme predstavke na raspolaganje staviti svoje stručno znanje kako bi se omogućila pravilna obrada predstavke i smisleni odgovor Parlamenta; budući da je Parlament u cjelini odgovoran za ispunjavanje temeljnog prava na predstavke odgovarajućom obradom predstavki;

| N. | budući da bi se svaka predstavka trebala pažljivo procijeniti i obraditi; budući da podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku dobiti informacije o odluci o dopuštenosti koju donosi Odbor za predstavke te pravo na to da se njegovo pitanje u potpunosti riješi isto u razumnom roku; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se svaka predstavka trebala pažljivo procijeniti i obraditi; budući da podnositelj predstavke ima pravo u razumnom roku dobiti informacije o odluci o dopuštenosti koju donosi Odbor za predstavke te pravo na to da se njegovo pitanje u potpunosti riješi isto u razumnom roku;

| O. | budući da se o znatnom broju predstavki javno raspravlja na sjednicama Odbora za predstavke; budući da podnositelji predstavki imaju pravo predstaviti svoje predstavke i često ravnopravno sudjeluju u raspravi te tako aktivno doprinose radu Odbora; budući da se tijekom 2017. na sjednicama odbora raspravljalo o 248 predstavki, a prisustvovalo im je 208 podnositelja predstavki, pri čemu je 59 podnositelja predstavki aktivno sudjelovalo svojim govorom; |
| --- | --- |

O.

budući da se o znatnom broju predstavki javno raspravlja na sjednicama Odbora za predstavke; budući da podnositelji predstavki imaju pravo predstaviti svoje predstavke i često ravnopravno sudjeluju u raspravi te tako aktivno doprinose radu Odbora; budući da se tijekom 2017. na sjednicama odbora raspravljalo o 248 predstavki, a prisustvovalo im je 208 podnositelja predstavki, pri čemu je 59 podnositelja predstavki aktivno sudjelovalo svojim govorom;

| P. | budući da su informacije koje građani i rezidenti iznose u predstavkama i tijekom sjednica Odbora, a koje su dopunjene stručnim mišljenjem koje pružaju Komisija, države članice i druga tijela, ključne za rad Odbora; budući da bi radi izbjegavanja socioekonomske diskriminacije podnositelji predstavki o čijim će se predstavkama raspravljati na javnim sjednicama Odbora i koji žele sudjelovati u raspravi, trebali imati pravo na povrat s tim povezanih troškova u razumnim granicama; |
| --- | --- |

P.

budući da su informacije koje građani i rezidenti iznose u predstavkama i tijekom sjednica Odbora, a koje su dopunjene stručnim mišljenjem koje pružaju Komisija, države članice i druga tijela, ključne za rad Odbora; budući da bi radi izbjegavanja socioekonomske diskriminacije podnositelji predstavki o čijim će se predstavkama raspravljati na javnim sjednicama Odbora i koji žele sudjelovati u raspravi, trebali imati pravo na povrat s tim povezanih troškova u razumnim granicama;

| Q. | budući da su se glavni razlozi zabrinutosti izneseni u predstavkama tijekom 2017. odnosili na pitanja zaštite okoliša (posebno na pitanja upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te očuvanja), temeljna prava (osobito glasačka prava i prava djeteta), pitanja ukradenih beba, slobodno kretanje osoba, socijalna pitanja (radni uvjeti), različite oblike diskriminacije i imigracije, uz mnoga druga područja djelatnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da su se glavni razlozi zabrinutosti izneseni u predstavkama tijekom 2017. odnosili na pitanja zaštite okoliša (posebno na pitanja upravljanja vodama i gospodarenja otpadom te očuvanja), temeljna prava (osobito glasačka prava i prava djeteta), pitanja ukradenih beba, slobodno kretanje osoba, socijalna pitanja (radni uvjeti), različite oblike diskriminacije i imigracije, uz mnoga druga područja djelatnosti;

| R. | budući da bi se revizijom Poslovnika Parlamenta trebao poboljšati postupak za podnošenje predstavki te da bi se relevantnim pravilima trebala optimizirati sposobnost Odbora za predstavke da istraži zabrinutost građana kako bi se osigurala potpuna zaštita i učinkovitije ostvarivanje prava na predstavke; |
| --- | --- |

R.

budući da bi se revizijom Poslovnika Parlamenta trebao poboljšati postupak za podnošenje predstavki te da bi se relevantnim pravilima trebala optimizirati sposobnost Odbora za predstavke da istraži zabrinutost građana kako bi se osigurala potpuna zaštita i učinkovitije ostvarivanje prava na predstavke;

| S. | budući da je tijekom 2017. godine 69,1 % primljenih predstavki (878 predstavki) podneseno preko internetskog portala Parlamenta za predstavke, u usporedbi sa 68 % (1 067 predstavki) tijekom 2016.; budući da se očekuje da će visoki udio tog formata tijekom vremena rasti, što bi moglo omogućiti bržu početnu obradu tih predstavki; |
| --- | --- |

S.

budući da je tijekom 2017. godine 69,1 % primljenih predstavki (878 predstavki) podneseno preko internetskog portala Parlamenta za predstavke, u usporedbi sa 68 % (1 067 predstavki) tijekom 2016.; budući da se očekuje da će visoki udio tog formata tijekom vremena rasti, što bi moglo omogućiti bržu početnu obradu tih predstavki;

| T. | budući da se sažeci predstavki sad mogu ranije učitati na portal, oko tjedan dana nakon što Odbor za predstavke donese odluku o dopuštenosti; budući da je krajem 2017. uvedeno automatsko učitavanje dnevnog reda sjednica, zapisnika i odgovora Komisije u vezi s predstavkama, čime su ti dokumenti postali javno dostupni te je povećana transparentnost rada Odbora za predstavke; budući da sve te značajke odražavaju snažno zalaganje Parlamenta za to da se omogući interaktivnije iskustvo i komunikacija u stvarnom vremenu s podnositeljima predstavki; budući da su često postavljana pitanja (FAQ) i značajke izjava o privatnosti revidirani kako bi se u obzir uzele promjene odredbi o povjerljivosti u Poslovniku; budući da je došlo i do tehničkih poboljšanja, uključujući daljnja poboljšanja funkcije pretraživanja i uvođenje stranice „pročitati prije nastavka” prije nego što se predstavka može podnijeti, na kojoj su sadržane informacije i savjeti za podnositelje predstavki; budući da je velik broj pojedinačnih zahtjeva za potporu uspješno obrađen; |
| --- | --- |

T.

budući da se sažeci predstavki sad mogu ranije učitati na portal, oko tjedan dana nakon što Odbor za predstavke donese odluku o dopuštenosti; budući da je krajem 2017. uvedeno automatsko učitavanje dnevnog reda sjednica, zapisnika i odgovora Komisije u vezi s predstavkama, čime su ti dokumenti postali javno dostupni te je povećana transparentnost rada Odbora za predstavke; budući da sve te značajke odražavaju snažno zalaganje Parlamenta za to da se omogući interaktivnije iskustvo i komunikacija u stvarnom vremenu s podnositeljima predstavki; budući da su često postavljana pitanja (FAQ) i značajke izjava o privatnosti revidirani kako bi se u obzir uzele promjene odredbi o povjerljivosti u Poslovniku; budući da je došlo i do tehničkih poboljšanja, uključujući daljnja poboljšanja funkcije pretraživanja i uvođenje stranice „pročitati prije nastavka” prije nego što se predstavka može podnijeti, na kojoj su sadržane informacije i savjeti za podnositelje predstavki; budući da je velik broj pojedinačnih zahtjeva za potporu uspješno obrađen;

| U. | budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa važan instrument izravne i participativne demokracije koji bi, ako se shvati ozbiljno, trebao građanima omogućiti da se aktivno uključe u oblikovanje europskih politika i zakonodavstva; |
| --- | --- |

U.

budući da Odbor za predstavke smatra da je europska građanska inicijativa važan instrument izravne i participativne demokracije koji bi, ako se shvati ozbiljno, trebao građanima omogućiti da se aktivno uključe u oblikovanje europskih politika i zakonodavstva;

| V. | budući da su tijekom 2017. obavljena četiri posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica u skladu s člankom 216.a Poslovnika: jedan Švedskoj zbog teškoća s kojima se susreću građani EU-a pri pribavljanju identifikacijskog broja neophodnog za pristup većini usluga koje su im potrebne tijekom privremenog preseljenja u Švedsku; jedan Španjolskoj zbog predstavki koje se odnose na tvrdnje o novorođenčadi ukradenoj iz bolnica tijekom i nakon Francove diktature; jedan Tarantu (Italija) zbog utjecaja lokalne tvornice čelika i rafinerije na okoliš te načina na koji je to prouzročilo onečišćenje zraka, zemlje i vode i jedan Larnaci (Cipar) zbog utjecaja novoizgrađene industrijske luke u gradu na okoliš i zdravlje; |
| --- | --- |

V.

budući da su tijekom 2017. obavljena četiri posjeta u svrhu utvrđivanja činjenica u skladu s člankom 216.a Poslovnika: jedan Švedskoj zbog teškoća s kojima se susreću građani EU-a pri pribavljanju identifikacijskog broja neophodnog za pristup većini usluga koje su im potrebne tijekom privremenog preseljenja u Švedsku; jedan Španjolskoj zbog predstavki koje se odnose na tvrdnje o novorođenčadi ukradenoj iz bolnica tijekom i nakon Francove diktature; jedan Tarantu (Italija) zbog utjecaja lokalne tvornice čelika i rafinerije na okoliš te načina na koji je to prouzročilo onečišćenje zraka, zemlje i vode i jedan Larnaci (Cipar) zbog utjecaja novoizgrađene industrijske luke u gradu na okoliš i zdravlje;

| W. | budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom koji istražuje pritužbe zbog nepravilnosti u institucijama i tijelima Europske unije; budući da je trenutačna Europska ombudsmanica Emily O’Reilly Odboru za predstavke predstavila svoje Godišnje izvješće za 2016. na sjednici održanoj 30. svibnja 2017. i da se godišnje izvješće Odbora za predstavke djelomično temelji na godišnjem izvješću Europskog ombudsmana ili na posebnim izvješćima koja se podnose Parlamentu, od kojih je posljednje bilo izvješće o transparentnosti donošenja odluka u Vijeću; |
| --- | --- |

W.

budući da je u skladu s Poslovnikom Odbor za predstavke odgovoran za odnose s Europskim ombudsmanom koji istražuje pritužbe zbog nepravilnosti u institucijama i tijelima Europske unije; budući da je trenutačna Europska ombudsmanica Emily O’Reilly Odboru za predstavke predstavila svoje Godišnje izvješće za 2016. na sjednici održanoj 30. svibnja 2017. i da se godišnje izvješće Odbora za predstavke djelomično temelji na godišnjem izvješću Europskog ombudsmana ili na posebnim izvješćima koja se podnose Parlamentu, od kojih je posljednje bilo izvješće o transparentnosti donošenja odluka u Vijeću;

| X. | budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji te slična tijela država članica EU-a, zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u te drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora, čiji je cilj promicanje razmjene informacija o pravu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi; |
| --- | --- |

X.

budući da je Odbor za predstavke član Europske mreže pučkih pravobranitelja kojom su obuhvaćeni Europski ombudsman, nacionalni i regionalni pravobranitelji te slična tijela država članica EU-a, zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u te drugih zemalja Europskog gospodarskog prostora, čiji je cilj promicanje razmjene informacija o pravu i politikama EU-a te razmjena najboljih praksi;

| 1. | skreće pozornost na temeljnu ulogu Odbora za predstavke kao mosta između građana i rezidenata EU-a te institucija EU-a preko kojih građani i rezidenti EU-a mogu formalno upozoriti Parlament na nepravilnu primjenu prava EU-a te svojim izabranim predstavnicima skrenuti pozornost na svoju zabrinutost i ideje, čime se omogućuju pravodobno ispitivanje i rješavanje zahtjeva podnositelja predstavki kad god je to moguće; ističe da način na koji se rješavaju zabrinutosti podnositelja predstavki ima velik učinak na građane kad je riječ o stvarnom poštovanju njihova prava na predstavke utvrđenog u pravu EU-a i na njihovo mišljenje o institucijama EU-a; podsjeća Komisiju da su predstavke jedinstven način za utvrđivanje situacija u kojima se ne poštuje pravo EU-a te za istragu takvih situacija uz pomoć političkog nadzora Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su predstavke prilika i izazov za Parlament i druge institucije EU-a jer omogućuju uspostavu izravnog dijaloga s građanima i rezidentima EU-a, posebno ako na njih utječe primjena prava EU-a te ako traže učinkovit i efikasan mehanizam pravne zaštite; ističe da institucije EU-a i države članice moraju učiniti sve što je u njihovoj moći i u okviru njihovih područja nadležnosti kako bi se brzo i učinkovito riješila pitanja koja postavljaju podnositelji predstavki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost podizanja razine osviještenosti preko kontinuirane javne rasprave te sveobuhvatnih informacija o stvarnim nadležnostima EU-a, njegovu funkcioniranju i potrebi za budućim poboljšanjima kako bi se osiguralo da su građani i rezidenti dobro informirani o razinama na kojima se donose odluke tako da se mogu uključiti u rasprave o mogućim reformama i da se može spriječiti pojava da se okrivljuje Bruxelles koju koriste neke neodgovorne države članice; smatra da bi se širom javnom raspravom o EU-u te boljim informiranjem i obrazovanjem i dosljednijim svakodnevnim izvješćivanjem medija smanjio broj nedopuštenih predstavki jer bi građani i rezidenti bili bolje upoznati s nadležnostima EU-a; napominje da tema nedopuštene predstavke može imati određenu ulogu u oblikovanju politika, čak i ako je izvan područja nadležnosti Odbora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava potrebu za pojačanom suradnjom između Komisije te ostalih institucija EU-a i nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela država članica u osiguravanju donošenja i provedbe odredbi EU-a kojima se nastoje postići najviši standardi socijalne pravde te potpuna i učinkovita zaštita ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava svih građana; naglašava potrebu za aktivnijom suradnjom s predstavnicima država članica na sjednicama Odbora i za bržim daljnjim postupanjem u vezi sa zahtjevima koje je poslao Odbor; stoga poziva sva uključena tijela na nacionalnoj i europskoj razini da se snažno zalažu za to da obrada i rješavanje predstavki budu prioritet; još jednom napominje da je Komisija na brojne predstavke dala površne odgovore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno poziva Komisiju da na odgovarajući način iskoristi svoje ovlasti koje proizlaze iz njezine uloge čuvarice Ugovora s obzirom na to da je ta uloga od iznimne važnosti za funkcioniranje EU-a kad je riječ o građanima i europskim zakonodavcima; poziva na pravodobnu obradu postupaka zbog povrede prava kako bi se bez odgode stalo na kraj situacijama u kojima se ne poštuje zakonodavstvo EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da je suradnja s drugim parlamentarnim odborima ključna za sveobuhvatnu obradu predstavki; napominje da je 2017. godine 18 predstavki poslano u druge parlamentarne odbore radi mišljenja i 357 radi obavijesti; pozdravlja činjenicu da je od parlamentarnih odbora zaprimljeno 21 mišljenje o predstavkama; potiče promicanje dijaloga između različitih parlamentarnih odbora kako bi se prava pozornost usmjerila na probleme koje iznose građani EU-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | skreće pozornost na pokretanje mreže za predstavke 21. ožujka 2017., kojem su prisustvovali članovi svih parlamentarnih odbora, na kojem su predstavljene smjernice mreže te je iznesena njezina svrha i uloga njezinih članova; uvjeren je da je mreža za predstavke, ako se shvati ozbiljno, koristan alat za bolje daljnje djelovanje u vezi s predstavkama u parlamentarnom i zakonodavnom radu; naglašava važnost mreže u podizanju razine osviještenosti među zastupnicima o pitanjima koja građani upućuju Parlamentu u okviru predstavki te u raspravi o mogućim postupovnim poboljšanjima i dijeljenju najboljih praksi; ističe da se bližim kontaktom između odbora može povećati učinkovitost u planiranju saslušanja i parlamentarnih istraživanja o sličnim temama; sa zanimanjem iščekuje objavljivanje studije Resornog odjela C Parlamenta o sadašnjem funkcioniranju suradnje različitih odbora s Odborom za predstavke; naglašava činjenicu da bi pojačana suradnja s parlamentarnim odborima u vezi s pitanjima koja su iznijeli podnositelji predstavki trebala Parlamentu omogućiti da znatno brže predvidi bolje i individualizirano daljnje postupanje u vezi s predstavkama te da brže i efikasnije odgovara na zabrinutosti građana, dajući dodanu vrijednost životima građana i rezidenata EU-a te djelovanju Parlamenta i Europe u cjelini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važne doprinose predstavki podnesenih prije pregovora o Brexitu koje su podnijeli time pogođeni građani i rezidenti; skreće pozornost na zajedničko javno saslušanje koje su 11. svibnja 2017. održali Odbor za predstavke te Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), Odbor za ustavna pitanja (AFCO) i Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja (EMPL) o pravima građana i rezidenata nakon Brexita, kako bi se osiguralo da ta prava budu jedan od glavnih prioriteta Parlamenta u pregovorima o Brexitu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi Odboru za predstavke i njegovu tajništvu trebalo dodijeliti više resursa kako bi se osigurala potpuna usklađenosti u obradi različitih predstavki; naglašava činjenicu da smjernice Odbora, donesene u siječnju 2016., čine obradu predstavki i proces donošenja odluka transparentnima i jasnima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća da se predstavke ispituju u skladu s člankom 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kojim je propisano da svaki građanin EU-a i svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili registriranim sjedištem u državi članici Unije Europskom parlamentu može podnijeti predstavku o pitanjima koja su u djelokrugu Europske unije; podsjeća da je postupak obrade predstavki utvrđen Poslovnikom Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da bi se odbijanjem detaljnog i pravodobnog ispitivanja pritužbi građana, uključujući pojedinačne slučajeve, u skladu s pristupom Komisije iz njezine komunikacije naslovljene „Pravo EU-a: boljom primjenom do boljih rezultata” (1) moglo spriječiti brzo razumijevanje mogućih ozbiljnih sistemskih nedostataka, čime se nastavlja kršenje višestrukih prava na štetu brojnih građana, pri čemu se nacionalnim sudovima prepušta većina odgovornosti za nadzor mogućih kršenja zakonodavstva EU-a, osim u slučaju sustavnih povreda; smatra da postoji prevelika dvosmislenost u tumačenju tog pojma te da je posebno taj pristup štetan u području zakonodavstva o okolišu; smatra da je to nazadovanje u usporedbi s prethodnom pristupom provedbi zakonodavstva EU-a o okolišu te da općenito sprečava Komisiju kao čuvaricu Ugovora u izvršenju njezinih dužnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su razmatranja predstavki o nesigurnim radnim uvjetima pokazala da su u određenim državama članicama mnogi radnici žrtve nedopuštenih i diskriminatornih praksi, što upućuje na to da u brojnim slučajevima ne postoje učinkoviti preventivni mehanizmi i kazne; žali zbog činjenice da je Komisija nagomilala znatan broj neriješenih predmeta koji se odnose na kršenja radnog prava EU-a koje provode određene države članice, čime se omogućuje da se kršenja prava radnika nastave godinama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Komisiju da sustavno obavještava Odbor za predstavke o tekućim postupcima EU Pilot i postupcima zbog povrede koji su povezani s predstavkama te o pristupu dokumentima koji su razmijenjeni tijekom postupaka nakon što su oni zatvoreni primjenom sudske prakse Suda Europske unije, osobito kad su u potpunosti ili djelomično otvoreni na temelju predstavki; pozdravlja centraliziranu platformu koju je Komisija uspostavila 2014. i na kojoj se objavljuju odluke o povredama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | očekuje da će Komisija biti uvijek propisno zastupana tijekom javnih rasprava u Odboru za predstavke, odnosno da će je zastupati visoki dužnosnici koji mogu pružiti dodatne informacije i odgovoriti na zahtjeve podnositelja predstavki i zastupnika u Europskom parlamentu, po potrebi izvan opsega prethodno pruženog pisanog odgovora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja sve veći trend Odbora za predstavke da se o pitanjima raspravlja na plenarnoj sjednici, na temelju usmenih pitanja, rezolucija ili kratkih prijedloga rezolucija u skladu s člankom 216. stavkom 2. Poslovnika; skreće pozornost na svoje rezolucije koje su usvojene nakon objavljivanja godišnjeg izviješća o aktivnostima Odbora za predstavke u 2016. (2), Godišnjeg izvješća o djelovanju Europskog ombudsmana tijekom 2016. (3) i Izvješća o građanstvu za 2017. (4); skreće pozornost na svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje saslušanja o brojnim i različitim temama koje je tijekom 2017. organizirao Odbor za predstavke, samostalno ili u suradnji s drugim odborima, odnosno saslušanja o borbi protiv diskriminacije i zaštiti manjina od 4. svibnja, o stanju i pravima građana EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini nakon Brexita od 11. svibnja zajedno s odborima LIBE i EMPL, o ponovnoj uspostavi povjerenja građana u europski projekt od 22. lipnja, o apatridnosti od 29. lipnja zajedno s odborom LIBE, o europskoj građanskoj inicijativi naslovljenoj „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” od 20 studenoga te o zaštiti prava radnika na privremenim ili nesigurnim radnim mjestima od 22. studenoga; pozdravlja činjenicu i da je godišnja radionica o zaštiti prava osoba s invaliditetom održana 12. listopada 2017.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da je Odbor za predstavke izrazio svoje mišljenje o različitim pitanjima koja su postavljena u predstavkama u nekoliko doprinosa parlamentarnim izvješćima, na primjer o Europskom aktu o pristupačnosti (6), o tumačenju i provedbi Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva (7), o Uredbi Bruxelles II.a (8), o Marakeškom ugovoru (9), o praćenju primjene zakonodavstva EU-a 2015. (10), o upotrebi energije iz obnovljivih izvora (11), o Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom (12), o Godišnjem izvješću o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji u 2016. godini (13) te o reviziji Uredbe (EU) br. 211/2011 o građanskoj inicijativi (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da su pitanja u pogledu okoliša bila glavno područje zabrinutosti za podnositelje predstavki 2017.; skreće pozornost na posebno izvješće Eurobarometra 468 objavljeno u studenom 2017. (15), u kojem se dokazuje da je okoliš jedna od glavnih zabrinutosti europskih građana; naglašava da je važno ostvariti očekivanja građana i rezidenata EU-a u pogledu odgovarajućeg zakonodavstva o okolišu te o provedbi donesenih pravila i politika; izražava žaljenje zbog činjenice da pravila o zaštiti okoliša nisu uvijek pravilno provedena u državama članicama, kako se opisuje u predstavkama; apelira na Komisiju kao čuvaricu Ugovora da zajedno s državama članicama osigura pravilnu primjenu prava EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da Komisija treba osigurati provedbu detaljnih i sveobuhvatnih analiza usklađenosti s pravom EU-a u pogledu ekoloških procjena koje provode države članice radi odobravanja infrastrukturnih projekata u pogledu kojih su podnositelji predstavki izrazili zabrinutost s obzirom na ozbiljne rizike za ljusko zdravlje i okoliš; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da probleme kvalitete zraka na koje upozoravaju podnositelji predstavki u nizu država članica dodatno pogoršava onečišćenje koje nastaje zbog 43 milijuna dizelskih vozila koja nisu u skladu s pravilima EU-a o homologaciji i emisijama za osobna i laka gospodarskih vozila; |
| --- | --- |

20.

| 21. | skreće pozornost na rad Odbora za predstavke u vezi s predstavkama koje se odnose na pitanja u vezi s invaliditetom; napominje da je 2017. godine predano manje predstavki o pitanjima u vezi s invaliditetom; naglašava da su pristup prometu te izgrađeno okružje i diskriminacija, posebno u zapošljavanju, među glavnim izazovima za osobe s invaliditetom; napominje da je posebna pažnja posvećena raspravama o predstavkama o pitanjima u vezi s invaliditetom, kao što su podrška obiteljskim skrbnicima osoba s invaliditetom i brza ratifikacija, provedba i primjena Marakeškog ugovora; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava zaštitnu ulogu Odbora za predstavke kao dijela okvira EU-a Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; upućuje na radionicu o zaštiti prava osoba s invaliditetom koja je održana na sjednici Odbora 12. listopada 2017., koja je obuhvaćala predstavljanje studije o uključivom obrazovanju; poziva institucije EU-a da s tim u vezi budu primjer i osiguraju da nacionalna tijela bez odgode pravilno provode zakonodavstvo usvojeno u tom području; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upućuje na rezoluciju o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu donesenu 15. ožujka 2017.; ponavlja svoj poziv Europskoj komisiji da pojasni, ažurira i proširi svoje smjernice za bolje prenošenje i primjenu Direktive 2004/38/EZ posebice radi obuhvaćanja nedavnih presuda Suda Europske unije (predmeti C-456/12 i 457/12); preporučuje upotrebu planova za prenošenje i provedbu (TIPS) u svrhu osiguravanja potpune i pravilne primjene; potiče države članice da poštuju Direktivu 2004/38/EZ, kao i postojeću sudsku praksu Suda Europske unije u pogledu slobode kretanja osoba, jer u protivnom izravno krše temeljno pravo građana Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uvažava posao koji je obavila Radna skupina za pitanja dobrobiti djece osnovane pod okriljem Odbora za predstavke i prima na znanje konačno izvješće i prepreke donesene 3. svibnja 2017.; čvrsto vjeruje da bi Komisija, Vijeće i države članice trebali osigurati dosljedno i učinkovito praćenje preporuka iz završnog izvješća Radne skupine; poziva institucije EU-a i države članice da poštuju europsko zakonodavstvo i da istinski promiču i poboljšaju prekograničnu suradnju u području obiteljskih pitanja omogućujući osposobljavanje za suce i stručnjake, informacije o pravnoj pomoći i dvojezične odvjetnike; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoje mišljenje da zbog pretjerano uskog i nedosljednog tumačenja članka 51. Povelje Europske unije o temeljnim pravima građani otuđuju od EU-a; traži od Komisije da predstavi mjere kojima će se osigurati dosljedna i opsežna primjena područja primjene članka 51.; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče Komisiju da potakne države članice da pronađu rješenje za problem gubitka glasačkih prava i oduzimanja glasačkih prava građanima EU-a koji se slobodno kreću i borave unutar Europske unije, kao i oduzimanja glasačkih prava osoba s dugotrajnim boravkom; izražava razočaranje što u Nacrtu sporazuma o povlačenju između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine nema pozivanja na politička prava građana; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi europska građanska inicijativa trebala biti transparentna i djelotvorna kako bi poslužila kao važan instrument aktivnog građanstva i sudjelovanja javnosti; žali što to u prošlosti nije bio slučaj i što nije došlo do konkretnih zakonodavnih rezultata prethodnih uspješnih inicijativa; prima na znanje prijedlog Komisije o reviziji Uredbe (EU) br. 211/2011 o europskoj građanskoj inicijativi (16), objavljen 13. rujna 2017.; ističe najnoviju uspješnu inicijativu građana podnesenu pod nazivom „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”; podsjeća na javno saslušanje o toj inicijativi održano u Parlamentu 20. studenoga 2017.; očekuje sukladan odgovor Komisije u pogledu njezina sadržaja; potvrđuje predanost Odbora za predstavke proaktivnom sudjelovanju u organizaciji javnih saslušanja za uspješne inicijative; obvezuje se da će na institucionalnoj razini dati prednost djelotvornosti tog participativnog postupka i jamčenju popratnih zakonodavnih mjera; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je, u vezi s javnim saslušanjem o europskoj građanskoj inicijativi nazvanoj „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” i pri razmatranju predstavki o toj temi, utvrđeno da se postupci EU-a za odobravanje tvari kao što su glifosat, genetski modificirani organizmi i pesticidi dovode u pitanje zbog manjka neovisnosti, nedovoljne transparentnosti i netočnosti u prikupljanju i ocjeni znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primjećuje veliki broj predstavki o dobrobiti životinja; skreće pozornost na studiju „Dobrobit životinja u Europskoj uniji” i njezino predstavljanje na sjednici Odbora održanoj 23. ožujka 2017., nakon kojeg je uslijedila rasprava o nizu predstavki o tom pitanju; smatra da je od ključne važnosti pokrenuti novu strategiju na razini EU-a kako bi se premostili svi postojeći propusti, uskladilo zakonodavstvo i osigurala potpuna i učinkovita zaštita dobrobiti životinja, uključujući prijevoz životinja, s pomoću jasnog i sveobuhvatnog zakonodavnog okvira koji u potpunosti ispunjava obveze iz članka 13. UFEU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe važnu ulogu mreže SOLVIT koja građanima i poduzećima omogućuje da izraze svoju zabrinutost zbog mogućih kršenja zakonodavstva EU-a od strane tijela javne vlasti u drugim državama članicama; poziva Komisiju i države članice da promiču mrežu SOLVIT kako bi je učinile korisnijom i vidljivijom za građane; u tom pogledu pozdravlja akcijski plan za jačanje mreže SOLVIT koji je objavila Komisija u svibnju 2017.; poziva Komisiju da Europski parlament izvijesti o rezultatima tog akcijskog plana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe važnost daljnjeg razvoja portala za predstavke i potrebu da on bude dvosmjerni komunikacijski kanal i lako dostupan interaktivni alat koji bi građanima svih država članica EU-a omogućio pristup svim osnovnim informacijama o predstavkama i njihovoj obradi, otvaranju kanala za komunikaciju i stvaranju tematskih zajednica za razmjenu dokumentacije i najboljih praksi; naglašava da je potrebno dodatno smanjiti administrativno opterećenje povezano s obradom predstavki; ističe da portal služi i kao javni registar predstavki; ponavlja da se tehnički kapacitet portala mora poboljšati kako bi se omogućio nesmetan postupak podnošenja predstavki; naglašava potrebu za boljom komunikacijom s podnositeljima predstavki koja će se postići slanjem obavijesti o napretku njihove predstavke na njihovu jeziku; smatra da zagovornici koji su podržali predstavku ili izrazili interes za nju imaju jednako pravo da im se pošalju povratne i ostale informacije kao i sam podnositelj predstavke, posebno kada je riječ o raspravama u Parlamentu ili odgovorima Komisije; ponavlja važnost jačanja napora kako bi se osiguralo da podnositelji predstavki budu prisutni tijekom rasprave o njihovim predstavkama u Odboru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na fokusiraniju i aktivniju medijsku i komunikacijsku službu i na veću prisutnost na društvenim mrežama, kako bi Odbor u svom radu postao reaktivniji na probleme građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i izvješće Odbora za predstavke proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom ombudsmanu, vladama i parlamentima država članica EU-a, njihovim odborima za predstavke, pučkim pravobraniteljima ili sličnim mjerodavnim tijelima. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL C 18, 19.1.2017., str. 10.

(2)  SL C 369, 11.10.2018., str. 105.

(3)  SL C 356, 4.10.2018., str. 77.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 11.

(5)  SL C 263, 25.7.2018., str. 98.

(6)  Mišljenje doneseno 24. siječnja 2017.

(7)  Mišljenje doneseno 24. siječnja 2017.

(8)  Mišljenje doneseno 25. travnja 2017.

(9)  Mišljenja donesena 24. siječnja 2017.

(10)  Mišljenje doneseno 22. ožujka 2017.

(11)  Mišljenje doneseno 7. rujna 2017.

(12)  Mišljenje doneseno 7. rujna 2017.

(13)  Mišljenje doneseno 22. studenoga 2017.

(14)  Mišljenje doneseno 7. rujna 2017.

(15)  Posebno izvješće Eurobarometra 468: Stavovi europskih građana o okolišu, studeni 2017.:

http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  SL L 65, 11.3.2011., str. 1.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 11. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Fond za azil, migracije i integraciju – preraspodjela preostalih iznosa ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu preraspodjele preostalih iznosa preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili njihove dodjele drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 388/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0719),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. te članak 78. stavak 2. i članak 79. stavke 2. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0448/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0370/2018),

| A. | budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 29. studenoga 2018. (Usvojeni tekstovi P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu ponovnog preuzimanja obveza za preostale iznose preuzetih obveza za potporu provedbi odluka Vijeća (EU) 2015/1523 i (EU) 2015/1601 ili dodjele tih iznosa drugim djelovanjima u okviru nacionalnih programa

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/2000.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Uspostavljanje Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/21)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2014. – 2020. najnoviji je u nizu programa Unije osmišljenih u proteklih 25 godina koji podupiru provedbu prioriteta zakonodavstva i politika koji se odnose na okoliš i klimu. Pozitivno je ocijenjen u nedavnoj evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja (7) i utvrđeno je da je na dobrom putu k postizanju učinkovitosti, djelotvornosti i relevantnosti. Program LIFE za razdoblje 2014. – 2020. stoga bi trebalo nastaviti uz određene izmjene utvrđene u evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i naknadnim ocjenjivanjima. U skladu s time trebalo bi uspostaviti Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”) za razdoblje koje počinje 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2014. – 2020. najnoviji je u nizu programa Unije osmišljenih u proteklih 25 godina koji podupiru provedbu prioriteta zakonodavstva i politika koji se odnose na okoliš i klimu. Pozitivno je ocijenjen u nedavnoj evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja (7) i utvrđeno je da je na dobrom putu k postizanju učinkovitosti, djelotvornosti i relevantnosti. Program LIFE za razdoblje 2014. – 2020. stoga bi trebalo nastaviti uz određene izmjene utvrđene u evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i naknadnim ocjenjivanjima. U skladu s time trebalo bi uspostaviti Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”) za razdoblje koje počinje 2021.

| (2) | Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2014. – 2020. najnoviji je u nizu programa Unije osmišljenih u proteklih 25 godina koji podupiru provedbu prioriteta zakonodavstva i politika koji se odnose na okoliš i klimu. Pozitivno je ocijenjen u nedavnoj evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja (7) i utvrđeno je da je
  već vrlo isplativ i
  na dobrom putu k postizanju učinkovitosti
  u općenitom smislu
  , djelotvornosti i relevantnosti. Program LIFE za razdoblje 2014. – 2020. stoga bi trebalo nastaviti uz određene izmjene utvrđene u evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i naknadnim ocjenjivanjima. U skladu s time trebalo bi uspostaviti Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”) za razdoblje koje počinje 2021. |
| --- | --- |

(2)

Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (6) za razdoblje 2014. – 2020. najnoviji je u nizu programa Unije osmišljenih u proteklih 25 godina koji podupiru provedbu prioriteta zakonodavstva i politika koji se odnose na okoliš i klimu. Pozitivno je ocijenjen u nedavnoj evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja (7) i utvrđeno je da je
  već vrlo isplativ i
  na dobrom putu k postizanju učinkovitosti
  u općenitom smislu
  , djelotvornosti i relevantnosti. Program LIFE za razdoblje 2014. – 2020. stoga bi trebalo nastaviti uz određene izmjene utvrđene u evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i naknadnim ocjenjivanjima. U skladu s time trebalo bi uspostaviti Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”) za razdoblje koje počinje 2021.

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | U nastojanju da se ostvare ciljevi Unije utvrđeni u zakonodavstvu, politikama, planovima i međunarodnim obvezama koji se odnose na okoliš, klimu i čistu energiju, Program bi trebao pridonijeti prelasku na čisto, kružno, energetski učinkovito
  i niskougljično gospodarstvo
  koje je otporno na klimatske promjene, zâštiti i 
  poboljšanju kvalitete
  okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, bilo izravnim intervencijama ili podrškom uključivanju tih ciljeva u druge politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

U nastojanju da se ostvare ciljevi Unije utvrđeni u zakonodavstvu, politikama, planovima i međunarodnim obvezama koji se odnose na okoliš, klimu i čistu energiju, Program bi trebao pridonijeti prelasku na čisto, kružno, energetski učinkovito
  i niskougljično gospodarstvo
  koje je otporno na klimatske promjene, zâštiti i 
  poboljšanju kvalitete
  okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, bilo izravnim intervencijama ili podrškom uključivanju tih ciljeva u druge politike.

| (3) | U nastojanju da se ostvare ciljevi Unije utvrđeni u zakonodavstvu, politikama, planovima i međunarodnim obvezama koji se odnose na okoliš, klimu i čistu energiju, Program bi trebao
  u okviru pravedne tranzicije
  pridonijeti prelasku na čisto, kružno, energetski učinkovito
  gospodarstvo s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene, zâštiti i 
  unapređenju zaštite
  okoliša
  i zdravlja
  te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti,
  među ostalim u okviru potpore mreži Natura 2000, djelotvornim upravljanjem i rješavanjem problema uništavanja ekosustava,
  bilo izravnim intervencijama ili podrškom uključivanju tih ciljeva u druge politike.
  Pravednu tranziciju trebalo bi postići uz savjetovanje i dijalog sa socijalnim partnerima te pogođenim regijama i zajednicama, koje bi također trebalo uključiti u razvoj i provedbu projekata u mjeri u kojoj je to moguće. |
| --- | --- |

(3)

U nastojanju da se ostvare ciljevi Unije utvrđeni u zakonodavstvu, politikama, planovima i međunarodnim obvezama koji se odnose na okoliš, klimu i čistu energiju, Program bi trebao
  u okviru pravedne tranzicije
  pridonijeti prelasku na čisto, kružno, energetski učinkovito
  gospodarstvo s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene, zâštiti i 
  unapređenju zaštite
  okoliša
  i zdravlja
  te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti,
  među ostalim u okviru potpore mreži Natura 2000, djelotvornim upravljanjem i rješavanjem problema uništavanja ekosustava,
  bilo izravnim intervencijama ili podrškom uključivanju tih ciljeva u druge politike.
  Pravednu tranziciju trebalo bi postići uz savjetovanje i dijalog sa socijalnim partnerima te pogođenim regijama i zajednicama, koje bi također trebalo uključiti u razvoj i provedbu projekata u mjeri u kojoj je to moguće.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Unija je predana razvoju sveobuhvatnog odgovora na ciljeve održivog razvoja UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. u kojima se naglašava suštinska veza između upravljanja prirodnim resursima da bi se osigurala njihova dugoročna dostupnost, usluga ekosustava, njihove poveznice sa zdravljem ljudi te održivog i društveno uključivog gospodarskog rasta. U tom smislu Program bi trebao uvelike
  doprinijeti
  i gospodarskom razvoju i socijalnoj koheziji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.

Unija je predana razvoju sveobuhvatnog odgovora na ciljeve održivog razvoja UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. u kojima se naglašava suštinska veza između upravljanja prirodnim resursima da bi se osigurala njihova dugoročna dostupnost, usluga ekosustava, njihove poveznice sa zdravljem ljudi te održivog i društveno uključivog gospodarskog rasta. U tom smislu Program bi trebao uvelike
  doprinijeti
  i gospodarskom razvoju i socijalnoj koheziji.

| (4) | Unija je predana razvoju sveobuhvatnog odgovora na ciljeve održivog razvoja UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. u kojima se naglašava suštinska veza između upravljanja prirodnim resursima da bi se osigurala njihova dugoročna dostupnost, usluga ekosustava, njihove poveznice sa zdravljem ljudi te održivog i društveno uključivog gospodarskog rasta. U tom smislu Program bi trebao
  odražavati načela solidarnosti i podjele odgovornosti, pritom
  uvelike
  doprinoseći
  i gospodarskom razvoju i socijalnoj koheziji. |
| --- | --- |

(4)

Unija je predana razvoju sveobuhvatnog odgovora na ciljeve održivog razvoja UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. u kojima se naglašava suštinska veza između upravljanja prirodnim resursima da bi se osigurala njihova dugoročna dostupnost, usluga ekosustava, njihove poveznice sa zdravljem ljudi te održivog i društveno uključivog gospodarskog rasta. U tom smislu Program bi trebao
  odražavati načela solidarnosti i podjele odgovornosti, pritom
  uvelike
  doprinoseći
  i gospodarskom razvoju i socijalnoj koheziji.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | U svrhu promicanja održivog razvoja trebalo bi uključiti zahtjeve u pogledu okoliša i klime u definiciju i provedbu svih politika i aktivnosti Unije. Stoga bi trebalo promicati sinergije i komplementarnost s drugim programima financiranja Unije, među ostalim olakšavanjem financiranja aktivnosti koje dopunjuju strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu te podupiru prihvaćanje i preslikavanje rješenja razvijenih u okviru Programa. Koordinacija je potrebna radi sprječavanja dvostrukog financiranja. Komisija i države članice trebale bi poduzeti mjere za izbjegavanje administrativnog preklapanja i opterećenja za korisnike projekta, do čega dolazi zbog obveza izvješćivanja vezanih uz različite financijske instrumente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

U svrhu promicanja održivog razvoja trebalo bi uključiti zahtjeve u pogledu okoliša i klime u definiciju i provedbu svih politika i aktivnosti Unije. Stoga bi trebalo promicati sinergije i komplementarnost s drugim programima financiranja Unije, među ostalim olakšavanjem financiranja aktivnosti koje dopunjuju strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu te podupiru prihvaćanje i preslikavanje rješenja razvijenih u okviru Programa. Koordinacija je potrebna radi sprječavanja dvostrukog financiranja. Komisija i države članice trebale bi poduzeti mjere za izbjegavanje administrativnog preklapanja i opterećenja za korisnike projekta, do čega dolazi zbog obveza izvješćivanja vezanih uz različite financijske instrumente.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Program bi trebao pridonijeti održivom razvoju i ostvarenju ciljeva iz zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza Unije koji se odnose na okoliš i klimu te onih koji su relevantni za čistu energiju, a posebno iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. (8), Konvencije o biološkoj raznolikosti (9)

  i
  Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (10) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Program bi trebao pridonijeti održivom razvoju i ostvarenju ciljeva iz zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza Unije koji se odnose na okoliš i klimu te onih koji su relevantni za čistu energiju, a posebno iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. (8), Konvencije o biološkoj raznolikosti (9)

  i
  Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (10) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”).

| (5) | Program bi trebao pridonijeti održivom razvoju i ostvarenju ciljeva iz zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza Unije koji se odnose na okoliš i klimu te onih koji su relevantni za čistu energiju, a posebno iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. (8), Konvencije o biološkoj raznolikosti (9), Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (10) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”)
  , Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”), Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka te triju konvencija UN-a: Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, Rotterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini i Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima
  . |
| --- | --- |

(5)

Program bi trebao pridonijeti održivom razvoju i ostvarenju ciljeva iz zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza Unije koji se odnose na okoliš i klimu te onih koji su relevantni za čistu energiju, a posebno iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. (8), Konvencije o biološkoj raznolikosti (9), Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (10) („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”)
  , Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša („Aarhuška konvencija”), Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka te triju konvencija UN-a: Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, Rotterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka na određene opasne kemikalije i pesticide u međunarodnoj trgovini i Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima
  .

Amandman 6 i 101

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (11), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (12), (13), (14)

  zakonodavstva
  Unije o okolišu (15), kao i povezanih politika (16), (17), (18), (19), (20). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (11), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (12), (13), (14)

  zakonodavstva
  Unije o okolišu (15), kao i povezanih politika (16), (17), (18), (19), (20).

| (6) | Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (11), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (12), (13), (14),
  pravne stečevine
  Unije o okolišu (14a), (14b), (15), kao i povezanih politika (16), (17), (18), (19), (20)
  ,
   (20a)

  , kao i provedba

   (20b)

  općih programa djelovanja u području ekološke i klimatske politike donesenih u skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a, kao što je Sedmi program djelovanja za okoliš

   (20c). |
| --- | --- |

(6)

Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo (11), Okvira klimatske i energetske politike do 2030. (12), (13), (14),
  pravne stečevine
  Unije o okolišu (14a), (14b), (15), kao i povezanih politika (16), (17), (18), (19), (20)
  ,
   (20a)

  , kao i provedba

   (20b)

  općih programa djelovanja u području ekološke i klimatske politike donesenih u skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a, kao što je Sedmi program djelovanja za okoliš

   (20c).

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Unija pridaje veliku važnost dugoročnoj održivosti rezultata projekata programa LIFE te sposobnosti za osiguravanje i održavanje tih rezultata nakon provedbe projekta, među ostalim nastavkom, ponavljanjem i/ili prijenosom projekta. To podrazumijeva posebne uvjete za podnositelje zahtjeva, kao i potrebu za jamstvima na razini Unije kako bi se osiguralo da drugi projekti koje financira Unija ne dovode u pitanje rezultate bilo kojeg provedenog projekta programa LIFE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Unija pridaje veliku važnost dugoročnoj održivosti rezultata projekata programa LIFE te sposobnosti za osiguravanje i održavanje tih rezultata nakon provedbe projekta, među ostalim nastavkom, ponavljanjem i/ili prijenosom projekta. To podrazumijeva posebne uvjete za podnositelje zahtjeva, kao i potrebu za jamstvima na razini Unije kako bi se osiguralo da drugi projekti koje financira Unija ne dovode u pitanje rezultate bilo kojeg provedenog projekta programa LIFE.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito
  i niskougljično društvo
  koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na
  sektore
  koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija
  CO2

  i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te
  pripremi za klimatsku
  i 
  energetsku strategiju
  Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito
  i niskougljično društvo
  koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na
  sektore
  koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija
  CO2

  i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te
  pripremi za klimatsku
  i 
  energetsku strategiju
  Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

| (7) | Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u 
  održivo, kružno, obnovljivo,
  energetski učinkovito
  društvo s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na
  sektorima
  koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija
  stakleničkih plinova
  i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te
  provedbi klimatske
  i 
  energetske strategije
  Unije do sredine stoljeća i dugoročno
  , u skladu s ciljem dekarbonizacije iz Pariškog sporazuma
  . Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena. |
| --- | --- |

(7)

Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u 
  održivo, kružno, obnovljivo,
  energetski učinkovito
  društvo s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na
  sektorima
  koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija
  stakleničkih plinova
  i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te
  provedbi klimatske
  i 
  energetske strategije
  Unije do sredine stoljeća i dugoročno
  , u skladu s ciljem dekarbonizacije iz Pariškog sporazuma
  . Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Prelazak na
  čistu
  energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije
  koja je već dostupna na tržištu
  , a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Prelazak na
  čistu
  energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije
  koja je već dostupna na tržištu
  , a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili.

| (8) | Prelazak na
  obnovljivu i učinkovitu
  energiju
  s nultom razinom neto emisija
  ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja
  već dostupne
  tehnologije
  za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost
  , a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena
  . Program bi trebao obuhvatiti sve dionike i sektore uključene u prelazak na čistu energiju, kao što su sektor građevinarstva, industrija, promet i poljoprivreda
  . Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili. |
| --- | --- |

(8)

Prelazak na
  obnovljivu i učinkovitu
  energiju
  s nultom razinom neto emisija
  ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja
  već dostupne
  tehnologije
  za energiju iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost
  , a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena
  . Program bi trebao obuhvatiti sve dionike i sektore uključene u prelazak na čistu energiju, kao što su sektor građevinarstva, industrija, promet i poljoprivreda
  . Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije manjeg opsega), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje
  projekata
  , čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u 
  čistu
  energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije manjeg opsega), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje
  projekata
  , čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u 
  čistu
  energiju također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU.

| (9) | Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije manjeg opsega), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje
  projekta
  , čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u 
  obnovljivu
  energiju
  i energetsku učinkovitost
  također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(9)

Prema procjenama učinka zakonodavstva za čistu energiju za ostvarenje energetskih ciljeva Unije do 2030. bit će potrebna dodatna ulaganja u iznosu od 177 milijardi EUR godišnje u razdoblju 2021. – 2030. Najveći nerazmjeri odnose se na ulaganja u dekarbonizaciju zgrada (energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije manjeg opsega), pri čemu kapital treba usmjeriti na projekte krajnje decentralizirane prirode. Jedan od ciljeva potprograma Prelazak na čistu energiju jest izgradnja kapaciteta za razvoj i kumuliranje
  projekta
  , čime se pridonosi i apsorpciji sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) i potiču ulaganja u 
  obnovljivu
  energiju
  i energetsku učinkovitost
  također se koristeći financijskim instrumentima dostupnima u okviru fonda InvestEU.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Program LIFE jedini je program posebno namijenjen za djelovanje u području okoliša i klime te stoga ima ključnu ulogu u podupiranju provedbe zakonodavstva Unije u tim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Program LIFE jedini je program posebno namijenjen za djelovanje u području okoliša i klime te stoga ima ključnu ulogu u podupiranju provedbe zakonodavstva Unije u tim područjima.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz nekog drugog programa Unije, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Revizija djelovanja za koje se dobivaju kumulativna financijska sredstva iz različitih programa Unije
  provodi
  se samo jednom, a obuhvaća sve programe u okviru tih aktivnosti i pravila koja se na njih odnose. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz nekog drugog programa Unije, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Revizija djelovanja za koje se dobivaju kumulativna financijska sredstva iz različitih programa Unije
  provodi
  se samo jednom, a obuhvaća sve programe u okviru tih aktivnosti i pravila koja se na njih odnose.

| (11) | Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz nekog drugog programa Unije, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Revizija djelovanja za koje se dobivaju kumulativna financijska sredstva iz različitih programa Unije
  trebala bi
  se
  provoditi
  samo jednom, a obuhvaća sve programe u okviru tih aktivnosti i pravila koja se na njih odnose. |
| --- | --- |

(11)

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz nekog drugog programa Unije, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Revizija djelovanja za koje se dobivaju kumulativna financijska sredstva iz različitih programa Unije
  trebala bi
  se
  provoditi
  samo jednom, a obuhvaća sve programe u okviru tih aktivnosti i pravila koja se na njih odnose.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Najnoviji
  paket preispitivanja provedbe politika Unije

   (21)

  koje se odnose na okoliš ukazuje
  na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i 
  pojačala
  integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika; povećanjem uključenosti dionika; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Najnoviji
  paket preispitivanja provedbe politika Unije

   (21)

  koje se odnose na okoliš ukazuje
  na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i 
  pojačala
  integracija ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika; povećanjem uključenosti dionika; mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu.

| (12) | Najnoviji
  Pregled aktivnosti u području okoliša (EIR) (21) upućuje
  na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i 
  pojačali
  integracija
  i uključivanje
  ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za
  rješavanje horizontalnih, sistemskih izazova i temeljnih uzroka nedostataka u provedbi koji su utvrđeni prilikom Pregleda aktivnosti u području okoliša (EIR) i za
  postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika;
  poboljšanjem upravljanja u području okoliša, klimatskih promjena i povezanih pitanja u pogledu prelaska na čistu energiju, među ostalim
  povećanjem uključenosti dionika
  i javnosti na više razina, izgradnjom kapaciteta, komunikacijom i podizanjem razine osviještenosti;
  mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu. |
| --- | --- |

(12)

Najnoviji
  Pregled aktivnosti u području okoliša (EIR) (21) upućuje
  na to da je potreban znatan napredak da bi se ubrzala provedba pravne stečevine Unije u području okoliša i 
  pojačali
  integracija
  i uključivanje
  ciljeva koji se odnose na okoliš i klimu u druge politike. Program bi stoga trebao djelovati kao katalizator za
  rješavanje horizontalnih, sistemskih izazova i temeljnih uzroka nedostataka u provedbi koji su utvrđeni prilikom Pregleda aktivnosti u području okoliša (EIR) i za
  postizanje potrebnog napretka razvojem, ispitivanjem i reproduciranjem novih pristupa; podrškom razvoju, praćenju i preispitivanju politika;
  poboljšanjem upravljanja u području okoliša, klimatskih promjena i povezanih pitanja u pogledu prelaska na čistu energiju, među ostalim
  povećanjem uključenosti dionika
  i javnosti na više razina, izgradnjom kapaciteta, komunikacijom i podizanjem razine osviještenosti;
  mobiliziranjem ulaganja u okviru svih programa ulaganja Unije ili drugih financijskih izvora i podrškom aktivnostima za prevladavanje različitih prepreka učinkovitoj provedbi ključnih planova koji se zahtijevaju zakonodavstvom o okolišu.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Zaustavljanje i smanjenje gubitka biološke raznolikosti,
  uključujući u morskim ekosustavima
  , zahtijeva podršku razvoju, provedbi, primjeni i ocjenjivanju relevantnog zakonodavstva i politika Unije, uključujući Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (22), Direktivu Vijeća 92/43/EEZ (23) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) te Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25), posebice izradom baze znanja za razvoj i provedbu politika te osmišljavanjem, ispitivanjem, demonstracijom i primjenom najboljih praksi i rješenja u manjem opsegu ili prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim ili nacionalnim kontekstima, uključujući integrirane pristupe za primjenu okvira prioritetnih mjera pripremljenih na temelju Direktive 92/43/EEZ. Unija
  bi trebala
  pratiti i svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost radi ispunjavanja obveze izvješćivanja u skladu s Konvencijom o biološkoj raznolikosti. Trebalo bi ispuniti i zahtjeve za praćenje ostaloga relevantnog zakonodavstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Zaustavljanje i smanjenje gubitka biološke raznolikosti,
  uključujući u morskim ekosustavima
  , zahtijeva podršku razvoju, provedbi, primjeni i ocjenjivanju relevantnog zakonodavstva i politika Unije, uključujući Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (22), Direktivu Vijeća 92/43/EEZ (23) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) te Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25), posebice izradom baze znanja za razvoj i provedbu politika te osmišljavanjem, ispitivanjem, demonstracijom i primjenom najboljih praksi i rješenja u manjem opsegu ili prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim ili nacionalnim kontekstima, uključujući integrirane pristupe za primjenu okvira prioritetnih mjera pripremljenih na temelju Direktive 92/43/EEZ. Unija
  bi trebala
  pratiti i svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost radi ispunjavanja obveze izvješćivanja u skladu s Konvencijom o biološkoj raznolikosti. Trebalo bi ispuniti i zahtjeve za praćenje ostaloga relevantnog zakonodavstva Unije.

| (13) | Zaustavljanje i smanjenje gubitka biološke raznolikosti
  i uništavanja ekosustava
  ,
  među ostalim morskih i drugih vodenih ekosustava
  , zahtijeva podršku razvoju, provedbi, primjeni i ocjenjivanju relevantnog zakonodavstva i politika Unije, uključujući Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (22), Direktivu Vijeća 92/43/EEZ (23) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) te Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25), posebice izradom baze znanja za razvoj i provedbu politika te osmišljavanjem, ispitivanjem, demonstracijom i primjenom najboljih praksi i rješenja
  , kao što je djelotvorno upravljanje,
  u manjem opsegu ili prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim ili nacionalnim kontekstima, uključujući integrirane pristupe za primjenu okvira prioritetnih mjera pripremljenih na temelju Direktive 92/43/EEZ. Unija
  i države članice trebale bi
  pratiti i svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost radi ispunjavanja
  svoje
  obveze izvješćivanja u skladu s Konvencijom o biološkoj raznolikosti. Trebalo bi ispuniti i zahtjeve za praćenje ostaloga relevantnog zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

(13)

Zaustavljanje i smanjenje gubitka biološke raznolikosti
  i uništavanja ekosustava
  ,
  među ostalim morskih i drugih vodenih ekosustava
  , zahtijeva podršku razvoju, provedbi, primjeni i ocjenjivanju relevantnog zakonodavstva i politika Unije, uključujući Strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. (22), Direktivu Vijeća 92/43/EEZ (23) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) te Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (25), posebice izradom baze znanja za razvoj i provedbu politika te osmišljavanjem, ispitivanjem, demonstracijom i primjenom najboljih praksi i rješenja
  , kao što je djelotvorno upravljanje,
  u manjem opsegu ili prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim ili nacionalnim kontekstima, uključujući integrirane pristupe za primjenu okvira prioritetnih mjera pripremljenih na temelju Direktive 92/43/EEZ. Unija
  i države članice trebale bi
  pratiti i svoje rashode koji se odnose na biološku raznolikost radi ispunjavanja
  svoje
  obveze izvješćivanja u skladu s Konvencijom o biološkoj raznolikosti. Trebalo bi ispuniti i zahtjeve za praćenje ostaloga relevantnog zakonodavstva Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Nedavne ocjene i procjene, uključujući preispitivanje Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. u sredini provedbenog razdoblja i provjeru primjerenosti zakonskih propisa o prirodi, ukazuju da je jedan od glavnih temeljnih uzroka za nedostatnu provedbu zakonodavstva Unije o prirodi i strategije za biološku raznolikost manjak odgovarajućeg financiranja. Glavni instrumenti financiranja Unije, uključujući [Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo], mogu znatno pridonijeti ispunjenju tih potreba. Program može dodatno poboljšati učinkovitost takvog uključivanja putem strateških projekata za prirodu namijenjenih poticanju provedbe zakonodavstva i politika Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost, uključujući aktivnosti koje su utvrđene u okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ. Strateški projekti za prirodu trebali bi podupirati akcijske programe
  u državama članicama radi uključivanja
  relevantnih ciljeva koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost u ostale politike i programe financiranja, osiguravajući time mobilizaciju odgovarajućih
  sredstva
  za provedbu tih politika. U okviru svojih strateških planova za zajedničku poljoprivrednu politiku države članice mogu odlučiti o korištenju određenog dijela sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj radi snažnije podrške aktivnostima koje dopunjavaju strateške projekte za prirodu kako je određeno ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Nedavne ocjene i procjene, uključujući preispitivanje Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. u sredini provedbenog razdoblja i provjeru primjerenosti zakonskih propisa o prirodi, ukazuju da je jedan od glavnih temeljnih uzroka za nedostatnu provedbu zakonodavstva Unije o prirodi i strategije za biološku raznolikost manjak odgovarajućeg financiranja. Glavni instrumenti financiranja Unije, uključujući [Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo], mogu znatno pridonijeti ispunjenju tih potreba. Program može dodatno poboljšati učinkovitost takvog uključivanja putem strateških projekata za prirodu namijenjenih poticanju provedbe zakonodavstva i politika Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost, uključujući aktivnosti koje su utvrđene u okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ. Strateški projekti za prirodu trebali bi podupirati akcijske programe
  u državama članicama radi uključivanja
  relevantnih ciljeva koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost u ostale politike i programe financiranja, osiguravajući time mobilizaciju odgovarajućih
  sredstva
  za provedbu tih politika. U okviru svojih strateških planova za zajedničku poljoprivrednu politiku države članice mogu odlučiti o korištenju određenog dijela sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj radi snažnije podrške aktivnostima koje dopunjavaju strateške projekte za prirodu kako je određeno ovom Uredbom.

| (14) | Nedavne ocjene i procjene, uključujući preispitivanje Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. u sredini provedbenog razdoblja i provjeru primjerenosti zakonskih propisa o prirodi, ukazuju da je jedan od glavnih temeljnih uzroka za nedostatnu provedbu zakonodavstva Unije o prirodi i strategije za biološku raznolikost manjak odgovarajućeg financiranja. Glavni instrumenti financiranja Unije, uključujući [Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo], mogu znatno pridonijeti ispunjenju tih potreba
  , uz preduvjet da financiranje mora biti komplementarno
  . Program može dodatno poboljšati učinkovitost takvog uključivanja putem strateških projekata za prirodu namijenjenih poticanju provedbe zakonodavstva i politika Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost, uključujući aktivnosti koje su utvrđene u okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ. Strateški projekti za prirodu trebali bi podupirati akcijske programe
  radi pružanja pomoći pri uključivanju
  relevantnih ciljeva koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost u ostale politike i programe financiranja, osiguravajući time mobilizaciju odgovarajućih
  sredstava
  za provedbu tih politika. U okviru svojih strateških planova za zajedničku poljoprivrednu politiku države članice mogu odlučiti o korištenju određenog dijela sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj radi snažnije podrške aktivnostima koje dopunjavaju strateške projekte za prirodu kako je određeno ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(14)

Nedavne ocjene i procjene, uključujući preispitivanje Strategije EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020. u sredini provedbenog razdoblja i provjeru primjerenosti zakonskih propisa o prirodi, ukazuju da je jedan od glavnih temeljnih uzroka za nedostatnu provedbu zakonodavstva Unije o prirodi i strategije za biološku raznolikost manjak odgovarajućeg financiranja. Glavni instrumenti financiranja Unije, uključujući [Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo], mogu znatno pridonijeti ispunjenju tih potreba
  , uz preduvjet da financiranje mora biti komplementarno
  . Program može dodatno poboljšati učinkovitost takvog uključivanja putem strateških projekata za prirodu namijenjenih poticanju provedbe zakonodavstva i politika Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost, uključujući aktivnosti koje su utvrđene u okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom Vijeća 92/43/EEZ. Strateški projekti za prirodu trebali bi podupirati akcijske programe
  radi pružanja pomoći pri uključivanju
  relevantnih ciljeva koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost u ostale politike i programe financiranja, osiguravajući time mobilizaciju odgovarajućih
  sredstava
  za provedbu tih politika. U okviru svojih strateških planova za zajedničku poljoprivrednu politiku države članice mogu odlučiti o korištenju određenog dijela sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj radi snažnije podrške aktivnostima koje dopunjavaju strateške projekte za prirodu kako je određeno ovom Uredbom.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija
  za očuvanje
  globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je
  omogućiti
  da se iz Programa nastave financirati
  manji
  iznosi bespovratnih
  sredstva
  za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima. BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija
  za očuvanje
  globalne biološke raznolikosti. U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je
  omogućiti
  da se iz Programa nastave financirati
  manji
  iznosi bespovratnih
  sredstva
  za biološku raznolikost i u najudaljenijim regijama i prekomorskim zemljama i područjima.

| (15) | Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima.
  Zahvaljujući pripremnom djelovanju u sklopu BEST-a, koje je pokrenuto 2011., te programu BEST 2.0 i projektu BEST RUP koji su uslijedili,
  BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija
  i njihovoj ključnoj ulozi u očuvanju
  globalne biološke raznolikosti.
  Komisija procjenjuje da je za terenske aktivnosti na tim područjima potrebna financijska potpora u iznosu od 8 milijuna EUR godišnje.
  U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je
  stoga
  da se iz Programa nastave financirati
  mali
  iznosi bespovratnih
  sredstava
  za biološku raznolikost
  , što uključuje izgradnju kapaciteta i kapitalizaciju financiranih mjera
  i u najudaljenijim regijama i 
  u
  prekomorskim zemljama i područjima. |
| --- | --- |

(15)

Dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST) promiče očuvanje biološke raznolikosti, uključujući morsku biološku raznolikost, te održivo korištenje sustava ekosustava, uključujući pristup prilagodbi klimatskim promjenama i ublažavanju njihovih posljedica temeljen na ekosustavima u najudaljenijim regijama Unije i prekomorskim zemljama i područjima.
  Zahvaljujući pripremnom djelovanju u sklopu BEST-a, koje je pokrenuto 2011., te programu BEST 2.0 i projektu BEST RUP koji su uslijedili,
  BEST je pridonio podizanju svijesti o ekološkoj važnosti najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i teritorija
  i njihovoj ključnoj ulozi u očuvanju
  globalne biološke raznolikosti.
  Komisija procjenjuje da je za terenske aktivnosti na tim područjima potrebna financijska potpora u iznosu od 8 milijuna EUR godišnje.
  U ministarskim izjavama 2017. i 2018. prekomorske zemlje i područja izrazili su zahvalnost za taj program dodjele manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost. Primjereno je
  stoga
  da se iz Programa nastave financirati
  mali
  iznosi bespovratnih
  sredstava
  za biološku raznolikost
  , što uključuje izgradnju kapaciteta i kapitalizaciju financiranih mjera
  i u najudaljenijim regijama i 
  u
  prekomorskim zemljama i područjima.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Promicanje kružnoga gospodarstva zahtijeva promjenu mentaliteta u smislu dizajna, proizvodnje, potrošnje i zbrinjavanja materijala i proizvoda, uključujući plastiku. Program bi trebao pridonijeti prelasku na model kružnoga gospodarstva
  putem
  financijske podrške namijenjene
  različitim akterima
  (
  poduzećima
  ,
  javnim tijelima
  i 
  potrošačima
  ), posebice primjenom, razvojem i reproduciranjem najboljih tehnologija, praksi i rješenja prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim kontekstima,
  uključujući putem
  integriranih pristupa za provedbu planova za gospodarenje otpadom i sprječavanje nastanka otpada. Podržavanjem provedbe strategije za plastiku mogu se poduzeti mjere za rješavanje problema otpada u moru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Promicanje kružnoga gospodarstva zahtijeva promjenu mentaliteta u smislu dizajna, proizvodnje, potrošnje i zbrinjavanja materijala i proizvoda, uključujući plastiku. Program bi trebao pridonijeti prelasku na model kružnoga gospodarstva
  putem
  financijske podrške namijenjene
  različitim akterima
  (
  poduzećima
  ,
  javnim tijelima
  i 
  potrošačima
  ), posebice primjenom, razvojem i reproduciranjem najboljih tehnologija, praksi i rješenja prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim kontekstima,
  uključujući putem
  integriranih pristupa za provedbu planova za gospodarenje otpadom i sprječavanje nastanka otpada. Podržavanjem provedbe strategije za plastiku mogu se poduzeti mjere za rješavanje problema otpada u moru.

| (16) | Promicanje kružnoga gospodarstva
  i učinkovitosti resursa
  zahtijeva promjenu mentaliteta u smislu dizajna, proizvodnje, potrošnje i zbrinjavanja materijala i proizvoda, uključujući plastiku. Program bi trebao pridonijeti prelasku na model kružnoga gospodarstva
  preko
  financijske podrške namijenjene
  za različite aktere
  (
  poduzeća
  ,
  javna tijela
  i 
  potrošače
  ), posebice primjenom, razvojem i reproduciranjem najboljih tehnologija, praksi i rješenja prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim kontekstima,
  među ostalim preko
  integriranih pristupa za
  primjenu hijerarhije otpada i
  provedbu planova za gospodarenje otpadom i sprječavanje nastanka otpada. Podržavanjem provedbe strategije za plastiku mogu se poduzeti mjere za rješavanje problema otpada u moru. |
| --- | --- |

(16)

Promicanje kružnoga gospodarstva
  i učinkovitosti resursa
  zahtijeva promjenu mentaliteta u smislu dizajna, proizvodnje, potrošnje i zbrinjavanja materijala i proizvoda, uključujući plastiku. Program bi trebao pridonijeti prelasku na model kružnoga gospodarstva
  preko
  financijske podrške namijenjene
  za različite aktere
  (
  poduzeća
  ,
  javna tijela
  i 
  potrošače
  ), posebice primjenom, razvojem i reproduciranjem najboljih tehnologija, praksi i rješenja prilagođenih posebnim lokalnim, regionalnim i nacionalnim kontekstima,
  među ostalim preko
  integriranih pristupa za
  primjenu hijerarhije otpada i
  provedbu planova za gospodarenje otpadom i sprječavanje nastanka otpada. Podržavanjem provedbe strategije za plastiku mogu se poduzeti mjere za rješavanje problema otpada u moru.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Visoka razina zaštite okoliša od ključne je važnosti za zdravlje i dobrobit građana Unije. Programom bi se trebao podupirati cilj Unije da proizvodi i upotrebljava kemikalije na način koji dovodi do smanjenja bitnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na najmanju mjeru te da razvija strategiju Unije za netoksični okoliš. Programom bi također trebalo podupirati aktivnosti za olakšavanje provedbe Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi se postigle razine buke koje ne povećavaju značajne negativne učinke na ljudsko zdravlje i rizike za njega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Visoka razina zaštite okoliša od ključne je važnosti za zdravlje i dobrobit građana Unije. Programom bi se trebao podupirati cilj Unije da proizvodi i upotrebljava kemikalije na način koji dovodi do smanjenja bitnih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na najmanju mjeru te da razvija strategiju Unije za netoksični okoliš. Programom bi također trebalo podupirati aktivnosti za olakšavanje provedbe Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi se postigle razine buke koje ne povećavaju značajne negativne učinke na ljudsko zdravlje i rizike za njega.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike
  po
  zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (26) naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike
  po
  zdravlje ljudi. Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela. Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (26) naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.

| (17) | Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike
  za
  zdravlje ljudi
  i okoliš te istodobno jačanje sinergija između poboljšanja kvalitete zraka i smanjenja emisija stakleničkih plinova
  . Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela
  , osobito u područjima u kojima su stanovništvo i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka
  . Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (26) naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(17)

Dugoročni cilj Unije za politiku koja se odnosi na čist zrak jest postizanje razina kvalitete zraka koje ne uzrokuju znatne negativne učinke i rizike
  za
  zdravlje ljudi
  i okoliš te istodobno jačanje sinergija između poboljšanja kvalitete zraka i smanjenja emisija stakleničkih plinova
  . Javna svijest o zagađenju zraka je visoka i građani očekuju djelovanje nadležnih tijela
  , osobito u područjima u kojima su stanovništvo i ekosustavi izloženi visokim razinama onečišćivača zraka
  . Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (26) naglašava ulogu koju financiranje Unije može imati u ostvarenju ciljeva koji se odnose na čisti zrak. Stoga bi Program trebao podržavati projekte, uključujući strateške integrirane projekte, koji imaju potencijal za poticanje javnih i privatnih sredstava, potencijal da budu ogledni primjeri dobrih praksi i katalizatori provedbe planova i zakonodavstva koji se odnose na kvalitetu zraka na lokalnoj, regionalnoj, višeregionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Zaštita i obnova
  morskog
  okoliša jedan je od ukupnih ciljeva politike Unije u području okoliša. Program bi trebao podržavati sljedeće: upravljanje, očuvanje, obnovu i praćenje biološke raznolikosti i morskih ekosustava, posebice na morskim područjima mreže Natura 2000, te zaštitu vrsta u skladu s okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28); promicanje čistih i zdravih mora; provedbu europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu, osobito radi rješavanja problema izgubljenog ribolovnog alata i otpada u moru; promoviranje uključenja Unije u međunarodno upravljanje oceanima koje je ključno za postizanje ciljeva iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. te za očuvanje zdravih oceana za buduće generacije. Strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu u okviru ovog Programa trebali bi uključivati relevantne aktivnosti namijenjene zaštiti
  morskog
  okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Zaštita i obnova
  morskog
  okoliša jedan je od ukupnih ciljeva politike Unije u području okoliša. Program bi trebao podržavati sljedeće: upravljanje, očuvanje, obnovu i praćenje biološke raznolikosti i morskih ekosustava, posebice na morskim područjima mreže Natura 2000, te zaštitu vrsta u skladu s okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28); promicanje čistih i zdravih mora; provedbu europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu, osobito radi rješavanja problema izgubljenog ribolovnog alata i otpada u moru; promoviranje uključenja Unije u međunarodno upravljanje oceanima koje je ključno za postizanje ciljeva iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. te za očuvanje zdravih oceana za buduće generacije. Strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu u okviru ovog Programa trebali bi uključivati relevantne aktivnosti namijenjene zaštiti
  morskog
  okoliša.

| (19) | Zaštita i obnova
  vodenog
  okoliša jedan je od ukupnih ciljeva politike Unije u području okoliša. Program bi trebao podržavati sljedeće: upravljanje, očuvanje, obnovu i praćenje biološke raznolikosti i morskih ekosustava, posebice na morskim područjima mreže Natura 2000, te zaštitu vrsta u skladu s okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28); promicanje čistih i zdravih mora; provedbu europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu, osobito radi rješavanja problema izgubljenog ribolovnog alata i otpada u moru; promoviranje uključenja Unije u međunarodno upravljanje oceanima koje je ključno za postizanje ciljeva iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. te za očuvanje zdravih oceana za buduće generacije. Strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu u okviru ovog Programa trebali bi uključivati relevantne aktivnosti namijenjene zaštiti
  vodenog
  okoliša. |
| --- | --- |

(19)

Zaštita i obnova
  vodenog
  okoliša jedan je od ukupnih ciljeva politike Unije u području okoliša. Program bi trebao podržavati sljedeće: upravljanje, očuvanje, obnovu i praćenje biološke raznolikosti i morskih ekosustava, posebice na morskim područjima mreže Natura 2000, te zaštitu vrsta u skladu s okvirima prioritetnih mjera izrađenima u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; postizanje dobrog stanja okoliša u skladu s Direktivom 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (28); promicanje čistih i zdravih mora; provedbu europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu, osobito radi rješavanja problema izgubljenog ribolovnog alata i otpada u moru; promoviranje uključenja Unije u međunarodno upravljanje oceanima koje je ključno za postizanje ciljeva iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. te za očuvanje zdravih oceana za buduće generacije. Strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu u okviru ovog Programa trebali bi uključivati relevantne aktivnosti namijenjene zaštiti
  vodenog
  okoliša.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19.a) | Trenutačno stanje očuvanosti područja mreže Natura 2000 na poljoprivrednim zemljištima vrlo je loše, što upućuje na to da je takvim područjima i dalje potrebna zaštita. Trenutačna plaćanja u okviru ZPP-a za područja mreže Natura 2000 najučinkovitiji su način očuvanja biološke raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima

   (1a)

  . Međutim, ta su plaćanja nedovoljna i ne predstavljaju visoku vrijednost za prirodni kapital. Stoga bi trebalo povećati plaćanja u okviru ZPP-a za područja mreže Natura 2000 kako bi se potaknula zaštita okoliša u takvim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19.a)

Trenutačno stanje očuvanosti područja mreže Natura 2000 na poljoprivrednim zemljištima vrlo je loše, što upućuje na to da je takvim područjima i dalje potrebna zaštita. Trenutačna plaćanja u okviru ZPP-a za područja mreže Natura 2000 najučinkovitiji su način očuvanja biološke raznolikosti na poljoprivrednim zemljištima

   (1a)

  . Međutim, ta su plaćanja nedovoljna i ne predstavljaju visoku vrijednost za prirodni kapital. Stoga bi trebalo povećati plaćanja u okviru ZPP-a za područja mreže Natura 2000 kako bi se potaknula zaštita okoliša u takvim područjima.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti, angažman potrošača i 
  veća
  uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti, angažman potrošača i 
  veća
  uključenost dionika, uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.

| (20) | Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti,
  među ostalim s pomoću komunikacijske strategije kojom se uzimaju u obzir novi mediji i društvene mreže,
  angažman potrošača i 
  povećava
  uključenost
  javnosti i
  dionika
  na više razina
  , uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.
  Stoga je prikladno da se Programom podupire širok raspon nevladinih organizacija i mreža neprofitnih subjekata koji nastoje ostvariti cilj od općeg interesa Unije i koji su ponajprije aktivni u području okoliša ili klimatskih mjera, dodjeljivanjem operativnih bespovratnih sredstava na konkurentan i transparentan način kako bi se takvim nevladinim organizacijama, mrežama i subjektima pomoglo da daju djelotvoran doprinos politici Unije te izgrade i ojačaju svoje kapacitete koji su im potrebni kako bi postali učinkovitiji partneri. |
| --- | --- |

(20)

Za bolje upravljanje okolišem, klimatskim promjenama i povezanim pitanjima prelaska na čistu energiju potrebna je uključenost civilnog društva podizanjem razine osviještenosti javnosti,
  među ostalim s pomoću komunikacijske strategije kojom se uzimaju u obzir novi mediji i društvene mreže,
  angažman potrošača i 
  povećava
  uključenost
  javnosti i
  dionika
  na više razina
  , uključujući nevladine organizacije, u savjetovanje o povezanim politikama i njihovoj provedbi.
  Stoga je prikladno da se Programom podupire širok raspon nevladinih organizacija i mreža neprofitnih subjekata koji nastoje ostvariti cilj od općeg interesa Unije i koji su ponajprije aktivni u području okoliša ili klimatskih mjera, dodjeljivanjem operativnih bespovratnih sredstava na konkurentan i transparentan način kako bi se takvim nevladinim organizacijama, mrežama i subjektima pomoglo da daju djelotvoran doprinos politici Unije te izgrade i ojačaju svoje kapacitete koji su im potrebni kako bi postali učinkovitiji partneri.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Iako bi poboljšanje upravljanja na svim razinama trebao biti međusektorski cilj za sve potprograme Programa, Program bi trebao podržavati razvoj i 
  provedbu
  horizontalnog zakonodavstva o upravljanju okolišem, uključujući zakonodavstvo kojim se provodi Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima koja se odnose na okoliš (29). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Iako bi poboljšanje upravljanja na svim razinama trebao biti međusektorski cilj za sve potprograme Programa, Program bi trebao podržavati razvoj i 
  provedbu
  horizontalnog zakonodavstva o upravljanju okolišem, uključujući zakonodavstvo kojim se provodi Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima koja se odnose na okoliš (29).

| (21) | Iako bi poboljšanje upravljanja na svim razinama trebao biti međusektorski cilj za sve potprograme Programa, Program bi trebao podržavati razvoj
  , provedbu
  i 
  primjenu pravne stečevine u području okoliša i klime i stvarnu sukladnost s njom, osobito
  horizontalnog zakonodavstva o upravljanju okolišem, uključujući zakonodavstvo kojim se provodi Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima koja se odnose na okoliš (29)
   (29a)

  , pa i u vezi s Odborom za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom
  . |
| --- | --- |

(21)

Iako bi poboljšanje upravljanja na svim razinama trebao biti međusektorski cilj za sve potprograme Programa, Program bi trebao podržavati razvoj
  , provedbu
  i 
  primjenu pravne stečevine u području okoliša i klime i stvarnu sukladnost s njom, osobito
  horizontalnog zakonodavstva o upravljanju okolišem, uključujući zakonodavstvo kojim se provodi Konvencija Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima koja se odnose na okoliš (29)
   (29a)

  , pa i u vezi s Odborom za praćenje usklađenosti s Aarhuškom konvencijom
  .

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s 
  niskim emisijama ugljika
  koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s 
  niskim emisijama ugljika
  koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu.

| (22) | Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s 
  nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu. |
| --- | --- |

(22)

Program bi trebao pripremiti i podupirati tržišne subjekte za pomak prema čistom, kružnom i energetski učinkovitom gospodarstvu s 
  nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene ispitivanjem novih poslovnih prilika, unapređivanjem stručnih vještina, olakšavanjem pristupa potrošača održivim proizvodima i uslugama, uključivanjem i osnaživanjem utjecajnih osoba i ispitivanjem novih metoda prilagodbe postojećih procesa i poslovnog okruženja. Potrebno je promicati prihvaćanje javnosti i angažiranje potrošača kako bi se podržalo šire prihvaćanje održivih rješenja na tržištu.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22.a) | Program je osmišljen tako da se njime podupire demonstracija tehnika, pristupa i najboljih praksi koje se mogu replicirati i nadograditi. Inovativna rješenja pridonijela bi poboljšanju ekološke učinkovitosti i održivosti, osobito razvoju održivih poljoprivrednih praksi u područjima koja su aktivna u poljima klime, vode, tla, biološke raznolikosti i otpada. U tom bi pogledu trebalo naglasiti sinergije s drugim programima i politikama, kao što su Europsko inovacijsko partnerstvo za produktivnost i održivost u poljoprivredi te sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22.a)

Program je osmišljen tako da se njime podupire demonstracija tehnika, pristupa i najboljih praksi koje se mogu replicirati i nadograditi. Inovativna rješenja pridonijela bi poboljšanju ekološke učinkovitosti i održivosti, osobito razvoju održivih poljoprivrednih praksi u područjima koja su aktivna u poljima klime, vode, tla, biološke raznolikosti i otpada. U tom bi pogledu trebalo naglasiti sinergije s drugim programima i politikama, kao što su Europsko inovacijsko partnerstvo za produktivnost i održivost u poljoprivredi te sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja EU-a.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Na razini Unije velika ulaganja u djelovanja koja se odnose na okoliš i klimu primarno financiraju veliki programi financiranja Unije (uključivanje). U kontekstu svoje katalitičke uloge, strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu koji će se razviti u sklopu Programa trebali bi potpomognuti prilike za financiranje u sklopu tih programa financiranja i drugih izvora sredstava kao što su nacionalni fondovi te stvarati sinergije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Na razini Unije velika ulaganja u djelovanja koja se odnose na okoliš i klimu primarno financiraju veliki programi financiranja Unije (uključivanje). U kontekstu svoje katalitičke uloge, strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu koji će se razviti u sklopu Programa trebali bi potpomognuti prilike za financiranje u sklopu tih programa financiranja i drugih izvora sredstava kao što su nacionalni fondovi te stvarati sinergije.

| (23) | Na razini Unije velika ulaganja u djelovanja koja se odnose na okoliš i klimu primarno financiraju veliki programi financiranja Unije
  . Stoga je prijeko potrebno pojačati napore za
  uključivanje
  , osigurati održivost, biološku raznolikost i prilagodljivost na klimatske promjene ostalih programa Unije za financiranje te u sve instrumente Unije ugraditi zaštitne mjere za održivost. Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje zajedničke metodologije i poduzimanje učinkovitih mjera kojima bi se osiguralo da ostali programi i politike Unije ne utječu negativno na projekte programa LIFE
  . U kontekstu svoje katalitičke uloge, strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu koji će se razviti u sklopu Programa trebali bi potpomognuti prilike za financiranje u sklopu tih programa financiranja i drugih izvora sredstava kao što su nacionalni fondovi te stvarati sinergije. |
| --- | --- |

(23)

Na razini Unije velika ulaganja u djelovanja koja se odnose na okoliš i klimu primarno financiraju veliki programi financiranja Unije
  . Stoga je prijeko potrebno pojačati napore za
  uključivanje
  , osigurati održivost, biološku raznolikost i prilagodljivost na klimatske promjene ostalih programa Unije za financiranje te u sve instrumente Unije ugraditi zaštitne mjere za održivost. Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje zajedničke metodologije i poduzimanje učinkovitih mjera kojima bi se osiguralo da ostali programi i politike Unije ne utječu negativno na projekte programa LIFE
  . U kontekstu svoje katalitičke uloge, strateški integrirani projekti i strateški projekti za prirodu koji će se razviti u sklopu Programa trebali bi potpomognuti prilike za financiranje u sklopu tih programa financiranja i drugih izvora sredstava kao što su nacionalni fondovi te stvarati sinergije.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | Uspjeh strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata ovisi o bliskoj suradnji između nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti i nedržavnih sudionika na koje utječu ciljevi Programa. Stoga bi trebalo primjenjivati načela transparentnosti i objavljivanja u pogledu odluka koje se odnose na razvoj, provedbu, procjenu i praćenje projekata, osobito u slučaju uključivanja ili kada su obuhvaćeni višestruki izvori financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

Uspjeh strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata ovisi o bliskoj suradnji između nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti i nedržavnih sudionika na koje utječu ciljevi Programa. Stoga bi trebalo primjenjivati načela transparentnosti i objavljivanja u pogledu odluka koje se odnose na razvoj, provedbu, procjenu i praćenje projekata, osobito u slučaju uključivanja ili kada su obuhvaćeni višestruki izvori financiranja.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Odražavajući važnost
  rješavanja
  pitanja
  klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije
  da provede Pariški sporazum
  i 
  ciljeve
  održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih aktivnosti
  i postizanju općeg cilja od 25 %
  proračunskih rashoda
  EU-a
  za podupiranje klimatskih ciljeva
  . Očekuje se da će aktivnosti iz ovoga programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa 61 % od ukupne financijske omotnice Programa. Relevantne aktivnosti utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa i ponovo ocijeniti u okviru relevantnih procesa evaluacija i preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Odražavajući važnost
  rješavanja
  pitanja
  klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije
  da provede Pariški sporazum
  i 
  ciljeve
  održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovaj će Program pridonijeti uključivanju klimatskih aktivnosti
  i postizanju općeg cilja od 25 %
  proračunskih rashoda
  EU-a
  za podupiranje klimatskih ciljeva
  . Očekuje se da će aktivnosti iz ovoga programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa 61 % od ukupne financijske omotnice Programa. Relevantne aktivnosti utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa i ponovo ocijeniti u okviru relevantnih procesa evaluacija i preispitivanja.

| (24) | Vodeći računa o važnosti
  rješavanja
  problema
  klimatskih promjena
  na koordiniran i ambiciozan način,
  u skladu s obvezama Unije
  za provedbu Pariškog sporazuma
  i 
  ciljeva
  održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike
  i postizanju općeg cilja od
  najmanje
  25 %
  rashoda iz proračuna
  EU-a
  kojima se podupiru klimatski ciljevi tijekom razdoblja VFO-a 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 %, koji treba ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Očekuje se da će aktivnosti iz ovoga programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa [61 %] od ukupne financijske omotnice Programa. Relevantne aktivnosti utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa i ponovo ocijeniti u okviru relevantnih procesa evaluacija i preispitivanja. |
| --- | --- |

(24)

Vodeći računa o važnosti
  rješavanja
  problema
  klimatskih promjena
  na koordiniran i ambiciozan način,
  u skladu s obvezama Unije
  za provedbu Pariškog sporazuma
  i 
  ciljeva
  održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovim Fondom pridonijet će se pojednostavnjenju klimatske politike
  i postizanju općeg cilja od
  najmanje
  25 %
  rashoda iz proračuna
  EU-a
  kojima se podupiru klimatski ciljevi tijekom razdoblja VFO-a 2021. – 2027. te godišnjeg cilja od 30 %, koji treba ostvariti što je prije moguće, a najkasnije do 2027
  . Očekuje se da će aktivnosti iz ovoga programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa [61 %] od ukupne financijske omotnice Programa. Relevantne aktivnosti utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Programa i ponovo ocijeniti u okviru relevantnih procesa evaluacija i preispitivanja.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije30. Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije30. Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije.

| (25) | S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije30.
  U tom pogledu trebalo bi na odgovarajući način povećati financiranje koje pružaju Unija i države članice.
  Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije. |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na članak 349. UFEU-a te posebne potrebe i ranjivosti najudaljenijih regija tijekom provedbe Programa trebalo bi posvetiti posebnu pozornost strategiji za najudaljenije regije30.
  U tom pogledu trebalo bi na odgovarajući način povećati financiranje koje pružaju Unija i države članice.
  Osim politika okoliša i klime te onih koje su relevantne za prelazak na čistu energiju, u obzir bi trebalo uzeti i ostale politike Unije.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Radi podrške provedbi Programa Komisija bi trebala surađivati s nacionalnim kontaktnim točkama, organizirati seminare i radionice, objavljivati popise projekata financiranih u sklopu Programa te provoditi druge aktivnosti radi širenja rezultata projekta i olakšavanja razmjene iskustva, znanja i najboljih praksi te reproduciranja rezultata projekata diljem Unije. Te bi aktivnosti posebno trebale biti namijenjene državama članicama s niskom razinom iskorištenosti sredstava te bi trebale olakšati komunikaciju i suradnju između korisnika projekta, podnositelja ili dionika završenih projekata i projekata u tijeku u istom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Radi podrške provedbi Programa Komisija bi trebala surađivati s nacionalnim kontaktnim točkama, organizirati seminare i radionice, objavljivati popise projekata financiranih u sklopu Programa te provoditi druge aktivnosti radi širenja rezultata projekta i olakšavanja razmjene iskustva, znanja i najboljih praksi te reproduciranja rezultata projekata diljem Unije. Te bi aktivnosti posebno trebale biti namijenjene državama članicama s niskom razinom iskorištenosti sredstava te bi trebale olakšati komunikaciju i suradnju između korisnika projekta, podnositelja ili dionika završenih projekata i projekata u tijeku u istom području.

| (26) | Radi podrške provedbi Programa Komisija bi trebala surađivati s nacionalnim
  , regionalnim i lokalnim
  kontaktnim točkama
  , među ostalim prilikom uspostave savjetodavne mreže na lokalnoj razini radi lakše izrade projekata s visokom dodanom vrijednošću i utjecanjem na politiku te radi pružanja informacija o komplementarnom financiranju, prenosivosti projekata i dugoročnoj održivosti
  , organizirati seminare i radionice, objavljivati popise projekata financiranih u sklopu Programa te provoditi druge aktivnosti
  , kao što su medijske kampanje,
  radi
  poboljšanja u pogledu
  širenja rezultata projekta i olakšavanja razmjene iskustva, znanja i najboljih praksi te reproduciranja rezultata projekata diljem Unije
  , čime bi se promicala suradnja i komunikacija
  . Te bi aktivnosti posebno trebale biti namijenjene državama članicama s niskom razinom iskorištenosti sredstava te bi trebale olakšati komunikaciju i suradnju između korisnika projekta, podnositelja ili dionika završenih projekata i projekata u tijeku u istom području.
  Od ključne je važnosti da su u takvu komunikaciju i suradnju također uključena regionalna i lokalna tijela te dionici. |
| --- | --- |

(26)

Radi podrške provedbi Programa Komisija bi trebala surađivati s nacionalnim
  , regionalnim i lokalnim
  kontaktnim točkama
  , među ostalim prilikom uspostave savjetodavne mreže na lokalnoj razini radi lakše izrade projekata s visokom dodanom vrijednošću i utjecanjem na politiku te radi pružanja informacija o komplementarnom financiranju, prenosivosti projekata i dugoročnoj održivosti
  , organizirati seminare i radionice, objavljivati popise projekata financiranih u sklopu Programa te provoditi druge aktivnosti
  , kao što su medijske kampanje,
  radi
  poboljšanja u pogledu
  širenja rezultata projekta i olakšavanja razmjene iskustva, znanja i najboljih praksi te reproduciranja rezultata projekata diljem Unije
  , čime bi se promicala suradnja i komunikacija
  . Te bi aktivnosti posebno trebale biti namijenjene državama članicama s niskom razinom iskorištenosti sredstava te bi trebale olakšati komunikaciju i suradnju između korisnika projekta, podnositelja ili dionika završenih projekata i projekata u tijeku u istom području.
  Od ključne je važnosti da su u takvu komunikaciju i suradnju također uključena regionalna i lokalna tijela te dionici.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | Za najniže i najviše stope sufinanciranja trebale bi se utvrditi razine koje su nužne za održavanje učinkovite razine potpore koja se pruža u okviru Programa, istodobno uzimajući u obzir nužnu fleksibilnost i prilagodljivost potrebnu da se odgovori na postojeći raspon mjera i subjekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Za najniže i najviše stope sufinanciranja trebale bi se utvrditi razine koje su nužne za održavanje učinkovite razine potpore koja se pruža u okviru Programa, istodobno uzimajući u obzir nužnu fleksibilnost i prilagodljivost potrebnu da se odgovori na postojeći raspon mjera i subjekata.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici.

| (31) | Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici.
  Komisija bi trebala osigurati da provedba bude lako razumljiva i promicati stvarno pojednostavnjenje za nositelje projekta. |
| --- | --- |

(31)

Oblike financiranja i načine provedbe trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava to bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici.
  Komisija bi trebala osigurati da provedba bude lako razumljiva i promicati stvarno pojednostavnjenje za nositelje projekta.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36.a) | Kako bi se zajamčilo da su potpora koju pruža Program i njegova provedba u skladu s politikama i prioritetima Unije te da nadopunjuju druge financijske instrumente Unije, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kako bi dopunila ovu Uredbu usvajanjem višegodišnjih programa rada. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36.a)

Kako bi se zajamčilo da su potpora koju pruža Program i njegova provedba u skladu s politikama i prioritetima Unije te da nadopunjuju druge financijske instrumente Unije, ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji kako bi dopunila ovu Uredbu usvajanjem višegodišnjih programa rada. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos
  održivom razvoju
  i ostvarenju ciljeva zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza koji se odnose na okoliš
  i
  klimu kao i onih koji su relevantni za
  čistu
  energiju, ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos
  održivom razvoju
  i ostvarenju ciljeva zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza koji se odnose na okoliš
  i
  klimu kao i onih koji su relevantni za
  čistu
  energiju, ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (38) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos
  visokoj razini zaštite okoliša i ambicioznim klimatskim aktivnostima s dobrim upravljanjem
  i 
  pristupom koji uključuje više dionika te
  ostvarenju ciljeva zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza koji se odnose na okoliš
  , biološku raznolikost,
  klimu
  , kružno gospodarstvo,
  kao i onih koji su relevantni za
  obnovljivu
  energiju
  i energetsku učinkovitost
  , ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(38)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, posebno doprinos
  visokoj razini zaštite okoliša i ambicioznim klimatskim aktivnostima s dobrim upravljanjem
  i 
  pristupom koji uključuje više dionika te
  ostvarenju ciljeva zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza koji se odnose na okoliš
  , biološku raznolikost,
  klimu
  , kružno gospodarstvo,
  kao i onih koji su relevantni za
  obnovljivu
  energiju
  i energetsku učinkovitost
  , ali se zbog opsega ili učinka ove Uredbe mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom uspostavlja Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”). | Ovom se Uredbom uspostavlja program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”)
  , koji obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom uspostavlja Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”).

Ovom se Uredbom uspostavlja program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”)
  , koji obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  .

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za
  razdoblje 2021. – 2027.
  , oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. | Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za
  navedeno razdoblje
  , oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za
  razdoblje 2021. – 2027.
  , oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za
  navedeno razdoblje
  , oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „strateški projekti za prirodu” znači projekti kojima se podupire postizanje ciljeva Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost provedbom usklađenih programa djelovanja
  u državama članicama radi uključivanja
  tih ciljeva i prioriteta u druge politike i instrumente financiranja,
  uključujući putem
  koordinirane provedbe okvira prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„strateški projekti za prirodu” znači projekti kojima se podupire postizanje ciljeva Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost provedbom usklađenih programa djelovanja
  u državama članicama radi uključivanja
  tih ciljeva i prioriteta u druge politike i instrumente financiranja,
  uključujući putem
  koordinirane provedbe okvira prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ;

| (1) | „strateški projekti za prirodu” znači projekti kojima se podupire postizanje ciljeva Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost provedbom usklađenih programa djelovanja
  , osobito uključivanjem
  tih ciljeva i prioriteta u druge politike i instrumente financiranja,
  među ostalim preko
  koordinirane provedbe okvira prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ; |
| --- | --- |

(1)

„strateški projekti za prirodu” znači projekti kojima se podupire postizanje ciljeva Unije koji se odnose na prirodu i biološku raznolikost provedbom usklađenih programa djelovanja
  , osobito uključivanjem
  tih ciljeva i prioriteta u druge politike i instrumente financiranja,
  među ostalim preko
  koordinirane provedbe okvira prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ;

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom
  i niskougljičnom gospodarstvu
  koje je otporno na klimatske promjene,
  uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti
  i 
  poboljšanju kvalitete
  okoliša te
  zaustavljanju
  i 
  smanjenju gubitka
  biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju. | 1.   Opći je cilj Programa
  u okviru pravedne tranzicije
  doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom
  gospodarstvu s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene,
  zaštititi
  i 
  poboljšati kvalitetu
  okoliša te
  zaustaviti
  i 
  smanjiti gubitak
  biološke raznolikosti
  i uništavanje ekosustava
  , čime
  se
  pridonosi održivom razvoju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći je cilj Programa doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom
  i niskougljičnom gospodarstvu
  koje je otporno na klimatske promjene,
  uključujući putem prelaska na čistu energiju, zaštiti
  i 
  poboljšanju kvalitete
  okoliša te
  zaustavljanju
  i 
  smanjenju gubitka
  biološke raznolikosti, čime pridonosi održivom razvoju.

1.   Opći je cilj Programa
  u okviru pravedne tranzicije
  doprinijeti pomaku prema čistom, kružnom, energetski učinkovitom
  gospodarstvu s nultom razinom neto emisija
  koje je otporno na klimatske promjene,
  zaštititi
  i 
  poboljšati kvalitetu
  okoliša te
  zaustaviti
  i 
  smanjiti gubitak
  biološke raznolikosti
  i uništavanje ekosustava
  , čime
  se
  pridonosi održivom razvoju.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući
  i
  prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući
  i
  prelazak na čistu energiju, te doprinos primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost;

i

| (a) | razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući prelazak na čistu
  , obnovljivu
  energiju
  i veću energetsku učinkovitost
  , te doprinos
  bazi znanja, djelotvornom upravljanju i
  primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost
  , među ostalim preko potpore iz mreže Natura 2000
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvijanje, demonstriranje i promoviranje inovativnih tehnika i pristupa za ostvarenje ciljeva zakonodavstva i politika Unije o djelovanju u području okoliša i klime, uključujući prelazak na čistu
  , obnovljivu
  energiju
  i veću energetsku učinkovitost
  , te doprinos
  bazi znanja, djelotvornom upravljanju i
  primjeni najboljih praksi u odnosu na prirodu i biološku raznolikost
  , među ostalim preko potpore iz mreže Natura 2000
  ;

, obnovljivu

i veću energetsku učinkovitost

bazi znanja, djelotvornom upravljanju i

, među ostalim preko potpore iz mreže Natura 2000

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije,
  što uključuje poboljšanje
  upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podupiranje izrade, provedbe, praćenja i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije,
  što uključuje poboljšanje
  upravljanja povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva;

što uključuje poboljšanje

| (b) | podupiranje izrade, provedbe, praćenja
  , djelotvorne sukladnosti
  i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije,
  osobito potporom provedbi općih programa djelovanja Unije u području okoliša koji su usvojeni u skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a te poboljšanjem
  upravljanja
  u području okoliša i klime na svim razinama, među ostalim
  povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva; |
| --- | --- |

(b)

podupiranje izrade, provedbe, praćenja
  , djelotvorne sukladnosti
  i izvršavanja relevantnog zakonodavstva i politika Unije,
  osobito potporom provedbi općih programa djelovanja Unije u području okoliša koji su usvojeni u skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a te poboljšanjem
  upravljanja
  u području okoliša i klime na svim razinama, među ostalim
  povećanjem kapaciteta javnih i privatnih subjekata i uključenosti civilnog društva;

, djelotvorne sukladnosti

osobito potporom provedbi općih programa djelovanja Unije u području okoliša koji su usvojeni u skladu s člankom 192. stavkom 3. UFEU-a te poboljšanjem

u području okoliša i klime na svim razinama, među ostalim

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi 5 450 000 000 EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  6 442 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  7 272 000 000 EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi 5 450 000 000 EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje od 2021. do 2027. iznosi
  6 442 000 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  7 272 000 000 EUR u tekućim cijenama).

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.: | 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.: |
| (a) | 3 500 000 000 EUR za područje Okoliš, od čega |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.:

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1.:

(a)

3 500 000 000 EUR za područje Okoliš, od čega

| (a) | 4 715 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (5 322 000 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 73,2  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za područje Okoliš, od čega |
| --- | --- |

(a)

4 715 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (5 322 000 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 73,2  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za područje Okoliš, od čega

EUR u cijenama iz 2018. (5 322 000 000

u tekućim cijenama, što čini 73,2  % ukupne financijske omotnice Programa)

| | (1) | 2 150 000 000 EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000 EUR za potprogram Priroda i biološka raznolikost te

| | (1) | 2 829 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (3 261 420 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 44,9  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za potprogram Priroda i biološka raznolikost te |
| --- | --- | --- |

(1)

2 829 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (3 261 420 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 44,9  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za potprogram Priroda i biološka raznolikost te

EUR u cijenama iz 2018. (3 261 420 000

u tekućim cijenama, što čini 44,9  % ukupne financijske omotnice Programa)

| | (2) | 1 350 000 000 EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000 EUR za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života;

| | (2) | 1 886 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (2 060 580 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 28,3  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 886 000 000  
  EUR u cijenama iz 2018. (2 060 580 000
   EUR
  u tekućim cijenama, što čini 28,3  % ukupne financijske omotnice Programa)
  za potprogram Kružno gospodarstvo i kvaliteta života;

EUR u cijenama iz 2018. (2 060 580 000

u tekućim cijenama, što čini 28,3  % ukupne financijske omotnice Programa)

| (b) | 1 950 000 000 EUR za područje Klimatske aktivnosti, od čega |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000 EUR za područje Klimatske aktivnosti, od čega

| (b) | 1 950 000 000 EUR za područje Klimatske aktivnosti, od čega |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000 EUR za područje Klimatske aktivnosti, od čega

| | (1) | 950 000 000 EUR za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000 EUR za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te

| | (1) | 950 000 000 EUR za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000 EUR za potprogram Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te

| | (2) | 1 000 000 000 EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000 EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju.

| | (2) | 1 000 000 000 EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000 EUR za potprogram Prelazak na čistu energiju.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program je otvoren za sljedeće treće zemlje: | 1.   
  Podložno potpunom poštovanju svih njegovih pravila i propisa,
  Program je otvoren za sljedeće treće zemlje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

1.   
  Podložno potpunom poštovanju svih njegovih pravila i propisa,
  Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a




  Međunarodna suradnja




  Tijekom provedbe Programa suradnja s relevantnim međunarodnim organizacijama i njihovim institucijama i tijelima moguća je kada je potrebna za postizanje općih ciljeva iz članka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Međunarodna suradnja

Tijekom provedbe Programa suradnja s relevantnim međunarodnim organizacijama i njihovim institucijama i tijelima moguća je kada je potrebna za postizanje općih ciljeva iz članka 3.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program se provodi na način koji osigurava njegovu
  usklađenost s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom
  +
  , Kohezijskim fondom, Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, programom Obzor Europa, Instrumentom za povezivanje Europe i fondom InvestEU, kako bi se stvorile sinergije, posebice u pogledu strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata, te radi potpore prihvaćanju na tržištu i reproduciranju rješenja razvijenih u okviru Programa. | Komisija jamči dosljednu provedbu Programa te zajedno s državama članicama jamči
  usklađenost
  i koordiniranost
  s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom, Kohezijskim fondom, Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, programom Obzor Europa, Instrumentom za povezivanje Europe
  , Inovacijskim fondom sustava trgovanja emisijama
  i fondom InvestEU, kako bi se stvorile sinergije, posebice u pogledu strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata, te radi potpore prihvaćanju na tržištu i reproduciranju rješenja razvijenih u okviru Programa.
  Komisija i države članice jamče komplementarnost na svim razinama. Komisija utvrđuje konkretna djelovanja i mobilizira relevantna financijska sredstva u okviru drugih programa Unije te olakšava koordiniranu i dosljednu provedbu komplementarnih djelovanja financiranih iz drugih izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program se provodi na način koji osigurava njegovu
  usklađenost s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom
  +
  , Kohezijskim fondom, Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, programom Obzor Europa, Instrumentom za povezivanje Europe i fondom InvestEU, kako bi se stvorile sinergije, posebice u pogledu strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata, te radi potpore prihvaćanju na tržištu i reproduciranju rješenja razvijenih u okviru Programa.

Program se provodi na način koji osigurava njegovu

+

Komisija jamči dosljednu provedbu Programa te zajedno s državama članicama jamči
  usklađenost
  i koordiniranost
  s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom, Kohezijskim fondom, Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, programom Obzor Europa, Instrumentom za povezivanje Europe
  , Inovacijskim fondom sustava trgovanja emisijama
  i fondom InvestEU, kako bi se stvorile sinergije, posebice u pogledu strateških projekata za prirodu i strateških integriranih projekata, te radi potpore prihvaćanju na tržištu i reproduciranju rješenja razvijenih u okviru Programa.
  Komisija i države članice jamče komplementarnost na svim razinama. Komisija utvrđuje konkretna djelovanja i mobilizira relevantna financijska sredstva u okviru drugih programa Unije te olakšava koordiniranu i dosljednu provedbu komplementarnih djelovanja financiranih iz drugih izvora.

Komisija jamči dosljednu provedbu Programa te zajedno s državama članicama jamči

i koordiniranost

, Inovacijskim fondom sustava trgovanja emisijama

Komisija i države članice jamče komplementarnost na svim razinama. Komisija utvrđuje konkretna djelovanja i mobilizira relevantna financijska sredstva u okviru drugih programa Unije te olakšava koordiniranu i dosljednu provedbu komplementarnih djelovanja financiranih iz drugih izvora.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Program se provodi u okviru pravedne tranzicije, pri čemu su pogođene zajednice i područja uključeni u razvoj i provedbu projekata, osobito preko savjetovanja i dijaloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Program se provodi u okviru pravedne tranzicije, pri čemu su pogođene zajednice i područja uključeni u razvoj i provedbu projekata, osobito preko savjetovanja i dijaloga.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Projekti
  u sklopu potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se odnose na upravljanje, obnovu i praćenje područja mreže Natura 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  podupiru
  se u 
  skladu s okvirima
  prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ. | 3.   
  Projektima
  u sklopu potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se odnose na upravljanje, obnovu i praćenje područja mreže Natura 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  uzimaju
  se u 
  obzir prioriteti utvrđeni u nacionalnim i regionalnim planovima, strategijama i politikama, među ostalim u sklopu okvira
  prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Projekti
  u sklopu potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se odnose na upravljanje, obnovu i praćenje područja mreže Natura 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  podupiru
  se u 
  skladu s okvirima
  prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ.

3.   
  Projektima
  u sklopu potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se odnose na upravljanje, obnovu i praćenje područja mreže Natura 2000 u skladu s direktivama 92/43/EEZ i 2009/147/EZ
  uzimaju
  se u 
  obzir prioriteti utvrđeni u nacionalnim i regionalnim planovima, strategijama i politikama, među ostalim u sklopu okvira
  prioritetnih mjera utvrđenih u skladu s Direktivom 92/43/EEZ.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 4.

Članak 10. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Bespovratnim sredstvima mogu se financirati aktivnosti izvan
  Unije
  pod uvjetom da se projektom namjeravaju ostvariti ciljevi Unije u području okoliša i klime te su aktivnosti izvan Unije potrebne za osiguranje djelotvornosti intervencija provedenih na državnim područjima država članica. | 4.   Bespovratnim sredstvima mogu se financirati aktivnosti izvan
  jedne od država članica ili prekomorske zemlje ili teritorija koji su s njome povezani,
  pod uvjetom da se projektom namjeravaju ostvariti ciljevi Unije u području okoliša i klime te su aktivnosti izvan Unije potrebne za osiguranje djelotvornosti intervencija provedenih na državnim područjima država članica
  ili u prekomorskoj zemlji ili teritoriju ili za potporu međunarodnim sporazumima kojih je Unija stranka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Bespovratnim sredstvima mogu se financirati aktivnosti izvan
  Unije
  pod uvjetom da se projektom namjeravaju ostvariti ciljevi Unije u području okoliša i klime te su aktivnosti izvan Unije potrebne za osiguranje djelotvornosti intervencija provedenih na državnim područjima država članica.

4.   Bespovratnim sredstvima mogu se financirati aktivnosti izvan
  jedne od država članica ili prekomorske zemlje ili teritorija koji su s njome povezani,
  pod uvjetom da se projektom namjeravaju ostvariti ciljevi Unije u području okoliša i klime te su aktivnosti izvan Unije potrebne za osiguranje djelotvornosti intervencija provedenih na državnim područjima država članica
  ili u prekomorskoj zemlji ili teritoriju ili za potporu međunarodnim sporazumima kojih je Unija stranka
  .

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2. – točka a – podtočka 3.

Članak 11. – stavak 2. – točka a – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | drugim trećim zemljama navedenima u 
  programu
  rada pod uvjetima iz stavaka od 4. do 6.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

drugim trećim zemljama navedenima u 
  programu
  rada pod uvjetima iz stavaka od 4. do 6.;

programu

| (3) | drugim trećim zemljama navedenima u 
  višegodišnjim programima
  rada pod uvjetima iz stavaka od 4. do 6.; |
| --- | --- |

(3)

drugim trećim zemljama navedenima u 
  višegodišnjim programima
  rada pod uvjetima iz stavaka od 4. do 6.;

višegodišnjim programima

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 6.a (novi)

Članak 11. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Kako bi se zajamčila djelotvorna uporaba sredstava Programa i učinkovito sudjelovanje pravnih subjekata iz stavka 4., Komisija je u skladu s člankom 21. ovlaštena donositi delegirane akte kako bi ovaj članak dopunila definiranjem uvjeta pod kojima se smatra da ti pravni subjekti sudjeluju u ekološkoj i klimatskoj politici Unije u dovoljnoj mjeri da bi ih se smatralo prihvatljivima za primanje sredstava Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Kako bi se zajamčila djelotvorna uporaba sredstava Programa i učinkovito sudjelovanje pravnih subjekata iz stavka 4., Komisija je u skladu s člankom 21. ovlaštena donositi delegirane akte kako bi ovaj članak dopunila definiranjem uvjeta pod kojima se smatra da ti pravni subjekti sudjeluju u ekološkoj i klimatskoj politici Unije u dovoljnoj mjeri da bi ih se smatralo prihvatljivima za primanje sredstava Programa.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a




  Postupci podnošenja i odabira projekata





  1.
     
  Programom se uvode sljedeći postupci za podnošenje i odabir projekata:










  (a) | pojednostavnjeni pristup koji se sastoji od dvije faze i koji se temelji na podnošenju i ocjeni najprije sažetka, a potom i cjelovitog prijedloga za kandidate čiji su prijedlozi ušli u uži izbor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Postupci podnošenja i odabira projekata

1.
     
  Programom se uvode sljedeći postupci za podnošenje i odabir projekata:

(a)

pojednostavnjeni pristup koji se sastoji od dvije faze i koji se temelji na podnošenju i ocjeni najprije sažetka, a potom i cjelovitog prijedloga za kandidate čiji su prijedlozi ušli u uži izbor;

| (b) | standardni pristup koji se sastoji od samo jedne faze i temelji na podnošenju i ocjenjivanju cjelovitih prijedloga. Odabir standardnog umjesto pojednostavnjenog postupka mora biti obrazložen u programu rada s obzirom na organizacijska i operativna ograničenja povezana sa svakim potprogramom i, po potrebi, sa svakim pozivom na podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(b)

standardni pristup koji se sastoji od samo jedne faze i temelji na podnošenju i ocjenjivanju cjelovitih prijedloga. Odabir standardnog umjesto pojednostavnjenog postupka mora biti obrazložen u programu rada s obzirom na organizacijska i operativna ograničenja povezana sa svakim potprogramom i, po potrebi, sa svakim pozivom na podnošenje prijedloga.

2.
     
  Za potrebe stavka 1. „sažetak” znači sažeti pregled koji smije imati najviše deset stranica i koji mora sadržavati opis sadržaja projekta, potencijalnog partnera ili partnere, moguća ograničenja i plan za njihovo hitno rješavanje te odabranu strategiju kojom se osigurava da će rezultati projekta biti prisutni i nakon završetka njegove provedbe, administrativne obrasce za korisnike koji sudjeluju u projektu i detaljno izložen proračun projekta.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Kriteriji za dodjelu | Kriteriji za dodjelu |
| Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir sljedeće: | Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u 
  višegodišnjim programima rada, kao što je utvrđeno u članku 17. i u
  pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir sljedeće: |
| (a) | projekti koji se financiraju iz Programa ne
  smiju ugrožavati
  ciljeve Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili su relevantni za čistu energiju te moraju,
  kada
  je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Kriteriji za dodjelu

Kriteriji za dodjelu

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir sljedeće:

Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u 
  višegodišnjim programima rada, kao što je utvrđeno u članku 17. i u
  pozivima na podnošenje prijedloga uzimajući u obzir sljedeće:

višegodišnjim programima rada, kao što je utvrđeno u članku 17. i u

(a)

projekti koji se financiraju iz Programa ne
  smiju ugrožavati
  ciljeve Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili su relevantni za čistu energiju te moraju,
  kada
  je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave;

smiju ugrožavati

kada

| (a) | projekti koji se financiraju iz Programa ne
  narušavaju
  ciljeve Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili su relevantni za čistu energiju te moraju,
  kad god
  je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave; |
| --- | --- |

(a)

projekti koji se financiraju iz Programa ne
  narušavaju
  ciljeve Programa koji se odnose na okoliš i klimu ili su relevantni za čistu energiju te moraju,
  kad god
  je to moguće, promicati korištenje zelene javne nabave;

narušavaju

kad god

| (aa) | projektima se jamči isplativ pristup te su tehnički i financijski koherentni; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

projektima se jamči isplativ pristup te su tehnički i financijski koherentni;

projektima se jamči isplativ pristup te su tehnički i financijski koherentni;

| (ab) | prednost imaju projekti s najvećim potencijalnim doprinosom za postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3.; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

prednost imaju projekti s najvećim potencijalnim doprinosom za postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3.;

prednost imaju projekti s najvećim potencijalnim doprinosom za postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3.;

| (b) | prednost imaju projekti koji pružaju dodatne koristi i promiču sinergije potprograma iz članka 4.; |
| --- | --- |

(b)

prednost imaju projekti koji pružaju dodatne koristi i promiču sinergije potprograma iz članka 4.;

| (b) | prednost imaju projekti koji pružaju dodatne koristi i promiču sinergije potprograma iz članka 4.; |
| --- | --- |

(b)

prednost imaju projekti koji pružaju dodatne koristi i promiču sinergije potprograma iz članka 4.;

| (c) | prednost imaju projekti
  koji imaju najveći potencijal za reproduciranje i potencijal da ih primijeni javni ili privatni sektor ili potencijal za mobiliziranje najvećih ulaganja ili financijskih sredstava (katalitički potencijal); |
| --- | --- |

(c)

prednost imaju projekti
  koji imaju najveći potencijal za reproduciranje i potencijal da ih primijeni javni ili privatni sektor ili potencijal za mobiliziranje najvećih ulaganja ili financijskih sredstava (katalitički potencijal);

prednost imaju projekti

| (c) | projekti
  koji imaju najveći potencijal za reproduciranje i potencijal da ih primijeni javni ili privatni sektor ili potencijal za mobiliziranje najvećih ulaganja ili financijskih sredstava (katalitički potencijal)
  dobivaju bonus u okviru evaluacije
  ; |
| --- | --- |

(c)

projekti
  koji imaju najveći potencijal za reproduciranje i potencijal da ih primijeni javni ili privatni sektor ili potencijal za mobiliziranje najvećih ulaganja ili financijskih sredstava (katalitički potencijal)
  dobivaju bonus u okviru evaluacije
  ;

projekti

dobivaju bonus u okviru evaluacije

| (d) | osigurava se mogućnost reproduciranja rezultata standardnih projekata djelovanja; |
| --- | --- |

(d)

osigurava se mogućnost reproduciranja rezultata standardnih projekata djelovanja;

| (d) | osigurava se mogućnost reproduciranja rezultata standardnih projekata djelovanja; |
| --- | --- |

(d)

osigurava se mogućnost reproduciranja rezultata standardnih projekata djelovanja;

| (e) | projektima koji se temelje na rezultatima drugih projekata ili koji ih unaprjeđuju, financiranima iz Programa, programa koji su mu prethodili ili drugim sredstvima Unije dodjeljuje se bonus prilikom njihove evaluacije; |
| --- | --- |

(e)

projektima koji se temelje na rezultatima drugih projekata ili koji ih unaprjeđuju, financiranima iz Programa, programa koji su mu prethodili ili drugim sredstvima Unije dodjeljuje se bonus prilikom njihove evaluacije;

| (e) | projektima koji se temelje na rezultatima drugih projekata ili koji ih unaprjeđuju, financiranima iz Programa, programa koji su mu prethodili ili drugim sredstvima Unije dodjeljuje se bonus prilikom njihove evaluacije; |
| --- | --- |

(e)

projektima koji se temelje na rezultatima drugih projekata ili koji ih unaprjeđuju, financiranima iz Programa, programa koji su mu prethodili ili drugim sredstvima Unije dodjeljuje se bonus prilikom njihove evaluacije;

| (f) | prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja ili najudaljenije regije. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, posebna se pažnja daje projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja ili najudaljenije regije.

| (f) | prema potrebi, posebna se pažnja daje
  biogeografskoj ravnoteži projekata i
  projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja
  , područja visoke prirodne vrijednosti
  ili najudaljenije regije. |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, posebna se pažnja daje
  biogeografskoj ravnoteži projekata i
  projektima na zemljopisnim područjima s posebnim potrebama odnosno osjetljivim područjima, kao što su područja s posebnim izazovima koji se odnose na okoliš ili prirodnim ograničenjima, prekogranična područja
  , područja visoke prirodne vrijednosti
  ili najudaljenije regije.

biogeografskoj ravnoteži projekata i

, područja visoke prirodne vrijednosti

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos iz drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa pod uvjetom da doprinosi ne pokrivaju iste troškove. Pravila za svaki program Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja i potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu. | 1.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos iz drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa pod uvjetom da doprinosi ne pokrivaju iste troškove.
  Kako bi bile prihvatljive za doprinose iz Programa, mjere koje se financiraju drugim programima Unije moraju biti takve da se u okviru njih izbjegava narušavanje ciljeva koji se odnose na okoliš ili klimu utvrđenih u članku 3.
  Pravila za svaki program Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja i potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos iz drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa pod uvjetom da doprinosi ne pokrivaju iste troškove. Pravila za svaki program Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja i potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

1.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos iz drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Programa pod uvjetom da doprinosi ne pokrivaju iste troškove.
  Kako bi bile prihvatljive za doprinose iz Programa, mjere koje se financiraju drugim programima Unije moraju biti takve da se u okviru njih izbjegava narušavanje ciljeva koji se odnose na okoliš ili klimu utvrđenih u članku 3.
  Pravila za svaki program Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja i potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Djelovanja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete Pečat izvrsnosti ili koja su u skladu sa sljedećim kumulativnim, komparativnim uvjetima: | 2.   Djelovanja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete Pečat izvrsnosti ili koja su u skladu sa sljedećim kumulativnim, komparativnim uvjetima: |
| (a) | ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u sklopu Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Djelovanja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete Pečat izvrsnosti ili koja su u skladu sa sljedećim kumulativnim, komparativnim uvjetima:

2.   Djelovanja kojima je dodijeljena oznaka kvalitete Pečat izvrsnosti ili koja su u skladu sa sljedećim kumulativnim, komparativnim uvjetima:

(a)

ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u sklopu Programa;

| (a) | ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u sklopu Programa; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjena su u okviru poziva na podnošenje prijedloga u sklopu Programa;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete iz tog poziva na podnošenje prijedloga;

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja

| (c) | ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga zbog proračunskih ograničenja

mogu primiti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda+ ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] ili Uredbom (EU) XX [Financiranje, upravljanje i nadzor zajedničke poljoprivredne politike], ako su ta djelovanja u skladu s ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda iz kojeg se isplaćuje potpora.

mogu primiti potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda, Europskog socijalnog fonda+ ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] ili Uredbom (EU) XX [Financiranje, upravljanje i nadzor zajedničke poljoprivredne politike], ako su ta djelovanja u skladu s ciljevima
  i kriterijima prihvatljivosti
  predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda iz kojeg se isplaćuje potpora.

i kriterijima prihvatljivosti

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Operacije mješovitog financiranja iz ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe. | Operacije mješovitog financiranja iz ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe
  , uzimajući na odgovarajući način u obzir zahtjeve u pogledu održivosti i transparentnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Operacije mješovitog financiranja iz ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.

Operacije mješovitog financiranja iz ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe
  , uzimajući na odgovarajući način u obzir zahtjeve u pogledu održivosti i transparentnosti
  .

, uzimajući na odgovarajući način u obzir zahtjeve u pogledu održivosti i transparentnosti

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – glava

Članak 17. – glava

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program rada | Višegodišnji
  program rada |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program rada

Višegodišnji
  program rada

Višegodišnji

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Program se provodi prema najmanje dva višegodišnja programa rada iz članka 110. Financijske uredbe. U 
  programima rada navodi se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja
  . | 1.   Program se provodi prema najmanje dva višegodišnja programa rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte
  u 
  skladu s člankom 21. radi dopune ove Uredbe donošenjem tih višegodišnjih programa rada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Program se provodi prema najmanje dva višegodišnja programa rada iz članka 110. Financijske uredbe. U 
  programima rada navodi se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja
  .

1.   Program se provodi prema najmanje dva višegodišnja programa rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte
  u 
  skladu s člankom 21. radi dopune ove Uredbe donošenjem tih višegodišnjih programa rada
  .

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija jamči da se tijekom izrade svakog višegodišnjeg programa rada na odgovarajući način savjetuje sa suzakonodavcima i relevantnim dionicima, uključujući organizacije civilnog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija jamči da se tijekom izrade svakog višegodišnjeg programa rada na odgovarajući način savjetuje sa suzakonodavcima i relevantnim dionicima, uključujući organizacije civilnog društva.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 17. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | najniže i najviše razine za stope sufinanciranja, raščlanjene po potprogramima utvrđenim u članku 4. i prihvatljivim djelovanjima utvrđenim u članku 10., za koje ukupne najviše stope sufinanciranja u prvom višegodišnjem programu rada za djelovanja iz članka 10. stavka 2. točaka (a), (b) i (d) iznose do [60 %] prihvatljivih troškova i [75 %] u slučaju projekata financiranih u okviru potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se bave prioritetnim staništima ili vrstama u svrhu provedbe Direktive 92/43/EEZ ili vrstama ptica koje Odbor za prilagođavanje tehničkom i znanstvenom napretku osnovan u skladu s člankom 16. Direktive 2009/147/EZ smatra prioritetom za financiranje, kad je to potrebno za ostvarenje cilja očuvanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

najniže i najviše razine za stope sufinanciranja, raščlanjene po potprogramima utvrđenim u članku 4. i prihvatljivim djelovanjima utvrđenim u članku 10., za koje ukupne najviše stope sufinanciranja u prvom višegodišnjem programu rada za djelovanja iz članka 10. stavka 2. točaka (a), (b) i (d) iznose do [60 %] prihvatljivih troškova i [75 %] u slučaju projekata financiranih u okviru potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se bave prioritetnim staništima ili vrstama u svrhu provedbe Direktive 92/43/EEZ ili vrstama ptica koje Odbor za prilagođavanje tehničkom i znanstvenom napretku osnovan u skladu s člankom 16. Direktive 2009/147/EZ smatra prioritetom za financiranje, kad je to potrebno za ostvarenje cilja očuvanja;

najniže i najviše razine za stope sufinanciranja, raščlanjene po potprogramima utvrđenim u članku 4. i prihvatljivim djelovanjima utvrđenim u članku 10., za koje ukupne najviše stope sufinanciranja u prvom višegodišnjem programu rada za djelovanja iz članka 10. stavka 2. točaka (a), (b) i (d) iznose do [60 %] prihvatljivih troškova i [75 %] u slučaju projekata financiranih u okviru potprograma Priroda i biološka raznolikost koji se bave prioritetnim staništima ili vrstama u svrhu provedbe Direktive 92/43/EEZ ili vrstama ptica koje Odbor za prilagođavanje tehničkom i znanstvenom napretku osnovan u skladu s člankom 16. Direktive 2009/147/EZ smatra prioritetom za financiranje, kad je to potrebno za ostvarenje cilja očuvanja;

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka ab (nova)

Članak 17. – stavak 2. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | najviši ukupni iznos namijenjen za operacije mješovitog financiranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

najviši ukupni iznos namijenjen za operacije mješovitog financiranja;

najviši ukupni iznos namijenjen za operacije mješovitog financiranja;

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 17. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | indikativne rasporede za pozive na dostavu prijedloga za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

indikativne rasporede za pozive na dostavu prijedloga za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada;

indikativne rasporede za pozive na dostavu prijedloga za razdoblje na koje se odnosi višegodišnji program rada;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2. – točka db (nova)

Članak 17. – stavak 2. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | tehničku metodologiju za postupak podnošenja i odabira projekata te kriterije odabira i dodjeljivanja bespovratnih sredstava, utvrđene u članku 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

tehničku metodologiju za postupak podnošenja i odabira projekata te kriterije odabira i dodjeljivanja bespovratnih sredstava, utvrđene u članku 13.

tehničku metodologiju za postupak podnošenja i odabira projekata te kriterije odabira i dodjeljivanja bespovratnih sredstava, utvrđene u članku 13.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Prvi višegodišnji program rada traje četiri godine, a drugi višegodišnji program rada traje tri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Prvi višegodišnji program rada traje četiri godine, a drugi višegodišnji program rada traje tri godine.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.b (novi)

Članak 17. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Komisija jamči da se neiskorištena sredstva u danom pozivu na podnošenje prijedloga preraspodjeljuju na različite vrste djelovanja iz članka 10. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Komisija jamči da se neiskorištena sredstva u danom pozivu na podnošenje prijedloga preraspodjeljuju na različite vrste djelovanja iz članka 10. stavka 2.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.c (novi)

Članak 17. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Komisija jamči savjetovanje s dionicima tijekom izrade višegodišnjih programa rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.c
     
  Komisija jamči savjetovanje s dionicima tijekom izrade višegodišnjih programa rada.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja. | 1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  , uzimajući na odgovarajući način u obzir dosljednost, sinergije, dodanu vrijednost Unije i dugoročnu održivost, koristeći prioritete relevantnog programa djelovanja za okoliš
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  , uzimajući na odgovarajući način u obzir dosljednost, sinergije, dodanu vrijednost Unije i dugoročnu održivost, koristeći prioritete relevantnog programa djelovanja za okoliš
  .

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Privremena evaluacija
  Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa. | 2.   
  Evaluacija
  Programa
  u sredini provedbenog razdoblja
  provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa
  , koristeći pokazatelje ostvarenja i rezultata utvrđene u skladu s Prilogom II. Toj evaluaciji po potrebi se prilaže prijedlog za izmjenu ove Uredbe. |
| | Evaluacija sadržava najmanje sljedeće elemente: |
| | (a) | kvalitativne i kvantitativne aspekte provedbe Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Privremena evaluacija
  Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa.

2.   
  Evaluacija
  Programa
  u sredini provedbenog razdoblja
  provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa
  , koristeći pokazatelje ostvarenja i rezultata utvrđene u skladu s Prilogom II. Toj evaluaciji po potrebi se prilaže prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

Evaluacija sadržava najmanje sljedeće elemente:

Evaluacija sadržava najmanje sljedeće elemente:

(a)

(a)

kvalitativne i kvantitativne aspekte provedbe Programa;

kvalitativne i kvantitativne aspekte provedbe Programa;

| (b) | učinkovitost uporabe resursa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

učinkovitost uporabe resursa;

učinkovitost uporabe resursa;

| (c) | stupanj ostvarenja ciljeva svih mjera, navodeći rezultate i učinke gdje god je moguće; |
| --- | --- |

(c)

(c)

stupanj ostvarenja ciljeva svih mjera, navodeći rezultate i učinke gdje god je moguće;

stupanj ostvarenja ciljeva svih mjera, navodeći rezultate i učinke gdje god je moguće;

| (d) | stvarni ili očekivani uspjeh projekata u iskorištavanju ostalih fondova Unije, osobito uzimajući u obzir koristi od veće usklađenosti s drugim financijskim instrumentima Unije; |
| --- | --- |

(d)

(d)

stvarni ili očekivani uspjeh projekata u iskorištavanju ostalih fondova Unije, osobito uzimajući u obzir koristi od veće usklađenosti s drugim financijskim instrumentima Unije;

stvarni ili očekivani uspjeh projekata u iskorištavanju ostalih fondova Unije, osobito uzimajući u obzir koristi od veće usklađenosti s drugim financijskim instrumentima Unije;

| (e) | u kojoj su mjeri postignute sinergije između ciljeva te njihova komplementarnost s drugim relevantnim programima Unije; |
| --- | --- |

(e)

(e)

u kojoj su mjeri postignute sinergije između ciljeva te njihova komplementarnost s drugim relevantnim programima Unije;

u kojoj su mjeri postignute sinergije između ciljeva te njihova komplementarnost s drugim relevantnim programima Unije;

| (f) | dodanu vrijednost Unije i dugoročni učinak Programa, s ciljem donošenja odluke o obnovi, izmjeni ili suspenziji mjera; |
| --- | --- |

(f)

(f)

dodanu vrijednost Unije i dugoročni učinak Programa, s ciljem donošenja odluke o obnovi, izmjeni ili suspenziji mjera;

dodanu vrijednost Unije i dugoročni učinak Programa, s ciljem donošenja odluke o obnovi, izmjeni ili suspenziji mjera;

| (g) | u kojoj mjeri sudjeluju dionici; |
| --- | --- |

(g)

(g)

u kojoj mjeri sudjeluju dionici;

u kojoj mjeri sudjeluju dionici;

| (h) | kvantitativnu i kvalitativnu analizu doprinosa Programa stanju očuvanosti staništa i vrsta navedenih u Direktivi 92/43/EEZ i Direktivi 2009/147/EZ. |
| --- | --- |

(h)

(h)

kvantitativnu i kvalitativnu analizu doprinosa Programa stanju očuvanosti staništa i vrsta navedenih u Direktivi 92/43/EEZ i Direktivi 2009/147/EZ.

kvantitativnu i kvalitativnu analizu doprinosa Programa stanju očuvanosti staništa i vrsta navedenih u Direktivi 92/43/EEZ i Direktivi 2009/147/EZ.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 3.

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. stavku 2., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. | 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. stavku 2., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa
  koja se nadopunjuje vanjskim i neovisnim izvješćem o ex post evaluaciji koje obuhvaća provedbu i rezultate Programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. stavku 2., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1. stavku 2., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa
  koja se nadopunjuje vanjskim i neovisnim izvješćem o ex post evaluaciji koje obuhvaća provedbu i rezultate Programa
  .

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 4.

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Zaključke evaluacija i svoje primjedbe Komisija
  dostavlja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. | 4.   Zaključke evaluacija i svoje primjedbe Komisija
  podnosi
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  te objavljuje rezultate evaluacija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Zaključke evaluacija i svoje primjedbe Komisija
  dostavlja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.

4.   Zaključke evaluacija i svoje primjedbe Komisija
  podnosi
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  te objavljuje rezultate evaluacija
  .

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1.

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju projekata i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju projekata i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.
  U tu svrhu korisnici u svim komunikacijskim aktivnostima upotrebljavaju logotip Programa, kako je opisan u Prilogu II.a, a taj se logotip pojavljuje na oglasnim pločama na strateškim mjestima koja su vidljiva javnosti. Sva trajna dobra stečena u okviru programa nose logotip programa osim u slučajevima koje odredi Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju projekata i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju projekata i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.
  U tu svrhu korisnici u svim komunikacijskim aktivnostima upotrebljavaju logotip Programa, kako je opisan u Prilogu II.a, a taj se logotip pojavljuje na oglasnim pločama na strateškim mjestima koja su vidljiva javnosti. Sva trajna dobra stečena u okviru programa nose logotip programa osim u slučajevima koje odredi Komisija.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 4.

Članak 23. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Sredstva vraćena iz financijskih instrumenata uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1293/2013
  mogu
  se
  ulagati u financijske instrumente uspostavljene [fondom InvestEU]
  . | 4.   Sredstva vraćena iz financijskih instrumenata uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1293/2013
  raspodjeljuju
  se
  na djelovanja u okviru ovog Programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Sredstva vraćena iz financijskih instrumenata uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1293/2013
  mogu
  se
  ulagati u financijske instrumente uspostavljene [fondom InvestEU]
  .

4.   Sredstva vraćena iz financijskih instrumenata uspostavljenih Uredbom (EU) br. 1293/2013
  raspodjeljuju
  se
  na djelovanja u okviru ovog Programa
  .

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 3.a (nova)

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | kemikalije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kemikalije,

kemikalije,

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 5.a (nova)

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | buku, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

buku,

buku,

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 5.b (nova)

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.1. – alineja 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | upotrebu i učinkovitost resursa, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

upotrebu i učinkovitost resursa,

upotrebu i učinkovitost resursa,

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.2.a (nova)

Prilog II. – točka 2. – podtočka 2.2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.2.a | Osviještenost javnosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.a

2.2.a

Osviještenost javnosti

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II.a (novi)

Prilog II.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | PRILOG II.a |
| | Logotip Programa |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PRILOG II.a

PRILOG II.a

Logotip Programa

Logotip Programa

Image 1

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0397/2018).

1

(6)  Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

6

(7)  Izvješće o evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(6)  Uredba (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 614/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

6

(7)  Izvješće o evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) (SWD(2017)0355).

7

(8)  Program do 2030., Rezolucija koju je usvojila Glavna skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

8

(9)  93/626/EEZ: Odluka Vijeća od 25. listopada 1993. o sklapanju Konvencije o biološkoj raznolikosti, (SL L 309, 13.12.1993., str. 1.).

9

(10)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

10

(8)  Program do 2030., Rezolucija koju je usvojila Glavna skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

8

(9)  93/626/EEZ: Odluka Vijeća od 25. listopada 1993. o sklapanju Konvencije o biološkoj raznolikosti, (SL L 309, 13.12.1993., str. 1.).

9

(10)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Okvir klimatske i energetske politike do 2030., COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Paket „Čista energija za sve Europljane”, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Program Čisti zrak za Europu, COM(2013)0918.

16

(17)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

17

(18)  Tematska strategija za zaštitu tla, COM(2006)0231.

18

(19)  Strategija za mobilnost s niskom razinom emisije, COM(2016)0501.

19

(20)  Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Okvir klimatske i energetske politike do 2030., COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  Strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Paket „Čista energija za sve Europljane”, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

14a

Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenog 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(14b)  
  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

14b

Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

(15)  Akcijski plan za prirodu, ljude i gospodarstvo COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Program Čisti zrak za Europu, COM(2013)0918.

16

(17)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

17

(18)  Tematska strategija za zaštitu tla, COM(2006)0231.

18

(19)  Strategija za mobilnost s niskom razinom emisije, COM(2016)0501.

19

(20)  Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

20a

Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(20b)  
  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode.

20b

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o minimalnim zahtjevima za ponovnu uporabu vode.

(20c)  
  Odluka br. 1386/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

20c

Odluka br. 1386/2013/EU EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

(21)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate (COM(2017)0063 final).

21

(21)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Pregled aktivnosti u području okoliša u EU-u: Zajednički izazovi i kako suradnjom postići bolje rezultate (COM(2017)0063 final).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

23

(24)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

24

(25)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje flore i faune (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

23

(24)  Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

24

(25)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

25

(1a)  
  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša – Izjava Komisije u Odboru za mirenje o Direktivi u vezi s procjenom i upravljanjem bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.).

1a

Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša – Izjava Komisije u Odboru za mirenje o Direktivi u vezi s procjenom i upravljanjem bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.).

(26)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

26

(26)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

26

(28)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

28

(28)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer i Y. Zinngrebe (2017.). Je li ZPP svrsishodan? Procjena prikladnosti koja se temelji na dokazima. Leipzig, Njemački centar za istraživanje integrativne biološke raznolikosti (iDiv) Hall-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J. Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S. Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer i Y. Zinngrebe (2017.). Je li ZPP svrsishodan? Procjena prikladnosti koja se temelji na dokazima. Leipzig, Njemački centar za istraživanje integrativne biološke raznolikosti (iDiv) Hall-Jena-Leipzig.

(29)  SL L 124, 17.5.2005., str. 4.

29

(29)  SL L 124, 17.5.2005., str. 4.

29

(29a)  Uredba (EZ) br. 1367/2006
  Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

29a

Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Zaštita radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0011),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0010/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 31. svibnja 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 24. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 24. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0142/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 288, 31.8.2017., str. 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2004/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti radnika od rizika zbog izloženosti karcinogenim ili mutagenim tvarima na radu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2019/130.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

Transparentnost i održivost procjene rizika EU-a u prehrambenom lancu ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti i održivosti EU-ove procjene rizika u prehrambenom lancu i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 178/2002 [o općim propisima o hrani], Direktive 2001/18/EZ [o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih organizama], Uredbe (EZ) br. 1829/2003 [o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 1831/2003 [o dodacima hrani za životinje], Uredbe (EZ) br. 2065/2003 [o aromama dima], Uredbe (EZ) br. 1935/2004 [o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom], Uredbe (EZ) br. 1331/2008 [o uspostavi zajedničkog postupka odobravanja prehrambenih aditiva, prehrambenih enzima i prehrambenih aroma], Uredbe (EZ) br. 1107/2009 [o sredstvima za zaštitu bilja] i Uredbe (EU) br. 2015/2283 [o novoj hrani] (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/23)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Pozivanje 1.

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43., članak 114.
  i
  članak 168. stavak 4. točku (b), | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43., članak 114., članak 168. stavak 4. točku (b)
  i članak 192. stavak 1.
  , |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43., članak 114.
  i
  članak 168. stavak 4. točku (b),

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43., članak 114., članak 168. stavak 4. točku (b)
  i članak 192. stavak 1.
  ,

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Aktivnosti upravljanja rizikom i procjene te komunikacijske aktivnosti trebale bi se, među ostalim, temeljiti na temeljitoj primjeni načela predostrožnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Aktivnosti upravljanja rizikom i procjene te komunikacijske aktivnosti trebale bi se, među ostalim, temeljiti na temeljitoj primjeni načela predostrožnosti.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Stoga je potrebno osigurati
  sveobuhvatan i
  stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini.
  Taj
  bi se proces trebao
  kombinirati s otvorenim dijalogom
  svih zainteresiranih strana kako bi se
  osigurala usklađenost i
  dosljednost unutar procesa analize rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Stoga je potrebno osigurati
  sveobuhvatan i
  stalan proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini.
  Taj
  bi se proces trebao
  kombinirati s otvorenim dijalogom
  svih zainteresiranih strana kako bi se
  osigurala usklađenost i
  dosljednost unutar procesa analize rizika.

| (4) | Stoga je potrebno osigurati
  transparentan, neovisan,
  stalan
  i uključiv
  proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini.
  Tim
  bi se
  procesom trebalo vratiti povjerenje građana u to da se cijeli
  proces
  temelji na cilju ove Uredbe, a to je osigurati visoku razinu ljudskog života i zdravlja te zaštitu interesa potrošača. Taj bi proces također
  trebao
  moći doprinijeti participativnom i otvorenom dijalogu
  svih zainteresiranih strana
  , a posebno s javnosti,
  kako bi se
  osiguralo da se postupa samo u skladu s javnim interesom te kako bi se zajamčili točnost, sveobuhvatnost, transparentnost,
  dosljednost
  i odgovornost
  unutar procesa analize rizika. |
| --- | --- |

(4)

Stoga je potrebno osigurati
  transparentan, neovisan,
  stalan
  i uključiv
  proces obavješćivanja o rizicima tijekom cijele analize rizika u koji su uključene osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini.
  Tim
  bi se
  procesom trebalo vratiti povjerenje građana u to da se cijeli
  proces
  temelji na cilju ove Uredbe, a to je osigurati visoku razinu ljudskog života i zdravlja te zaštitu interesa potrošača. Taj bi proces također
  trebao
  moći doprinijeti participativnom i otvorenom dijalogu
  svih zainteresiranih strana
  , a posebno s javnosti,
  kako bi se
  osiguralo da se postupa samo u skladu s javnim interesom te kako bi se zajamčili točnost, sveobuhvatnost, transparentnost,
  dosljednost
  i odgovornost
  unutar procesa analize rizika.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Pri potpisivanju trgovinskih sporazuma Unija treba osigurati da se zakonodavstvom o hrani u partnerskim trećim zemljama nudi u najmanju ruku zaštita jednaka zaštiti u pogledu sigurnosti hrane propisana zakonodavstvom Unije, kako bi se osigurala sigurnost potrošača i izbjegle nejednakosti u području tržišnog natjecanja s europskim proizvodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Pri potpisivanju trgovinskih sporazuma Unija treba osigurati da se zakonodavstvom o hrani u partnerskim trećim zemljama nudi u najmanju ruku zaštita jednaka zaštiti u pogledu sigurnosti hrane propisana zakonodavstvom Unije, kako bi se osigurala sigurnost potrošača i izbjegle nejednakosti u području tržišnog natjecanja s europskim proizvodima.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Poseban naglasak trebalo bi staviti na
  dosljedno
  ,
  primjereno
  i pravovremeno objašnjavanje rezultata procjene rizika i načina njihova korištenja pri donošenju kvalificiranih odluka upravljanja rizikom (zajedno s drugim legitimnim čimbenicima ako su relevantni). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Poseban naglasak trebalo bi staviti na
  dosljedno
  ,
  primjereno
  i pravovremeno objašnjavanje rezultata procjene rizika i načina njihova korištenja pri donošenju kvalificiranih odluka upravljanja rizikom (zajedno s drugim legitimnim čimbenicima ako su relevantni).

| (5) | Poseban naglasak trebalo bi staviti na
  točno, jasno
  ,
  objektivno
  i pravovremeno objašnjavanje rezultata procjene rizika i načina njihova korištenja pri donošenju kvalificiranih odluka upravljanja rizikom (zajedno s drugim legitimnim čimbenicima ako su relevantni). |
| --- | --- |

(5)

Poseban naglasak trebalo bi staviti na
  točno, jasno
  ,
  objektivno
  i pravovremeno objašnjavanje rezultata procjene rizika i načina njihova korištenja pri donošenju kvalificiranih odluka upravljanja rizikom (zajedno s drugim legitimnim čimbenicima ako su relevantni).

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Zato je nužno utvrditi opće ciljeve i načela obavješćivanja o riziku
  , uzimajući
  u obzir ulogu osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Zato je nužno utvrditi opće ciljeve i načela obavješćivanja o riziku
  , uzimajući
  u obzir ulogu osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom.

| (6) | Zato je nužno utvrditi opće ciljeve i načela obavješćivanja o riziku
  . U tom je pogledu potrebno uzeti
  u obzir ulogu osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom
  , uz jamčenje njihove neovisnosti
  . |
| --- | --- |

(6)

Zato je nužno utvrditi opće ciljeve i načela obavješćivanja o riziku
  . U tom je pogledu potrebno uzeti
  u obzir ulogu osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom
  , uz jamčenje njihove neovisnosti
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Tim općim
  planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Tim općim
  planom trebalo bi utvrditi ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje, koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku.

| (8) | Općim
  planom trebalo bi utvrditi
  praktične mehanizme za stavljanje javnosti na raspolaganje potrebnih informacija kako bi se postigla visoka razina transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Njime bi trebalo bi utvrditi
  ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje,
  zdravlje životinja i okoliš,
  koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika
  ili njegova svođenja na minimum
  i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku. |
| --- | --- |

(8)

Općim
  planom trebalo bi utvrditi
  praktične mehanizme za stavljanje javnosti na raspolaganje potrebnih informacija kako bi se postigla visoka razina transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Njime bi trebalo bi utvrditi
  ključne čimbenike koje treba uzeti u obzir pri razmatranju mjera obavješćivanja o rizicima, kao što su različite razine rizika, vrsta rizika i mogući učinak na javno zdravlje,
  zdravlje životinja i okoliš,
  koga i što rizik izravno i neizravno pogađa, razine izloženosti riziku, mogućnost kontrole rizika
  ili njegova svođenja na minimum
  i drugi čimbenici koji utječu na percepciju rizika, uključujući stupanj hitnosti, kao i mjerodavni zakonodavni okvir i relevantni kontekst tržišta. Općim planom trebalo bi također utvrditi instrumente i kanale koji će se koristiti te bi trebalo uspostaviti odgovarajuće mehanizme za osiguranje usklađenog obavješćivanja o riziku.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Transparentnošću
  procesa procjene rizika Agencija u ostvarivanju svoje misije
  stječe
  veći legitimitet u očima potrošača i šire javnosti,
  jača
  se njihovo povjerenje u njezin rad i 
  jamči
  veća odgovornost Agencije prema građanima Unije u demokratskom sustavu. Stoga je veoma važno
  sačuvati
  povjerenje šire javnosti i drugih zainteresiranih strana u proces analize rizika na kojemu se temelje propisi Unije o hrani, a posebno u procjenu rizika, uključujući organizaciju i neovisnost Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Transparentnošću
  procesa procjene rizika Agencija u ostvarivanju svoje misije
  stječe
  veći legitimitet u očima potrošača i šire javnosti,
  jača
  se njihovo povjerenje u njezin rad i 
  jamči
  veća odgovornost Agencije prema građanima Unije u demokratskom sustavu. Stoga je veoma važno
  sačuvati
  povjerenje šire javnosti i drugih zainteresiranih strana u proces analize rizika na kojemu se temelje propisi Unije o hrani, a posebno u procjenu rizika, uključujući organizaciju i neovisnost Agencije.

| (9) | Poboljšanjem transparentnosti
  procesa procjene rizika
  doprinijelo bi tome da
  Agencija u ostvarivanju svoje misije
  stekne
  veći legitimitet u očima potrošača i šire javnosti,
  ojačalo bi
  se njihovo povjerenje u njezin rad i 
  zajamčila
  veća odgovornost Agencije prema građanima Unije u demokratskom sustavu. Stoga je veoma važno
  ponovno izgraditi
  povjerenje šire javnosti i drugih zainteresiranih strana u proces analize rizika na kojemu se temelje propisi Unije o hrani, a posebno u procjenu rizika, uključujući organizaciju
  , funkcioniranje
  i neovisnost Agencije
  te transparentnost
  . |
| --- | --- |

(9)

Poboljšanjem transparentnosti
  procesa procjene rizika
  doprinijelo bi tome da
  Agencija u ostvarivanju svoje misije
  stekne
  veći legitimitet u očima potrošača i šire javnosti,
  ojačalo bi
  se njihovo povjerenje u njezin rad i 
  zajamčila
  veća odgovornost Agencije prema građanima Unije u demokratskom sustavu. Stoga je veoma važno
  ponovno izgraditi
  povjerenje šire javnosti i drugih zainteresiranih strana u proces analize rizika na kojemu se temelje propisi Unije o hrani, a posebno u procjenu rizika, uključujući organizaciju
  , funkcioniranje
  i neovisnost Agencije
  te transparentnost
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Primjereno je prilagoditi sastav Upravnog vijeća Agencije zajedničkom pristupu o decentraliziranim agencijama, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama iz 2012

   (22)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Primjereno je prilagoditi sastav Upravnog vijeća Agencije zajedničkom pristupu o decentraliziranim agencijama, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama iz 2012

   (22)

  .

Briše se.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Iskustvo je pokazalo da se Upravno vijeće Agencije pretežno bavi administrativnim i financijskim pitanjima i ne utječe na neovisnost znanstvenog rada Agencije. Stoga je primjereno u Upravno vijeće Agencije uključiti predstavnike svih država članica, a pobrinuti se da ti predstavnici imaju iskustvo, osobito u procjeni rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Iskustvo je pokazalo da se Upravno vijeće Agencije pretežno bavi administrativnim i financijskim pitanjima i ne utječe na neovisnost znanstvenog rada Agencije. Stoga je primjereno u Upravno vijeće Agencije uključiti predstavnike svih država članica, a pobrinuti se da ti predstavnici imaju iskustvo, osobito u procjeni rizika.

| (11) | Iskustvo je pokazalo da se Upravno vijeće Agencije pretežno bavi administrativnim i financijskim pitanjima i ne utječe na neovisnost znanstvenog rada Agencije. Stoga je primjereno u Upravno vijeće Agencije uključiti predstavnike svih država članica,
  Komisije, Europskog parlamenta, kao i civilnog društva i udruženja iz industrije,
  a pobrinuti se da ti predstavnici imaju iskustvo, osobito u procjeni rizika
  , te da se izbjegavaju sukobi interesa
  . |
| --- | --- |

(11)

Iskustvo je pokazalo da se Upravno vijeće Agencije pretežno bavi administrativnim i financijskim pitanjima i ne utječe na neovisnost znanstvenog rada Agencije. Stoga je primjereno u Upravno vijeće Agencije uključiti predstavnike svih država članica,
  Komisije, Europskog parlamenta, kao i civilnog društva i udruženja iz industrije,
  a pobrinuti se da ti predstavnici imaju iskustvo, osobito u procjeni rizika
  , te da se izbjegavaju sukobi interesa
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Upravno vijeće treba biti odabrano tako da osigura najviše standarde stručnosti i širok raspon relevantnih iskustava raspoloživih među predstavnicima država članica, Europskog parlamenta i Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Upravno vijeće treba biti odabrano tako da osigura najviše standarde stručnosti i širok raspon relevantnih iskustava raspoloživih među predstavnicima država članica, Europskog parlamenta i Komisije.

| (12) | Upravno vijeće treba biti odabrano tako da osigura najviše standarde stručnosti i 
  predanost zaštiti zdravlja i okoliša te
  širok raspon relevantnih iskustava raspoloživih među predstavnicima država članica, Europskog parlamenta i Komisije. |
| --- | --- |

(12)

Upravno vijeće treba biti odabrano tako da osigura najviše standarde stručnosti i 
  predanost zaštiti zdravlja i okoliša te
  širok raspon relevantnih iskustava raspoloživih među predstavnicima država članica, Europskog parlamenta i Komisije.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani utvrđeni su određeni nedostaci u sposobnosti Agencije da dugoročno održi visoku razinu stručnog znanja.
  Točnije
  , zabilježen je pad broja kandidata koji se prijavljuju za članove znanstvenih panela.
  Stoga je
  potrebno osnažiti sustav, a države članice trebale bi
  preuzeti aktivniju ulogu
  kako bi se osiguralo da
  za potrebe Unijina sustava procjene rizika
  na
  raspolaganju stoji dostatan broj stručnjaka visoke razine stručnog znanja, neovisnosti
  i 
  multidisciplinarnog stručnog znanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani utvrđeni su određeni nedostaci u sposobnosti Agencije da dugoročno održi visoku razinu stručnog znanja.
  Točnije
  , zabilježen je pad broja kandidata koji se prijavljuju za članove znanstvenih panela.
  Stoga je
  potrebno osnažiti sustav, a države članice trebale bi
  preuzeti aktivniju ulogu
  kako bi se osiguralo da
  za potrebe Unijina sustava procjene rizika
  na
  raspolaganju stoji dostatan broj stručnjaka visoke razine stručnog znanja, neovisnosti
  i 
  multidisciplinarnog stručnog znanja
  .

| (13) | Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani utvrđeni su određeni nedostaci u sposobnosti Agencije da
  s pomoću stručnog osoblja
  dugoročno održi visoku razinu stručnog znanja.
  Štoviše
  , zabilježen je pad broja kandidata koji se prijavljuju za članove znanstvenih panela
  , a razloge tog pada treba istražiti
  .
  Dvije trećine stručnjaka na znanstvenim panelima dolazi iz šest država članica. Budući da trenutačno 20 % nacionalnih stručnjaka dolazi iz Ujedinjene Kraljevine, problem će se povećati dodatno izlaskom Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Kako bi se učinkovitije uhvatilo u koštac s tim problemom,
  potrebno
  je
  osnažiti
  i promicati
  sustav,
  njime se trebaju poticati kandidati na prijavu,
  a države članice trebale bi
  podržati pozive Agencije na iskaz interesa za članstvo u znanstvenim panelima i znanstvenom odboru,
  kako bi se osiguralo da
  na raspolaganju stoji dostatan broj neovisnih stručnjaka, i to
  na
  način da se uvedu mjere potpore te poticaji i nagrade kako bi se povećala razina sudjelovanja
  i 
  interesa za sudjelovanje
  . |
| --- | --- |

(13)

Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani utvrđeni su određeni nedostaci u sposobnosti Agencije da
  s pomoću stručnog osoblja
  dugoročno održi visoku razinu stručnog znanja.
  Štoviše
  , zabilježen je pad broja kandidata koji se prijavljuju za članove znanstvenih panela
  , a razloge tog pada treba istražiti
  .
  Dvije trećine stručnjaka na znanstvenim panelima dolazi iz šest država članica. Budući da trenutačno 20 % nacionalnih stručnjaka dolazi iz Ujedinjene Kraljevine, problem će se povećati dodatno izlaskom Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Kako bi se učinkovitije uhvatilo u koštac s tim problemom,
  potrebno
  je
  osnažiti
  i promicati
  sustav,
  njime se trebaju poticati kandidati na prijavu,
  a države članice trebale bi
  podržati pozive Agencije na iskaz interesa za članstvo u znanstvenim panelima i znanstvenom odboru,
  kako bi se osiguralo da
  na raspolaganju stoji dostatan broj neovisnih stručnjaka, i to
  na
  način da se uvedu mjere potpore te poticaji i nagrade kako bi se povećala razina sudjelovanja
  i 
  interesa za sudjelovanje
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi se očuvala neovisnost procjene rizika od upravljanja rizicima i drugih interesa na razini Unije, primjereno je da se
  države članice
  pri nominiranju članova znanstvenih panela, ravnatelj Agencije pri njihovu odabiru te Upravno vijeće Agencije pri njihovu imenovanju drže strogih kriterija koji jamče izvrsnost i neovisnost stručnjaka kao i traženu multidisciplinarnu stručnost svakog panela. Zato je nužno da ravnatelj, čija je zadaća
  braniti interese
  EFSA-e
  , a
  posebno neovisnost njezinih
  stručnih mišljenja
  , ima ulogu u odabiru i imenovanju tih znanstvenih stručnjaka. Trebalo bi uvesti
  i druge
  mjere kako bi se osiguralo da znanstveni stručnjaci mogu djelovati neovisno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi se očuvala neovisnost procjene rizika od upravljanja rizicima i drugih interesa na razini Unije, primjereno je da se
  države članice
  pri nominiranju članova znanstvenih panela, ravnatelj Agencije pri njihovu odabiru te Upravno vijeće Agencije pri njihovu imenovanju drže strogih kriterija koji jamče izvrsnost i neovisnost stručnjaka kao i traženu multidisciplinarnu stručnost svakog panela. Zato je nužno da ravnatelj, čija je zadaća
  braniti interese
  EFSA-e
  , a
  posebno neovisnost njezinih
  stručnih mišljenja
  , ima ulogu u odabiru i imenovanju tih znanstvenih stručnjaka. Trebalo bi uvesti
  i druge
  mjere kako bi se osiguralo da znanstveni stručnjaci mogu djelovati neovisno.

| (14) | Kako bi se očuvala neovisnost procjene rizika od upravljanja rizicima i drugih interesa na razini Unije, primjereno je da se pri nominiranju članova znanstvenih panela, ravnatelj Agencije pri njihovu odabiru te Upravno vijeće Agencije pri njihovu imenovanju drže strogih kriterija koji jamče izvrsnost i neovisnost stručnjaka kao i traženu multidisciplinarnu stručnost svakog panela. Zato je nužno da ravnatelj,
  koji je pravni predstavnik Agencije i
  čija je zadaća
  zaštita interesa
  EFSA-e
  i praćenje njezinih rezultata,
  posebno neovisnost njezinih
  stručnjaka
  , ima ulogu u odabiru i imenovanju tih znanstvenih stručnjaka. Trebalo bi uvesti
  dodatne
  mjere
  , uključujući odgovarajuću financijsku naknadu,
  kako bi se osiguralo da znanstveni stručnjaci mogu djelovati neovisno
  i posvetiti dovoljno vremena svome radu za Agenciju u pogledu procjene rizika
  . |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se očuvala neovisnost procjene rizika od upravljanja rizicima i drugih interesa na razini Unije, primjereno je da se pri nominiranju članova znanstvenih panela, ravnatelj Agencije pri njihovu odabiru te Upravno vijeće Agencije pri njihovu imenovanju drže strogih kriterija koji jamče izvrsnost i neovisnost stručnjaka kao i traženu multidisciplinarnu stručnost svakog panela. Zato je nužno da ravnatelj,
  koji je pravni predstavnik Agencije i
  čija je zadaća
  zaštita interesa
  EFSA-e
  i praćenje njezinih rezultata,
  posebno neovisnost njezinih
  stručnjaka
  , ima ulogu u odabiru i imenovanju tih znanstvenih stručnjaka. Trebalo bi uvesti
  dodatne
  mjere
  , uključujući odgovarajuću financijsku naknadu,
  kako bi se osiguralo da znanstveni stručnjaci mogu djelovati neovisno
  i posvetiti dovoljno vremena svome radu za Agenciju u pogledu procjene rizika
  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Od ključne je važnosti osigurati efikasan rad Agencije i poboljšati održivost njezine stručnosti. Stoga je potrebno ojačati podršku koju radu znanstvenih panela Agencije pružaju Agencija i države članice. Agencija bi posebno trebala organizirati pripremni rad kao podršku panelima, među ostalim tako što će od svojeg osoblja ili od nacionalnih znanstvenih organizacija umreženih s Agencijom tražiti izradu nacrtâ znanstvenih mišljenja koja su u pripremi, a koja potom prolaze stručno ocjenjivanje prije nego što ih paneli donesu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Od ključne je važnosti osigurati efikasan rad Agencije i poboljšati održivost njezine stručnosti. Stoga je potrebno ojačati podršku koju radu znanstvenih panela Agencije pružaju Agencija i države članice. Agencija bi posebno trebala organizirati pripremni rad kao podršku panelima, među ostalim tako što će od svojeg osoblja ili od nacionalnih znanstvenih organizacija umreženih s Agencijom tražiti izradu nacrtâ znanstvenih mišljenja koja su u pripremi, a koja potom prolaze stručno ocjenjivanje prije nego što ih paneli donesu.

| (15) | Od ključne je važnosti osigurati efikasan rad Agencije i poboljšati održivost njezine stručnosti. Stoga je potrebno ojačati podršku koju radu znanstvenih panela Agencije pružaju Agencija i države članice. Agencija bi posebno trebala organizirati pripremni rad kao podršku panelima, među ostalim tako što će od svojeg osoblja ili od nacionalnih znanstvenih organizacija umreženih s Agencijom tražiti izradu nacrtâ znanstvenih mišljenja koja su u pripremi, a koja potom prolaze stručno ocjenjivanje prije nego što ih paneli donesu.
  Time se ne bi trebala dovoditi u pitanje neovisnost znanstvenih procjena Agencije. |
| --- | --- |

(15)

Od ključne je važnosti osigurati efikasan rad Agencije i poboljšati održivost njezine stručnosti. Stoga je potrebno ojačati podršku koju radu znanstvenih panela Agencije pružaju Agencija i države članice. Agencija bi posebno trebala organizirati pripremni rad kao podršku panelima, među ostalim tako što će od svojeg osoblja ili od nacionalnih znanstvenih organizacija umreženih s Agencijom tražiti izradu nacrtâ znanstvenih mišljenja koja su u pripremi, a koja potom prolaze stručno ocjenjivanje prije nego što ih paneli donesu.
  Time se ne bi trebala dovoditi u pitanje neovisnost znanstvenih procjena Agencije.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Postupci odobravanja temelje se na načelu da je podnositelj zahtjeva dužan dokazati da je, prema znanstvenim podacima kojima raspolaže, predmet postupka odobravanja u skladu sa sigurnosnim zahtjevima Unije. To se načelo temelji na pretpostavci da
  je
  javno zdravlje bolje
  zaštićeno
  kada je teret dokazivanja na podnositelju zahtjeva, to jest kada on prije stavljanja predmeta postupka odobravanja na tržište mora dokazati da je taj proizvod siguran, umjesto da javna tijela moraju dokazivati da proizvod nije siguran da bi mu mogla zabraniti pristup tržištu. Osim toga, skupe studije kojima se u konačnici pomaže industriji da neki proizvod stavi na tržište ne bi trebalo plaćati javnim sredstvima. U skladu s tim načelom i u skladu s važećim regulatornim zahtjevima, uz zahtjeve za izdavanje odobrenja prema sektorskim propisima Unije o hrani podnositelji zahtjeva moraju dostaviti relevantne studije, uključujući ispitivanja, kojima dokazuju sigurnost i u nekim slučajevima učinkovitost predmetnog proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Postupci odobravanja temelje se na načelu da je podnositelj zahtjeva dužan dokazati da je, prema znanstvenim podacima kojima raspolaže, predmet postupka odobravanja u skladu sa sigurnosnim zahtjevima Unije. To se načelo temelji na pretpostavci da
  je
  javno zdravlje bolje
  zaštićeno
  kada je teret dokazivanja na podnositelju zahtjeva, to jest kada on prije stavljanja predmeta postupka odobravanja na tržište mora dokazati da je taj proizvod siguran, umjesto da javna tijela moraju dokazivati da proizvod nije siguran da bi mu mogla zabraniti pristup tržištu. Osim toga, skupe studije kojima se u konačnici pomaže industriji da neki proizvod stavi na tržište ne bi trebalo plaćati javnim sredstvima. U skladu s tim načelom i u skladu s važećim regulatornim zahtjevima, uz zahtjeve za izdavanje odobrenja prema sektorskim propisima Unije o hrani podnositelji zahtjeva moraju dostaviti relevantne studije, uključujući ispitivanja, kojima dokazuju sigurnost i u nekim slučajevima učinkovitost predmetnog proizvoda.

| (16) | Postupci odobravanja temelje se na načelu da je podnositelj zahtjeva dužan dokazati da je, prema znanstvenim podacima kojima raspolaže, predmet postupka odobravanja u skladu sa sigurnosnim zahtjevima Unije. To se načelo temelji na pretpostavci da
  su
  javno zdravlje
  i okoliš
  bolje
  zaštićeni
  kada je teret dokazivanja na podnositelju zahtjeva, to jest kada on prije stavljanja predmeta postupka odobravanja na tržište mora dokazati da je taj proizvod siguran, umjesto da javna tijela moraju dokazivati da proizvod nije siguran da bi mu mogla zabraniti pristup tržištu. Osim toga, skupe studije kojima se u konačnici pomaže industriji da neki proizvod stavi na tržište ne bi trebalo plaćati javnim sredstvima. U skladu s tim načelom i u skladu s važećim regulatornim zahtjevima, uz zahtjeve za izdavanje odobrenja prema sektorskim propisima Unije o hrani podnositelji zahtjeva moraju dostaviti relevantne studije, uključujući ispitivanja, kojima dokazuju sigurnost i u nekim slučajevima učinkovitost predmetnog proizvoda. |
| --- | --- |

(16)

Postupci odobravanja temelje se na načelu da je podnositelj zahtjeva dužan dokazati da je, prema znanstvenim podacima kojima raspolaže, predmet postupka odobravanja u skladu sa sigurnosnim zahtjevima Unije. To se načelo temelji na pretpostavci da
  su
  javno zdravlje
  i okoliš
  bolje
  zaštićeni
  kada je teret dokazivanja na podnositelju zahtjeva, to jest kada on prije stavljanja predmeta postupka odobravanja na tržište mora dokazati da je taj proizvod siguran, umjesto da javna tijela moraju dokazivati da proizvod nije siguran da bi mu mogla zabraniti pristup tržištu. Osim toga, skupe studije kojima se u konačnici pomaže industriji da neki proizvod stavi na tržište ne bi trebalo plaćati javnim sredstvima. U skladu s tim načelom i u skladu s važećim regulatornim zahtjevima, uz zahtjeve za izdavanje odobrenja prema sektorskim propisima Unije o hrani podnositelji zahtjeva moraju dostaviti relevantne studije, uključujući ispitivanja, kojima dokazuju sigurnost i u nekim slučajevima učinkovitost predmetnog proizvoda.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Usporedba agencija Unije pokazuje da je Agenciji potrebno do 55 mjeseci za postupak izdavanja odobrenja ili pet puta duže od Europske agencije za lijekove (EMA). To odvraća poduzeća od ulaganja u inovativne proizvode i dugoročno smanjuje konkurentnost Unije. Usto, dugim postupcima izdavanja odobrenja oslabljuje se povjerenje u Agenciju. Stoga je hitno potrebno osigurati učinkovitost procjene rizika povećanjem ljudskih i financijskih resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Usporedba agencija Unije pokazuje da je Agenciji potrebno do 55 mjeseci za postupak izdavanja odobrenja ili pet puta duže od Europske agencije za lijekove (EMA). To odvraća poduzeća od ulaganja u inovativne proizvode i dugoročno smanjuje konkurentnost Unije. Usto, dugim postupcima izdavanja odobrenja oslabljuje se povjerenje u Agenciju. Stoga je hitno potrebno osigurati učinkovitost procjene rizika povećanjem ljudskih i financijskih resursa.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Postoje odredbe o sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja. Da bi se osigurala najkvalitetnija znanstvena ocjena Agencije, ključno je da zahtjev za odobrenje podnesen Agenciji na procjenu rizika ispunjava važeće specifikacije. Podnositelji zahtjeva, a posebno mala i srednja poduzeća, ponekad ne razumiju dobro te specifikacije. Stoga bi bilo primjereno da Agencija potencijalnim podnositeljima zahtjeva, na njihov zahtjev, prije službenog podnošenja zahtjeva daje savjete o važećim pravilima i o obveznom sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja
  , ne ulazeći pritom u planiranje studija koje treba dostaviti jer je to odgovornost podnositelja zahtjeva
  .
  Kako bi se osigurala transparentnost tog procesa, savjete Agencije trebalo bi objavljivati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Postoje odredbe o sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja. Da bi se osigurala najkvalitetnija znanstvena ocjena Agencije, ključno je da zahtjev za odobrenje podnesen Agenciji na procjenu rizika ispunjava važeće specifikacije. Podnositelji zahtjeva, a posebno mala i srednja poduzeća, ponekad ne razumiju dobro te specifikacije. Stoga bi bilo primjereno da Agencija potencijalnim podnositeljima zahtjeva, na njihov zahtjev, prije službenog podnošenja zahtjeva daje savjete o važećim pravilima i o obveznom sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja
  , ne ulazeći pritom u planiranje studija koje treba dostaviti jer je to odgovornost podnositelja zahtjeva
  .
  Kako bi se osigurala transparentnost tog procesa, savjete Agencije trebalo bi objavljivati.

| (17) | Postoje odredbe o sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja. Da bi se osigurala najkvalitetnija znanstvena ocjena Agencije, ključno je da zahtjev za odobrenje podnesen Agenciji na procjenu rizika ispunjava važeće specifikacije. Podnositelji zahtjeva, a posebno mala i srednja poduzeća, ponekad ne razumiju dobro te specifikacije. Stoga bi bilo primjereno da Agencija potencijalnim podnositeljima zahtjeva, na njihov zahtjev, prije službenog podnošenja zahtjeva daje savjete o važećim pravilima i o obveznom sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja
  . Komisija bi do ...
  [
  36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni
  ]
  trebala ocijeniti učinak pruženih općih savjeta o funkcioniranje Agencije. Komisija bi posebno trebala ocijeniti njihov učinak na raspodjelu sredstava Agencije i njezinu neovisnost. |
| --- | --- |

(17)

Postoje odredbe o sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja. Da bi se osigurala najkvalitetnija znanstvena ocjena Agencije, ključno je da zahtjev za odobrenje podnesen Agenciji na procjenu rizika ispunjava važeće specifikacije. Podnositelji zahtjeva, a posebno mala i srednja poduzeća, ponekad ne razumiju dobro te specifikacije. Stoga bi bilo primjereno da Agencija potencijalnim podnositeljima zahtjeva, na njihov zahtjev, prije službenog podnošenja zahtjeva daje savjete o važećim pravilima i o obveznom sadržaju zahtjeva za izdavanje odobrenja
  . Komisija bi do ...
  [
  36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni
  ]
  trebala ocijeniti učinak pruženih općih savjeta o funkcioniranje Agencije. Komisija bi posebno trebala ocijeniti njihov učinak na raspodjelu sredstava Agencije i njezinu neovisnost.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Agencija bi trebala biti upoznata s predmetom svake studije koju podnositelj zahtjeva provodi u cilju pripreme budućeg zahtjeva za odobrenje, prema propisima Unije o hrani. Zato je nužno i primjereno da subjekti u poslovanju s hranom koji naručuju studije kao i laboratoriji koji ih provode o njima obavijeste Agenciju čim budu naručene. Informacije o prijavljenim studijama trebale bi se objavljivati tek nakon objave odgovarajućeg zahtjeva za odobrenje u skladu s važećim pravilima o transparentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Agencija bi trebala biti upoznata s predmetom svake studije koju podnositelj zahtjeva provodi u cilju pripreme budućeg zahtjeva za odobrenje, prema propisima Unije o hrani. Zato je nužno i primjereno da subjekti u poslovanju s hranom koji naručuju studije kao i laboratoriji koji ih provode o njima obavijeste Agenciju čim budu naručene. Informacije o prijavljenim studijama trebale bi se objavljivati tek nakon objave odgovarajućeg zahtjeva za odobrenje u skladu s važećim pravilima o transparentnosti.

| (18) | Agencija bi trebala biti upoznata s predmetom svake studije koju podnositelj zahtjeva provodi u cilju pripreme budućeg zahtjeva za odobrenje
  i obnovu
  , prema propisima Unije o hrani. Zato je nužno i primjereno da subjekti u poslovanju s hranom koji naručuju studije kao i laboratoriji koji ih provode o njima obavijeste Agenciju čim budu naručene
  u Uniji ili izvan nje
  . Informacije o prijavljenim studijama trebale bi se objavljivati tek nakon objave odgovarajućeg zahtjeva za odobrenje
  ili produljenje
  u skladu s važećim pravilima o transparentnosti. |
| --- | --- |

(18)

Agencija bi trebala biti upoznata s predmetom svake studije koju podnositelj zahtjeva provodi u cilju pripreme budućeg zahtjeva za odobrenje
  i obnovu
  , prema propisima Unije o hrani. Zato je nužno i primjereno da subjekti u poslovanju s hranom koji naručuju studije kao i laboratoriji koji ih provode o njima obavijeste Agenciju čim budu naručene
  u Uniji ili izvan nje
  . Informacije o prijavljenim studijama trebale bi se objavljivati tek nakon objave odgovarajućeg zahtjeva za odobrenje
  ili produljenje
  u skladu s važećim pravilima o transparentnosti.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | U javnosti postoji određena zabrinutost zbog činjenice da se ocjene Agencije u području odobravanja temelje prvenstveno na studijama koje naručuje industrija. Kako bi mogla razmotriti i druge postojeće podatke i studije o predmetima koji joj se podnose na ocjenjivanje, Agencija
  već radi pretrage znanstvene literature
  . Kako bi se osigurala dodatna razina jamstva i osiguralo da Agencija ima pristup svim dostupnim relevantnim znanstvenim podacima i studijama o predmetu postupka odobravanja, primjereno je predvidjeti savjetovanje s trećim stranama u cilju utvrđivanja jesu li dostupni drugi relevantni znanstveni podaci ili studije. Kako bi se povećala efektivnost tog savjetovanja, trebalo bi ga provesti nakon objave studija koje je u sklopu zahtjeva za odobrenje dostavila industrija, prema pravilima o transparentnosti iz ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

U javnosti postoji određena zabrinutost zbog činjenice da se ocjene Agencije u području odobravanja temelje prvenstveno na studijama koje naručuje industrija. Kako bi mogla razmotriti i druge postojeće podatke i studije o predmetima koji joj se podnose na ocjenjivanje, Agencija
  već radi pretrage znanstvene literature
  . Kako bi se osigurala dodatna razina jamstva i osiguralo da Agencija ima pristup svim dostupnim relevantnim znanstvenim podacima i studijama o predmetu postupka odobravanja, primjereno je predvidjeti savjetovanje s trećim stranama u cilju utvrđivanja jesu li dostupni drugi relevantni znanstveni podaci ili studije. Kako bi se povećala efektivnost tog savjetovanja, trebalo bi ga provesti nakon objave studija koje je u sklopu zahtjeva za odobrenje dostavila industrija, prema pravilima o transparentnosti iz ove Uredbe.

| (20) | U javnosti postoji određena zabrinutost zbog činjenice da se ocjene Agencije u području odobravanja temelje prvenstveno na studijama koje naručuje industrija.
  U slučaju novog zahtjeva za odobrenjem ili postupka produljenja, Agencija uvijek treba provesti pretraživanje znanstvene literature
  kako bi mogla razmotriti i druge postojeće podatke i studije o predmetima koji joj se podnose na ocjenjivanje
  te
  ,
  po potrebi, traži dodatne studije. Agencija bi javnosti trebala omogućiti pristup cjelokupnoj znanstvenoj literaturi koju posjeduje.
  Kako bi se osigurala dodatna razina jamstva i osiguralo da Agencija ima pristup svim dostupnim relevantnim znanstvenim podacima i studijama o predmetu postupka odobravanja, primjereno je predvidjeti savjetovanje s trećim stranama u cilju utvrđivanja jesu li dostupni drugi relevantni znanstveni podaci ili studije. Kako bi se povećala efektivnost tog savjetovanja, trebalo bi ga provesti
  odmah
  nakon objave studija koje je u sklopu zahtjeva za odobrenje dostavila industrija, prema pravilima o transparentnosti iz ove Uredbe. |
| --- | --- |

(20)

U javnosti postoji određena zabrinutost zbog činjenice da se ocjene Agencije u području odobravanja temelje prvenstveno na studijama koje naručuje industrija.
  U slučaju novog zahtjeva za odobrenjem ili postupka produljenja, Agencija uvijek treba provesti pretraživanje znanstvene literature
  kako bi mogla razmotriti i druge postojeće podatke i studije o predmetima koji joj se podnose na ocjenjivanje
  te
  ,
  po potrebi, traži dodatne studije. Agencija bi javnosti trebala omogućiti pristup cjelokupnoj znanstvenoj literaturi koju posjeduje.
  Kako bi se osigurala dodatna razina jamstva i osiguralo da Agencija ima pristup svim dostupnim relevantnim znanstvenim podacima i studijama o predmetu postupka odobravanja, primjereno je predvidjeti savjetovanje s trećim stranama u cilju utvrđivanja jesu li dostupni drugi relevantni znanstveni podaci ili studije. Kako bi se povećala efektivnost tog savjetovanja, trebalo bi ga provesti
  odmah
  nakon objave studija koje je u sklopu zahtjeva za odobrenje dostavila industrija, prema pravilima o transparentnosti iz ove Uredbe.

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Studije, uključujući ispitivanja, koje poslovni subjekti podnose u sklopu zahtjeva za odobrenje na temelju sektorskih propisa Unije o hrani
  obično su
  u skladu s međunarodno priznatim načelima, što je ujednačena osnova za njihovu kvalitetu, osobito u pogledu ponovljivosti rezultata. Međutim, u nekim slučajevima sukladnost s važećim standardima može biti upitna i zato postoje nacionalni sustavi za provjeru te sukladnosti. Primjereno je osigurati dodatnu razinu jamstva da bi se šira javnost uvjerila u kvalitetu studija i da bi se utvrdio sustav pojačane revizije u kojem bi Komisija provjeravala kako države članice kontroliraju primjenu tih načela od strane laboratorija koji provode studije i ispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Studije, uključujući ispitivanja, koje poslovni subjekti podnose u sklopu zahtjeva za odobrenje na temelju sektorskih propisa Unije o hrani
  obično su
  u skladu s međunarodno priznatim načelima, što je ujednačena osnova za njihovu kvalitetu, osobito u pogledu ponovljivosti rezultata. Međutim, u nekim slučajevima sukladnost s važećim standardima može biti upitna i zato postoje nacionalni sustavi za provjeru te sukladnosti. Primjereno je osigurati dodatnu razinu jamstva da bi se šira javnost uvjerila u kvalitetu studija i da bi se utvrdio sustav pojačane revizije u kojem bi Komisija provjeravala kako države članice kontroliraju primjenu tih načela od strane laboratorija koji provode studije i ispitivanja.

| (21) | Studije, uključujući ispitivanja, koje poslovni subjekti podnose u sklopu zahtjeva za odobrenje na temelju sektorskih propisa Unije o hrani
  trebaju biti utemeljene na neovisnoj stručnoj literaturi ili biti
  u skladu s međunarodno priznatim
  standardima i
  načelima
  dobre laboratorijske prakse
  , što je ujednačena osnova za njihovu kvalitetu, osobito u pogledu ponovljivosti rezultata. Međutim, u nekim slučajevima sukladnost s važećim standardima može biti upitna i zato postoje nacionalni sustavi za provjeru te sukladnosti. Primjereno je osigurati dodatnu razinu jamstva da bi se šira javnost uvjerila u kvalitetu studija i da bi se utvrdio sustav pojačane revizije u kojem bi Komisija provjeravala kako države članice
  i treće zemlje, u suradnji s Upravom Komisije za revizije i analize u području zdravlja i hrane,
  kontroliraju primjenu tih načela od strane laboratorija koji provode studije i ispitivanja
  u Uniji i trećim zemljama
  . |
| --- | --- |

(21)

Studije, uključujući ispitivanja, koje poslovni subjekti podnose u sklopu zahtjeva za odobrenje na temelju sektorskih propisa Unije o hrani
  trebaju biti utemeljene na neovisnoj stručnoj literaturi ili biti
  u skladu s međunarodno priznatim
  standardima i
  načelima
  dobre laboratorijske prakse
  , što je ujednačena osnova za njihovu kvalitetu, osobito u pogledu ponovljivosti rezultata. Međutim, u nekim slučajevima sukladnost s važećim standardima može biti upitna i zato postoje nacionalni sustavi za provjeru te sukladnosti. Primjereno je osigurati dodatnu razinu jamstva da bi se šira javnost uvjerila u kvalitetu studija i da bi se utvrdio sustav pojačane revizije u kojem bi Komisija provjeravala kako države članice
  i treće zemlje, u suradnji s Upravom Komisije za revizije i analize u području zdravlja i hrane,
  kontroliraju primjenu tih načela od strane laboratorija koji provode studije i ispitivanja
  u Uniji i trećim zemljama
  .

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | Postupak treba biti obilježen dostatnom fleksibilnošću kako bi se bez odgode mogle uzeti u obzir nove spoznaje o ozbiljnim negativnim učincima na zdravlje, čak i ako nisu posebno obuhvaćene regulatornim zahtjevima u pogledu podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Postupak treba biti obilježen dostatnom fleksibilnošću kako bi se bez odgode mogle uzeti u obzir nove spoznaje o ozbiljnim negativnim učincima na zdravlje, čak i ako nisu posebno obuhvaćene regulatornim zahtjevima u pogledu podataka.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Sigurnost hrane osjetljivo je pitanje izuzetno važno svim građanima Unije. Zadržavajući načelo prema kojem je na industriji teret dokazivanja usklađenosti sa zahtjevima Unije, važno je utvrditi instrument za dodatnu provjeru primjenjiv u posebnim slučajevima od velike društvene važnosti kad postoji kontrovezija o sigurnosnim pitanjima., tj. pri naručivanju dodatnih studija s ciljem provjere dokaza upotrijebljenih u kontekstu procjene rizika. Budući da bi se to financiralo iz proračuna Unije i da bi upotreba takvog iznimnog instrumenta za provjeru trebala ostati razmjerna, odluka o naručivanju takvih verifikacijskih studija trebala bi biti u nadležnosti Komisije. Treba voditi računa o činjenici da će se u nekim posebnim slučajevima naručiti studije čiji opseg
  može
  biti širi od samih nalaza koji su predmet provjere (
  naprimjer
  na temelju novog razvoja znanosti). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Sigurnost hrane osjetljivo je pitanje izuzetno važno svim građanima Unije. Zadržavajući načelo prema kojem je na industriji teret dokazivanja usklađenosti sa zahtjevima Unije, važno je utvrditi instrument za dodatnu provjeru primjenjiv u posebnim slučajevima od velike društvene važnosti kad postoji kontrovezija o sigurnosnim pitanjima., tj. pri naručivanju dodatnih studija s ciljem provjere dokaza upotrijebljenih u kontekstu procjene rizika. Budući da bi se to financiralo iz proračuna Unije i da bi upotreba takvog iznimnog instrumenta za provjeru trebala ostati razmjerna, odluka o naručivanju takvih verifikacijskih studija trebala bi biti u nadležnosti Komisije. Treba voditi računa o činjenici da će se u nekim posebnim slučajevima naručiti studije čiji opseg
  može
  biti širi od samih nalaza koji su predmet provjere (
  naprimjer
  na temelju novog razvoja znanosti).

| (22) | Sigurnost hrane osjetljivo je pitanje izuzetno važno svim građanima Unije. Zadržavajući načelo prema kojem je na industriji teret dokazivanja usklađenosti sa zahtjevima Unije, važno je utvrditi instrument za dodatnu provjeru primjenjiv u posebnim slučajevima od velike društvene važnosti kad postoji kontrovezija o sigurnosnim pitanjima., tj. pri naručivanju dodatnih studija s ciljem provjere dokaza upotrijebljenih u kontekstu procjene rizika. Budući da bi se to financiralo iz proračuna Unije i da bi upotreba takvog iznimnog instrumenta za provjeru trebala ostati razmjerna, odluka o naručivanju takvih verifikacijskih studija trebala bi biti u nadležnosti Komisije
  u slučaju oprečnih znanstvenih rezultata
  . Treba voditi računa o činjenici da će se u nekim posebnim slučajevima naručiti studije čiji opseg
  treba
  biti širi od samih nalaza koji su predmet provjere
  u postupku procjene rizika
  (
  primjerice,
  na temelju novog razvoja znanosti). |
| --- | --- |

(22)

Sigurnost hrane osjetljivo je pitanje izuzetno važno svim građanima Unije. Zadržavajući načelo prema kojem je na industriji teret dokazivanja usklađenosti sa zahtjevima Unije, važno je utvrditi instrument za dodatnu provjeru primjenjiv u posebnim slučajevima od velike društvene važnosti kad postoji kontrovezija o sigurnosnim pitanjima., tj. pri naručivanju dodatnih studija s ciljem provjere dokaza upotrijebljenih u kontekstu procjene rizika. Budući da bi se to financiralo iz proračuna Unije i da bi upotreba takvog iznimnog instrumenta za provjeru trebala ostati razmjerna, odluka o naručivanju takvih verifikacijskih studija trebala bi biti u nadležnosti Komisije
  u slučaju oprečnih znanstvenih rezultata
  . Treba voditi računa o činjenici da će se u nekim posebnim slučajevima naručiti studije čiji opseg
  treba
  biti širi od samih nalaza koji su predmet provjere
  u postupku procjene rizika
  (
  primjerice,
  na temelju novog razvoja znanosti).

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | Aarhuškom konvencijom javnosti se daje niz prava u pogledu okoliša. U Aarhuškoj konvenciji se predviđa da svaki pojedinac ima pravo na informacije o okolišu koje imaju tijela javne vlasti, pravo na sudjelovanje u odlučivanju o pitanjima okoliša te pravo na reviziju postupaka kako bi se osporile javne odluke donesene bez poštovanja dvaju navedenih prava ili općenito zakonodavstva o okolišu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

Aarhuškom konvencijom javnosti se daje niz prava u pogledu okoliša. U Aarhuškoj konvenciji se predviđa da svaki pojedinac ima pravo na informacije o okolišu koje imaju tijela javne vlasti, pravo na sudjelovanje u odlučivanju o pitanjima okoliša te pravo na reviziju postupaka kako bi se osporile javne odluke donesene bez poštovanja dvaju navedenih prava ili općenito zakonodavstva o okolišu.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Europska građanska inicijativa „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” još je više potvrdila zabrinutost u pogledu transparentnosti studija koje je naručila i u sklopu zahtjeva za odobrenja podnijela industrija (23). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Europska građanska inicijativa „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” još je više potvrdila zabrinutost u pogledu transparentnosti studija koje je naručila i u sklopu zahtjeva za odobrenja podnijela industrija (23).

| (24) | Kao stranka Aarhuške konvencije, Unija je prepoznala da poboljšanje pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti u odlučivanju u području zaštite okoliša unapređuju kakvoću i provedbu odluka, doprinose osviještenosti javnosti o pitanjima okoliša, pružaju javnosti mogućnost izražavanja svoje zabrinutosti i omogućuju tijelima javne vlasti da posvete dužnu pozornost tim pitanjima.
  Europska građanska inicijativa „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” još je više potvrdila zabrinutost u pogledu transparentnosti studija koje je naručila i u sklopu zahtjeva za odobrenja podnijela industrija (23). |
| --- | --- |

(24)

Kao stranka Aarhuške konvencije, Unija je prepoznala da poboljšanje pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti u odlučivanju u području zaštite okoliša unapređuju kakvoću i provedbu odluka, doprinose osviještenosti javnosti o pitanjima okoliša, pružaju javnosti mogućnost izražavanja svoje zabrinutosti i omogućuju tijelima javne vlasti da posvete dužnu pozornost tim pitanjima.
  Europska građanska inicijativa „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida” još je više potvrdila zabrinutost u pogledu transparentnosti studija koje je naručila i u sklopu zahtjeva za odobrenja podnijela industrija (23).

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Prema modelu Žalbene komisije Europske agencije za kemikalije, kako je utvrđena u člancima od 89. do 93. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , žalbeno vijeće EFSA-a trebalo bi biti uspostavljeno delegiranim aktima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Prema modelu Žalbene komisije Europske agencije za kemikalije, kako je utvrđena u člancima od 89. do 93. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , žalbeno vijeće EFSA-a trebalo bi biti uspostavljeno delegiranim aktima.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Kako bi se utvrdilo kojom se razinom otkrivanja uspostavlja odgovarajuća ravnoteža,
  relevantna prava građana na transparentnost
  u procesu procjene rizika trebalo bi ponderirati u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir ciljeve Uredbe (EZ) br. 178/2002. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Kako bi se utvrdilo kojom se razinom otkrivanja uspostavlja odgovarajuća ravnoteža,
  relevantna prava građana na transparentnost
  u procesu procjene rizika trebalo bi ponderirati u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir ciljeve Uredbe (EZ) br. 178/2002.

| (27) | Kako bi se utvrdilo kojom se razinom
  proaktivnog
  otkrivanja uspostavlja odgovarajuća ravnoteža,
  potrebu jamčenja transparentnosti
  u procesu procjene rizika trebalo bi ponderirati u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir ciljeve Uredbe (EZ) br. 178/2002
  u pogledu visoke razine zaštite života i zdravlja ljudi, zaštite interesa potrošača te zaštite zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja biljaka i okoliša
  . |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se utvrdilo kojom se razinom
  proaktivnog
  otkrivanja uspostavlja odgovarajuća ravnoteža,
  potrebu jamčenja transparentnosti
  u procesu procjene rizika trebalo bi ponderirati u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir ciljeve Uredbe (EZ) br. 178/2002
  u pogledu visoke razine zaštite života i zdravlja ljudi, zaštite interesa potrošača te zaštite zdravlja i dobrobiti životinja, zdravlja biljaka i okoliša
  .

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27.a) | Odredbama o aktivnom širenju informacija iz ove Uredbe ne namjerava se ni na koji način ograničiti opseg prava iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i Uredbe (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27.a)

Odredbama o aktivnom širenju informacija iz ove Uredbe ne namjerava se ni na koji način ograničiti opseg prava iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i Uredbe (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Nužno je
  utvrditi i posebne zahtjeve
  u pogledu zaštite osobnih podataka koji se objavljuju u svrhu transparentnosti procesa procjene rizika
  uzimajući u obzir
  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se osobni podaci ne bi smjeli objavljivati na temelju ove Uredbe osim ako je to nužno i razmjerno potrebi osiguravanja transparentnosti, neovisnosti i pouzdanosti procesa procjene rizika uz istodobno sprečavanje sukoba interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Nužno je
  utvrditi i posebne zahtjeve
  u pogledu zaštite osobnih podataka koji se objavljuju u svrhu transparentnosti procesa procjene rizika
  uzimajući u obzir
  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se osobni podaci ne bi smjeli objavljivati na temelju ove Uredbe osim ako je to nužno i razmjerno potrebi osiguravanja transparentnosti, neovisnosti i pouzdanosti procesa procjene rizika uz istodobno sprečavanje sukoba interesa.

| (30) | Nužno je u pogledu zaštite
  i povjerljivosti
  osobnih podataka koji se objavljuju u svrhu transparentnosti procesa procjene rizika
  referirati se na
  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se osobni podaci ne bi smjeli objavljivati na temelju ove Uredbe osim ako je to nužno i razmjerno potrebi osiguravanja transparentnosti, neovisnosti i pouzdanosti procesa procjene rizika uz istodobno sprečavanje sukoba interesa.
  U svrhu osiguranja transparentnosti, neovisnosti, održivosti i pouzdanosti procesa procjene rizika, posebice kako bi se izbjegli sukobi interesa, nužno je i razmjerno objaviti imena svih pojedinaca koje je Agencija imenovala kako bi pridonijeli postupku donošenja odluka Agencije, među ostalim u okviru donošenja dokumenata sa smjernicama. |
| --- | --- |

(30)

Nužno je u pogledu zaštite
  i povjerljivosti
  osobnih podataka koji se objavljuju u svrhu transparentnosti procesa procjene rizika
  referirati se na
  Uredbu (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (24) i Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se osobni podaci ne bi smjeli objavljivati na temelju ove Uredbe osim ako je to nužno i razmjerno potrebi osiguravanja transparentnosti, neovisnosti i pouzdanosti procesa procjene rizika uz istodobno sprečavanje sukoba interesa.
  U svrhu osiguranja transparentnosti, neovisnosti, održivosti i pouzdanosti procesa procjene rizika, posebice kako bi se izbjegli sukobi interesa, nužno je i razmjerno objaviti imena svih pojedinaca koje je Agencija imenovala kako bi pridonijeli postupku donošenja odluka Agencije, među ostalim u okviru donošenja dokumenata sa smjernicama.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Radi veće transparentnosti i učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate koje Agencija prima, trebalo bi utvrditi standardne formate podataka i softverske pakete. U cilju osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EZ) br. 178/2002 u pogledu donošenja standardnih formata podataka i softverskih paketa, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Radi veće transparentnosti i učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate koje Agencija prima, trebalo bi utvrditi standardne formate podataka i softverske pakete. U cilju osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu Uredbe (EZ) br. 178/2002 u pogledu donošenja standardnih formata podataka i softverskih paketa, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26).

| (31) | Radi veće transparentnosti i učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate koje Agencija prima, trebalo bi utvrditi standardne formate podataka i softverske pakete. U cilju osiguravanja jedinstvenih
  i usklađenih
  uvjeta za provedbu Uredbe (EZ) br. 178/2002 u pogledu donošenja standardnih formata podataka i softverskih paketa, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26). |
| --- | --- |

(31)

Radi veće transparentnosti i učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate koje Agencija prima, trebalo bi utvrditi standardne formate podataka i softverske pakete. U cilju osiguravanja jedinstvenih
  i usklađenih
  uvjeta za provedbu Uredbe (EZ) br. 178/2002 u pogledu donošenja standardnih formata podataka i softverskih paketa, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (26).

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Nadalje, u cilju procjene efektivnosti i efikasnosti raznih odredbi koje se primjenjuju na Agenciju primjereno je
  predvidjeti
  evaluaciju Agencije
  od strane Komisije, u skladu sa zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama
  . U okviru te evaluacije trebalo bi posebno preispitati postupak odabira članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela u pogledu razine transparentnosti, troškovne učinkovitosti i prikladnosti za osiguravanje neovisnosti i stručnosti i sprečavanje sukoba interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Nadalje, u cilju procjene efektivnosti i efikasnosti raznih odredbi koje se primjenjuju na Agenciju primjereno je
  predvidjeti
  evaluaciju Agencije
  od strane Komisije, u skladu sa zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama
  . U okviru te evaluacije trebalo bi posebno preispitati postupak odabira članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela u pogledu razine transparentnosti, troškovne učinkovitosti i prikladnosti za osiguravanje neovisnosti i stručnosti i sprečavanje sukoba interesa.

| (33) | Nadalje, u cilju procjene efektivnosti i efikasnosti raznih odredbi koje se primjenjuju na Agenciju primjereno je
  provesti neovisnu
  evaluaciju Agencije. U okviru te evaluacije trebalo bi posebno preispitati postupak odabira članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela u pogledu razine transparentnosti, troškovne učinkovitosti i prikladnosti za osiguravanje neovisnosti i stručnosti i sprečavanje sukoba interesa. |
| --- | --- |

(33)

Nadalje, u cilju procjene efektivnosti i efikasnosti raznih odredbi koje se primjenjuju na Agenciju primjereno je
  provesti neovisnu
  evaluaciju Agencije. U okviru te evaluacije trebalo bi posebno preispitati postupak odabira članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela u pogledu razine transparentnosti, troškovne učinkovitosti i prikladnosti za osiguravanje neovisnosti i stručnosti i sprečavanje sukoba interesa.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33.a) | U okviru sedmog europskog programa djelovanja za okoliš jedan od prioriteta postala je izrada i primjena pristupa zahvaljujući kojima se mogu ispitati kombinirani učinci kemikalija na ljudsko zdravlje i okoliš. Vođenje računa o „učincima koktela” iziskuje međusektorski pristup, tješnju suradnju između agencija za ocjenjivanje na europskoj razini i definiranje odgovarajućih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33.a)

U okviru sedmog europskog programa djelovanja za okoliš jedan od prioriteta postala je izrada i primjena pristupa zahvaljujući kojima se mogu ispitati kombinirani učinci kemikalija na ljudsko zdravlje i okoliš. Vođenje računa o „učincima koktela” iziskuje međusektorski pristup, tješnju suradnju između agencija za ocjenjivanje na europskoj razini i definiranje odgovarajućih sredstava.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Da bi se osigurala transparentnost procesa procjene rizika, nužno je proširiti i područje primjene Uredbe (EZ) br. 178/2002, trenutačno ograničeno na propise o hrani, da bi se obuhvatilo i zahtjeve za izdavanje odobrenja u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o dodacima hrani za životinje, Uredbe (EZ) br. 1935/2004 u pogledu materijala koji dolaze u dodir s hranom i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 u pogledu sredstava za zaštitu bilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Da bi se osigurala transparentnost procesa procjene rizika, nužno je proširiti i područje primjene Uredbe (EZ) br. 178/2002, trenutačno ograničeno na propise o hrani, da bi se obuhvatilo i zahtjeve za izdavanje odobrenja u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o dodacima hrani za životinje, Uredbe (EZ) br. 1935/2004 u pogledu materijala koji dolaze u dodir s hranom i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 u pogledu sredstava za zaštitu bilja.

| (35) | Da bi se osigurala transparentnost
  i neovisnost
  procesa procjene rizika, nužno je proširiti i područje primjene Uredbe (EZ) br. 178/2002, trenutačno ograničeno na propise o hrani, da bi se obuhvatilo i zahtjeve za izdavanje odobrenja u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o dodacima hrani za životinje, Uredbe (EZ) br. 1935/2004 u pogledu materijala koji dolaze u dodir s hranom i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 u pogledu sredstava za zaštitu bilja. |
| --- | --- |

(35)

Da bi se osigurala transparentnost
  i neovisnost
  procesa procjene rizika, nužno je proširiti i područje primjene Uredbe (EZ) br. 178/2002, trenutačno ograničeno na propise o hrani, da bi se obuhvatilo i zahtjeve za izdavanje odobrenja u kontekstu Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o dodacima hrani za životinje, Uredbe (EZ) br. 1935/2004 u pogledu materijala koji dolaze u dodir s hranom i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 u pogledu sredstava za zaštitu bilja.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Da bi se u obzir uzele sektorske posebnosti u pogledu povjerljivih informacija, nužno je odvagnuti relevantna prava javnosti na transparentnost
  u procesu procjene rizika, uključujući ona koja proizlaze iz Aarhuške konvencije

   (1)

  ,
  u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir posebne ciljeve sektorskog zakonodavstva Unije kao i stečena iskustva. U skladu s tim, potrebno je izmijeniti Direktivu 2001/18/EZ, Uredbu (EZ) br. 1829/2003, Uredbu (EZ) br. 1831/2003, Uredbu (EZ) br. 1935/2004 i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 kako bi se navele dodatne vrste povjerljivih informacija, uz one utvrđene Uredbom (EZ) br. 178/2002. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Da bi se u obzir uzele sektorske posebnosti u pogledu povjerljivih informacija, nužno je odvagnuti relevantna prava javnosti na transparentnost
  u procesu procjene rizika, uključujući ona koja proizlaze iz Aarhuške konvencije

   (1)

  ,
  u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir posebne ciljeve sektorskog zakonodavstva Unije kao i stečena iskustva. U skladu s tim, potrebno je izmijeniti Direktivu 2001/18/EZ, Uredbu (EZ) br. 1829/2003, Uredbu (EZ) br. 1831/2003, Uredbu (EZ) br. 1935/2004 i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 kako bi se navele dodatne vrste povjerljivih informacija, uz one utvrđene Uredbom (EZ) br. 178/2002.

| (36) | Da bi se u obzir uzele sektorske posebnosti u pogledu povjerljivih informacija, nužno je odvagnuti relevantna prava javnosti na transparentnost
  , uključujući pravo na iskorištavanje proaktivnih informacija u vezi s procesom procjene rizika
  u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir posebne ciljeve sektorskog zakonodavstva Unije kao i stečena iskustva. U skladu s tim, potrebno je izmijeniti Direktivu 2001/18/EZ, Uredbu (EZ) br. 1829/2003, Uredbu (EZ) br. 1831/2003, Uredbu (EZ) br. 1935/2004 i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 kako bi se navele dodatne vrste povjerljivih informacija, uz one utvrđene Uredbom (EZ) br. 178/2002.
  Odredbama o aktivnom širenju iz ove Uredbe i ocjenom zahtjeva za povjerljivost od strane Agencije ne ograničava se ni na koji način opseg prava iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i Uredbe (EZ) br. 1367/2006. |
| --- | --- |

(36)

Da bi se u obzir uzele sektorske posebnosti u pogledu povjerljivih informacija, nužno je odvagnuti relevantna prava javnosti na transparentnost
  , uključujući pravo na iskorištavanje proaktivnih informacija u vezi s procesom procjene rizika
  u odnosu na prava komercijalnih podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir posebne ciljeve sektorskog zakonodavstva Unije kao i stečena iskustva. U skladu s tim, potrebno je izmijeniti Direktivu 2001/18/EZ, Uredbu (EZ) br. 1829/2003, Uredbu (EZ) br. 1831/2003, Uredbu (EZ) br. 1935/2004 i Uredbu (EZ) br. 1107/2009 kako bi se navele dodatne vrste povjerljivih informacija, uz one utvrđene Uredbom (EZ) br. 178/2002.
  Odredbama o aktivnom širenju iz ove Uredbe i ocjenom zahtjeva za povjerljivost od strane Agencije ne ograničava se ni na koji način opseg prava iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i Uredbe (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36.a) | Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani naglašen je i nedostatak transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Potrebno je bolje obavještavati javnost o razmatranim mogućnostima upravljanja rizicima, razini zaštite potrošača te zdravlja životinja i okoliša, koja bi se postigla sa svakom od tih mogućnosti, te o faktorima koji nisu rezultati procjene rizika koje procjenitelji rizika uzimaju u obzir i o načinu na koji se međusobno ponderiraju u procesu donošenja odluka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36.a)

Provjerom prikladnosti općih propisa o hrani naglašen je i nedostatak transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Potrebno je bolje obavještavati javnost o razmatranim mogućnostima upravljanja rizicima, razini zaštite potrošača te zdravlja životinja i okoliša, koja bi se postigla sa svakom od tih mogućnosti, te o faktorima koji nisu rezultati procjene rizika koje procjenitelji rizika uzimaju u obzir i o načinu na koji se međusobno ponderiraju u procesu donošenja odluka.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Kako bi se
  dodatno ojačala veza
  između osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini, kao
  i usklađenost
  i 
  dosljednost obavještavanja o rizicima
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi donijela opći plan obavještavanja o rizicima u poljoprivredno-prehrambenom lancu.
  Posebno
  je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na razini stručnjaka, i da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Kako bi se
  dodatno ojačala veza
  između osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini, kao
  i usklađenost
  i 
  dosljednost obavještavanja o rizicima
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi donijela opći plan obavještavanja o rizicima u poljoprivredno-prehrambenom lancu.
  Posebno
  je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na razini stručnjaka, i da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (37) | Kako bi se
  u cijelom procesu analize rizika poboljšala interaktivna razmjena informacija
  između osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini
  te s drugim dionicima u lancu opskrbe hranom
  kao
  što su gospodarski subjekti, potrošačke organizacije
  i 
  ostale organizacije civilnog društva
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi donijela opći plan obavještavanja o rizicima u poljoprivredno-prehrambenom lancu.
  Općim planom obavješćivanja o riziku trebaju se utvrditi praktični mehanizmi za stavljanje potrebnih informacija na raspolaganje javnosti kako bi se postigla visoka razina transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Stoga
  je
  posebno
  važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na razini stručnjaka, i da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(37)

Kako bi se
  u cijelom procesu analize rizika poboljšala interaktivna razmjena informacija
  između osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom na razini Unije i nacionalnoj razini
  te s drugim dionicima u lancu opskrbe hranom
  kao
  što su gospodarski subjekti, potrošačke organizacije
  i 
  ostale organizacije civilnog društva
  , Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora kako bi donijela opći plan obavještavanja o rizicima u poljoprivredno-prehrambenom lancu.
  Općim planom obavješćivanja o riziku trebaju se utvrditi praktični mehanizmi za stavljanje potrebnih informacija na raspolaganje javnosti kako bi se postigla visoka razina transparentnosti u procesu upravljanja rizicima. Stoga
  je
  posebno
  važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na razini stručnjaka, i da se ta savjetovanja provode u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37.a) | Odredbama o tome koje bi se informacije trebale objaviti ne smiju se dovoditi u pitanje Uredba (EZ) br. 1049/2001, nacionalno pravo ni pravo Unije o javnom pristupu službenim dokumentima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37.a)

Odredbama o tome koje bi se informacije trebale objaviti ne smiju se dovoditi u pitanje Uredba (EZ) br. 1049/2001, nacionalno pravo ni pravo Unije o javnom pristupu službenim dokumentima.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Kako bi se Agenciji i poslovnim subjektima omogućilo da se prilagode tim novim zahtjevima, a istodobno osigurao neometani nastavak rada Agencije, nužno je predvidjeti prijelazne mjere za provedbu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Kako bi se Agenciji i poslovnim subjektima omogućilo da se prilagode tim novim zahtjevima, a istodobno osigurao neometani nastavak rada Agencije, nužno je predvidjeti prijelazne mjere za provedbu ove Uredbe.

| (38) | Kako bi se Agenciji
  , državama članicama, Komisiji
  i poslovnim subjektima omogućilo da se prilagode tim novim zahtjevima, a istodobno osigurao neometani nastavak rada Agencije, nužno je predvidjeti prijelazne mjere za provedbu ove Uredbe. |
| --- | --- |

(38)

Kako bi se Agenciji
  , državama članicama, Komisiji
  i poslovnim subjektima omogućilo da se prilagode tim novim zahtjevima, a istodobno osigurao neometani nastavak rada Agencije, nužno je predvidjeti prijelazne mjere za provedbu ove Uredbe.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39.a) | Budući da taj prijedlog sadržava izmjene kojima se Agenciji dodjeljuju sveobuhvatne ovlasti u pogledu procjene rizika i ispitivanja povjerljivosti, potrebno je znatno povećati proračunska sredstva Agencije u skladu s Prilogom 3. Prijedlogu Komisije. Prijedlog financiranja je u skladu s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom, ali može uključivati upotrebu posebnih instrumenata kako je definirano u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013. Ako Europski parlament i države članice u savjetovanjima o proračunu Unije ne uspiju osigurati potrebna proračunska sredstva, Komisija će u okviru delegiranog akta morati podnijeti alternativni prijedlog o financiranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39.a)

Budući da taj prijedlog sadržava izmjene kojima se Agenciji dodjeljuju sveobuhvatne ovlasti u pogledu procjene rizika i ispitivanja povjerljivosti, potrebno je znatno povećati proračunska sredstva Agencije u skladu s Prilogom 3. Prijedlogu Komisije. Prijedlog financiranja je u skladu s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom, ali može uključivati upotrebu posebnih instrumenata kako je definirano u Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013. Ako Europski parlament i države članice u savjetovanjima o proračunu Unije ne uspiju osigurati potrebna proračunska sredstva, Komisija će u okviru delegiranog akta morati podnijeti alternativni prijedlog o financiranju.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40.a) | Nedavni incidenti u vezi sa sigurnošću hrane ukazali su na potrebu uspostavljanja odgovarajućih mjera u slučaju kriznog stanja koje bi osigurale da sva hrana, bez obzira na vrstu i podrijetlo, kao i sva hrana za životinje, podliježe istim mjerama u slučaju ozbiljnog rizika za zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš. Tim sveobuhvatnim pristupom mjerama sigurnosti hrane u hitnim slučajevima treba se omogućiti poduzimanje učinkovitih mjera i izbjegavanje umjetnih nejednakosti u postupanju u slučaju ozbiljnog rizika povezanog s hranom ili hranom za životinje uključivanjem usklađenog i zajedničkog postupka upravljanja sustavom upozorenja u pogledu hrane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40.a)

Nedavni incidenti u vezi sa sigurnošću hrane ukazali su na potrebu uspostavljanja odgovarajućih mjera u slučaju kriznog stanja koje bi osigurale da sva hrana, bez obzira na vrstu i podrijetlo, kao i sva hrana za životinje, podliježe istim mjerama u slučaju ozbiljnog rizika za zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš. Tim sveobuhvatnim pristupom mjerama sigurnosti hrane u hitnim slučajevima treba se omogućiti poduzimanje učinkovitih mjera i izbjegavanje umjetnih nejednakosti u postupanju u slučaju ozbiljnog rizika povezanog s hranom ili hranom za životinje uključivanjem usklađenog i zajedničkog postupka upravljanja sustavom upozorenja u pogledu hrane.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

2.   Procjena rizika se
  temelji na
  dostupnim znanstvenim dokazima i obavlja
  se
  na neovisan, objektivan i transparentan način.

„2.
     Procjena rizika
  temelji
  se
  na svim
  dostupnim znanstvenim dokazima i obavlja na neovisan, objektivan i transparentan način.”

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu koji se razmatra; ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu koji se razmatra; ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.a) | U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1.a)

(-1.a)

U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   U posebnim se okolnostima, gdje na temelju dostupnih informacija postoji mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali ustraje znanstvena nesigurnost
  , mogu poduzeti privremene
  mjere upravljanja rizikom nužne za osiguranje visoke razine zaštite zdravlja koju je Zajednica odabrala, do pribavljanja daljnjih znanstvenih informacija potrebnih za opsežniju procjenu rizika.

„1.
     U posebnim se okolnostima, gdje na temelju dostupnih informacija postoji mogućnost štetnog djelovanja na zdravlje, ali ustraje znanstvena nesigurnost
  , poduzimaju
  mjere upravljanja rizikom nužne za osiguranje visoke razine zaštite zdravlja koju je Zajednica odabrala, do pribavljanja daljnjih znanstvenih informacija potrebnih za opsežniju procjenu rizika.”

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 8.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8.a | Članak 8.a |
| Ciljevi obavješćivanja o riziku | Ciljevi obavješćivanja o riziku |
| Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve: | Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve: |
| (a) | promicanje
  svijesti
  i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.a

Članak 8.a

Ciljevi obavješćivanja o riziku

Ciljevi obavješćivanja o riziku

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve:

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima ima sljedeće ciljeve:

(a)

promicanje
  svijesti
  i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika;

svijesti

| (a) | promicanje
  osviještenosti
  i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika
  i upravljanja rizikom
  ; |
| --- | --- |

(a)

promicanje
  osviještenosti
  i razumijevanja o konkretnim pitanjima koja su predmet razmatranja tijekom cijelog procesa analize rizika
  i upravljanja rizikom
  ;

osviještenosti

i upravljanja rizikom

| (b) | promicanje konzistentnosti i 
  transparentnosti
  pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

(b)

promicanje konzistentnosti i 
  transparentnosti
  pri formuliranju preporuka za upravljanje rizicima;

transparentnosti

| (b) | promicanje konzistentnosti
  , transparentnosti
  i 
  jasnoće
  pri formuliranju
  mogućnosti,
  preporuka
  i odluka
  za upravljanje rizicima; |
| --- | --- |

(b)

promicanje konzistentnosti
  , transparentnosti
  i 
  jasnoće
  pri formuliranju
  mogućnosti,
  preporuka
  i odluka
  za upravljanje rizicima;

, transparentnosti

jasnoće

mogućnosti,

i odluka

| (c) | pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima; |
| --- | --- |

(c)

pružanje solidne osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima;

| (c) | pružanje solidne
  znanstvene
  osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima
  , uključujući informacije o: |
| --- | --- |

(c)

pružanje solidne
  znanstvene
  osnove za shvaćanje odluka u pogledu upravljanja rizicima
  , uključujući informacije o:

znanstvene

, uključujući informacije o:

| | i. | načinu na koji odabrana mogućnost upravljanja rizicima odražava stupanj nesigurnosti procjene rizika te razinu zaštite okoliša i zdravlja potrošača i životinja koja bi se tom mogućnosti postigla; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

načinu na koji odabrana mogućnost upravljanja rizicima odražava stupanj nesigurnosti procjene rizika te razinu zaštite okoliša i zdravlja potrošača i životinja koja bi se tom mogućnosti postigla;

načinu na koji odabrana mogućnost upravljanja rizicima odražava stupanj nesigurnosti procjene rizika te razinu zaštite okoliša i zdravlja potrošača i životinja koja bi se tom mogućnosti postigla;

| ii. | kako je predviđeno člankom 6. stavkom 3, čimbenici, osim rezultata procjene rizika, koje su razmotrile osobe koje upravljaju rizikom, te način na koji se ti čimbenici međusobno ponderiraju; |
| --- | --- |

ii.

ii.

kako je predviđeno člankom 6. stavkom 3, čimbenici, osim rezultata procjene rizika, koje su razmotrile osobe koje upravljaju rizikom, te način na koji se ti čimbenici međusobno ponderiraju;

kako je predviđeno člankom 6. stavkom 3, čimbenici, osim rezultata procjene rizika, koje su razmotrile osobe koje upravljaju rizikom, te način na koji se ti čimbenici međusobno ponderiraju;

| (d) | poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod; |
| --- | --- |

(d)

poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod;

| (d) | poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod
  , uključujući pružanje jasnih i dosljednih informacija o odgovarajućim zadaćama, ovlastima i odgovornostima procjenitelja rizika i upravljača rizikom
  ; |
| --- | --- |

(d)

poticanje razumijevanja procesa analize rizika u javnosti kako bi se pojačalo povjerenje u njezin ishod
  , uključujući pružanje jasnih i dosljednih informacija o odgovarajućim zadaćama, ovlastima i odgovornostima procjenitelja rizika i upravljača rizikom
  ;

, uključujući pružanje jasnih i dosljednih informacija o odgovarajućim zadaćama, ovlastima i odgovornostima procjenitelja rizika i upravljača rizikom

| (e) | promicanje
  primjerenog
  uključivanja svih zainteresiranih strana
  ; i |
| --- | --- |

(e)

promicanje
  primjerenog
  uključivanja svih zainteresiranih strana
  ; i

primjerenog

; i

| (e) | promicanje
  uravnoteženog
  uključivanja svih zainteresiranih strana
  , uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošače
  i 
  ostale organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

(e)

promicanje
  uravnoteženog
  uključivanja svih zainteresiranih strana
  , uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošače
  i 
  ostale organizacije civilnog društva;

uravnoteženog

, uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošače

ostale organizacije civilnog društva;

| (f) | osiguravanje
  primjerene
  razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem. |
| --- | --- |

(f)

osiguravanje
  primjerene
  razmjene informacija sa zainteresiranim stranama u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem.

primjerene

| (f) | osiguravanje
  transparentne i pravedne
  razmjene informacija sa zainteresiranim stranama
  iz točke (e)
  u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem; |
| --- | --- |

(f)

osiguravanje
  transparentne i pravedne
  razmjene informacija sa zainteresiranim stranama
  iz točke (e)
  u pogledu rizika povezanih s poljoprivredno-prehrambenim lancem;

transparentne i pravedne

iz točke (e)

| (fa) | obavješćivanje potrošača o strategijama za sprečavanje rizika; i |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

obavješćivanje potrošača o strategijama za sprečavanje rizika; i

obavješćivanje potrošača o strategijama za sprečavanje rizika; i

| (fb) | suzbijanje širenja lažnih informacija i izvora tih informacija. |
| --- | --- |

(fb)

(fb)

suzbijanje širenja lažnih informacija i izvora tih informacija.

suzbijanje širenja lažnih informacija i izvora tih informacija.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 8.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8.b | Članak 8.b |
| Opća načela obavješćivanja o rizicima | Opća načela obavješćivanja o rizicima |
| Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima mora: | Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima mora: |
| (a) | osiguravati interaktivnu razmjenu točnih,
  primjerenih
  i pravovremenih informacija na temelju načela transparentnosti, otvorenosti te brzog reagiranja na situacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.b

Članak 8.b

Opća načela obavješćivanja o rizicima

Opća načela obavješćivanja o rizicima

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima mora:

Uzimajući u obzir uloge osoba koje procjenjuju rizik i osoba koje upravljaju rizikom, obavješćivanje o rizicima mora:

(a)

osiguravati interaktivnu razmjenu točnih,
  primjerenih
  i pravovremenih informacija na temelju načela transparentnosti, otvorenosti te brzog reagiranja na situacije;

primjerenih

| (a) | osiguravati interaktivnu razmjenu točnih,
  potpunih
  i pravovremenih informacija
  sa svim zainteresiranim stranama
  na temelju načela transparentnosti, otvorenosti te brzog reagiranja na situacije; |
| --- | --- |

(a)

osiguravati interaktivnu razmjenu točnih,
  potpunih
  i pravovremenih informacija
  sa svim zainteresiranim stranama
  na temelju načela transparentnosti, otvorenosti te brzog reagiranja na situacije;

potpunih

sa svim zainteresiranim stranama

| (b) | pružati transparentne informacije u svakoj fazi procesa analize rizika, od oblikovanja zahtjeva za znanstvene savjete do pružanja procjene rizika i donošenja odluka o upravljanju rizicima; |
| --- | --- |

(b)

pružati transparentne informacije u svakoj fazi procesa analize rizika, od oblikovanja zahtjeva za znanstvene savjete do pružanja procjene rizika i donošenja odluka o upravljanju rizicima;

| (b) | pružati transparentne informacije u svakoj fazi procesa analize rizika, od oblikovanja zahtjeva za znanstvene savjete do pružanja procjene rizika i donošenja odluka o upravljanju rizicima; |
| --- | --- |

(b)

pružati transparentne informacije u svakoj fazi procesa analize rizika, od oblikovanja zahtjeva za znanstvene savjete do pružanja procjene rizika i donošenja odluka o upravljanju rizicima;

| (c) | uzimati u obzir predodžbe
  o rizicima; |
| --- | --- |

(c)

uzimati u obzir predodžbe
  o rizicima;

uzimati u obzir predodžbe

| (c) | baviti se pitanjem predodžbi
  o rizicima; |
| --- | --- |

(c)

baviti se pitanjem predodžbi
  o rizicima;

baviti se pitanjem predodžbi

| (d) | olakšavati razumijevanje i dijalog među svim zainteresiranim stranama;
  i |
| --- | --- |

(d)

olakšavati razumijevanje i dijalog među svim zainteresiranim stranama;
  i

i

| (d) | olakšavati razumijevanje i dijalog među svim zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

(d)

olakšavati razumijevanje i dijalog među svim zainteresiranim stranama;

| (e) | biti dostupno, među ostalim, i onima koji nisu izravno uključeni u proces, uzimajući pritom u obzir povjerljivost i zaštitu osobnih podataka. |
| --- | --- |

(e)

biti dostupno, među ostalim, i onima koji nisu izravno uključeni u proces, uzimajući pritom u obzir povjerljivost i zaštitu osobnih podataka.

| (e) | biti dostupno, među ostalim, i onima koji nisu izravno uključeni u proces, uzimajući pritom u obzir povjerljivost i zaštitu osobnih podataka
  ; i |
| --- | --- |

(e)

biti dostupno, među ostalim, i onima koji nisu izravno uključeni u proces, uzimajući pritom u obzir povjerljivost i zaštitu osobnih podataka
  ; i

; i

| (ea) | osmisliti pristupe kako bi se bolje iznijela razlika između opasnosti i rizika. |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

osmisliti pristupe kako bi se bolje iznijela razlika između opasnosti i rizika.

osmisliti pristupe kako bi se bolje iznijela razlika između opasnosti i rizika.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 8.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8.c | Članak 8.c |
| Opći plan obavješćivanja o rizicima | Opći plan obavješćivanja o rizicima |
| 1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a
  kojima se utvrđuje opći plan
  obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b. | 1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a
  koji su priloženi ovoj Uredbi utvrđivanjem općeg plana
  obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b. |
| 2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se: | 2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se: |
| (a) | utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.c

Članak 8.c

Opći plan obavješćivanja o rizicima

Opći plan obavješćivanja o rizicima

1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a
  kojima se utvrđuje opći plan
  obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b.

1.   U bliskoj suradnji s Agencijom i državama članicama te nakon odgovarajućeg javnog savjetovanja, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 57.a
  koji su priloženi ovoj Uredbi utvrđivanjem općeg plana
  obavješćivanja o rizicima povezanima s poljoprivredno-prehrambenim lancem uzimajući u obzir relevantne ciljeve i opća načela utvrđena člancima 8.a i 8.b.

2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se:

2.   Opći plan obavješćivanja o rizicima promiče integrirani okvir obavješćivanja o rizicima kojega su se na usklađen i sustavan način dužne pridržavati i osobe koje procjenjuju rizik i osobe koje upravljaju rizikom i na razini Unije i na nacionalnoj razini. Njime se:

(a)

utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna;

| (a) | utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju ključni čimbenici koje treba uzeti u obzir pri razmatranju koja je vrsta i koja je razina obavješćivanja o riziku potrebna;

| (b) | utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir
  potrebe relevantnih skupina ciljne publike; i |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir
  potrebe relevantnih skupina ciljne publike; i

potrebe relevantnih skupina ciljne publike; i

| (b) | utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir
  potrebu za osiguranjem uravnotežene uključenosti svih zainteresiranih strana, uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošačke organizacije te ostale organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

(b)

utvrđuju primjereni glavni instrumenti i kanali koji će se upotrebljavati u svrhu obavješćivanja o riziku, uzimajući u obzir
  potrebu za osiguranjem uravnotežene uključenosti svih zainteresiranih strana, uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošačke organizacije te ostale organizacije civilnog društva;

potrebu za osiguranjem uravnotežene uključenosti svih zainteresiranih strana, uključujući gospodarske subjekte u lancu opskrbe hranom, potrošačke organizacije te ostale organizacije civilnog društva;

| (c) | utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o 
  riziku
  među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i 
  osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama. |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o 
  riziku
  među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom i 
  osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama.

riziku

osigurava otvorena komunikacija među svim zainteresiranim stranama.

| (c) | utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o 
  rizicima
  među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom
  , uključujući sustavnim uzimanjem u obzir
  i 
  objašnjavanjem odstupanja u znanstvenoj procjeni ili u predodžbi prihvatljive razine rizika; |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju primjereni mehanizmi za povećanje usklađenosti obavješćivanja o 
  rizicima
  među osobama koje procjenjuju rizik i osobama koje upravljaju rizikom
  , uključujući sustavnim uzimanjem u obzir
  i 
  objašnjavanjem odstupanja u znanstvenoj procjeni ili u predodžbi prihvatljive razine rizika;

rizicima

, uključujući sustavnim uzimanjem u obzir

objašnjavanjem odstupanja u znanstvenoj procjeni ili u predodžbi prihvatljive razine rizika;

| (ca) | utvrđuju praktični koraci i vremenski rok za javno objavljivanje informacija iz članka 55.a stavka 1. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

utvrđuju praktični koraci i vremenski rok za javno objavljivanje informacija iz članka 55.a stavka 1.

utvrđuju praktični koraci i vremenski rok za javno objavljivanje informacija iz članka 55.a stavka 1.

3.   Komisija donosi opći plan obavješćivanja o rizicima u roku od [dvije godine od dana primjene ove Uredbe] i ažurira ga uzimajući u obzir tehnički i znanstveni napredak i stečena iskustva.

3.   Komisija donosi opći plan obavješćivanja o rizicima u roku od [dvije godine od dana primjene ove Uredbe] i ažurira ga uzimajući u obzir tehnički i znanstveni napredak i stečena iskustva.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 8.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.d




  Transparentnost obavješćivanja o riziku





  1.
     
  Komisija, Agencija i države članice obavljaju svoje zadaće u okviru obavješćivanja o riziku u pogledu propisa o hrani uz visoku razinu transparentnosti.






  2.
     
  Komisija može donijeti odgovarajuće smjernice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.d

Transparentnost obavješćivanja o riziku

1.
     
  Komisija, Agencija i države članice obavljaju svoje zadaće u okviru obavješćivanja o riziku u pogledu propisa o hrani uz visoku razinu transparentnosti.

2.
     
  Komisija može donijeti odgovarajuće smjernice.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 9.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Članak 9. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

Članak 9. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 9.

„Članak 9.

Javne konzultacije

Javne konzultacije

Trebaju se održati otvorene i transparentne javne konzultacije, neposredno ili preko predstavničkih tijela, tijekom pripreme, ocjenjivanja i revizije propisa o hrani, osim kada to hitnost predmeta ne dopušta.

Trebaju se održati otvorene i transparentne javne konzultacije, neposredno ili preko predstavničkih tijela, tijekom
  analize rizika, kao i tijekom
  pripreme, ocjenjivanja i revizije propisa o hrani, osim kada to hitnost predmeta ne dopušta.”

analize rizika, kao i tijekom

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 10.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | Članak 10. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.b)

(1.b)

Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 10.

„Članak 10.

Javne informacije

Javne informacije

Ne dovodeći u pitanje odredbe Zajednice i nacionalnog prava primjenjive na pristup dokumentima, ako postoji opravdana sumnja da hrana ili hrana za životinje može predstavljati rizik za zdravlje ljudi ili životinja, tada
  , ovisno o prirodi, ozbiljnosti i mjeri toga rizika,
  javne službe poduzimaju odgovarajuće korake kako bi obavijestile širu javnost o prirodi rizika za zdravlje i 
  odredile
  u najvećoj mogućoj mjeri
  hranu ili hranu za životinje
  ,
  ili vrstu hrane ili hrane za životinje,
  rizik
  koji predstavlja
  i 
  mjere
  koje se poduzimaju ili će se poduzeti za sprečavanje, smanjivanje ili uklanjanje toga rizika.

, ovisno o prirodi, ozbiljnosti i mjeri toga rizika,

odredile

hranu ili hranu za životinje

ili vrstu hrane ili hrane za životinje,

koji predstavlja

mjere

1.
     Ne dovodeći u pitanje odredbe Zajednice i nacionalnog prava primjenjive na pristup dokumentima, ako postoji opravdana sumnja da hrana ili hrana za životinje može predstavljati rizik za zdravlje ljudi ili životinja, tada javne službe poduzimaju odgovarajuće
  i pravovremene
  korake kako bi obavijestile širu javnost o prirodi rizika za zdravlje i 
  utvrdile
  u najvećoj mogućoj mjeri
  o kojim je dotičnim proizvodima riječ
  ,
  kakav
  rizik
  predstavljaju
  i koje se
  mjere
  poduzimaju ili će se poduzeti za sprečavanje, smanjivanje ili uklanjanje toga rizika.
  Ovaj se stavak također primjenjuje u slučaju sumnje u postojanje neusklađenosti kao rezultata mogućih namjernih kršenja primjenjivog zakonodavstva Unije počinjenih prijevarom ili obmanom.

2.
     
  Radi osiguranja jedinstvene provedbe stavka 1., Komisija donosi provedbene akte o načinima njegove primjene najkasnije ...
  [
  12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni
  ].”

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.c (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 22. – stavak 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.c) | U članku 22. stavku 7. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.c)

(1.c)

U članku 22. stavku 7. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

Tijesno surađuje s nadležnim tijelima
  u 
  državama članicama koja obavljaju slične zadaće kao i Agencija.

Tijesno surađuje s nadležnim tijelima

državama članicama koja obavljaju slične zadaće kao i Agencija.

„Agencija djeluje
  u 
  suradnji s drugim agencijama za ocjenjivanje Europske unije”

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.d (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 23. – stavak 1. – točka b

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.d) | U članku 23. prvom stavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.d)

(1.d)

U članku 23. prvom stavku točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

| (b) | promicati
  i koordinirati razvoj
  jedinstvene metodologije
  procjene rizika iz
  područja
  u 
  okviru svoje misije
  ; |
| --- | --- |

(b)

promicati
  i koordinirati razvoj
  jedinstvene metodologije
  procjene rizika iz
  područja
  u 
  okviru svoje misije
  ;

promicati

jedinstvene metodologije

područja

okviru svoje misije

| „(b) | u okviru transverzalnog pristupa promicati
  i koordinirati razvoj
  jedinstvenih metoda
  procjene rizika
  u područjima
  iz
  svojeg djelokruga, posebno uzimanjem
  u 
  obzir „učinaka koktela” koji kemikalije mogu imati na zdravlje ljudi i na okoliš
  ;” |
| --- | --- |

„(b)

u okviru transverzalnog pristupa promicati
  i koordinirati razvoj
  jedinstvenih metoda
  procjene rizika
  u područjima
  iz
  svojeg djelokruga, posebno uzimanjem
  u 
  obzir „učinaka koktela” koji kemikalije mogu imati na zdravlje ljudi i na okoliš
  ;”

u okviru transverzalnog pristupa promicati

jedinstvenih metoda

u područjima

svojeg djelokruga, posebno uzimanjem

obzir „učinaka koktela” koji kemikalije mogu imati na zdravlje ljudi i na okoliš

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 25. – stavak 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.a   Osim članova i njihovih zamjenika iz stavka 1., Upravno vijeće uključuje: | 1.a   Osim članova i njihovih zamjenika iz stavka 1., Upravno vijeće uključuje: |
| (a) | dva člana koja je imenovala Komisija te njihove zamjenike; oni predstavljaju Komisiju i imaju pravo glasa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   Osim članova i njihovih zamjenika iz stavka 1., Upravno vijeće uključuje:

1.a   Osim članova i njihovih zamjenika iz stavka 1., Upravno vijeće uključuje:

(a)

dva člana koja je imenovala Komisija te njihove zamjenike; oni predstavljaju Komisiju i imaju pravo glasa;

| (a) | dva člana koja je imenovala Komisija te njihove zamjenike; oni predstavljaju Komisiju i imaju pravo glasa; |
| --- | --- |

(a)

dva člana koja je imenovala Komisija te njihove zamjenike; oni predstavljaju Komisiju i imaju pravo glasa;

| (b) | jednog člana kojeg
  imenuje Europski parlament i koji
  ima
  pravo glasa; |
| --- | --- |

(b)

jednog člana kojeg
  imenuje Europski parlament i koji
  ima
  pravo glasa;

jednog člana kojeg

ima

| (b) | dva predstavnika koje
  imenuje Europski parlament i koji
  imaju
  pravo glasa; |
| --- | --- |

(b)

dva predstavnika koje
  imenuje Europski parlament i koji
  imaju
  pravo glasa;

dva predstavnika koje

imaju

| (c) | četiri člana
  koji imaju pravo glasa
  a
  predstavljaju civilno društvo i interese prehrambenog lanca, konkretno jednog iz organizacija potrošača, jednog iz nevladinih organizacija za zaštitu okoliša, jednog iz organizacija poljoprivrednika i jednog iz
  industrijskih organizacija
  . Te članove imenuje Vijeće u dogovoru s Europskim parlamentom na temelju popisa koji sastavlja Komisija a koji sadržava više imena nego što ima mjesta koja treba popuniti. Popis koji sastavlja Komisija dostavlja se Europskom parlamentu, zajedno s relevantnim popratnim dokumentima. Što je prije moguće, a najkasnije u roku od tri mjeseca od dostave, Europski parlament svoja razmatranja dostavlja Vijeću, koje nakon toga imenuje te članove. |
| --- | --- |

(c)

četiri člana
  koji imaju pravo glasa
  a
  predstavljaju civilno društvo i interese prehrambenog lanca, konkretno jednog iz organizacija potrošača, jednog iz nevladinih organizacija za zaštitu okoliša, jednog iz organizacija poljoprivrednika i jednog iz
  industrijskih organizacija
  . Te članove imenuje Vijeće u dogovoru s Europskim parlamentom na temelju popisa koji sastavlja Komisija a koji sadržava više imena nego što ima mjesta koja treba popuniti. Popis koji sastavlja Komisija dostavlja se Europskom parlamentu, zajedno s relevantnim popratnim dokumentima. Što je prije moguće, a najkasnije u roku od tri mjeseca od dostave, Europski parlament svoja razmatranja dostavlja Vijeću, koje nakon toga imenuje te članove.

četiri člana

a

industrijskih organizacija

| (c) | šest članova
  koji imaju pravo glasa
  i
  predstavljaju civilno društvo i interese prehrambenog lanca, konkretno jednog iz organizacija potrošača, jednog iz nevladinih organizacija za zaštitu okoliša
  , jednog iz nevladinih organizacija za javno zdravlje
  , jednog iz organizacija poljoprivrednika
  , jednog iz organizacija iz poljoprivredno-kemijskog sektora
  i jednog iz
  organizacija prehrambene industrije
  . Te članove imenuje Vijeće u dogovoru s Europskim parlamentom na temelju popisa koji sastavlja Komisija a koji sadržava više imena nego što ima mjesta koja treba popuniti. Popis koji sastavlja Komisija dostavlja se Europskom parlamentu, zajedno s relevantnim popratnim dokumentima. Što je prije moguće, a najkasnije u roku od tri mjeseca od dostave, Europski parlament svoja razmatranja dostavlja Vijeću, koje nakon toga imenuje te članove. |
| --- | --- |

(c)

šest članova
  koji imaju pravo glasa
  i
  predstavljaju civilno društvo i interese prehrambenog lanca, konkretno jednog iz organizacija potrošača, jednog iz nevladinih organizacija za zaštitu okoliša
  , jednog iz nevladinih organizacija za javno zdravlje
  , jednog iz organizacija poljoprivrednika
  , jednog iz organizacija iz poljoprivredno-kemijskog sektora
  i jednog iz
  organizacija prehrambene industrije
  . Te članove imenuje Vijeće u dogovoru s Europskim parlamentom na temelju popisa koji sastavlja Komisija a koji sadržava više imena nego što ima mjesta koja treba popuniti. Popis koji sastavlja Komisija dostavlja se Europskom parlamentu, zajedno s relevantnim popratnim dokumentima. Što je prije moguće, a najkasnije u roku od tri mjeseca od dostave, Europski parlament svoja razmatranja dostavlja Vijeću, koje nakon toga imenuje te članove.

šest članova

i

, jednog iz nevladinih organizacija za javno zdravlje

, jednog iz organizacija iz poljoprivredno-kemijskog sektora

organizacija prehrambene industrije

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Mandat članova
  Upravnog vijeća i njihovih zamjenika iznosi četiri
  godine.
  Međutim, trajanje mandata
  članova iz stavka 1.a točaka (a) i (
  b
  )
  nije ograničeno
  . Mandat članova iz stavka 1.a točke (c) može se produžiti samo jednom. | 2.   Mandat članova
  iz stavka 1.a točke (b) traje najviše 2,5
  godine.
  Mandat
  članova iz stavka 1.a točaka (a) i (
  c
  )
  traje pet godina
  . Mandat članova iz stavka 1.a točke (c) može se produžiti samo jednom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Mandat članova
  Upravnog vijeća i njihovih zamjenika iznosi četiri
  godine.
  Međutim, trajanje mandata
  članova iz stavka 1.a točaka (a) i (
  b
  )
  nije ograničeno
  . Mandat članova iz stavka 1.a točke (c) može se produžiti samo jednom.

2.   Mandat članova
  iz stavka 1.a točke (b) traje najviše 2,5
  godine.
  Mandat
  članova iz stavka 1.a točaka (a) i (
  c
  )
  traje pet godina
  . Mandat članova iz stavka 1.a točke (c) može se produžiti samo jednom.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 28. – stavak 4. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (— | a) | U članku 28. stavku 4. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:





  „4.
     
  Znanstveni paneli sastoje se od neovisnih znanstvenika koji aktivno provode istraživanja i objavljuju rezultate svojih istraživanja u stručno ocijenjenim znanstvenim časopisima.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(—

(—

a)

a)

U članku 28. stavku 4. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

U članku 28. stavku 4. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„4.
     
  Znanstveni paneli sastoje se od neovisnih znanstvenika koji aktivno provode istraživanja i objavljuju rezultate svojih istraživanja u stručno ocijenjenim znanstvenim časopisima.”

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočke a i b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočke a i b

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 28. – stavci 5. do 5.g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Članove Znanstvenog odbora koji nisu članovi znanstvenih panela
  te dodatne
  članove
  iz stavka 5.b
  imenuje Upravno vijeće na
  prijedlog ravnatelja na
  mandat od pet godina
  , koji se može produžiti, nakon objave poziva na iskaz interesa
  u 
  Službenom listu Europske unije, odgovarajućim vodećim znanstvenim publikacijama i na internetskim stranicama Agencije.”; | 5.   Članove Znanstvenog odbora koji nisu članovi znanstvenih panela
  i
  članove
  znanstvenih panela
  imenuje Upravno vijeće na
  obnovljivi
  mandat od pet godina u 
  skladu sa sljedećim postupkom: |
| 5.a
     
  Članove znanstvenih panela imenuje Upravno vijeće na mandat od pet godina koji se može produžiti u skladu sa sljedećim postupkom: | |
| (a) | Ravnatelj, nakon savjetovanja s Upravnim vijećem,
  šalje državama članicama zahtjev za nominaciju određenog broja stručnjaka za svaki znanstveni panel
  i 
  navodi koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati. Ravnatelj obavješćuje države članice o politici neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima primjenjivima na članove znanstvenih panela. Države članice objavljuju poziv na iskaz interesa kao temelj za svoje nominacije. Ravnatelj obavješćuje Upravno vijeće o zahtjevu poslanom državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Članove Znanstvenog odbora koji nisu članovi znanstvenih panela
  te dodatne
  članove
  iz stavka 5.b
  imenuje Upravno vijeće na
  prijedlog ravnatelja na
  mandat od pet godina
  , koji se može produžiti, nakon objave poziva na iskaz interesa
  u 
  Službenom listu Europske unije, odgovarajućim vodećim znanstvenim publikacijama i na internetskim stranicama Agencije.”;

5.   Članove Znanstvenog odbora koji nisu članovi znanstvenih panela
  i
  članove
  znanstvenih panela
  imenuje Upravno vijeće na
  obnovljivi
  mandat od pet godina u 
  skladu sa sljedećim postupkom:

5.a
     
  Članove znanstvenih panela imenuje Upravno vijeće na mandat od pet godina koji se može produžiti u skladu sa sljedećim postupkom:

(a)

Ravnatelj, nakon savjetovanja s Upravnim vijećem,
  šalje državama članicama zahtjev za nominaciju određenog broja stručnjaka za svaki znanstveni panel
  i 
  navodi koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati. Ravnatelj obavješćuje države članice o politici neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima primjenjivima na članove znanstvenih panela. Države članice objavljuju poziv na iskaz interesa kao temelj za svoje nominacije. Ravnatelj obavješćuje Upravno vijeće o zahtjevu poslanom državama članicama.

šalje državama članicama zahtjev za nominaciju određenog broja stručnjaka za svaki znanstveni panel

navodi koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati. Ravnatelj obavješćuje države članice o politici neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima primjenjivima na članove znanstvenih panela. Države članice objavljuju poziv na iskaz interesa kao temelj za svoje nominacije. Ravnatelj obavješćuje Upravno vijeće o zahtjevu poslanom državama članicama.

| (a) | Ravnatelj, nakon savjetovanja s Upravnim vijećem,
  objavljuje poziv na iskaz interesa u Službenom listu Europske unije, relevantnim vodećim znanstvenim publikacijama
  i 
  na internetskim stranicama Agencije, te o tome
  obavješćuje države članice.
  U pozivu se navodi određeni broj potrebnih stručnjaka
  za
  svaki znanstveni panel i koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati
  . |
| --- | --- |

(a)

Ravnatelj, nakon savjetovanja s Upravnim vijećem,
  objavljuje poziv na iskaz interesa u Službenom listu Europske unije, relevantnim vodećim znanstvenim publikacijama
  i 
  na internetskim stranicama Agencije, te o tome
  obavješćuje države članice.
  U pozivu se navodi određeni broj potrebnih stručnjaka
  za
  svaki znanstveni panel i koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati
  .

objavljuje poziv na iskaz interesa u Službenom listu Europske unije, relevantnim vodećim znanstvenim publikacijama

na internetskim stranicama Agencije, te o tome

U pozivu se navodi određeni broj potrebnih stručnjaka

svaki znanstveni panel i koje specifično multidisciplinarno stručno znanje oni trebaju posjedovati

| (b) | Države članice
  nominiraju stručnjake tako da sve zajedno nominiraju ukupan broj naveden
  u 
  zahtjevu ravnatelja
  .
  Svaka država članica nominira najmanje 12 znanstvenih stručnjaka. Države članice mogu nominirati državljane drugih država članica
  . |
| --- | --- |

(b)

Države članice
  nominiraju stručnjake tako da sve zajedno nominiraju ukupan broj naveden
  u 
  zahtjevu ravnatelja
  .
  Svaka država članica nominira najmanje 12 znanstvenih stručnjaka. Države članice mogu nominirati državljane drugih država članica
  .

nominiraju stručnjake tako da sve zajedno nominiraju ukupan broj naveden

zahtjevu ravnatelja

Svaka država članica nominira najmanje 12 znanstvenih stručnjaka. Države članice mogu nominirati državljane drugih država članica

| (b) | Države članice
  osiguravaju da se poziv na iskaz interesa u velikoj mjeri proširi
  u 
  znanstvenoj zajednici
  .
  One također mogu nominirati stručnjake za navedena područja, no moraju to učiniti na temelju nacionalnog poziva na iskaz interesa
  . |
| --- | --- |

(b)

Države članice
  osiguravaju da se poziv na iskaz interesa u velikoj mjeri proširi
  u 
  znanstvenoj zajednici
  .
  One također mogu nominirati stručnjake za navedena područja, no moraju to učiniti na temelju nacionalnog poziva na iskaz interesa
  .

osiguravaju da se poziv na iskaz interesa u velikoj mjeri proširi

znanstvenoj zajednici

One također mogu nominirati stručnjake za navedena područja, no moraju to učiniti na temelju nacionalnog poziva na iskaz interesa

| (c) | Na temelju nominacija
  od strane država članica
  ravnatelj za svaki znanstveni panel sastavlja popis stručnjaka
  s većim brojem imena nego što je broj članova koje treba
  imenovati. Ravnatelj može ne sastaviti takav popis ako može dokazati da mu zaprimljene nominacije, s obzirom na kriterije za odabir iz točke (d) ovog stavka, ne dopuštaju da sastavi popis s većim brojem imena. Ravnatelj popis predaje Upravnom vijeću na imenovanje. |
| --- | --- |

(c)

Na temelju nominacija
  od strane država članica
  ravnatelj za svaki znanstveni panel sastavlja popis stručnjaka
  s većim brojem imena nego što je broj članova koje treba
  imenovati. Ravnatelj može ne sastaviti takav popis ako može dokazati da mu zaprimljene nominacije, s obzirom na kriterije za odabir iz točke (d) ovog stavka, ne dopuštaju da sastavi popis s većim brojem imena. Ravnatelj popis predaje Upravnom vijeću na imenovanje.

od strane država članica

s većim brojem imena nego što je broj članova koje treba

| (c) | Na temelju
  zaprimljenih prijava i
  nominacija
  te u skladu s politikom neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima koja se primjenjuju na članove znanstvenih panela,
  ravnatelj za svaki znanstveni panel sastavlja popis stručnjaka
  duži od broja stručnjaka koji će se
  imenovati. Ravnatelj može ne sastaviti takav popis ako može dokazati da mu zaprimljene
  prijave i
  nominacije, s obzirom na kriterije za odabir iz točke (d) ovog stavka, ne dopuštaju da sastavi popis s većim brojem imena. Ravnatelj popis predaje Upravnom vijeću na imenovanje. |
| --- | --- |

(c)

Na temelju
  zaprimljenih prijava i
  nominacija
  te u skladu s politikom neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima koja se primjenjuju na članove znanstvenih panela,
  ravnatelj za svaki znanstveni panel sastavlja popis stručnjaka
  duži od broja stručnjaka koji će se
  imenovati. Ravnatelj može ne sastaviti takav popis ako može dokazati da mu zaprimljene
  prijave i
  nominacije, s obzirom na kriterije za odabir iz točke (d) ovog stavka, ne dopuštaju da sastavi popis s većim brojem imena. Ravnatelj popis predaje Upravnom vijeću na imenovanje.

zaprimljenih prijava i

te u skladu s politikom neovisnosti Agencije i provedbenim pravilima koja se primjenjuju na članove znanstvenih panela,

duži od broja stručnjaka koji će se

prijave i

| (d) | Nominacije od strane država članica, odabir od strane ravnatelja i imenovanja od strane Upravnog vijeća temelje se na sljedećim kriterijima: |
| --- | --- |

(d)

Nominacije od strane država članica, odabir od strane ravnatelja i imenovanja od strane Upravnog vijeća temelje se na sljedećim kriterijima:

| (d) | Nominacije od strane država članica, odabir od strane ravnatelja i imenovanja od strane Upravnog vijeća temelje se na sljedećim kriterijima: |
| --- | --- |

(d)

Nominacije od strane država članica, odabir od strane ravnatelja i imenovanja od strane Upravnog vijeća temelje se na sljedećim kriterijima:

| | (i) | visoka razina stručnog znanja; |
| --- | --- | --- |

(i)

visoka razina stručnog znanja;

| | i. | visoka razina stručnog znanja; |
| --- | --- | --- |

i.

visoka razina stručnog znanja;

| | (ii) | neovisnost i nepostojanje sukoba interesa u skladu s člankom 37. stavkom 2. i politikom neovisnosti Agencije te provedbenim pravilima o neovisnosti članova znanstvenih panela; |
| --- | --- | --- |

(ii)

neovisnost i nepostojanje sukoba interesa u skladu s člankom 37. stavkom 2. i politikom neovisnosti Agencije te provedbenim pravilima o neovisnosti članova znanstvenih panela;

| | ii. | neovisnost i nepostojanje sukoba interesa u skladu s člankom 37. stavkom 2. i politikom neovisnosti Agencije te provedbenim pravilima o neovisnosti članova znanstvenih panela; |
| --- | --- | --- |

ii.

neovisnost i nepostojanje sukoba interesa u skladu s člankom 37. stavkom 2. i politikom neovisnosti Agencije te provedbenim pravilima o neovisnosti članova znanstvenih panela;

| | (iii) | ispunjenje uvjeta specifičnog multidisciplinarnog stručnog znanja potrebnog za znanstveni panel u koji se imenuju te primjenjivi jezični režim. |
| --- | --- | --- |

(iii)

ispunjenje uvjeta specifičnog multidisciplinarnog stručnog znanja potrebnog za znanstveni panel u koji se imenuju te primjenjivi jezični režim.

| | iii. | ispunjenje uvjeta specifičnog multidisciplinarnog stručnog znanja potrebnog za znanstveni panel u koji se imenuju te primjenjivi jezični režim. |
| --- | --- | --- |

iii.

ispunjenje uvjeta specifičnog multidisciplinarnog stručnog znanja potrebnog za znanstveni panel u koji se imenuju te primjenjivi jezični režim.

| (e) | Upravno vijeće osigurava da se konačnim imenovanjima postiže najšira moguća geografska pokrivenost. |
| --- | --- |

(e)

Upravno vijeće osigurava da se konačnim imenovanjima postiže najšira moguća geografska pokrivenost.

| (e) | Upravno vijeće osigurava da se konačnim imenovanjima postiže najšira moguća geografska pokrivenost. |
| --- | --- |

(e)

Upravno vijeće osigurava da se konačnim imenovanjima postiže najšira moguća geografska pokrivenost.

5.
  b
     Ako Agencija utvrdi da neko konkretno stručno znanje nedostaje u jednom znanstvenom panelu ili u nekoliko njih, ravnatelj predlaže dodatne članove tih panela na imenovanje Upravnom vijeću u skladu s postupkom iz stavka 5.

5.
  a
     Ako Agencija utvrdi da neko konkretno stručno znanje nedostaje u jednom znanstvenom panelu ili u nekoliko njih, ravnatelj predlaže dodatne članove tih panela na imenovanje Upravnom vijeću u skladu s postupkom iz stavka 5.

5.
  c
     Upravno vijeće na temelju prijedloga ravnatelja donosi pravila o detaljnoj organizaciji i vremenskom rasporedu postupaka iz stavaka 5
  .a
  i 5.
  b
  ovog članka.

5.
  b
     Upravno vijeće na temelju prijedloga ravnatelja donosi pravila o detaljnoj organizaciji i vremenskom rasporedu postupaka iz stavaka 5 i 5.
  a
  ovog članka.

5.
  d
     
  Države članice uvode mjere kojima se osigurava da članovi
  znanstvenih panela djeluju neovisno i 
  da
  nisu u sukobu interesa, kako je utvrđeno člankom 37. stavkom 2. i internim mjerama Agencije.
  Države članice osiguravaju da članovi znanstvenih panela
  imaju sredstva kako bi mogli uložiti potrebno vrijeme i trud i pridonijeti radu Agencije
  . Države članice osiguravaju da članovi znanstvenih panela
  ne primaju nikakve upute ni na kojoj nacionalnoj razini
  te da
  njihov neovisni znanstveni doprinos sustavu procjene rizika na razini Unije
  bude
  priznat kao prioritetna zadaća za zaštitu sigurnosti prehrambenog lanca.

5.
  c
     
  Članovi
  znanstvenih panela djeluju neovisno i nisu u sukobu interesa, kako je utvrđeno člankom 37. stavkom 2. i internim mjerama Agencije. Imaju sredstva kako bi mogli uložiti potrebno vrijeme i trud i pridonijeti radu Agencije, ne primaju nikakve upute ni na kojoj nacionalnoj razini
  , a
  njihov neovisni znanstveni doprinos sustavu procjene rizika na razini Unije priznat
  je
  kao prioritetna zadaća za zaštitu sigurnosti prehrambenog lanca.

5.
  e
     
  Države
  članice osiguravaju da javna tijela koja zapošljavaju te znanstvene stručnjake i ona koja su odgovorna za utvrđivanje prioriteta znanstvenih tijela koja zapošljavaju te stručnjake primjenjuju mjere iz stavka 5.
  d
  .

5.
  d
     
  Po potrebi, države
  članice osiguravaju da javna tijela koja zapošljavaju te znanstvene stručnjake i ona koja su odgovorna za utvrđivanje prioriteta znanstvenih tijela koja zapošljavaju te stručnjake primjenjuju mjere
  koje su potrebne kako bi se osiguralo ispunjenje uvjeta
  iz stavka 5.
  c
  .

5.
  f
     Agencija podupire rad panela tako što organizira njihov rad, osobito pripremni rad koji obavlja osoblje Agencije ili imenovane nacionalne znanstvene organizacije iz članka 36., među ostalim organiziranjem mogućnosti za stručno ocjenjivanje znanstvenih mišljenja koja su u pripremi prije nego što ih paneli donesu.

5.
  e
     Agencija podupire rad panela tako što organizira njihov rad, osobito pripremni rad koji obavlja osoblje Agencije ili imenovane nacionalne znanstvene organizacije iz članka 36., među ostalim organiziranjem mogućnosti za stručno ocjenjivanje znanstvenih mišljenja koja su u pripremi prije nego što ih paneli donesu.

5.
  g
     Svaki panel ima najviše 21 člana.

5.
  f
     Svaki panel ima najviše 21 člana.

5.fa
     
  Agencija osigurava sveobuhvatno osposobljavanje članova znanstvenih panela u području procesa procjene rizika.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 28. – stavak 9. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Broj članova znanstvenih panela unutar maksimuma utvrđenog u stavku 
  5.g
  . | (b) | Broj članova znanstvenih panela unutar maksimuma utvrđenog u stavku 
  5.f
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Broj članova znanstvenih panela unutar maksimuma utvrđenog u stavku 
  5.g
  .

5.g

(b)

(b)

Broj članova znanstvenih panela unutar maksimuma utvrđenog u stavku 
  5.f
  .

5.f

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 28. – stavak 9. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | U članku 28. stavku 9. dodaje se sljedeća točka:










  „(ga) | mogućnost da podnositelji zahtjeva razmotre kritična područja koja izazivaju zabrinutost s obzirom na nove podatke tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci, osim ako nije drugačije dogovoreno s Agencijom, i prije objave nacrta mišljenja Agencije.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

U članku 28. stavku 9. dodaje se sljedeća točka:

U članku 28. stavku 9. dodaje se sljedeća točka:

„(ga)

„(ga)

mogućnost da podnositelji zahtjeva razmotre kritična područja koja izazivaju zabrinutost s obzirom na nove podatke tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci, osim ako nije drugačije dogovoreno s Agencijom, i prije objave nacrta mišljenja Agencije.”

mogućnost da podnositelji zahtjeva razmotre kritična područja koja izazivaju zabrinutost s obzirom na nove podatke tijekom razdoblja od najviše šest mjeseci, osim ako nije drugačije dogovoreno s Agencijom, i prije objave nacrta mišljenja Agencije.”

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 29. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a)
     
  Na kraju članka 29. stavka 6. dodaje se sljedeća rečenica: |
| | „Ne dopuštaju a priori isključenje određenih znanstvenih dokaza, posebno kada su objavljeni nakon procesa stručnog ocjenjivanja.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.a)
     
  Na kraju članka 29. stavka 6. dodaje se sljedeća rečenica:

„Ne dopuštaju a priori isključenje određenih znanstvenih dokaza, posebno kada su objavljeni nakon procesa stručnog ocjenjivanja.”;

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na zahtjev potencijalnog podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani,
  osoblje Agencije daje savjete
  o 
  relevantnim odredbama
  i 
  obveznom sadržaju zahtjeva za odobrenje
  . Savjeti koje daje
  osoblje Agencije
  nisu obvezujući i ne dovode u pitanje potonju procjenu zahtjeva za odobrenje od strane znanstvenih panela. | Agencija objavljuje smjernice uključujući katalog pitanja i odgovora u pogledu administrativnih i znanstvenih uvjeta koji se odnose na zahtjev za odobrenje.
  Na zahtjev potencijalnog podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani,
  Agencija također pruža savjetovanja
  o 
  obveznom sadržaju te provedbi različitih ispitivanja
  i 
  studija o dokazivanju kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti planiranog proizvoda
  . Savjeti koje daje
  Agencija
  nisu obvezujući i ne dovode u pitanje potonju procjenu zahtjeva za odobrenje od strane znanstvenih panela.
  Osoblje Agencije koje daje savjete ne smije sudjelovati ni u kakvom pripremnom znanstvenom radu koji je izravno ili neizravno relevantan za zahtjev koji je predmet savjetovanja. |
| | Unutar ... [36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija ocjenjuje učinak ovog članka na rad Agencije. Posebna pozornost posvećuje se dodatnom radnom opterećenju i mobilizaciji osoblja te tome jesu li doveli do promjena u raspodjeli sredstava Agencije nauštrb aktivnosti od javnog interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na zahtjev potencijalnog podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani,
  osoblje Agencije daje savjete
  o 
  relevantnim odredbama
  i 
  obveznom sadržaju zahtjeva za odobrenje
  . Savjeti koje daje
  osoblje Agencije
  nisu obvezujući i ne dovode u pitanje potonju procjenu zahtjeva za odobrenje od strane znanstvenih panela.

osoblje Agencije daje savjete

relevantnim odredbama

obveznom sadržaju zahtjeva za odobrenje

osoblje Agencije

Agencija objavljuje smjernice uključujući katalog pitanja i odgovora u pogledu administrativnih i znanstvenih uvjeta koji se odnose na zahtjev za odobrenje.
  Na zahtjev potencijalnog podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani,
  Agencija također pruža savjetovanja
  o 
  obveznom sadržaju te provedbi različitih ispitivanja
  i 
  studija o dokazivanju kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti planiranog proizvoda
  . Savjeti koje daje
  Agencija
  nisu obvezujući i ne dovode u pitanje potonju procjenu zahtjeva za odobrenje od strane znanstvenih panela.
  Osoblje Agencije koje daje savjete ne smije sudjelovati ni u kakvom pripremnom znanstvenom radu koji je izravno ili neizravno relevantan za zahtjev koji je predmet savjetovanja.

Agencija objavljuje smjernice uključujući katalog pitanja i odgovora u pogledu administrativnih i znanstvenih uvjeta koji se odnose na zahtjev za odobrenje.

Agencija također pruža savjetovanja

obveznom sadržaju te provedbi različitih ispitivanja

studija o dokazivanju kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti planiranog proizvoda

Agencija

Osoblje Agencije koje daje savjete ne smije sudjelovati ni u kakvom pripremnom znanstvenom radu koji je izravno ili neizravno relevantan za zahtjev koji je predmet savjetovanja.

Unutar ... [36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija ocjenjuje učinak ovog članka na rad Agencije. Posebna pozornost posvećuje se dodatnom radnom opterećenju i mobilizaciji osoblja te tome jesu li doveli do promjena u raspodjeli sredstava Agencije nauštrb aktivnosti od javnog interesa.

Unutar ... [36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija ocjenjuje učinak ovog članka na rad Agencije. Posebna pozornost posvećuje se dodatnom radnom opterećenju i mobilizaciji osoblja te tome jesu li doveli do promjena u raspodjeli sredstava Agencije nauštrb aktivnosti od javnog interesa.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Osniva se Unijin registar studija koje su gospodarski subjekti naručili u svrhu dobivanja odobrenja prema propisima Unije o hrani. Gospodarski subjekti bez odgode obavješćuju Agenciju o predmetu svake studije naručene kako bi se potkrijepio budući zahtjev za odobrenje u skladu s propisima Unije o hrani. Registrom upravlja Agencija. | 1.   Osniva se Unijin registar studija koje su gospodarski subjekti naručili u svrhu dobivanja
  odobrenj ili produljenj
  odobrenja prema propisima Unije o hrani. Gospodarski subjekti bez odgode obavješćuju Agenciju o predmetu svake studije naručene
  unutar i izvan Unije
  kako bi se potkrijepio budući zahtjev za odobrenje
  ili produljenje odobrenja
  u skladu s propisima Unije o hrani. Registrom upravlja Agencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Osniva se Unijin registar studija koje su gospodarski subjekti naručili u svrhu dobivanja odobrenja prema propisima Unije o hrani. Gospodarski subjekti bez odgode obavješćuju Agenciju o predmetu svake studije naručene kako bi se potkrijepio budući zahtjev za odobrenje u skladu s propisima Unije o hrani. Registrom upravlja Agencija.

1.   Osniva se Unijin registar studija koje su gospodarski subjekti naručili u svrhu dobivanja
  odobrenj ili produljenj
  odobrenja prema propisima Unije o hrani. Gospodarski subjekti bez odgode obavješćuju Agenciju o predmetu svake studije naručene
  unutar i izvan Unije
  kako bi se potkrijepio budući zahtjev za odobrenje
  ili produljenje odobrenja
  u skladu s propisima Unije o hrani. Registrom upravlja Agencija.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.a – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U naručenim studijama uzima se u obzir Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  U naručenim studijama uzima se u obzir Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Obveza obavješćivanja iz stavka 1. odnosi se i na
  laboratorije u Uniji koji
  provode
  te
  studije. | 2.   Obveza obavješćivanja iz stavka 1. odnosi se i na
  sve ustanove koje
  provode studije
  , uključujući laboratorije, institute i sveučilišta
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Obveza obavješćivanja iz stavka 1. odnosi se i na
  laboratorije u Uniji koji
  provode
  te
  studije.

2.   Obveza obavješćivanja iz stavka 1. odnosi se i na
  sve ustanove koje
  provode studije
  , uključujući laboratorije, institute i sveučilišta
  .

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Podaci iz naručenih ispitivanja koja nisu registrirana ne upotrebljavaju se u procjeni rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Podaci iz naručenih ispitivanja koja nisu registrirana ne upotrebljavaju se u procjeni rizika.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Predmet se ne odobrava dok se ne dostave svi podaci iz svih registriranih studija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Predmet se ne odobrava dok se ne dostave svi podaci iz svih registriranih studija.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ako Agencija zatraži i dobije dodatne podatke od podnositelja zahtjeva, tako označeni podaci također se dodaju Unijinu registru te objavljuju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ako Agencija zatraži i dobije dodatne podatke od podnositelja zahtjeva, tako označeni podaci također se dodaju Unijinu registru te objavljuju.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 57.a, dopunjujući ovu Uredbu utvrđivanjem sankcija za kršenje obveze obavješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 57.a, dopunjujući ovu Uredbu utvrđivanjem sankcija za kršenje obveze obavješćivanja.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.b – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Ovaj se članak ne primjenjuje na studije naručene prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Ovaj se članak ne primjenjuje na studije naručene prije ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni].

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.c – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako je propisima Unije o hrani utvrđeno da se odobrenje može produžiti, potencijalni podnositelj zahtjeva za produženje odobrenja obavješćuje Agenciju o studijama koje namjerava provesti u tu svrhu. Nakon te obavijesti, Agencija pokreće savjetovanje s dionicima i javnošću o planiranim studijama u svrhu produženja i pruža podatke o sadržaju planiranog zahtjeva za produženje uzimajući u obzir sve zaprimljene komentare. Savjeti koje daje Agencija nisu obvezujući i njima se ne dovodi u pitanje potonja procjena zahtjeva za produljenje odobrenja od strane znanstvenih panela. | 1.   Ako je propisima Unije o hrani utvrđeno da se odobrenje može produžiti, potencijalni podnositelj zahtjeva za produženje odobrenja obavješćuje Agenciju o studijama koje namjerava provesti u tu svrhu. Nakon te obavijesti, Agencija pokreće savjetovanje s dionicima i javnošću o planiranim studijama u svrhu produženja i pruža podatke o sadržaju planiranog zahtjeva za produženje uzimajući u obzir sve zaprimljene komentare
  koji su relevantni za procjenu rizika planiranog produženja
  . Savjeti koje daje Agencija nisu obvezujući i njima se ne dovodi u pitanje potonja procjena zahtjeva za produljenje odobrenja od strane znanstvenih panela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako je propisima Unije o hrani utvrđeno da se odobrenje može produžiti, potencijalni podnositelj zahtjeva za produženje odobrenja obavješćuje Agenciju o studijama koje namjerava provesti u tu svrhu. Nakon te obavijesti, Agencija pokreće savjetovanje s dionicima i javnošću o planiranim studijama u svrhu produženja i pruža podatke o sadržaju planiranog zahtjeva za produženje uzimajući u obzir sve zaprimljene komentare. Savjeti koje daje Agencija nisu obvezujući i njima se ne dovodi u pitanje potonja procjena zahtjeva za produljenje odobrenja od strane znanstvenih panela.

1.   Ako je propisima Unije o hrani utvrđeno da se odobrenje može produžiti, potencijalni podnositelj zahtjeva za produženje odobrenja obavješćuje Agenciju o studijama koje namjerava provesti u tu svrhu. Nakon te obavijesti, Agencija pokreće savjetovanje s dionicima i javnošću o planiranim studijama u svrhu produženja i pruža podatke o sadržaju planiranog zahtjeva za produženje uzimajući u obzir sve zaprimljene komentare
  koji su relevantni za procjenu rizika planiranog produženja
  . Savjeti koje daje Agencija nisu obvezujući i njima se ne dovodi u pitanje potonja procjena zahtjeva za produljenje odobrenja od strane znanstvenih panela.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.c – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Agencija se savjetuje s dionicima i javnošću u pogledu studija kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenje nakon što ih Agencija objavi u skladu s člankom 38. i člancima od 39. do 39.f kako bi se utvrdilo jesu li dostupni drugi znanstveni podaci ili studije o onome što je predmet zahtjeva za odobrenje. Ova odredba ne primjenjuje se na podnošenje dodatnih informacija od strane podnositelja zahtjeva tijekom procesa procjene rizika. | 2.   Agencija se
  u roku od dva mjeseca
  savjetuje s dionicima i javnošću u pogledu studija kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenje nakon što ih Agencija objavi u skladu s člankom 38. i člancima od 39. do 39.f kako bi se utvrdilo jesu li dostupni drugi znanstveni podaci ili studije
  , koji se temelje na neovisnoj stručno ocijenjenoj literaturi i koji su provedeni u skladu s međunarodnim smjernicama i dobrom laboratorijskom praksom,
  o onome što je predmet zahtjeva za odobrenje
  , i to ne dovodeći u pitanje vlastite obveze Agencije u skladu s člankom 33
  . Ova odredba ne primjenjuje se na podnošenje dodatnih informacija od strane podnositelja zahtjeva tijekom procesa procjene rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Agencija se savjetuje s dionicima i javnošću u pogledu studija kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenje nakon što ih Agencija objavi u skladu s člankom 38. i člancima od 39. do 39.f kako bi se utvrdilo jesu li dostupni drugi znanstveni podaci ili studije o onome što je predmet zahtjeva za odobrenje. Ova odredba ne primjenjuje se na podnošenje dodatnih informacija od strane podnositelja zahtjeva tijekom procesa procjene rizika.

2.   Agencija se
  u roku od dva mjeseca
  savjetuje s dionicima i javnošću u pogledu studija kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenje nakon što ih Agencija objavi u skladu s člankom 38. i člancima od 39. do 39.f kako bi se utvrdilo jesu li dostupni drugi znanstveni podaci ili studije
  , koji se temelje na neovisnoj stručno ocijenjenoj literaturi i koji su provedeni u skladu s međunarodnim smjernicama i dobrom laboratorijskom praksom,
  o onome što je predmet zahtjeva za odobrenje
  , i to ne dovodeći u pitanje vlastite obveze Agencije u skladu s člankom 33
  . Ova odredba ne primjenjuje se na podnošenje dodatnih informacija od strane podnositelja zahtjeva tijekom procesa procjene rizika.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stručnjaci Komisije provode kontrole, uključujući revizije, da provjere jesu li objekti u kojima se provodi ispitivanje u skladu s relevantnim standardima za provedbu ispitivanja i studija koje se dostavljaju Agenciji u sklopu zahtjeva za odobrenje prema propisima Unije o hrani. Te se kontrole organiziraju u suradnji s nadležnim tijelima država članica. | Stručnjaci
  Uprave
  Komisije
  za revizije i analize u području zdravlja i hrane
  provode kontrole, uključujući revizije, da provjere jesu li objekti
  u Uniji i trećim zemljama
  u kojima se provodi ispitivanje u skladu s relevantnim standardima za provedbu ispitivanja i studija koje se dostavljaju Agenciji u sklopu zahtjeva za odobrenje prema propisima Unije o hrani. Te se kontrole organiziraju u suradnji s nadležnim tijelima država članica
  ili predmetnih trećih zemalja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stručnjaci Komisije provode kontrole, uključujući revizije, da provjere jesu li objekti u kojima se provodi ispitivanje u skladu s relevantnim standardima za provedbu ispitivanja i studija koje se dostavljaju Agenciji u sklopu zahtjeva za odobrenje prema propisima Unije o hrani. Te se kontrole organiziraju u suradnji s nadležnim tijelima država članica.

Stručnjaci
  Uprave
  Komisije
  za revizije i analize u području zdravlja i hrane
  provode kontrole, uključujući revizije, da provjere jesu li objekti
  u Uniji i trećim zemljama
  u kojima se provodi ispitivanje u skladu s relevantnim standardima za provedbu ispitivanja i studija koje se dostavljaju Agenciji u sklopu zahtjeva za odobrenje prema propisima Unije o hrani. Te se kontrole organiziraju u suradnji s nadležnim tijelima država članica
  ili predmetnih trećih zemalja
  .

Uprave

za revizije i analize u području zdravlja i hrane

u Uniji i trećim zemljama

ili predmetnih trećih zemalja

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ne dovodeći u pitanje obvezu podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani da dokažu sigurnost onoga što je podvrgnuto sustavu odobravanja,
  Komisija, u izuzetnim okolnostima
  , može zatražiti od Agencije da naruči znanstvene studije u cilju provjere dokaza upotrijebljenih u procesu procjene rizika. Naručene studije mogu imati širi opseg od dokaza koji su predmet provjere.”; | Ne dovodeći u pitanje obvezu podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani da dokažu sigurnost onoga što je podvrgnuto sustavu odobravanja,
  u slučaju različitih znanstvenih rezultata
  ,
  Komisija
  može zatražiti od Agencije da naruči znanstvene studije u cilju provjere dokaza upotrijebljenih u procesu procjene rizika. Naručene studije mogu imati širi opseg od dokaza koji su predmet provjere
  u postupku procjene rizika
  .
  Verifikacijske studije financirat će se doprinosima koje podnositelji zahtjeva uplaćuju u zajednički fond. Komisija u skladu s člankom 57.a donosi delegirane akte kojima se utvrđuju načini funkcioniranja fonda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje obvezu podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani da dokažu sigurnost onoga što je podvrgnuto sustavu odobravanja,
  Komisija, u izuzetnim okolnostima
  , može zatražiti od Agencije da naruči znanstvene studije u cilju provjere dokaza upotrijebljenih u procesu procjene rizika. Naručene studije mogu imati širi opseg od dokaza koji su predmet provjere.”;

Komisija, u izuzetnim okolnostima

Ne dovodeći u pitanje obvezu podnositelja zahtjeva za odobrenje u skladu s propisima o hrani da dokažu sigurnost onoga što je podvrgnuto sustavu odobravanja,
  u slučaju različitih znanstvenih rezultata
  ,
  Komisija
  može zatražiti od Agencije da naruči znanstvene studije u cilju provjere dokaza upotrijebljenih u procesu procjene rizika. Naručene studije mogu imati širi opseg od dokaza koji su predmet provjere
  u postupku procjene rizika
  .
  Verifikacijske studije financirat će se doprinosima koje podnositelji zahtjeva uplaćuju u zajednički fond. Komisija u skladu s člankom 57.a donosi delegirane akte kojima se utvrđuju načini funkcioniranja fonda.

u slučaju različitih znanstvenih rezultata

Komisija

u postupku procjene rizika

Verifikacijske studije financirat će se doprinosima koje podnositelji zahtjeva uplaćuju u zajednički fond. Komisija u skladu s člankom 57.a donosi delegirane akte kojima se utvrđuju načini funkcioniranja fonda.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 32.e – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U naručenim studijama uzima se u obzir Direktiva 2010/63/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U naručenim studijama uzima se u obzir Direktiva 2010/63/EU.

U naručenim studijama uzima se u obzir Direktiva 2010/63/EU.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 33. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a)
     
  U članku 33. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:










  „(da) | kombinatornim i akumuliranim učincima.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)
     
  U članku 33. stavku 1. dodaje se sljedeća točka:

„(da)

kombinatornim i akumuliranim učincima.”

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Agencija svoje zadaće obavlja uz visoku razinu transparentnosti. Posebno je dužna obavijestiti javnost bez odgađanja o: | 1.   Agencija svoje zadaće obavlja uz visoku razinu transparentnosti
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006 i ne dovodeći u pitanje Direktivu (EZ) br. 1049/2001.
  Posebno je dužna obavijestiti javnost bez odgađanja o: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Agencija svoje zadaće obavlja uz visoku razinu transparentnosti. Posebno je dužna obavijestiti javnost bez odgađanja o:

1.   Agencija svoje zadaće obavlja uz visoku razinu transparentnosti
  u skladu s Uredbom (EZ) br. 1367/2006 i ne dovodeći u pitanje Direktivu (EZ) br. 1049/2001.
  Posebno je dužna obavijestiti javnost bez odgađanja o:

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dnevnom redu i zapisniku sastanaka Znanstvenog odbora i znanstvenih panela i njihovih radnih skupina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dnevnom redu i zapisniku sastanaka Znanstvenog odbora i znanstvenih panela i njihovih radnih skupina;

| (a) | dnevnom redu
  , popisu sudionika, zapisniku sastanaka Upravnog odbora, Savjetodavnog vijeća
  i zapisniku sastanaka Znanstvenog odbora i znanstvenih panela i njihovih radnih skupina; |
| --- | --- |

(a)

dnevnom redu
  , popisu sudionika, zapisniku sastanaka Upravnog odbora, Savjetodavnog vijeća
  i zapisniku sastanaka Znanstvenog odbora i znanstvenih panela i njihovih radnih skupina;

, popisu sudionika, zapisniku sastanaka Upravnog odbora, Savjetodavnog vijeća

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | znanstvenim podacima, studijama i drugim informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenja u skladu s propisima Unije o hrani, uključujući dodatne informacije koje su podnositelji dostavili, kao i o drugim znanstvenim podacima i informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi Europskog parlamenta, Komisije i država članica za znanstvene rezultate, uključujući znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir zaštitu povjerljivih podataka
  i
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

znanstvenim podacima, studijama i drugim informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenja u skladu s propisima Unije o hrani, uključujući dodatne informacije koje su podnositelji dostavili, kao i o drugim znanstvenim podacima i informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi Europskog parlamenta, Komisije i država članica za znanstvene rezultate, uključujući znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir zaštitu povjerljivih podataka
  i
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f.

i

| (c) | znanstvenim podacima, studijama i drugim informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenja u skladu s propisima Unije o hrani, uključujući dodatne informacije koje su podnositelji dostavili, kao i o drugim znanstvenim podacima i informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi Europskog parlamenta, Komisije i država članica za znanstvene rezultate, uključujući znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir
  prevladavajući javni interes za otkrivanje i
  zaštitu povjerljivih podataka
  te
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f. |
| --- | --- |

(c)

znanstvenim podacima, studijama i drugim informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi za odobrenja u skladu s propisima Unije o hrani, uključujući dodatne informacije koje su podnositelji dostavili, kao i o drugim znanstvenim podacima i informacijama kojima su potkrijepljeni zahtjevi Europskog parlamenta, Komisije i država članica za znanstvene rezultate, uključujući znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir
  prevladavajući javni interes za otkrivanje i
  zaštitu povjerljivih podataka
  te
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f.

prevladavajući javni interes za otkrivanje i

te

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | informacijama na kojima se temelje njezini znanstveni rezultati, uključujući njezina znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir zaštitu povjerljivih podataka
  i
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

informacijama na kojima se temelje njezini znanstveni rezultati, uključujući njezina znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir zaštitu povjerljivih podataka
  i
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f;

i

| (d) | informacijama na kojima se temelje njezini znanstveni rezultati, uključujući njezina znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir
  prevladavajući javni interes za otkrivanje i
  zaštitu povjerljivih podataka
  te
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f; |
| --- | --- |

(d)

informacijama na kojima se temelje njezini znanstveni rezultati, uključujući njezina znanstvena mišljenja, uzimajući u obzir
  prevladavajući javni interes za otkrivanje i
  zaštitu povjerljivih podataka
  te
  zaštitu osobnih podataka u skladu s člancima od 39. do 39.f;

prevladavajući javni interes za otkrivanje i

te

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – točka 1. – podtočka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | podatak o nazivu podnositelja zahtjeva te nazivu prijave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

podatak o nazivu podnositelja zahtjeva te nazivu prijave;

podatak o nazivu podnositelja zahtjeva te nazivu prijave;

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | savjetima koje je Agencija dala potencijalnim podnositeljima zahtjeva u fazi prije podnošenja zahtjeva u skladu s člancima 32.a i 32.c. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

savjetima koje je Agencija dala potencijalnim podnositeljima zahtjeva u fazi prije podnošenja zahtjeva u skladu s člancima 32.a i 32.c.

| (i) | općim
  savjetima koje je Agencija dala potencijalnim podnositeljima zahtjeva u fazi prije podnošenja zahtjeva u skladu s člancima 32.a i 32.c. |
| --- | --- |

(i)

općim
  savjetima koje je Agencija dala potencijalnim podnositeljima zahtjeva u fazi prije podnošenja zahtjeva u skladu s člancima 32.a i 32.c.

općim

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 5. – točka a

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Točke iz prvog podstavka objavljuju se u posebnom dijelu internetske stranice Agencije. Taj dio mora biti lako dostupan javnosti. Relevantne točke moraju biti dostupne za preuzimanje, ispis i pretraživanje u elektroničkom obliku. | Točke iz prvog podstavka objavljuju se u posebnom dijelu internetske stranice Agencije. Taj dio mora biti lako dostupan javnosti
  u skladu s jasnim obvezama koje su elektronički zabilježene prilikom pristupanja i s mjerama i sankcijama koje su učinkovite, proporcionalne te odvraćaju od nedozvoljenog korištenja u komercijalne svrhe
  . Relevantne točke moraju biti dostupne za preuzimanje, ispis
  s vodenim žigom radi osiguravanja sljedivosti
  i pretraživanje u elektroničkom
  i strojno čitljivom
  obliku.
  Te su mjere usmjerene na komercijalnu upotrebu dokumenata i njihovo podnošenje. Takve se mjere osmišljaju u svrhu osiguravanja učinkovite zaštite od komercijalne uporabe predmeta iz prvog podstavka kako unutar Unije tako i u trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Točke iz prvog podstavka objavljuju se u posebnom dijelu internetske stranice Agencije. Taj dio mora biti lako dostupan javnosti. Relevantne točke moraju biti dostupne za preuzimanje, ispis i pretraživanje u elektroničkom obliku.

Točke iz prvog podstavka objavljuju se u posebnom dijelu internetske stranice Agencije. Taj dio mora biti lako dostupan javnosti
  u skladu s jasnim obvezama koje su elektronički zabilježene prilikom pristupanja i s mjerama i sankcijama koje su učinkovite, proporcionalne te odvraćaju od nedozvoljenog korištenja u komercijalne svrhe
  . Relevantne točke moraju biti dostupne za preuzimanje, ispis
  s vodenim žigom radi osiguravanja sljedivosti
  i pretraživanje u elektroničkom
  i strojno čitljivom
  obliku.
  Te su mjere usmjerene na komercijalnu upotrebu dokumenata i njihovo podnošenje. Takve se mjere osmišljaju u svrhu osiguravanja učinkovite zaštite od komercijalne uporabe predmeta iz prvog podstavka kako unutar Unije tako i u trećim zemljama.

u skladu s jasnim obvezama koje su elektronički zabilježene prilikom pristupanja i s mjerama i sankcijama koje su učinkovite, proporcionalne te odvraćaju od nedozvoljenog korištenja u komercijalne svrhe

s vodenim žigom radi osiguravanja sljedivosti

i strojno čitljivom

Te su mjere usmjerene na komercijalnu upotrebu dokumenata i njihovo podnošenje. Takve se mjere osmišljaju u svrhu osiguravanja učinkovite zaštite od komercijalne uporabe predmeta iz prvog podstavka kako unutar Unije tako i u trećim zemljama.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1.a – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.a
     Otkrivanjem informacija iz stavka 1.c javnosti ne dovodi se u pitanje: | 1a.   Otkrivanjem informacija iz stavka 1.
  točaka (
  c
  ), (d) i (i)
  javnosti ne dovodi se u pitanje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     Otkrivanjem informacija iz stavka 1.c javnosti ne dovodi se u pitanje:

1a.   Otkrivanjem informacija iz stavka 1.
  točaka (
  c
  ), (d) i (i)
  javnosti ne dovodi se u pitanje:

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1.a – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pravo intelektualnog vlasništva koje može postojati nad dokumentima ili njihovim sadržajem; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

pravo intelektualnog vlasništva koje može postojati nad dokumentima ili njihovim sadržajem; i

pravo intelektualnog vlasništva koje može postojati nad dokumentima ili njihovim sadržajem; i

Briše se.

Briše se.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 1.a – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način, a 
  ako
  ih treća strana
  upotrijebi
  , to neće rezultirati odgovornošću
  Europske
  unije.” | Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj
  komercijalno
  koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način
  u komercijalne svrhe. Kako bi se izbjegla svaka sumnja, objavljene informacije mogu se upotrijebiti za potrebe javnog i akademskog nadzora rezultata, među ostalim i za bolje razumijevanje mogućih negativnih učinaka na zdravlje i okoliš
  , a 
  u slučaju da
  ih
  u tu svrhu upotrijebi
  treća strana, to neće rezultirati odgovornošću Unije..” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način, a 
  ako
  ih treća strana
  upotrijebi
  , to neće rezultirati odgovornošću
  Europske
  unije.”

ako

upotrijebi

Europske

Otkrivanje informacija iz stavka 1.c javnosti ne smatra se eksplicitnim ili implicitnim dopuštenjem ili dozvolom da se relevantni podaci i informacije i njihov sadržaj
  komercijalno
  koriste, reproduciraju ili iskorištavaju na bilo koji drugi način
  u komercijalne svrhe. Kako bi se izbjegla svaka sumnja, objavljene informacije mogu se upotrijebiti za potrebe javnog i akademskog nadzora rezultata, među ostalim i za bolje razumijevanje mogućih negativnih učinaka na zdravlje i okoliš
  , a 
  u slučaju da
  ih
  u tu svrhu upotrijebi
  treća strana, to neće rezultirati odgovornošću Unije..”

komercijalno

u komercijalne svrhe. Kako bi se izbjegla svaka sumnja, objavljene informacije mogu se upotrijebiti za potrebe javnog i akademskog nadzora rezultata, među ostalim i za bolje razumijevanje mogućih negativnih učinaka na zdravlje i okoliš

u slučaju da

u tu svrhu upotrijebi

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka ca (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka ca (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 38. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | dodaje se sljedeći stavak:





  „3.a
     
  Ovim se člankom ne dovode u pitanje Direktiva 2003/4/EZ ni uredbe (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„3.a
     
  Ovim se člankom ne dovode u pitanje Direktiva 2003/4/EZ ni uredbe (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Odstupajući od članka 38. Agencija ne objavljuje informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje
  pod
  uvjetima utvrđenima ovim člankom. | 1.   Odstupajući od članka 38.
  i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 i Direktivu 2003/4/EZ niti opće načelo da su interesi zaštite javnog zdravlja uvijek iznad privatnih interesa,
  Agencija ne objavljuje informacije za koje je povjerljivo postupanje zatraženo
  i odobreno u skladu s
  uvjetima utvrđenima ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Odstupajući od članka 38. Agencija ne objavljuje informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje
  pod
  uvjetima utvrđenima ovim člankom.

1.   Odstupajući od članka 38.
  i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 1049/2001 i Direktivu 2003/4/EZ niti opće načelo da su interesi zaštite javnog zdravlja uvijek iznad privatnih interesa,
  Agencija ne objavljuje informacije za koje je povjerljivo postupanje zatraženo
  i odobreno u skladu s
  uvjetima utvrđenima ovim člankom.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje;

| (1) | metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , osim kada je relevantna za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš i pod uvjetom da podnositelj zahtjeva na temelju provjerljivog obrazloženja dokaže da takva metoda ne uključuje informacije o emisijama u okoliš i štetnim učincima na zdravlje i okoliš
  ; |
| --- | --- |

(1)

metoda, i druge tehničke i industrijske specifikacije koje se odnose na tu metodu, koja se koristi pri proizvodnji onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , osim kada je relevantna za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš i pod uvjetom da podnositelj zahtjeva na temelju provjerljivog obrazloženja dokaže da takva metoda ne uključuje informacije o emisijama u okoliš i štetnim učincima na zdravlje i okoliš
  ;

, osim kada je relevantna za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš i pod uvjetom da podnositelj zahtjeva na temelju provjerljivog obrazloženja dokaže da takva metoda ne uključuje informacije o emisijama u okoliš i štetnim učincima na zdravlje i okoliš

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 2. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | poslovne informacije o nabavi, udjelima na tržištu ili poslovnoj strategiji podnositelja zahtjeva
  ; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

poslovne informacije o nabavi, udjelima na tržištu ili poslovnoj strategiji podnositelja zahtjeva
  ; i

; i

| (3) | poslovne informacije o nabavi,
  inovativnim idejama za proizvod/tvar,
  udjelima na tržištu ili poslovnoj strategiji podnositelja zahtjeva |
| --- | --- |

(3)

poslovne informacije o nabavi,
  inovativnim idejama za proizvod/tvar,
  udjelima na tržištu ili poslovnoj strategiji podnositelja zahtjeva

inovativnim idejama za proizvod/tvar,

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu koji se razmatra; ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom zakonodavnom tekstu koji se razmatra; ako bude prihvaćena bit će potrebno unijeti tehničke promjene u cijelom tekstu.)

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 2. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | kvantitativni sastav onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

kvantitativni sastav onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje.

| (4) | kvantitativni sastav onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , osim ako je to relevantno za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš
  . |
| --- | --- |

(4)

kvantitativni sastav onoga što je predmet zahtjeva za znanstveni rezultat, uključujući znanstveno mišljenje
  , osim ako je to relevantno za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš
  .

, osim ako je to relevantno za razumijevanje potencijalnih učinaka na zdravlje i okoliš

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ako je hitno djelovanje neophodno da bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš, primjerice u kriznim situacijama, Agencija može otkriti informacije iz stavaka 2. i 3.;
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ako je hitno djelovanje neophodno da bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš, primjerice u kriznim situacijama, Agencija može otkriti informacije iz stavaka 2. i 3.;
  i

i

| (a) | ako je hitno djelovanje neophodno da bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš, primjerice u kriznim situacijama, Agencija može otkriti informacije iz stavaka 2. i 3.;
  ili |
| --- | --- |

(a)

ako je hitno djelovanje neophodno da bi se zaštitilo zdravlje ljudi, zdravlje životinja ili okoliš, primjerice u kriznim situacijama, Agencija može otkriti informacije iz stavaka 2. i 3.;
  ili

ili

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na predvidive posljedice za zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na predvidive posljedice za zdravlje.

| (b) | informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na predvidive posljedice za
  javno
  zdravlje
  , zdravlje životinja i okoliš
  . |
| --- | --- |

(b)

informacije koje su dio zaključaka u okviru znanstvenih rezultata, uključujući znanstvena mišljenja, koje je donijela Agencija i koji se odnose na predvidive posljedice za
  javno
  zdravlje
  , zdravlje životinja i okoliš
  .

javno

, zdravlje životinja i okoliš

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 4. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | ako za otkrivanje postoji opravdan javni interes. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

ako za otkrivanje postoji opravdan javni interes.

ako za otkrivanje postoji opravdan javni interes.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 4. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | sve informacije za čiju objavu postoji opravdan javni interes u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1367/2006, posebice ako se te informacije odnose na emisije u okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

sve informacije za čiju objavu postoji opravdan javni interes u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1367/2006, posebice ako se te informacije odnose na emisije u okoliš.

sve informacije za čiju objavu postoji opravdan javni interes u skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 i člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1367/2006, posebice ako se te informacije odnose na emisije u okoliš.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Ovim se člankom ne dovodi u pitanje Direktiva 2003/4/EZ ni uredbe br. (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Ovim se člankom ne dovodi u pitanje Direktiva 2003/4/EZ ni uredbe br. (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U slučaju podnošenja zahtjeva za povjerljivost, podnositelj zahtjeva dužan je dostaviti i verziju koja nije povjerljiva i povjerljivu verziju informacije dostavljene u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje, u skladu s člankom 39.f.
  Verzija
  koja nije povjerljiva
  ne smije sadržavati informacije
  koje podnositelj zahtjeva
  smatra povjerljivima
  u skladu s člankom 39. stavcima 2. i 3. Povjerljiva verzija sadržava sve dostavljene informacije, uključujući informacije koje podnositelj zahtjeva smatra povjerljivima. U povjerljivoj verziji one informacije za koje se traži povjerljivo postupanje moraju biti jasno označene. Za svaku od tih informacija podnositelj zahtjeva mora jasno navesti
  razloge
  na temelju kojih traži povjerljivo postupanje. | 2.   U slučaju podnošenja zahtjeva za povjerljivost, podnositelj zahtjeva dužan je dostaviti i verziju koja nije povjerljiva i povjerljivu verziju informacije dostavljene u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje, u skladu s člankom 39.f.
  U verziji
  koja nije povjerljiva
  informacije za
  koje podnositelj zahtjeva
  traži povjerljivo postupanje
  u skladu s člankom 39. stavcima 2. i 3.
  moraju se zacrniti
  . Povjerljiva verzija sadržava sve dostavljene informacije, uključujući informacije koje podnositelj zahtjeva smatra povjerljivima. U povjerljivoj verziji one informacije za koje se traži povjerljivo postupanje moraju biti jasno označene. Za svaku od tih informacija podnositelj zahtjeva mora jasno navesti
  provjerljiva obrazloženja i dokaze
  na temelju kojih traži povjerljivo postupanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U slučaju podnošenja zahtjeva za povjerljivost, podnositelj zahtjeva dužan je dostaviti i verziju koja nije povjerljiva i povjerljivu verziju informacije dostavljene u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje, u skladu s člankom 39.f.
  Verzija
  koja nije povjerljiva
  ne smije sadržavati informacije
  koje podnositelj zahtjeva
  smatra povjerljivima
  u skladu s člankom 39. stavcima 2. i 3. Povjerljiva verzija sadržava sve dostavljene informacije, uključujući informacije koje podnositelj zahtjeva smatra povjerljivima. U povjerljivoj verziji one informacije za koje se traži povjerljivo postupanje moraju biti jasno označene. Za svaku od tih informacija podnositelj zahtjeva mora jasno navesti
  razloge
  na temelju kojih traži povjerljivo postupanje.

2.   U slučaju podnošenja zahtjeva za povjerljivost, podnositelj zahtjeva dužan je dostaviti i verziju koja nije povjerljiva i povjerljivu verziju informacije dostavljene u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje, u skladu s člankom 39.f.
  U verziji
  koja nije povjerljiva
  informacije za
  koje podnositelj zahtjeva
  traži povjerljivo postupanje
  u skladu s člankom 39. stavcima 2. i 3.
  moraju se zacrniti
  . Povjerljiva verzija sadržava sve dostavljene informacije, uključujući informacije koje podnositelj zahtjeva smatra povjerljivima. U povjerljivoj verziji one informacije za koje se traži povjerljivo postupanje moraju biti jasno označene. Za svaku od tih informacija podnositelj zahtjeva mora jasno navesti
  provjerljiva obrazloženja i dokaze
  na temelju kojih traži povjerljivo postupanje.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.b – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | bez odgode objaviti verziju koja nije povjerljiva, kako ju je dostavio podnositelj zahtjeva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

bez odgode objaviti verziju koja nije povjerljiva, kako ju je dostavio podnositelj zahtjeva;

| (a) | bez odgode objaviti verziju
  podnositelja zahtjeva
  koja nije povjerljiva, kako ju je dostavio podnositelj zahtjeva
  , nakon što se taj zahtjev proglasi dopuštenim
  ; |
| --- | --- |

(a)

bez odgode objaviti verziju
  podnositelja zahtjeva
  koja nije povjerljiva, kako ju je dostavio podnositelj zahtjeva
  , nakon što se taj zahtjev proglasi dopuštenim
  ;

podnositelja zahtjeva

, nakon što se taj zahtjev proglasi dopuštenim

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.b – stavak 1. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | uputiti pisanu obavijest podnositelju zahtjeva o svojoj namjeri da objavi informacije i razlozima za to, i to prije formalnog donošenja odluke o zahtjevu za povjerljivost. Ako
  se ne slaže s procjenom
  Agencije, podnositelj zahtjeva može se očitovati o tome
  ili
  povući svoj zahtjev u roku od
  dva
  tjedna od dana kada je obaviješten o stajalištu Agencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

uputiti pisanu obavijest podnositelju zahtjeva o svojoj namjeri da objavi informacije i razlozima za to, i to prije formalnog donošenja odluke o zahtjevu za povjerljivost. Ako
  se ne slaže s procjenom
  Agencije, podnositelj zahtjeva može se očitovati o tome
  ili
  povući svoj zahtjev u roku od
  dva
  tjedna od dana kada je obaviješten o stajalištu Agencije.

se ne slaže s procjenom

ili

dva

| (c) | uputiti pisanu obavijest podnositelju zahtjeva o svojoj namjeri da objavi informacije i razlozima za to, i to prije formalnog donošenja odluke o zahtjevu za povjerljivost. Ako
  ima prigovor na procjenu
  Agencije, podnositelj zahtjeva može se
  (1)
  očitovati o tome
  , (2)
  povući svoj zahtjev
  ili (3) zatražiti da žalbeno vijeće Agencije provede reviziju
  u roku od
  četiri
  tjedna od dana kada je obaviješten o stajalištu Agencije.
  Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje. |
| --- | --- |

(c)

uputiti pisanu obavijest podnositelju zahtjeva o svojoj namjeri da objavi informacije i razlozima za to, i to prije formalnog donošenja odluke o zahtjevu za povjerljivost. Ako
  ima prigovor na procjenu
  Agencije, podnositelj zahtjeva može se
  (1)
  očitovati o tome
  , (2)
  povući svoj zahtjev
  ili (3) zatražiti da žalbeno vijeće Agencije provede reviziju
  u roku od
  četiri
  tjedna od dana kada je obaviješten o stajalištu Agencije.
  Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje.

ima prigovor na procjenu

(1)

, (2)

ili (3) zatražiti da žalbeno vijeće Agencije provede reviziju

četiri

Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.b – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | donijeti obrazloženu odluku o zahtjevu za povjerljivost uzimajući u obzir očitovanja podnositelja zahtjeva, u roku od deset tjedana od dana zaprimanja zahtjeva za povjerljivost u odnosu na zahtjev za odobrenje i bez nepotrebnog odlaganja u slučaju dodatnih podataka i informacija, te obavijestiti podnositelja zahtjeva, Komisiju i države članice
  , kako je primjereno, o svojoj odluci
  ; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

donijeti obrazloženu odluku o zahtjevu za povjerljivost uzimajući u obzir očitovanja podnositelja zahtjeva, u roku od deset tjedana od dana zaprimanja zahtjeva za povjerljivost u odnosu na zahtjev za odobrenje i bez nepotrebnog odlaganja u slučaju dodatnih podataka i informacija, te obavijestiti podnositelja zahtjeva, Komisiju i države članice
  , kako je primjereno, o svojoj odluci
  ; i

, kako je primjereno, o svojoj odluci

| (d) | donijeti obrazloženu odluku o zahtjevu za povjerljivost uzimajući u obzir očitovanja podnositelja zahtjeva, u roku od deset tjedana od dana zaprimanja zahtjeva za povjerljivost u odnosu na zahtjev za odobrenje i bez nepotrebnog odlaganja u slučaju dodatnih podataka i informacija, te
  u svakom slučaju o svojoj odluci
  obavijestiti podnositelja zahtjeva, Komisiju i države članice; i |
| --- | --- |

(d)

donijeti obrazloženu odluku o zahtjevu za povjerljivost uzimajući u obzir očitovanja podnositelja zahtjeva, u roku od deset tjedana od dana zaprimanja zahtjeva za povjerljivost u odnosu na zahtjev za odobrenje i bez nepotrebnog odlaganja u slučaju dodatnih podataka i informacija, te
  u svakom slučaju o svojoj odluci
  obavijestiti podnositelja zahtjeva, Komisiju i države članice; i

u svakom slučaju o svojoj odluci

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.b – stavak 1. – podstavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | objaviti
  sve dodatne
  podatke i informacije
  za koje zahtjev
  za povjerljivost
  nije prihvaćen kao opravdan i to najranije dva tjedna nakon obavješćivanja podnositelja zahtjeva o svojoj odluci,
  u skladu s točkom (
  d
  ). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

objaviti
  sve dodatne
  podatke i informacije
  za koje zahtjev
  za povjerljivost
  nije prihvaćen kao opravdan i to najranije dva tjedna nakon obavješćivanja podnositelja zahtjeva o svojoj odluci,
  u skladu s točkom (
  d
  ).

sve dodatne

za koje zahtjev

nije prihvaćen kao opravdan i to najranije dva tjedna nakon obavješćivanja podnositelja zahtjeva o svojoj odluci,

d

| (e) | objaviti podatke i informacije
  u vezi sa zahtjevom koji nisu povjerljivi tek nakon što je u skladu s ovim člankom donesena konačna odluka o zahtjevu
  za povjerljivost
  i nakon što je Agencija u skladu s člankom 38. objavila nacrt svog znanstvenog mišljenja. Ako podnositelj zahtjeva
  u skladu s 
  člankom 39.
  točkom (
  c
  )
  povuče zahtjev jer smatra da su informacije koje Agencija planira objaviti preiscrpne, Agencija, Komisija i države članice ne smiju objaviti nikakve informacije o tom zahtjevu za odobrenje
  . |
| --- | --- |

(e)

objaviti podatke i informacije
  u vezi sa zahtjevom koji nisu povjerljivi tek nakon što je u skladu s ovim člankom donesena konačna odluka o zahtjevu
  za povjerljivost
  i nakon što je Agencija u skladu s člankom 38. objavila nacrt svog znanstvenog mišljenja. Ako podnositelj zahtjeva
  u skladu s 
  člankom 39.
  točkom (
  c
  )
  povuče zahtjev jer smatra da su informacije koje Agencija planira objaviti preiscrpne, Agencija, Komisija i države članice ne smiju objaviti nikakve informacije o tom zahtjevu za odobrenje
  .

u vezi sa zahtjevom koji nisu povjerljivi tek nakon što je u skladu s ovim člankom donesena konačna odluka o zahtjevu

i nakon što je Agencija u skladu s člankom 38. objavila nacrt svog znanstvenog mišljenja. Ako podnositelj zahtjeva

člankom 39.

c

povuče zahtjev jer smatra da su informacije koje Agencija planira objaviti preiscrpne, Agencija, Komisija i države članice ne smiju objaviti nikakve informacije o tom zahtjevu za odobrenje

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.b – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Protiv odluke Agencije u skladu s ovim člankom može se podnijeti tužba Sudu Europske unije pod uvjetima utvrđenima člankom 263
  . odnosno člankom 278
  . Ugovora. | Protiv odluke Agencije u skladu s ovim člankom može se podnijeti
  žalba žalbenom vijeću Agencije koje Komisija osniva delegiranim aktima. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 57.a ove Uredbe. Podnošenje žalbe na temelju ovog stavka ima odgodni učinak. Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje. U slučaju osporavanja odluke koju je donijelo žalbeno vijeće Agencije, može se podnijeti
  tužba Sudu Europske unije pod uvjetima utvrđenima člankom 263. Ugovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Protiv odluke Agencije u skladu s ovim člankom može se podnijeti tužba Sudu Europske unije pod uvjetima utvrđenima člankom 263
  . odnosno člankom 278
  . Ugovora.

. odnosno člankom 278

Protiv odluke Agencije u skladu s ovim člankom može se podnijeti
  žalba žalbenom vijeću Agencije koje Komisija osniva delegiranim aktima. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 57.a ove Uredbe. Podnošenje žalbe na temelju ovog stavka ima odgodni učinak. Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje. U slučaju osporavanja odluke koju je donijelo žalbeno vijeće Agencije, može se podnijeti
  tužba Sudu Europske unije pod uvjetima utvrđenima člankom 263. Ugovora.

žalba žalbenom vijeću Agencije koje Komisija osniva delegiranim aktima. Ti se delegirani akti donose u skladu s člankom 57.a ove Uredbe. Podnošenje žalbe na temelju ovog stavka ima odgodni učinak. Podnositelj zahtjeva može pismenim putem obavijestiti Agenciju da želi zatražiti ponovno ispitivanje mišljenja žalbenog vijeća Agencije. U tom slučaju, podnositelj zahtjeva podnosi Agenciji obrazloženi zahtjev u roku od 60 dana od primitka mišljenja. U roku od 60 dana od primitka obrazloženog zahtjeva žalbeno vijeće Agencije preispituje svoje mišljenje. U slučaju osporavanja odluke koju je donijelo žalbeno vijeće Agencije, može se podnijeti

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.d – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija i države članice poduzimaju potrebne mjere kako informacije koje prime u skladu s propisima Unije o hrani a za koje je zatraženo povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene prije nego što Agencija donese odluku o zahtjevu za povjerljivost i prije nego što ta odluka postane konačna. Komisija i države članice također poduzimaju potrebne mjere kako informacije u pogledu kojih je Agencija prihvatila zahtjev za povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene. | 2.   Komisija i države članice poduzimaju potrebne mjere kako informacije koje prime u skladu s propisima Unije o hrani a za koje je zatraženo povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene prije nego što Agencija donese odluku o zahtjevu za povjerljivost i prije nego što ta odluka postane konačna
  , osim ako je pristup informacijama zatražen u skladu s Direktivom 2003/4/EZ ili nacionalnim pravom o pristupu dokumentima
  . Komisija i države članice također poduzimaju potrebne mjere kako informacije u pogledu kojih je Agencija prihvatila zahtjev za povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene
  , osim ako je pristup informacijama zatražen u skladu s Direktivom 2003/4/EZ ili nacionalnim pravom o pristupu dokumentima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija i države članice poduzimaju potrebne mjere kako informacije koje prime u skladu s propisima Unije o hrani a za koje je zatraženo povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene prije nego što Agencija donese odluku o zahtjevu za povjerljivost i prije nego što ta odluka postane konačna. Komisija i države članice također poduzimaju potrebne mjere kako informacije u pogledu kojih je Agencija prihvatila zahtjev za povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene.

2.   Komisija i države članice poduzimaju potrebne mjere kako informacije koje prime u skladu s propisima Unije o hrani a za koje je zatraženo povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene prije nego što Agencija donese odluku o zahtjevu za povjerljivost i prije nego što ta odluka postane konačna
  , osim ako je pristup informacijama zatražen u skladu s Direktivom 2003/4/EZ ili nacionalnim pravom o pristupu dokumentima
  . Komisija i države članice također poduzimaju potrebne mjere kako informacije u pogledu kojih je Agencija prihvatila zahtjev za povjerljivo postupanje ne bi bile objavljene
  , osim ako je pristup informacijama zatražen u skladu s Direktivom 2003/4/EZ ili nacionalnim pravom o pristupu dokumentima
  .

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.d – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako podnositelj zahtjeva u kontekstu postupka dobivanja odobrenja povuče ili je povukao zahtjev, Agencija, Komisija i države članice poštuju povjerljivost poslovnih i industrijskih informacija kako ju je prihvatila Agencija u skladu s člancima od 39. do 39.f. Zahtjev se smatra povučenim od trenutka kada nadležno tijelo koje je zaprimilo prvotni zahtjev zaprimi zahtjev za povlačenje u pisanom obliku. Ako
  se povlačenje
  zahtjeva
  dogodi prije nego što Agencija doniese odluku o tom zahtjevu za povjerljivost
  , Agencija
  , Komisija i države članice
  ne
  smiju objaviti
  informacije
  za koje je zatražena povjerljivost
  . | 3.   Ako podnositelj zahtjeva u kontekstu postupka dobivanja odobrenja povuče ili je povukao zahtjev, Agencija, Komisija i države članice poštuju povjerljivost poslovnih i industrijskih informacija kako ju je prihvatila Agencija u skladu s člancima od 39. do 39.f. Zahtjev se smatra povučenim od trenutka kada nadležno tijelo koje je zaprimilo prvotni zahtjev zaprimi zahtjev za povlačenje u pisanom obliku. Ako
  podnositelj
  zahtjeva
  odluči povući svoj zahtjev
  , Agencija ne
  objavljuje nikakve
  informacije
  , bez obzira na to jesu li povjerljive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako podnositelj zahtjeva u kontekstu postupka dobivanja odobrenja povuče ili je povukao zahtjev, Agencija, Komisija i države članice poštuju povjerljivost poslovnih i industrijskih informacija kako ju je prihvatila Agencija u skladu s člancima od 39. do 39.f. Zahtjev se smatra povučenim od trenutka kada nadležno tijelo koje je zaprimilo prvotni zahtjev zaprimi zahtjev za povlačenje u pisanom obliku. Ako
  se povlačenje
  zahtjeva
  dogodi prije nego što Agencija doniese odluku o tom zahtjevu za povjerljivost
  , Agencija
  , Komisija i države članice
  ne
  smiju objaviti
  informacije
  za koje je zatražena povjerljivost
  .

3.   Ako podnositelj zahtjeva u kontekstu postupka dobivanja odobrenja povuče ili je povukao zahtjev, Agencija, Komisija i države članice poštuju povjerljivost poslovnih i industrijskih informacija kako ju je prihvatila Agencija u skladu s člancima od 39. do 39.f. Zahtjev se smatra povučenim od trenutka kada nadležno tijelo koje je zaprimilo prvotni zahtjev zaprimi zahtjev za povlačenje u pisanom obliku. Ako
  podnositelj
  zahtjeva
  odluči povući svoj zahtjev
  , Agencija ne
  objavljuje nikakve
  informacije
  , bez obzira na to jesu li povjerljive
  .

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.e – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | imena svih sudionika
  sastanaka
  Znanstvenog odbora i znanstvenih panela
  i
  njihovih radnih skupina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

imena svih sudionika
  sastanaka
  Znanstvenog odbora i znanstvenih panela
  i
  njihovih radnih skupina.

sastanaka

i

| (c) | imena svih sudionika
  i promatrača na sastancima
  Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, njihovih radnih skupina
  ili bilo koje druge ad hoc skupine koja se sastaje na tu temu
  . |
| --- | --- |

(c)

imena svih sudionika
  i promatrača na sastancima
  Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, njihovih radnih skupina
  ili bilo koje druge ad hoc skupine koja se sastaje na tu temu
  .

i promatrača na sastancima

ili bilo koje druge ad hoc skupine koja se sastaje na tu temu

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.f – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe članka 38. stavka 1. točke (c) i u cilju osiguravanja učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate Agencije utvrđuju se standardni formati podataka i softverski paketi kako bi se omogućilo podnošenje, pretraživanje, kopiranje i ispis podataka te istovremeno osigurala sukladnost s regulatornim zahtjevima utvrđenima Propisima Unije o hrani. Taj nacrt standardnih formata podataka i softverskih paketa ne temelji se na vlasničkim normama i njime se osigurava interoperabilnost s postojećim pristupima u pogledu podnošenja podataka u mjeri u kojoj je to moguće. | 1.   Za potrebe članka 38. stavka 1. točke (c) i u cilju osiguravanja učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate Agencije utvrđuju se standardni formati podataka i softverski paketi kako bi se omogućilo podnošenje, pretraživanje, kopiranje i ispis podataka te istovremeno osigurala sukladnost s regulatornim zahtjevima utvrđenima Propisima Unije o hrani
  i izvedivost za mala i srednja poduzeća
  . Taj nacrt standardnih formata podataka i softverskih paketa ne temelji se na vlasničkim normama i njime se osigurava interoperabilnost s postojećim pristupima u pogledu podnošenja podataka u mjeri u kojoj je to moguće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe članka 38. stavka 1. točke (c) i u cilju osiguravanja učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate Agencije utvrđuju se standardni formati podataka i softverski paketi kako bi se omogućilo podnošenje, pretraživanje, kopiranje i ispis podataka te istovremeno osigurala sukladnost s regulatornim zahtjevima utvrđenima Propisima Unije o hrani. Taj nacrt standardnih formata podataka i softverskih paketa ne temelji se na vlasničkim normama i njime se osigurava interoperabilnost s postojećim pristupima u pogledu podnošenja podataka u mjeri u kojoj je to moguće.

1.   Za potrebe članka 38. stavka 1. točke (c) i u cilju osiguravanja učinkovite obrade zahtjeva za znanstvene rezultate Agencije utvrđuju se standardni formati podataka i softverski paketi kako bi se omogućilo podnošenje, pretraživanje, kopiranje i ispis podataka te istovremeno osigurala sukladnost s regulatornim zahtjevima utvrđenima Propisima Unije o hrani
  i izvedivost za mala i srednja poduzeća
  . Taj nacrt standardnih formata podataka i softverskih paketa ne temelji se na vlasničkim normama i njime se osigurava interoperabilnost s postojećim pristupima u pogledu podnošenja podataka u mjeri u kojoj je to moguće.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.f – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Standardni formati podataka i softverski paketi primjenjuju se samo na podatke koji su stvoreni nakon donošenja provedbenih akata u skladu sa stavkom 2. točkom (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Standardni formati podataka i softverski paketi primjenjuju se samo na podatke koji su stvoreni nakon donošenja provedbenih akata u skladu sa stavkom 2. točkom (b).

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 39.g – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Informacijski sustavi koje Agencija upotrebljava za pohranu podataka, uključujući povjerljive i osobne podatke, moraju biti osmišljeni tako da
  pružaju visoku razinu
  sigurnosti
  primjerenu
  sigurnosnim rizicima, uzimajući u obzir članke od 39. do 39.f ove Uredbe. Za pristup mora biti obvezan barem autentifikacijski sustav s dva faktora ili sustav koji pruža ekvivalentnu razinu sigurnosti. Sustav mora biti takav da je svaki pristup njemu moguće u potpunosti nadzirati. | Informacijski sustavi koje Agencija upotrebljava za pohranu podataka, uključujući povjerljive i osobne podatke, moraju biti osmišljeni tako da
  se njima jamči postizanje najviših standarda
  sigurnosti
  primjerenih
  sigurnosnim rizicima, uzimajući u obzir članke od 39. do 39.f ove Uredbe. Za pristup mora biti obvezan barem autentifikacijski sustav s dva faktora ili sustav koji pruža ekvivalentnu razinu sigurnosti. Sustav mora biti takav da je svaki pristup njemu moguće u potpunosti nadzirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Informacijski sustavi koje Agencija upotrebljava za pohranu podataka, uključujući povjerljive i osobne podatke, moraju biti osmišljeni tako da
  pružaju visoku razinu
  sigurnosti
  primjerenu
  sigurnosnim rizicima, uzimajući u obzir članke od 39. do 39.f ove Uredbe. Za pristup mora biti obvezan barem autentifikacijski sustav s dva faktora ili sustav koji pruža ekvivalentnu razinu sigurnosti. Sustav mora biti takav da je svaki pristup njemu moguće u potpunosti nadzirati.

pružaju visoku razinu

primjerenu

Informacijski sustavi koje Agencija upotrebljava za pohranu podataka, uključujući povjerljive i osobne podatke, moraju biti osmišljeni tako da
  se njima jamči postizanje najviših standarda
  sigurnosti
  primjerenih
  sigurnosnim rizicima, uzimajući u obzir članke od 39. do 39.f ove Uredbe. Za pristup mora biti obvezan barem autentifikacijski sustav s dva faktora ili sustav koji pruža ekvivalentnu razinu sigurnosti. Sustav mora biti takav da je svaki pristup njemu moguće u potpunosti nadzirati.

se njima jamči postizanje najviših standarda

primjerenih

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 41. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako se radi o informacijama o okolišu,
  primjenjuju
  se i članci 
  6
  . i 
  7. Uredbe
  (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (39). | Agencija osigurava širok pristup dokumentima kojima raspolaže.
  Ako se radi o informacijama o okolišu,
  primjenjuje
  se
  Uredba
  (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (39). Članci
  38
  . i 
  39 ove Uredbe primjenjuju se ne dovodeći u pitanje provedbu uredbi (EZ) br. 1049
  /
  2001 i (EZ) br. 1367/2006
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se radi o informacijama o okolišu,
  primjenjuju
  se i članci 
  6
  . i 
  7. Uredbe
  (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (39).

primjenjuju

6

7. Uredbe

39

Agencija osigurava širok pristup dokumentima kojima raspolaže.
  Ako se radi o informacijama o okolišu,
  primjenjuje
  se
  Uredba
  (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (39). Članci
  38
  . i 
  39 ove Uredbe primjenjuju se ne dovodeći u pitanje provedbu uredbi (EZ) br. 1049
  /
  2001 i (EZ) br. 1367/2006
  .

Agencija osigurava širok pristup dokumentima kojima raspolaže.

primjenjuje

Uredba

39

38

39 ove Uredbe primjenjuju se ne dovodeći u pitanje provedbu uredbi (EZ) br. 1049

2001 i (EZ) br. 1367/2006

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 51. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | U članak 51. umeće se sljedeći stavak:




  „1a.
     
  Komisija će donijeti delegirani akt u skladu s člankom 57.a radi razvoja usklađenog sustava upravljanja mrežama za uzbunjivanje u vezi s hranom između Komisije i država članica.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.b)

(9.b)

U članak 51. umeće se sljedeći stavak:

„1a.
     
  Komisija će donijeti delegirani akt u skladu s člankom 57.a radi razvoja usklađenog sustava upravljanja mrežama za uzbunjivanje u vezi s hranom između Komisije i država članica.”

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 57.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. točke (c) dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. točke (c)
  , članka 32.b točke (4a), članka 39.b stavka 1. podstavka 2. i članka 51. stavka 1.a
  dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. točke (c) dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. točke (c)
  , članka 32.b točke (4a), članka 39.b stavka 1. podstavka 2. i članka 51. stavka 1.a
  dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 178/2002

Članak 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 61. | Članak 61. |
| Klauzula o preispitivanju | Klauzula o preispitivanju |
| 1.   Komisija osigurava redovito preispitivanje provedbe ove Uredbe. | 1.   Komisija osigurava redovito preispitivanje provedbe ove Uredbe. |
| 2.   
  Komisija ocjenjuje učinak Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće, postupke i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije, najkasnije
  pet godina od datuma iz članka [stupanje na snagu Uredbe o izmjeni općih propisa o hrani] te svakih pet godina nakon toga. Evaluacija
  je usmjerena
  na
  moguću potrebu
  za izmjenom mandata Agencije
  te na
  financijske učinke takve izmjene. | 2.   
  Najkasnije
  pet godina od datuma iz članka [stupanje na snagu Uredbe o izmjeni općih propisa o hrani] te svakih pet godina nakon toga
  Agencija zajedno s Komisijom naručuje neovisnu vanjsku evaluaciju njihove uspješnosti i postignuća s obzirom na njihove ciljeve, mandate, zadaće, postupke i lokacije
  . Evaluacija
  se temelji
  na
  programu rada Upravnog odbora u suglasnosti s Komisijom. U evaluaciji se ocjenjuju radne prakse i rezultati Agencije te moguća potreba
  za izmjenom mandata Agencije
  , uključujući
  financijske učinke takve izmjene.
  Osim toga, razmatra se moguća potreba da se aktivnosti Agencije pobliže koordiniraju i usklađuju s aktivnostima nadležnih tijela u državama članicama i drugim agencijama Unije. U evaluaciji se uzimaju u obzir mišljenja zainteresiranih strana i na razini Unije i na nacionalnoj razini. |
| | 2.a
     
  Upravno vijeće provjerava zaključke evaluacije i Komisiji izdaje preporuke u pogledu eventualnih promjena u Agenciji. |
| 3.
     
  Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i zadaće koji su joj dodijeljeni, ona može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe u skladu s tim izmijene ili stave izvan snage. | |
| 4.   
  Komisija izvješćuje Europski parlament, Vijeće
  i 
  Upravni odbor o rezultatima evaluacije
  . Rezultati evaluacije
  moraju se objaviti
  . | 4.   
  Evaluacije i preporuke iz stavaka 2.
  i 
  2.a prosljeđuju se Komisiji, Vijeću, Europskom parlamentu i Upravnom odboru
  . Rezultati evaluacije
  i preporuke objavljuju se
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 61.

Članak 61.

Klauzula o preispitivanju

Klauzula o preispitivanju

1.   Komisija osigurava redovito preispitivanje provedbe ove Uredbe.

1.   Komisija osigurava redovito preispitivanje provedbe ove Uredbe.

2.   
  Komisija ocjenjuje učinak Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće, postupke i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije, najkasnije
  pet godina od datuma iz članka [stupanje na snagu Uredbe o izmjeni općih propisa o hrani] te svakih pet godina nakon toga. Evaluacija
  je usmjerena
  na
  moguću potrebu
  za izmjenom mandata Agencije
  te na
  financijske učinke takve izmjene.

2.   
  Najkasnije
  pet godina od datuma iz članka [stupanje na snagu Uredbe o izmjeni općih propisa o hrani] te svakih pet godina nakon toga
  Agencija zajedno s Komisijom naručuje neovisnu vanjsku evaluaciju njihove uspješnosti i postignuća s obzirom na njihove ciljeve, mandate, zadaće, postupke i lokacije
  . Evaluacija
  se temelji
  na
  programu rada Upravnog odbora u suglasnosti s Komisijom. U evaluaciji se ocjenjuju radne prakse i rezultati Agencije te moguća potreba
  za izmjenom mandata Agencije
  , uključujući
  financijske učinke takve izmjene.
  Osim toga, razmatra se moguća potreba da se aktivnosti Agencije pobliže koordiniraju i usklađuju s aktivnostima nadležnih tijela u državama članicama i drugim agencijama Unije. U evaluaciji se uzimaju u obzir mišljenja zainteresiranih strana i na razini Unije i na nacionalnoj razini.

2.a
     
  Upravno vijeće provjerava zaključke evaluacije i Komisiji izdaje preporuke u pogledu eventualnih promjena u Agenciji.

3.
     
  Ako Komisija smatra da daljnje postojanje Agencije više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i zadaće koji su joj dodijeljeni, ona može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe u skladu s tim izmijene ili stave izvan snage.

4.   
  Komisija izvješćuje Europski parlament, Vijeće
  i 
  Upravni odbor o rezultatima evaluacije
  . Rezultati evaluacije
  moraju se objaviti
  .

4.   
  Evaluacije i preporuke iz stavaka 2.
  i 
  2.a prosljeđuju se Komisiji, Vijeću, Europskom parlamentu i Upravnom odboru
  . Rezultati evaluacije
  i preporuke objavljuju se
  .

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2001/18/EZ

Članak 24. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | U članku 24. dodaje se sljedeći stavak:




  „2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 25. ove Direktive te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.a)

(2.a)

U članku 24. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 25. ove Direktive te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 9.

Članak 3. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 1829/2003

Članak 29. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Agencija objavljuje zahtjev za odobrenje, relevantne popratne informacije i sve dopunske informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva, kao i svoja znanstvena mišljenja i mišljenja nadležnih tijela iz članka 4. Direktive 2001/18/EZ, u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i uzimajući u obzir članak 30. ove Uredbe. | 1.   Agencija objavljuje zahtjev za odobrenje, relevantne popratne informacije i sve dopunske informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva,
  izvješća o praćenju,
  kao i svoja znanstvena mišljenja i mišljenja nadležnih tijela iz članka 4. Direktive 2001/18/EZ, u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i uzimajući u obzir članak 30. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Agencija objavljuje zahtjev za odobrenje, relevantne popratne informacije i sve dopunske informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva, kao i svoja znanstvena mišljenja i mišljenja nadležnih tijela iz članka 4. Direktive 2001/18/EZ, u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i uzimajući u obzir članak 30. ove Uredbe.

1.   Agencija objavljuje zahtjev za odobrenje, relevantne popratne informacije i sve dopunske informacije koje je podnio podnositelj zahtjeva,
  izvješća o praćenju,
  kao i svoja znanstvena mišljenja i mišljenja nadležnih tijela iz članka 4. Direktive 2001/18/EZ, u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i uzimajući u obzir članak 30. ove Uredbe.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 9.

Članak 3. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 1829/2003

Članak 29. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 30. ove Uredbe te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 30. ove Uredbe te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1831/2003

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | U članku 17. dodaje se sljedeći stavak:




  „2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz ovog članka te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i br. (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

U članku 17. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz ovog članka te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i br. (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1831/2003

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Uz članak 39. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i u skladu s njezinim člankom 39. stavkom 3. Agencija može prihvatiti i zahtjev za povjerljivo postupanje u pogledu sljedećih informacija, za koje se na temelju provjerljivog obrazloženja može smatrati da otkrivanje nanosi znatnu štetu interesima zainteresiranih strana: | Briše se. |
| (a) | plan studije za studije kojima se dokazuje učinkovitost dodatka hrani za životinje u smislu ciljeva njezine namjene kako je definirano u članku 6. stavku 1. i prilogu I. ovoj Uredbi; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Uz članak 39. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i u skladu s njezinim člankom 39. stavkom 3. Agencija može prihvatiti i zahtjev za povjerljivo postupanje u pogledu sljedećih informacija, za koje se na temelju provjerljivog obrazloženja može smatrati da otkrivanje nanosi znatnu štetu interesima zainteresiranih strana:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

plan studije za studije kojima se dokazuje učinkovitost dodatka hrani za životinje u smislu ciljeva njezine namjene kako je definirano u članku 6. stavku 1. i prilogu I. ovoj Uredbi; i

plan studije za studije kojima se dokazuje učinkovitost dodatka hrani za životinje u smislu ciljeva njezine namjene kako je definirano u članku 6. stavku 1. i prilogu I. ovoj Uredbi; i

| (b) | specifikacije o nečistoćama u aktivnoj tvari te relevantne metode analize koje je podnositelj zahtjeva razvio interno, osim nečistoća koje mogu imati negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili okoliš. |
| --- | --- |

(b)

(b)

specifikacije o nečistoćama u aktivnoj tvari te relevantne metode analize koje je podnositelj zahtjeva razvio interno, osim nečistoća koje mogu imati negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili okoliš.

specifikacije o nečistoćama u aktivnoj tvari te relevantne metode analize koje je podnositelj zahtjeva razvio interno, osim nečistoća koje mogu imati negativan učinak na zdravlje životinja, zdravlje ljudi ili okoliš.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1831/2003

Članak 18. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Agencija primjenjuje načela Uredbe (EZ) br. 1049/2001 prilikom postupanja sa zahtjevima za pristup dokumentima koje čuva Agencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Agencija primjenjuje načela Uredbe (EZ) br. 1049/2001 prilikom postupanja sa zahtjevima za pristup dokumentima koje čuva Agencija.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1831/2003

Članak 18. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Države članice, Komisija i Agencija čuvaju povjerljivost svih informacija koje su označene povjerljivima u skladu sa stavkom 2. ovog članka, osim kada je primjereno da se takve informacije objave radi zaštite zdravlja ljudi, životinja ili okoliša. Države članice obrađuju zahtjeve za pristup dokumentima, zaprimljene na temelju ove Uredbe u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Države članice, Komisija i Agencija čuvaju povjerljivost svih informacija koje su označene povjerljivima u skladu sa stavkom 2. ovog članka, osim kada je primjereno da se takve informacije objave radi zaštite zdravlja ljudi, životinja ili okoliša. Države članice obrađuju zahtjeve za pristup dokumentima, zaprimljene na temelju ove Uredbe u skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka 2.

Članak 5. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 2065/2003

Članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka te u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1935/2004

Članak 19. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | U članku 19. dodaje se sljedeći stavak:




  „2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, uključujući članak 20. ove Uredbe i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.a)

(2.a)

U članku 19. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, uključujući članak 20. ove Uredbe i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 3.

Članak 6. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 1935/2004

Članak 20. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | žig pod kojim će se ta tvar stavljati na tržište kao i trgovački naziv pripravaka, materijala ili predmeta u kojima se koristi, ako je to primjenjivo; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

žig pod kojim će se ta tvar stavljati na tržište kao i trgovački naziv pripravaka, materijala ili predmeta u kojima se koristi, ako je to primjenjivo; i

žig pod kojim će se ta tvar stavljati na tržište kao i trgovački naziv pripravaka, materijala ili predmeta u kojima se koristi, ako je to primjenjivo; i

Briše se.

Briše se.

Amandmani 120 i 121

Amandmani 120 i 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka 2.

Članak 7. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 1331/2008

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 12. ove Uredbe te člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz stavka 1. ovog članka, u skladu s člankom 12. ove Uredbe te člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka 3.

Članak 7. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 1331/2008

Članak 12. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Odredbama o aktivnom širenju iz članaka iz članaka 11. i 12. ove Uredbe i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 ne dovodi se u pitanje pravo pristupa dokumentima na zahtjev iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Odredbama o aktivnom širenju iz članaka iz članaka 11. i 12. ove Uredbe i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 ne dovodi se u pitanje pravo pristupa dokumentima na zahtjev iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka 4.

Članak 8. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Agencija bez odgode ocjenjuje sve zahtjeve za povjerljivost i javnosti stavlja na raspolaganje informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva na temelju članka 15. kao i sve dopunske informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, isključujući one informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje koje je Agencija odobrila u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002, koji se primjenjuju mutatis mutandis i u skladu s člankom 63. ove Uredbe.”; | Agencija bez odgode ocjenjuje sve zahtjeve za povjerljivost i javnosti stavlja na raspolaganje informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva na temelju članka 15. kao i sve dopunske informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, isključujući one informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje koje je Agencija odobrila u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002, koji se primjenjuju mutatis mutandis i u skladu s člankom 63. ove Uredbe
  , osim ako za njihovo otkrivanje ne postoji prevladavajući javni interes
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Agencija bez odgode ocjenjuje sve zahtjeve za povjerljivost i javnosti stavlja na raspolaganje informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva na temelju članka 15. kao i sve dopunske informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, isključujući one informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje koje je Agencija odobrila u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002, koji se primjenjuju mutatis mutandis i u skladu s člankom 63. ove Uredbe.”;

Agencija bez odgode ocjenjuje sve zahtjeve za povjerljivost i javnosti stavlja na raspolaganje informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva na temelju članka 15. kao i sve dopunske informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva, isključujući one informacije za koje je zatraženo povjerljivo postupanje koje je Agencija odobrila u skladu s člankom 38., člancima 39. do 39.f i člankom 40. Uredbe (EZ) br. 178/2002, koji se primjenjuju mutatis mutandis i u skladu s člankom 63. ove Uredbe
  , osim ako za njihovo otkrivanje ne postoji prevladavajući javni interes
  .

, osim ako za njihovo otkrivanje ne postoji prevladavajući javni interes

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 8. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 23. – stavak 1. – posljednja rečenica

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | U članku 23. stavku 1. zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(4.a)

(4.a)

U članku 23. stavku 1. zadnja rečenica zamjenjuje se sljedećim:

Za potrebe ove Uredbe, aktivna tvar koja ispunjava mjerila „prehrambenog proizvoda” u smislu članka 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 smatra se osnovnom tvari.

| | „Za potrebe ove Uredbe, aktivna tvar koja ispunjava mjerila „prehrambenog proizvoda” u smislu članka 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 smatra se
  odobrenom
  osnovnom tvari.” |
| --- | --- |

„Za potrebe ove Uredbe, aktivna tvar koja ispunjava mjerila „prehrambenog proizvoda” u smislu članka 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 smatra se
  odobrenom
  osnovnom tvari.”

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka 5.

Članak 8. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 63. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U skladu s uvjetima i postupcima iz članka 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i ovog članka, podnositelj zahtjeva može zahtijevati da određene informacije podnesene na temelju ove Uredbe ostanu povjerljive, popraćeno provjerljivim obrazloženjem. | 1.   U skladu s uvjetima i postupcima iz članka 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i ovog članka,
  osim informacije koje se smatraju toksikološki, ekotoksikološki ili ekološki relevantnima,
  podnositelj zahtjeva može zahtijevati da određene informacije podnesene na temelju ove Uredbe ostanu povjerljive, popraćeno
  adekvatnim i
  provjerljivim obrazloženjem.
  Obrazloženje obuhvaća dokaz koji je moguće provjeriti iz kojeg proizlazi da bi otkrivanje informacija moglo nepovoljno utjecati na njegove komercijalne interese ili na zaštitu njegove privatnosti i integriteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U skladu s uvjetima i postupcima iz članka 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i ovog članka, podnositelj zahtjeva može zahtijevati da određene informacije podnesene na temelju ove Uredbe ostanu povjerljive, popraćeno provjerljivim obrazloženjem.

1.   U skladu s uvjetima i postupcima iz članka 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 i ovog članka,
  osim informacije koje se smatraju toksikološki, ekotoksikološki ili ekološki relevantnima,
  podnositelj zahtjeva može zahtijevati da određene informacije podnesene na temelju ove Uredbe ostanu povjerljive, popraćeno
  adekvatnim i
  provjerljivim obrazloženjem.
  Obrazloženje obuhvaća dokaz koji je moguće provjeriti iz kojeg proizlazi da bi otkrivanje informacija moglo nepovoljno utjecati na njegove komercijalne interese ili na zaštitu njegove privatnosti i integriteta.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 8. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EZ) br. 1107/2009

Članak 63. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a)
     
  u članku 63. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |
| 3.   Ovim se člankom ne
  dovodi
  u pitanje Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o pristupu
  javnosti podacima
  o okolišu. | „3.   Ovim se člankom ne
  dovode
  u pitanje Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o 
  javnom
  pristupu
  informacijama
  o okolišu
  ni uredbe (EZ) br
  . 
  1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(5.a)
     
  u članku 63. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Ovim se člankom ne
  dovodi
  u pitanje Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o pristupu
  javnosti podacima
  o okolišu.

„3.   Ovim se člankom ne
  dovode
  u pitanje Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o 
  javnom
  pristupu
  informacijama
  o okolišu
  ni uredbe (EZ) br
  . 
  1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Uredba (EU) 2015/2283

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Postupak odobravanja stavljanja nove hrane na tržište unutar Unije i ažuriranja popisa Unije, kako je predviđeno u članku 9. ove Uredbe, započinje ili na inicijativu Komisije ili na zahtjev podnositelja zahtjeva Komisiji, u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje u skladu s člankom 39.f Uredbe (EZ) br. 178/2002. Komisija taj zahtjev bez odgode stavlja na raspolaganje državama članicama. | 1.   Postupak odobravanja stavljanja nove hrane na tržište unutar Unije i ažuriranja popisa Unije, kako je predviđeno u članku 9. ove Uredbe, započinje ili na inicijativu Komisije ili na zahtjev podnositelja zahtjeva Komisiji, u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje u skladu s člankom 39.f Uredbe (EZ) br. 178/2002. Komisija taj zahtjev bez odgode stavlja na raspolaganje državama članicama
  i omogućuje javnosti pristup sažetku zahtjeva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Postupak odobravanja stavljanja nove hrane na tržište unutar Unije i ažuriranja popisa Unije, kako je predviđeno u članku 9. ove Uredbe, započinje ili na inicijativu Komisije ili na zahtjev podnositelja zahtjeva Komisiji, u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje u skladu s člankom 39.f Uredbe (EZ) br. 178/2002. Komisija taj zahtjev bez odgode stavlja na raspolaganje državama članicama.

1.   Postupak odobravanja stavljanja nove hrane na tržište unutar Unije i ažuriranja popisa Unije, kako je predviđeno u članku 9. ove Uredbe, započinje ili na inicijativu Komisije ili na zahtjev podnositelja zahtjeva Komisiji, u skladu sa standardnim formatima podataka, ako postoje u skladu s člankom 39.f Uredbe (EZ) br. 178/2002. Komisija taj zahtjev bez odgode stavlja na raspolaganje državama članicama
  i omogućuje javnosti pristup sažetku zahtjeva
  .

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) 2015/2283

Članak 23. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Odredbe o aktivnom širenju iz članaka Obvezom proaktivnog širenja informacija iz članka 23. ove Direktive i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 ne dovodi se u pitanje pravo pristupa dokumentima na zahtjev iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Odredbe o aktivnom širenju iz članaka Obvezom proaktivnog širenja informacija iz članka 23. ove Direktive i članaka 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002 ne dovodi se u pitanje pravo pristupa dokumentima na zahtjev iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EU) 2015/2283

Članak 23. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Prema potrebi Komisija može provedbenim aktima donijeti podrobna pravila za provedbu stavaka od 1. do 4. ovoga članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Prema potrebi Komisija može provedbenim aktima donijeti podrobna pravila za provedbu stavaka od 1. do 4. ovoga članka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 30. stavka 3.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 9. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EU) 2015/2283

Članak 25. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a)
     
  U članku 25. dodaje se sljedeći stavak:






  „1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz ove Uredbe, u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4.a)
     
  U članku 25. dodaje se sljedeći stavak:

„1.a
     
  Obvezom proaktivnog širenja informacija iz ove Uredbe, u skladu s člancima 38. i 39. Uredbe (EZ) br. 178/2002, ne dovodi se u pitanje pravo bilo koje fizičke ili pravne osobe da na zahtjev pristupi dokumentima u skladu s uredbama (EZ) br. 1049/2001 i (EZ) br. 1367/2006.”

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a |
| | Transparentnost upravljanja rizikom |
| | 1.
     
  Komisija i države članice obavljaju svoje zadaće upravljanja rizikom u okviru zakonodavnih akata iz članaka 1. do 9. uz visoku razinu transparentnosti. Bez nepotrebnog odlaganja osobito objavljuju sljedeće: |
| | (a) | u ranoj fazi postupka upravljanja rizikom nacrt mjera upravljanja rizikom koje se razmatra; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Transparentnost upravljanja rizikom

Transparentnost upravljanja rizikom

1.
     
  Komisija i države članice obavljaju svoje zadaće upravljanja rizikom u okviru zakonodavnih akata iz članaka 1. do 9. uz visoku razinu transparentnosti. Bez nepotrebnog odlaganja osobito objavljuju sljedeće:

(a)

(a)

u ranoj fazi postupka upravljanja rizikom nacrt mjera upravljanja rizikom koje se razmatra;

u ranoj fazi postupka upravljanja rizikom nacrt mjera upravljanja rizikom koje se razmatra;

| (b) | dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka, nacrte mjera koje će se donijeti, u obliku delegiranih ili provedbenih akata, uključujući rezultate i objašnjenja glasovanja pojedinačnih država članica u odborima u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , uključujući žalbene odbore koji pomažu Komisiji u provedbi [Uredba (EZ) br. 178/2002, Direktiva 2001/18/EC, Uredba (EZ) br. 1829/2003, Uredba (EZ) br. 1831/2003, Uredba (EZ) br. 2065/2003, Uredba (EZ) br. 1935/2004, Uredba (EZ) br. 1331/2008, Uredba (EZ) br. 1107/2009 i Uredba (EU) 2015/2283], gdje se raspravlja i glasuje o mjerama upravljanja rizikom; i |
| --- | --- |

(b)

(b)

dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka, nacrte mjera koje će se donijeti, u obliku delegiranih ili provedbenih akata, uključujući rezultate i objašnjenja glasovanja pojedinačnih država članica u odborima u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , uključujući žalbene odbore koji pomažu Komisiji u provedbi [Uredba (EZ) br. 178/2002, Direktiva 2001/18/EC, Uredba (EZ) br. 1829/2003, Uredba (EZ) br. 1831/2003, Uredba (EZ) br. 2065/2003, Uredba (EZ) br. 1935/2004, Uredba (EZ) br. 1331/2008, Uredba (EZ) br. 1107/2009 i Uredba (EU) 2015/2283], gdje se raspravlja i glasuje o mjerama upravljanja rizikom; i

dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka, nacrte mjera koje će se donijeti, u obliku delegiranih ili provedbenih akata, uključujući rezultate i objašnjenja glasovanja pojedinačnih država članica u odborima u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

1a

, uključujući žalbene odbore koji pomažu Komisiji u provedbi [Uredba (EZ) br. 178/2002, Direktiva 2001/18/EC, Uredba (EZ) br. 1829/2003, Uredba (EZ) br. 1831/2003, Uredba (EZ) br. 2065/2003, Uredba (EZ) br. 1935/2004, Uredba (EZ) br. 1331/2008, Uredba (EZ) br. 1107/2009 i Uredba (EU) 2015/2283], gdje se raspravlja i glasuje o mjerama upravljanja rizikom; i

| (c) | dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka radnih skupina država članica u okviru kojih se raspravlja o mjerama za upravljanje rizicima. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka radnih skupina država članica u okviru kojih se raspravlja o mjerama za upravljanje rizicima.

dnevne redove i detaljne zapisnike sastanaka radnih skupina država članica u okviru kojih se raspravlja o mjerama za upravljanje rizicima.

2.
     
  U svrhu stavka 1. ovog članka Komisija svakom nacrtu mjera koje donose u skladu s člankom 58. [Uredbe o općim propisima o hrani], člankom 30. Direktive 2001/18/EZ, člankom 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, člankom 19. Uredbe (EZ) br. 2065/2003, člankom 23. Uredbe (EZ) br. 1935/2004, člankom 14. Uredbe (EZ) br. 1331/2008, člankom 79. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i člancima 30. i 32. Uredbe (EU) 2015/2283 prilaže obrazloženje koje uključuje:

| (a) | razloge i ciljeve mjere, |
| --- | --- |

(a)

(a)

razloge i ciljeve mjere,

razloge i ciljeve mjere,

| (b) | objašnjenje mjere na temelju razmatranja o nužnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

(b)

(b)

objašnjenje mjere na temelju razmatranja o nužnosti i proporcionalnosti,

objašnjenje mjere na temelju razmatranja o nužnosti i proporcionalnosti,

| (c) | učinak koji će mjera imati na javno zdravlje i zdravlje životinja, okoliš, društvo i proizvođače hrane kako je prikazano u rezultatima procjene učinka i |
| --- | --- |

(c)

(c)

učinak koji će mjera imati na javno zdravlje i zdravlje životinja, okoliš, društvo i proizvođače hrane kako je prikazano u rezultatima procjene učinka i

učinak koji će mjera imati na javno zdravlje i zdravlje životinja, okoliš, društvo i proizvođače hrane kako je prikazano u rezultatima procjene učinka i

| (d) | rezultate svih savjetovanja s javnošću, uključujući iz članka 9. [Uredbe o općim propisima o hrani]. |
| --- | --- |

(d)

(d)

rezultate svih savjetovanja s javnošću, uključujući iz članka 9. [Uredbe o općim propisima o hrani].

rezultate svih savjetovanja s javnošću, uključujući iz članka 9. [Uredbe o općim propisima o hrani].

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf
  .

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf

(23)  Komunikacija Komisije o europskoj građanskoj inicijativi „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”, C(2017)8414.

23

(23)  Komunikacija Komisije o europskoj građanskoj inicijativi „Zabrana glifosata i zaštita ljudi i okoliša od toksičnih pesticida”, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(24)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

25

(24)  Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

25

(26)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

26

(26)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

26

(1)  
  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

1

Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

(1a)  
  Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

1a

Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

(39)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

39

(39)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

39

(1a)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

1a

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Europski centar za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0532),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 166. stavak 4., članak 165. stavak 4. te članak 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 166. stavak 4., članak 165. stavak 4. te članak 149. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0343/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0273/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) te stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 337/75

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/128.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0528),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0344/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0274/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 2062/94

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/126.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEC) br. 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0531),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 153. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0342/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 30. ožujka 2017. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 9. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0275/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 209, 30.6.2017., str. 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1365/75

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU)2019/127.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

Dopuna homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva EU-a s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0397),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0250/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 28. studenoga 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0359/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 11. prosinca 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o dopuni homologacijskog zakonodavstva Unije s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/26.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Zakonik o vizama ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 11. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/28)

Amandman 1.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Zajednička politika Europske unije o vizama za kratkotrajni boravak sastavni je dio uspostave područja bez unutarnjih granica. Vizna politika trebala bi
  ostati ključno sredstvo za pospješivanje turističkih i poslovnih aktivnosti te pomoći u sprečavanju sigurnosnih rizika i rizika od nezakonitih migracija u Uniju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Zajednička politika Europske unije o vizama za kratkotrajni boravak sastavni je dio uspostave područja bez unutarnjih granica. Vizna politika trebala bi
  ostati ključno sredstvo za pospješivanje turističkih i poslovnih aktivnosti te pomoći u sprečavanju sigurnosnih rizika i rizika od nezakonitih migracija u Uniju
  .

| (1) | Zajednička politika Europske unije o vizama za kratkotrajni boravak sastavni je dio uspostave područja bez unutarnjih granica. Vizna politika
  koja poštuje ljudska prava i temeljne slobode
  trebala bi
  olakšati putovanje državljanima trećih zemalja u EU uz istodobno jamčenje slobodnog kretanja osoba i osiguravanje sigurnosti osoba na teritoriju EU-a
  .
  Zajednička vizna politika trebala bi biti usklađena s drugim politikama Unije, uključujući one koje se odnose na slobodu kretanja, boravište i mobilnost. |
| --- | --- |

(1)

Zajednička politika Europske unije o vizama za kratkotrajni boravak sastavni je dio uspostave područja bez unutarnjih granica. Vizna politika
  koja poštuje ljudska prava i temeljne slobode
  trebala bi
  olakšati putovanje državljanima trećih zemalja u EU uz istodobno jamčenje slobodnog kretanja osoba i osiguravanje sigurnosti osoba na teritoriju EU-a
  .
  Zajednička vizna politika trebala bi biti usklađena s drugim politikama Unije, uključujući one koje se odnose na slobodu kretanja, boravište i mobilnost.

Amandman 3.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Pri primjeni ove Uredbe države članice trebale bi poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava, posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica, Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i druge relevantne međunarodne instrumente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Pri primjeni ove Uredbe države članice trebale bi poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava, posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica, Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i druge relevantne međunarodne instrumente.

Amandman 4.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Postupak podnošenja zahtjeva za vizu trebao bi biti što jednostavniji za podnositelje zahtjeva. Trebalo bi razjasniti koja je država članica nadležna za razmatranje zahtjeva za vizu, posebno kada se planira boravak u više država članica.
  Kad je to moguće,
  države članice trebale bi omogućiti elektroničko popunjavanje i podnošenje obrazaca zahtjeva. Trebalo bi utvrditi rokove za različite faze postupka, posebno kako bi se putnicima omogućilo planiranje
  unaprijed
  i izbjegavanje vrhunca sezone u konzulatima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Postupak podnošenja zahtjeva za vizu trebao bi biti što jednostavniji za podnositelje zahtjeva. Trebalo bi razjasniti koja je država članica nadležna za razmatranje zahtjeva za vizu, posebno kada se planira boravak u više država članica.
  Kad je to moguće,
  države članice trebale bi omogućiti elektroničko popunjavanje i podnošenje obrazaca zahtjeva. Trebalo bi utvrditi rokove za različite faze postupka, posebno kako bi se putnicima omogućilo planiranje
  unaprijed
  i izbjegavanje vrhunca sezone u konzulatima.

| (4) | Postupak podnošenja zahtjeva za vizu trebao bi biti što jednostavniji
  i imati razumnu cijenu
  za podnositelje zahtjeva. Trebalo bi razjasniti koja je država članica nadležna za razmatranje zahtjeva za vizu, posebno kada se planira boravak u više država članica. Države članice trebale bi omogućiti elektroničko popunjavanje i podnošenje obrazaca zahtjeva. Trebalo bi utvrditi rokove za različite faze postupka, posebno kako bi se putnicima omogućilo
  pravovremeno
  planiranje i izbjegavanje vrhunca sezone u konzulatima.
  Kao dio daljnjeg razvoja pravne stečevine prema uistinu zajedničkoj viznoj politici trebalo bi dodatno uskladiti postupke i uvjete za izdavanje viza te bi se trebala osnažiti njihova jedinstvena primjena. |
| --- | --- |

(4)

Postupak podnošenja zahtjeva za vizu trebao bi biti što jednostavniji
  i imati razumnu cijenu
  za podnositelje zahtjeva. Trebalo bi razjasniti koja je država članica nadležna za razmatranje zahtjeva za vizu, posebno kada se planira boravak u više država članica. Države članice trebale bi omogućiti elektroničko popunjavanje i podnošenje obrazaca zahtjeva. Trebalo bi utvrditi rokove za različite faze postupka, posebno kako bi se putnicima omogućilo
  pravovremeno
  planiranje i izbjegavanje vrhunca sezone u konzulatima.
  Kao dio daljnjeg razvoja pravne stečevine prema uistinu zajedničkoj viznoj politici trebalo bi dodatno uskladiti postupke i uvjete za izdavanje viza te bi se trebala osnažiti njihova jedinstvena primjena.

Amandman 6.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Konzulati razmatraju zahtjeve za izdavanje viza i donose odluke o tim zahtjevima. Države članice trebale bi osigurati da su u trećim zemljama čijim državljanima je potrebna viza nazočne ili da ih zastupa druga država članica te osigurati da su konzulati dovoljno upoznati s lokalnim prilikama kako bi se zajamčio integritet postupka podnošenja zahtjeva za vizu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Konzulati razmatraju zahtjeve za izdavanje viza i donose odluke o tim zahtjevima. Države članice trebale bi osigurati da su u trećim zemljama čijim državljanima je potrebna viza nazočne ili da ih zastupa druga država članica te osigurati da su konzulati dovoljno upoznati s lokalnim prilikama kako bi se zajamčio integritet postupka podnošenja zahtjeva za vizu.

Amandman 7.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Države članice ne bi trebale biti obvezne zadržati mogućnost izravnog pristupa za podnošenje zahtjeva u konzulatu na mjestima gdje je vanjski pružatelj usluga ovlašten za prikupljanje zahtjeva za vizu u njegovo ime, ne dovodeći u pitanje obveze koje su državama članicama propisane Direktivom 2004/38/EZ18

   (18)

  , osobito njezinim člankom 5. stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Države članice ne bi trebale biti obvezne zadržati mogućnost izravnog pristupa za podnošenje zahtjeva u konzulatu na mjestima gdje je vanjski pružatelj usluga ovlašten za prikupljanje zahtjeva za vizu u njegovo ime, ne dovodeći u pitanje obveze koje su državama članicama propisane Direktivom 2004/38/EZ18

   (18)

  , osobito njezinim člankom 5. stavkom 2.

Briše se.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Od podnositelja zahtjeva ne bi trebalo tražiti dokumente o putnom zdravstvenom osiguranju pri podnošenju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak. To je nerazmjerno opterećenje za podnositelje zahtjeva za vizu te nema dokaza da nositelji viza za kratkotrajni boravak predstavljaju veći rizik za javne zdravstvene izdatke u državama članicama od državljana trećih zemalja kojima viza nije potrebna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Od podnositelja zahtjeva ne bi trebalo tražiti dokumente o putnom zdravstvenom osiguranju pri podnošenju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak. To je nerazmjerno opterećenje za podnositelje zahtjeva za vizu te nema dokaza da nositelji viza za kratkotrajni boravak predstavljaju veći rizik za javne zdravstvene izdatke u državama članicama od državljana trećih zemalja kojima viza nije potrebna.

Amandman 9.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Viznom pristojbom trebalo bi se osigurati dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje troškova obrade vize, uključujući odgovarajuće strukture i dovoljan broj osoblja da se osigura kvalitetno i cjelovito razmatranje zahtjeva za vizu. Iznos vizne pristojbe trebalo bi revidirati svake dvije godine na temelju objektivnih kriterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Viznom pristojbom trebalo bi se osigurati dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje troškova obrade vize, uključujući odgovarajuće strukture i dovoljan broj osoblja da se osigura kvalitetno i cjelovito razmatranje zahtjeva za vizu. Iznos vizne pristojbe trebalo bi revidirati svake dvije godine na temelju objektivnih kriterija.

| (6) | Viznom pristojbom trebalo bi se osigurati dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje troškova obrade vize, uključujući odgovarajuće strukture i dovoljan broj osoblja da se osigura kvalitetno
  , brzo
  i cjelovito razmatranje zahtjeva za vizu. Iznos vizne pristojbe trebalo bi revidirati svake dvije godine na temelju objektivnih kriterija
  za procjenu
  . |
| --- | --- |

(6)

Viznom pristojbom trebalo bi se osigurati dovoljno financijskih sredstava za pokrivanje troškova obrade vize, uključujući odgovarajuće strukture i dovoljan broj osoblja da se osigura kvalitetno
  , brzo
  i cjelovito razmatranje zahtjeva za vizu. Iznos vizne pristojbe trebalo bi revidirati svake dvije godine na temelju objektivnih kriterija
  za procjenu
  .

Amandman 10.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Aranžmanima za prihvat podnositelja zahtjeva trebaju se na odgovarajući način poštovati ljudsko dostojanstvo i temeljna prava, kako je navedeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Zahtjeve za vizu treba obrađivati na nediskriminirajući i na profesionalan način i pritom poštovati podnositelje zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Aranžmanima za prihvat podnositelja zahtjeva trebaju se na odgovarajući način poštovati ljudsko dostojanstvo i temeljna prava, kako je navedeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Zahtjeve za vizu treba obrađivati na nediskriminirajući i na profesionalan način i pritom poštovati podnositelje zahtjeva.

Amandman 11.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako bi se osiguralo da državljani trećih zemalja kojima je potrebna viza mogu podnijeti zahtjev za vizu
  u svojoj zemlji
  boravišta
  čak i ako u njoj ni jedna država članica ne prikuplja zahtjeve
  , vanjskim pružateljima usluga trebalo bi omogućiti
  da pruže potrebnu uslugu
  uz naplatu pristojbe koja prelazi opći najviši iznos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako bi se osiguralo da državljani trećih zemalja kojima je potrebna viza mogu podnijeti zahtjev za vizu
  u svojoj zemlji
  boravišta
  čak i ako u njoj ni jedna država članica ne prikuplja zahtjeve
  , vanjskim pružateljima usluga trebalo bi omogućiti
  da pruže potrebnu uslugu
  uz naplatu pristojbe koja prelazi opći najviši iznos.

| (7) | Kako bi se osiguralo da državljani trećih zemalja kojima je potrebna viza mogu podnijeti zahtjev za vizu
  što bliže svojem mjestu
  boravišta, vanjskim pružateljima usluga trebalo bi omogućiti
  prikupljanje zahtjeva
  uz naplatu pristojbe koja prelazi opći najviši iznos.. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da državljani trećih zemalja kojima je potrebna viza mogu podnijeti zahtjev za vizu
  što bliže svojem mjestu
  boravišta, vanjskim pružateljima usluga trebalo bi omogućiti
  prikupljanje zahtjeva
  uz naplatu pristojbe koja prelazi opći najviši iznos..

Amandman 12.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Ugovore o zastupanju trebalo bi pojednostavniti te bi trebalo izbjegavati prepreke sklapanju takvih ugovora između država članica. Država članica zastupateljica trebala bi biti nadležna za cjelokupnu obradu zahtjeva za vizu, bez sudjelovanja zastupane države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Ugovore o zastupanju trebalo bi pojednostavniti te bi trebalo izbjegavati prepreke sklapanju takvih ugovora između država članica. Država članica zastupateljica trebala bi biti nadležna za cjelokupnu obradu zahtjeva za vizu, bez sudjelovanja zastupane države članice.

| (8) | Ugovore o zastupanju trebalo bi pojednostavniti
  i olakšati njihovu primjenu,
  te bi trebalo izbjegavati prepreke sklapanju takvih ugovora između država članica. Država članica zastupateljica trebala bi biti nadležna za cjelokupnu obradu zahtjeva za vizu, bez sudjelovanja zastupane države članice. |
| --- | --- |

(8)

Ugovore o zastupanju trebalo bi pojednostavniti
  i olakšati njihovu primjenu,
  te bi trebalo izbjegavati prepreke sklapanju takvih ugovora između država članica. Država članica zastupateljica trebala bi biti nadležna za cjelokupnu obradu zahtjeva za vizu, bez sudjelovanja zastupane države članice.

Amandman 14.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Ako neke treće zemlje ne surađuju u pogledu ponovnog prihvata svojih državljana uhićenih u nezakonitoj situaciji
  i
  ako s 
  tim trećim zemljama
  ne postoji uspješna suradnja u postupku vraćanja, trebalo bi pribjeći restriktivnoj i privremenoj primjeni određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 810/2009 u okviru transparentnog mehanizma i na temelju objektivnih kriterija kako bi se poboljšala suradnja predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Ako neke treće zemlje ne surađuju u pogledu ponovnog prihvata svojih državljana uhićenih u nezakonitoj situaciji
  i
  ako s 
  tim trećim zemljama
  ne postoji uspješna suradnja u postupku vraćanja, trebalo bi pribjeći restriktivnoj i privremenoj primjeni određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 810/2009 u okviru transparentnog mehanizma i na temelju objektivnih kriterija kako bi se poboljšala suradnja predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata.

| (11) | Ako neke treće zemlje ne surađuju
  dostatno ili uopće
  u pogledu ponovnog prihvata svojih državljana uhićenih u nezakonitoj situaciji
  te
  ako
  te treće zemlje pokažu dostatnu spremnost za suradnju odnosno ako
  s 
  njima
  ne postoji uspješna suradnja u postupku vraćanja, trebalo bi pribjeći restriktivnoj i privremenoj primjeni određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 810/2009 u okviru transparentnog mehanizma i na temelju objektivnih kriterija kako bi se poboljšala suradnja predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata
  ili kako bi se ta suradnja nastavila
  . |
| --- | --- |

(11)

Ako neke treće zemlje ne surađuju
  dostatno ili uopće
  u pogledu ponovnog prihvata svojih državljana uhićenih u nezakonitoj situaciji
  te
  ako
  te treće zemlje pokažu dostatnu spremnost za suradnju odnosno ako
  s 
  njima
  ne postoji uspješna suradnja u postupku vraćanja, trebalo bi pribjeći restriktivnoj i privremenoj primjeni određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 810/2009 u okviru transparentnog mehanizma i na temelju objektivnih kriterija kako bi se poboljšala suradnja predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata
  ili kako bi se ta suradnja nastavila
  .

Amandman 15.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Podnositelji kojima je viza odbijena trebali bi imati pravo žalbe kojom bi se u određenoj fazi postupka morao osigurati učinkovit pravni lijek. Detaljnije informacije o razlozima odbijanja i postupcima žalbe na negativne odluke trebalo bi pružiti u obavijesti o odbijanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Podnositelji kojima je viza odbijena trebali bi imati pravo žalbe kojom bi se u određenoj fazi postupka morao osigurati učinkovit pravni lijek. Detaljnije informacije o razlozima odbijanja i postupcima žalbe na negativne odluke trebalo bi pružiti u obavijesti o odbijanju.

| (12) | Podnositelji kojima je viza odbijena trebali bi imati pravo žalbe kojom bi se u određenoj fazi postupka morao osigurati učinkovit
  i hitan
  pravni lijek. Detaljnije informacije o razlozima odbijanja i postupcima žalbe na negativne odluke trebalo bi pružiti u obavijesti o odbijanju. |
| --- | --- |

(12)

Podnositelji kojima je viza odbijena trebali bi imati pravo žalbe kojom bi se u određenoj fazi postupka morao osigurati učinkovit
  i hitan
  pravni lijek. Detaljnije informacije o razlozima odbijanja i postupcima žalbe na negativne odluke trebalo bi pružiti u obavijesti o odbijanju.

Amandman 17.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i ona je u prvom redu usklađena s pravima i načelima priznatima međunarodnim ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom Uredbom posebno se nastoji osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka iz članka 16. UFEU-a, prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života iz članka 7., prava na azil iz članka 18. i prava djeteta iz članka 24. Povelje te zaštitu ranjivih skupina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i ona je u prvom redu usklađena s pravima i načelima priznatima međunarodnim ugovorima i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom Uredbom posebno se nastoji osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka iz članka 16. UFEU-a, prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života iz članka 7., prava na azil iz članka 18. i prava djeteta iz članka 24. Povelje te zaštitu ranjivih skupina.

Amandman 18.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Trebalo bi utvrditi fleksibilna pravila kako bi se državama članica omogućilo optimalno dijeljenje resursa i proširenje konzularne mreže. Suradnja među državama članicama („schengenski vizni centri”) može se provoditi u bilo kojem obliku prilagođenom lokalnim prilikama u cilju povećanja geografske pokrivenosti konzularnom mrežom, smanjenja troškova država članica, povećanja vidljivosti Unije i poboljšanja usluga koje se nude podnositeljima zahtjeva za vizu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Trebalo bi utvrditi fleksibilna pravila kako bi se državama članica omogućilo optimalno dijeljenje resursa i proširenje konzularne mreže. Suradnja među državama članicama („schengenski vizni centri”) može se provoditi u bilo kojem obliku prilagođenom lokalnim prilikama u cilju povećanja geografske pokrivenosti konzularnom mrežom, smanjenja troškova država članica, povećanja vidljivosti Unije i poboljšanja usluga koje se nude podnositeljima zahtjeva za vizu.

| (16) | Trebalo bi utvrditi fleksibilna pravila kako bi se državama članica omogućilo optimalno dijeljenje resursa i proširenje konzularne mreže. Suradnja među državama članicama („schengenski vizni centri”) može se provoditi u bilo kojem obliku prilagođenom lokalnim prilikama u cilju povećanja geografske pokrivenosti konzularnom mrežom, smanjenja troškova država članica, povećanja vidljivosti Unije i poboljšanja usluga koje se nude podnositeljima zahtjeva za vizu.
  Zajedničkom viznom politikom trebalo bi se doprinositi poticanju rasta, a ona bi trebala biti usklađena s politikama Unije, primjerice, u području vanjskih odnosa, trgovine, obrazovanja, kulture i turizma. |
| --- | --- |

(16)

Trebalo bi utvrditi fleksibilna pravila kako bi se državama članica omogućilo optimalno dijeljenje resursa i proširenje konzularne mreže. Suradnja među državama članicama („schengenski vizni centri”) može se provoditi u bilo kojem obliku prilagođenom lokalnim prilikama u cilju povećanja geografske pokrivenosti konzularnom mrežom, smanjenja troškova država članica, povećanja vidljivosti Unije i poboljšanja usluga koje se nude podnositeljima zahtjeva za vizu.
  Zajedničkom viznom politikom trebalo bi se doprinositi poticanju rasta, a ona bi trebala biti usklađena s politikama Unije, primjerice, u području vanjskih odnosa, trgovine, obrazovanja, kulture i turizma.

Amandman 19.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Elektronički sustavi za podnošenje zahtjeva za vizu koje su razvile države članice
  podnositeljima
  zahtjeva i 
  konzulatima olakšavaju podnošenje zahtjeva
  . Trebalo bi razviti zajedničko rješenje koje
  omogućuje
  potpunu digitalizaciju
  uz puno oslanjanje na
  novija pravna i tehnološka postignuća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Elektronički sustavi za podnošenje zahtjeva za vizu koje su razvile države članice
  podnositeljima
  zahtjeva i 
  konzulatima olakšavaju podnošenje zahtjeva
  . Trebalo bi razviti zajedničko rješenje koje
  omogućuje
  potpunu digitalizaciju
  uz puno oslanjanje na
  novija pravna i tehnološka postignuća.

| (17) | Elektronički sustavi za podnošenje zahtjeva za vizu koje su razvile države članice
  ključni su za olakšavanje podnošenja
  zahtjeva
  za podnositelje zahtjeva
  i 
  konzulate
  . Trebalo bi razviti zajedničko rješenje koje
  osigurava
  potpunu digitalizaciju
  do 2025. u obliku internetske platforme i e-vize EU-a, čime bi se u potpunosti iskoristila
  novija pravna i tehnološka postignuća
  , kako bi podnošenje zahtjeva za vizu na internetu bilo usklađeno s potrebama podnositelja zahtjeva i kako bi se privuklo više posjetitelja u schengensko područje
  .
  Elektronički sustav za podnošenje zahtjeva za vizu trebao bi biti u potpunosti dostupan osobama s invaliditetom. Potrebno je ojačati i jednako provoditi jasna i pojednostavljena postupovna jamstva. |
| --- | --- |

(17)

Elektronički sustavi za podnošenje zahtjeva za vizu koje su razvile države članice
  ključni su za olakšavanje podnošenja
  zahtjeva
  za podnositelje zahtjeva
  i 
  konzulate
  . Trebalo bi razviti zajedničko rješenje koje
  osigurava
  potpunu digitalizaciju
  do 2025. u obliku internetske platforme i e-vize EU-a, čime bi se u potpunosti iskoristila
  novija pravna i tehnološka postignuća
  , kako bi podnošenje zahtjeva za vizu na internetu bilo usklađeno s potrebama podnositelja zahtjeva i kako bi se privuklo više posjetitelja u schengensko područje
  .
  Elektronički sustav za podnošenje zahtjeva za vizu trebao bi biti u potpunosti dostupan osobama s invaliditetom. Potrebno je ojačati i jednako provoditi jasna i pojednostavljena postupovna jamstva.

Amandman 20.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Pri primjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 države članice trebale bi poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava, posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica, Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i druge relevantne međunarodne instrumente. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Pri primjeni Uredbe (EZ) br. 810/2009 države članice trebale bi poštovati svoje obveze u okviru međunarodnog prava, posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica, Europsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog i ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta i druge relevantne međunarodne instrumente.

Amandman 21.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27a) | Moraju se poduzeti potrebne mjere za provedbu ove Uredbe. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba prenijeti na Komisiju kako bi se mogle usvojiti tehničke izmjene priloga Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27a)

Moraju se poduzeti potrebne mjere za provedbu ove Uredbe. Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba prenijeti na Komisiju kako bi se mogle usvojiti tehničke izmjene priloga Uredbi.

Amandman 22.

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27b) | Trebalo bi donijeti odgovarajuće mjere za praćenje i evaluaciju ove Uredbe kada je riječ o usklađivanju obrade zahtjeva za izdavanje viza. Praćenje i evaluacija trebali bi se također služiti za kontrolu punog poštovanja temeljnih prava u državama članicama pri obradi zahtjeva te primjenu načela nediskriminacije i zaštite osobnih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27b)

Trebalo bi donijeti odgovarajuće mjere za praćenje i evaluaciju ove Uredbe kada je riječ o usklađivanju obrade zahtjeva za izdavanje viza. Praćenje i evaluacija trebali bi se također služiti za kontrolu punog poštovanja temeljnih prava u državama članicama pri obradi zahtjeva te primjenu načela nediskriminacije i zaštite osobnih podataka.

Amandman 23.

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ova Uredba utvrđuje postupke i uvjete za izdavanje viza za planirani boravak na području država članica koji ne prelazi 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.”; | 1.   Ova Uredba utvrđuje postupke i uvjete za izdavanje viza za planirani boravak na području država članica koji ne prelazi 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana
  , i za slučajeve kada stručnjaci u području sporta i kulture namjeravaju na području država članica boraviti do jedne godine, a da pritom u pojedinoj državi članici ne ostanu duže od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana
  .”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ova Uredba utvrđuje postupke i uvjete za izdavanje viza za planirani boravak na području država članica koji ne prelazi 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.”;

1.   Ova Uredba utvrđuje postupke i uvjete za izdavanje viza za planirani boravak na području država članica koji ne prelazi 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana
  , i za slučajeve kada stručnjaci u području sporta i kulture namjeravaju na području država članica boraviti do jedne godine, a da pritom u pojedinoj državi članici ne ostanu duže od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana
  .”;

Amandman 24.

Amandman 24.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:




  „3a.
     
  Pri provedbi ove Uredbe države članice djeluju potpuno usklađeno s relevantnim pravom Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), relevantnim međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica („Ženevska konvencija”), obvezama u vezi s međunarodnom zaštitom, osobito s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, i temeljnim pravima. U skladu s općim načelima prava Unije odluke sukladne s ovom Uredbom donose se na pojedinačnoj osnovi.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:

„3a.
     
  Pri provedbi ove Uredbe države članice djeluju potpuno usklađeno s relevantnim pravom Unije, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), relevantnim međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju Ujedinjenih naroda o statusu izbjeglica („Ženevska konvencija”), obvezama u vezi s međunarodnom zaštitom, osobito s načelom zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, i temeljnim pravima. U skladu s općim načelima prava Unije odluke sukladne s ovom Uredbom donose se na pojedinačnoj osnovi.”;

Amandman 25.

Amandman 25.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 1. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:




  (3b)
     
  Europska komisija će do 2025. predstaviti zahtjev za elektroničku vizu (e-viza). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1b)

(1b)

U članku 1. dodaje se sljedeći stavak:

(3b)
     
  Europska komisija će do 2025. predstaviti zahtjev za elektroničku vizu (e-viza).

Amandman 26.

Amandman 26.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 2. – točka 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12.a | Stručnjaci u području kulture i sporta: Državljani trećih zemalja koji nisu građani Unije u smislu članka 20. stavka 1. Ugovora i koji se ubrajaju u sljedeće kategorije: Umjetnici koji nastupaju i njihovo prateće osoblje, vrhunski sportaši i njihovo prateće osoblje te, prema potrebi, članovi obitelji tih kategorija, koji su jasno dokazali postojanje administrativnih i logističkih prepreka u organizaciji turneje ili natječaja u više država članica u schengenskom prostoru u trajanju duljem od tri mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

12.a

12.a

Stručnjaci u području kulture i sporta: Državljani trećih zemalja koji nisu građani Unije u smislu članka 20. stavka 1. Ugovora i koji se ubrajaju u sljedeće kategorije: Umjetnici koji nastupaju i njihovo prateće osoblje, vrhunski sportaši i njihovo prateće osoblje te, prema potrebi, članovi obitelji tih kategorija, koji su jasno dokazali postojanje administrativnih i logističkih prepreka u organizaciji turneje ili natječaja u više država članica u schengenskom prostoru u trajanju duljem od tri mjeseca.

Amandman 27.

Amandman 27.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | u članku 3. stavku 5. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

u članku 3. stavku 5. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

| (3) | u članku 3. stavku 5. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim: |
| --- | --- |

(3)

u članku 3. stavku 5. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

| | (b) | državljani trećih zemalja koji imaju valjanu dozvolu boravka koju je izdala država članica koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe ili država članica koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine ili državljani trećih zemalja koji imaju jedu od valjanih dozvola boravka iz Priloga V. koju je izdala Andora, Kanada, Japan, San Marino ili Sjedinjene Američke Države kojom se nositelju jamči bezuvjetan ponovni prihvat, ili imaju dozvolu boravka za karipsko područje Kraljevine Nizozemske, (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba); |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

državljani trećih zemalja koji imaju valjanu dozvolu boravka koju je izdala država članica koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe ili država članica koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine ili državljani trećih zemalja koji imaju jedu od valjanih dozvola boravka iz Priloga V. koju je izdala Andora, Kanada, Japan, San Marino ili Sjedinjene Američke Države kojom se nositelju jamči bezuvjetan ponovni prihvat, ili imaju dozvolu boravka za karipsko područje Kraljevine Nizozemske, (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba);

državljani trećih zemalja koji imaju valjanu dozvolu boravka koju je izdala država članica koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe ili država članica koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine ili državljani trećih zemalja koji imaju jedu od valjanih dozvola boravka iz Priloga V. koju je izdala Andora, Kanada, Japan, San Marino ili Sjedinjene Američke Države kojom se nositelju jamči bezuvjetan ponovni prihvat, ili imaju dozvolu boravka za karipsko područje Kraljevine Nizozemske, (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba);

| | (c) | državljani trećih zemalja koji imaju valjanu vizu za državu članicu koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ili za državu članicu koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine, ili za zemlju koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, ili za Kanadu, Japan ili Sjedinjene Američke Države, ili nositelji valjane vize za karipsko područje Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba), kad putuju u zemlju koja je izdala vizu ili koju drugu treću zemlju ili kad se nakon što su iskoristili vizu vraćaju iz zemlje koja je izdala vizu;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

državljani trećih zemalja koji imaju valjanu vizu za državu članicu koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ili za državu članicu koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine, ili za zemlju koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, ili za Kanadu, Japan ili Sjedinjene Američke Države, ili nositelji valjane vize za karipsko područje Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba), kad putuju u zemlju koja je izdala vizu ili koju drugu treću zemlju ili kad se nakon što su iskoristili vizu vraćaju iz zemlje koja je izdala vizu;”;

državljani trećih zemalja koji imaju valjanu vizu za državu članicu koja ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ili za državu članicu koja još ne primjenjuje u potpunosti odredbe schengenske pravne stečevine, ili za zemlju koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, ili za Kanadu, Japan ili Sjedinjene Američke Države, ili nositelji valjane vize za karipsko područje Kraljevine Nizozemske (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius i Saba), kad putuju u zemlju koja je izdala vizu ili koju drugu treću zemlju ili kad se nakon što su iskoristili vizu vraćaju iz zemlje koja je izdala vizu;”;

Amandman 28.

Amandman 28.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 5. – stavak 1.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ako posjet uključuje više od jednog odredišta, ili ako se planira više odvojenih posjeta u razdoblju od dva mjeseca, država članica čije je državno područje glavno odredište posjeta u smislu duljine boravka,
  izračunate
  u danima;
  ili”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ako posjet uključuje više od jednog odredišta, ili ako se planira više odvojenih posjeta u razdoblju od dva mjeseca, država članica čije je državno područje glavno odredište posjeta u smislu duljine boravka,
  izračunate
  u danima;
  ili”;

izračunate

ili”;

| (b) | ako posjet uključuje više od jednog odredišta, ili ako se planira više odvojenih posjeta u razdoblju od dva mjeseca, država članica
  u kojoj se nalazi organizacija ili poduzeće domaćin, ako je to primjenjivo, ili država članica
  čije je državno područje glavno odredište posjeta u smislu duljine boravka,
  izračunatog
  u danima
  ili, ako se ne može utvrditi glavno odredište, država članica preko čije vanjske granice podnositelj zahtjeva namjerava ući na područje država članica
  ; |
| --- | --- |

(b)

ako posjet uključuje više od jednog odredišta, ili ako se planira više odvojenih posjeta u razdoblju od dva mjeseca, država članica
  u kojoj se nalazi organizacija ili poduzeće domaćin, ako je to primjenjivo, ili država članica
  čije je državno područje glavno odredište posjeta u smislu duljine boravka,
  izračunatog
  u danima
  ili, ako se ne može utvrditi glavno odredište, država članica preko čije vanjske granice podnositelj zahtjeva namjerava ući na područje država članica
  ;

u kojoj se nalazi organizacija ili poduzeće domaćin, ako je to primjenjivo, ili država članica

izračunatog

ili, ako se ne može utvrditi glavno odredište, država članica preko čije vanjske granice podnositelj zahtjeva namjerava ući na područje država članica

Amandman 29.

Amandman 29.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | U članku 5. umeće se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5a)

(5a)

U članku 5. umeće se sljedeći stavak:

„2a.
     
  Ako država članica koja je nadležna u skladu s točkom (a) ili točkom (b) stavka 1. nije nazočna i nije zastupana u trećoj zemlji u kojoj podnositelj predaje zahtjev u skladu s člankom 10., podnositelj ima pravo podnijeti zahtjev:

| (a) | u konzulatu jedne od država članica koje su odredište planiranog posjeta, |
| --- | --- |

(a)

(a)

u konzulatu jedne od država članica koje su odredište planiranog posjeta,

u konzulatu jedne od država članica koje su odredište planiranog posjeta,

| (b) | u konzulatu države članice prvog ulaska, ako nije primjenjiva točka (a), |
| --- | --- |

(b)

(b)

u konzulatu države članice prvog ulaska, ako nije primjenjiva točka (a),

u konzulatu države članice prvog ulaska, ako nije primjenjiva točka (a),

| (c) | u svim drugim slučajevima u konzulatima bilo koje države članice koji se nalaze u zemlji u kojoj podnositelj predaje zahtjev. |
| --- | --- |

(c)

(c)

u svim drugim slučajevima u konzulatima bilo koje države članice koji se nalaze u zemlji u kojoj podnositelj predaje zahtjev.

u svim drugim slučajevima u konzulatima bilo koje države članice koji se nalaze u zemlji u kojoj podnositelj predaje zahtjev.

Ako je konzulat države članice koja je nadležna u skladu sa stavkom 1. ili konzulat države članice iz prvog podstavka ovog stavka udaljen više od 500 km od mjesta boravka podnositelja zahtjeva ili ako bi za povratno putovanje javnim prijevozom od mjesta boravka bilo potrebno noćenje i ako se konzulat druge države članice nalazi na manjoj udaljenosti od mjesta boravka podnositelja zahtjeva, podnositelj zahtjeva ima pravo predati zahtjev u konzulatu te države članice.”;

Ako je konzulat države članice koja je nadležna u skladu sa stavkom 1. ili konzulat države članice iz prvog podstavka ovog stavka udaljen više od 500 km od mjesta boravka podnositelja zahtjeva ili ako bi za povratno putovanje javnim prijevozom od mjesta boravka bilo potrebno noćenje i ako se konzulat druge države članice nalazi na manjoj udaljenosti od mjesta boravka podnositelja zahtjeva, podnositelj zahtjeva ima pravo predati zahtjev u konzulatu te države članice.”;

Amandman 30.

Amandman 30.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 5. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | U članku 5. umeće se sljedeći stavak:




  „2.b
     
  Ako je država članica koja je nadležna u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. s drugom državom članicom zaključila ugovor o zastupanju u skladu s člankom 8. kako bi ta druga država članica u njezino ime razmotrila zahtjeve i izdala vize, podnositelj predaje svoj zahtjev u konzulatu države članice zastupateljice.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5b)

(5b)

U članku 5. umeće se sljedeći stavak:

„2.b
     
  Ako je država članica koja je nadležna u skladu sa stavkom 1. ili stavkom 2. s drugom državom članicom zaključila ugovor o zastupanju u skladu s člankom 8. kako bi ta druga država članica u njezino ime razmotrila zahtjeve i izdala vize, podnositelj predaje svoj zahtjev u konzulatu države članice zastupateljice.”;

Amandman 31.

Amandman 31.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.– podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.– podtočka -a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica može izraziti spremnost da zastupa drugu državu članicu koja je nadležna u skladu s člankom 5. u svrhu razmatranja zahtjeva i izdavanja viza u ime te druge države članice. Država članica također može u ograničenom opsegu zastupati drugu državu članicu samo za prikupljanje zahtjeva i uzimanje biometrijskih podataka. | „1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 6.,
  država članica može izraziti spremnost da zastupa drugu državu članicu koja je nadležna u skladu s člankom 5. u svrhu razmatranja zahtjeva i izdavanja viza u ime te druge države članice. Država članica također može u ograničenom opsegu zastupati drugu državu članicu samo za prikupljanje zahtjeva i uzimanje biometrijskih podataka.”; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica može izraziti spremnost da zastupa drugu državu članicu koja je nadležna u skladu s člankom 5. u svrhu razmatranja zahtjeva i izdavanja viza u ime te druge države članice. Država članica također može u ograničenom opsegu zastupati drugu državu članicu samo za prikupljanje zahtjeva i uzimanje biometrijskih podataka.

„1.   
  Ne dovodeći u pitanje članak 6.,
  država članica može izraziti spremnost da zastupa drugu državu članicu koja je nadležna u skladu s člankom 5. u svrhu razmatranja zahtjeva i izdavanja viza u ime te druge države članice. Država članica također može u ograničenom opsegu zastupati drugu državu članicu samo za prikupljanje zahtjeva i uzimanje biometrijskih podataka.”;

Amandman 32.

Amandman 32.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6. – podtočka ba (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 8 – stavak 6.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Članak 8. stavak 6. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Članak 8. stavak 6. mijenja se kako slijedi:

Članak 8. stavak 6. mijenja se kako slijedi:

6.   Radi osiguranja da loša prometna infrastruktura ili velike udaljenosti u posebnim regijama ili zemljopisnim područjima ne prouzroče nepotrebne napore podnositeljima zahtjeva da dođu do konzulata, države članice koje nemaju svoje konzulate u toj regiji ili području nastojat će zaključiti ugovore o zastupanju s državama članicama koje imaju konzulate u toj regiji ili području.

6.   Radi osiguranja da loša prometna infrastruktura ili velike udaljenosti u posebnim regijama ili zemljopisnim područjima ne prouzroče nepotrebne napore podnositeljima zahtjeva da dođu do konzulata, države članice koje nemaju svoje konzulate u toj regiji ili području nastojat će zaključiti ugovore o zastupanju s državama članicama koje imaju konzulate u toj regiji ili području
  kako bi se suzbila diskriminacija državljana trećih zemalja zbog neravnopravnog pristupa konzularnim uslugama
  .

Takvi se sporazumi mogu sklopiti i s predstavništvom države članice EU-a u susjednoj zemlji dotične treće zemlje ako je bliža domu podnositelja zahtjeva.”

Takvi se sporazumi mogu sklopiti i s predstavništvom države članice EU-a u susjednoj zemlji dotične treće zemlje ako je bliža domu podnositelja zahtjeva.”

Amandman 33.

Amandman 33.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Zahtjevi se mogu podnijeti
  najranije šest mjeseci, a za pomorce koji obavljaju svoje dužnosti
  najranije devet mjeseci prije početka planiranog posjeta, te u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka planiranog posjeta.; | „Zahtjevi se mogu podnijeti najranije
  devet
  mjeseci prije početka planiranog posjeta, te u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka planiranog posjeta.
  U opravdanim hitnim pojedinačnim slučajevima, među ostalim kad je to potrebno iz poslovnih razloga, humanitarnih razloga, zbog nacionalnog interesa ili međunarodnih obveza, konzulat može ukinuti navedeni rok od 15 kalendarskih dana.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Zahtjevi se mogu podnijeti
  najranije šest mjeseci, a za pomorce koji obavljaju svoje dužnosti
  najranije devet mjeseci prije početka planiranog posjeta, te u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka planiranog posjeta.;

najranije šest mjeseci, a za pomorce koji obavljaju svoje dužnosti

„Zahtjevi se mogu podnijeti najranije
  devet
  mjeseci prije početka planiranog posjeta, te u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka planiranog posjeta.
  U opravdanim hitnim pojedinačnim slučajevima, među ostalim kad je to potrebno iz poslovnih razloga, humanitarnih razloga, zbog nacionalnog interesa ili međunarodnih obveza, konzulat može ukinuti navedeni rok od 15 kalendarskih dana.;

devet

U opravdanim hitnim pojedinačnim slučajevima, među ostalim kad je to potrebno iz poslovnih razloga, humanitarnih razloga, zbog nacionalnog interesa ili međunarodnih obveza, konzulat može ukinuti navedeni rok od 15 kalendarskih dana.;

Amandman 34.

Amandman 34.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | Članak 9. stavak 3. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

Članak 9. stavak 3. mijenja se kako slijedi:

Članak 9. stavak 3. mijenja se kako slijedi:

U slučajevima kad je opravdano hitno postupanje, konzulat može podnositeljima zahtjeva dozvoliti predaju zahtjeva bez prethodno dogovorenog sastanka ili im može omogućiti da se sastanak održi odmah.

„U slučajevima kad je opravdano hitno postupanje, konzulat može podnositeljima zahtjeva dozvoliti predaju zahtjeva bez prethodno dogovorenog sastanka ili im može omogućiti da se sastanak održi odmah.

U elektroničkom postupku predviđa se pravno sredstvo, u slučaju da u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva ne stigne odgovor, koje u svakom slučaju omogućuje razmatranje zahtjeva.”

U elektroničkom postupku predviđa se pravno sredstvo, u slučaju da u roku od jednog mjeseca od podnošenja zahtjeva ne stigne odgovor, koje u svakom slučaju omogućuje razmatranje zahtjeva.”

Amandman 35.

Amandman 35.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 9. – stavak 4. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | zakonski predstavnici podnositelja zahtjeva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

zakonski predstavnici podnositelja zahtjeva

zakonski predstavnici podnositelja zahtjeva

Amandman 36.

Amandman 36.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 8. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Podnositelji
  zahtjev podnose
  osobno
  radi uzimanja otisaka prstiju u skladu s člankom 13. stavcima 2. i 3. te stavkom 7. točkom (b).; | Ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 13., 42., 43. i 45.
  podnositelji
  zahtjev mogu podnijeti
  osobno
  ili elektroničkim putem
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Podnositelji
  zahtjev podnose
  osobno
  radi uzimanja otisaka prstiju u skladu s člankom 13. stavcima 2. i 3. te stavkom 7. točkom (b).;

zahtjev podnose

radi uzimanja otisaka prstiju u skladu s člankom 13. stavcima 2. i 3. te stavkom 7. točkom (b).;

Ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 13., 42., 43. i 45.
  podnositelji
  zahtjev mogu podnijeti
  osobno
  ili elektroničkim putem
  .

Ne dovodeći u pitanje odredbe članaka 13., 42., 43. i 45.

zahtjev mogu podnijeti

ili elektroničkim putem

Amandman 37.

Amandman 37.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | U članku 13. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:



  „Ne dovodeći u pitanje stavak 3., vanjski pružatelj usluge ne mora tražiti od podnositelja zahtjeva da se osobno pojavi radi svakog zahtjeva kako bi se svaki put prikupili biometrijski podaci. Kako bi se vanjskim pružateljima usluga omogućilo da provjere biometrijske podatke, podnositelju zahtjeva izdaje se potvrda nakon prikupljanja biometrijskih podataka.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9a)

(9a)

U članku 13. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

„Ne dovodeći u pitanje stavak 3., vanjski pružatelj usluge ne mora tražiti od podnositelja zahtjeva da se osobno pojavi radi svakog zahtjeva kako bi se svaki put prikupili biometrijski podaci. Kako bi se vanjskim pružateljima usluga omogućilo da provjere biometrijske podatke, podnositelju zahtjeva izdaje se potvrda nakon prikupljanja biometrijskih podataka.”;

„Ne dovodeći u pitanje stavak 3., vanjski pružatelj usluge ne mora tražiti od podnositelja zahtjeva da se osobno pojavi radi svakog zahtjeva kako bi se svaki put prikupili biometrijski podaci. Kako bi se vanjskim pružateljima usluga omogućilo da provjere biometrijske podatke, podnositelju zahtjeva izdaje se potvrda nakon prikupljanja biometrijskih podataka.”;

Amandman 38.

Amandman 38.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 14. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice mogu zatražiti od podnositelja da podnesu dokaz o plaćanju troškova ili privatnom smještaju ili oba ispunjavanjem obrasca koji sastavlja
  svaka država članica
  . Taj obrazac posebno navodi: | 4.   Države članice mogu zatražiti od podnositelja da podnesu dokaz o plaćanju troškova ili privatnom smještaju ili oba ispunjavanjem obrasca koji sastavlja
  Komisija
  . Taj obrazac posebno navodi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice mogu zatražiti od podnositelja da podnesu dokaz o plaćanju troškova ili privatnom smještaju ili oba ispunjavanjem obrasca koji sastavlja
  svaka država članica
  . Taj obrazac posebno navodi:

4.   Države članice mogu zatražiti od podnositelja da podnesu dokaz o plaćanju troškova ili privatnom smještaju ili oba ispunjavanjem obrasca koji sastavlja
  Komisija
  . Taj obrazac posebno navodi:

Amandman 39.

Amandman 39.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 14. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim službenog/službenih jezika države članice, obrazac mora biti sastavljen na barem još jednom drugom službenom jeziku institucija Unije.
  Uzorak obrasca dostavlja se Komisiji. | Komisija donosi obrazac na temelju provedbenih akata u skladu s postupkom pregleda iz članka 52. stavka 2. Obrazac se koristi za obavještavanje sponzora/osobe koja poziva o obradi njihovih osobnih podataka i o primjenjivim pravilima.
  Osim službenog/službenih jezika države članice, obrazac mora biti sastavljen na barem još jednom drugom službenom jeziku institucija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim službenog/službenih jezika države članice, obrazac mora biti sastavljen na barem još jednom drugom službenom jeziku institucija Unije.
  Uzorak obrasca dostavlja se Komisiji.

Uzorak obrasca dostavlja se Komisiji.

Komisija donosi obrazac na temelju provedbenih akata u skladu s postupkom pregleda iz članka 52. stavka 2. Obrazac se koristi za obavještavanje sponzora/osobe koja poziva o obradi njihovih osobnih podataka i o primjenjivim pravilima.
  Osim službenog/službenih jezika države članice, obrazac mora biti sastavljen na barem još jednom drugom službenom jeziku institucija Unije.

Komisija donosi obrazac na temelju provedbenih akata u skladu s postupkom pregleda iz članka 52. stavka 2. Obrazac se koristi za obavještavanje sponzora/osobe koja poziva o obradi njihovih osobnih podataka i o primjenjivim pravilima.

Amandman 40.

Amandman 40.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | članak 15. mijenja se kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(11)

(11)

članak 15. mijenja se kako slijedi:

članak 15. briše se.

članak 15. briše se.

| | (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:





  „1.
     
  Podnositelji zahtjeva za jedinstvenu vizu za jedan ulazak dokazuju da imaju odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje koje pokriva sve troškove koji mogu nastati u vezi s: vraćanjem u domovinu iz zdravstvenih razloga, hitnom medicinskom pomoći i hitnim bolničkim liječenjem ili smrti tijekom njihova boravka na području država članica.;” |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.
     
  Podnositelji zahtjeva za jedinstvenu vizu za jedan ulazak dokazuju da imaju odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje koje pokriva sve troškove koji mogu nastati u vezi s: vraćanjem u domovinu iz zdravstvenih razloga, hitnom medicinskom pomoći i hitnim bolničkim liječenjem ili smrti tijekom njihova boravka na području država članica.;”

brisanje putno zdravstvenog osiguranja

brisanje putno zdravstvenog osiguranja

| | (b) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:





  „2.
     
  Podnositelji zahtjeva za jedinstvenu vizu za višekratni ulazak dokazuju da imaju odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje koje pokriva razdoblje prvog planiranog posjeta.;” |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„2.
     
  Podnositelji zahtjeva za jedinstvenu vizu za višekratni ulazak dokazuju da imaju odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje koje pokriva razdoblje prvog planiranog posjeta.;”

Amandman 41.

Amandman 41.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 16.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | članak 16. zamjenjuje se sljedećim: |
| Članak 16. | „Članak 16. |
| Vizna pristojba | Vizna pristojba |
| 1.   Podnositelji plaćaju viznu pristojbu od 80 eura.” | 1.   Podnositelji plaćaju viznu pristojbu od 80 eura.” |
| | 1.a
     
  podnositelji zahtjeva čiji su podaci već uneseni u vizni informacijski sustav i čiji su biometrijski identifikatori prikupljeni u skladu s člankom 13. plaćaju viznu pristojbu od 60 EUR
  . |
| 2.   Djeca od
  šeste do dvanaeste godine
  plaćaju viznu pristojbu od 40 eura; | 2.   
  Djeca od dvanaeste do osamnaeste godine plaćaju viznu pristojbu od 40 eur
  a. |
| | 2.a
     
  podnositelji zahtjeva koji čine dio grupe koja putuje u sportske, kulturne ili obrazovne svrhe plaćaju viznu pristojbu od 60 EUR. |
| 4.   Vizna se pristojba ne naplaćuje za podnositelje koji pripadaju nekoj od sljedećih kategorija: | 4.   Vizna se pristojba ne naplaćuje za podnositelje koji pripadaju nekoj od sljedećih kategorija: |
| (a) | djeca do
  šest
  godina starosti; |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

članak 16. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 16.

„Članak 16.

Vizna pristojba

Vizna pristojba

1.   Podnositelji plaćaju viznu pristojbu od 80 eura.”

1.   Podnositelji plaćaju viznu pristojbu od 80 eura.”

1.a
     
  podnositelji zahtjeva čiji su podaci već uneseni u vizni informacijski sustav i čiji su biometrijski identifikatori prikupljeni u skladu s člankom 13. plaćaju viznu pristojbu od 60 EUR
  .

2.   Djeca od
  šeste do dvanaeste godine
  plaćaju viznu pristojbu od 40 eura;

2.   
  Djeca od dvanaeste do osamnaeste godine plaćaju viznu pristojbu od 40 eur
  a.

2.a
     
  podnositelji zahtjeva koji čine dio grupe koja putuje u sportske, kulturne ili obrazovne svrhe plaćaju viznu pristojbu od 60 EUR.

4.   Vizna se pristojba ne naplaćuje za podnositelje koji pripadaju nekoj od sljedećih kategorija:

4.   Vizna se pristojba ne naplaćuje za podnositelje koji pripadaju nekoj od sljedećih kategorija:

(a)

djeca do
  šest
  godina starosti;

šest

| (a) | djeca mlađa od
  dvanaest
  godina; |
| --- | --- |

(a)

djeca mlađa od
  dvanaest
  godina;

dvanaest

| (b) | školska djeca, studenti, studenti na poslijediplomskim studijima te prateći nastavnici koji poduzimaju boravke u svrhu studija ili stručne izobrazbe; |
| --- | --- |

(b)

školska djeca, studenti, studenti na poslijediplomskim studijima te prateći nastavnici koji poduzimaju boravke u svrhu studija ili stručne izobrazbe;

| (b) | školska djeca, studenti, studenti na poslijediplomskim studijima te prateći nastavnici koji poduzimaju boravke u svrhu studija ili stručne izobrazbe; |
| --- | --- |

(b)

školska djeca, studenti, studenti na poslijediplomskim studijima te prateći nastavnici koji poduzimaju boravke u svrhu studija ili stručne izobrazbe;

| (c) | istraživači iz trećih zemalja koji putuju u svrhu provođenja znanstvenog istraživanja
  kako je utvrđeno u Preporuci br. 2005/761/EZ

   (27)

  Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. za olakšavanje izdavanja jedinstvenih kratkotrajnih viza koje države članice izdaju za istraživače iz trećih zemalja koji putuju unutar Zajednice u svrhu provedbe
  znanstvenog
  istraživanja (21)
  ; |
| --- | --- |

(c)

istraživači iz trećih zemalja koji putuju u svrhu provođenja znanstvenog istraživanja
  kako je utvrđeno u Preporuci br. 2005/761/EZ

   (27)

  Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. za olakšavanje izdavanja jedinstvenih kratkotrajnih viza koje države članice izdaju za istraživače iz trećih zemalja koji putuju unutar Zajednice u svrhu provedbe
  znanstvenog
  istraživanja (21)
  ;

kako je utvrđeno u Preporuci br. 2005/761/EZ

27

Europskog parlamenta i Vijeća od 28. rujna 2005. za olakšavanje izdavanja jedinstvenih kratkotrajnih viza koje države članice izdaju za istraživače iz trećih zemalja koji putuju unutar Zajednice u svrhu provedbe

istraživanja (21)

| (c) | istraživači iz trećih zemalja
  , kako je određeno Direktivom Vijeća 2005/71/EZ

   (27), koji putuju u svrhu provođenja znanstvenog istraživanja
  ili sudjelovanja na znanstvenom seminaru ili konferenciji; |
| --- | --- |

(c)

istraživači iz trećih zemalja
  , kako je određeno Direktivom Vijeća 2005/71/EZ

   (27), koji putuju u svrhu provođenja znanstvenog istraživanja
  ili sudjelovanja na znanstvenom seminaru ili konferenciji;

, kako je određeno Direktivom Vijeća 2005/71/EZ

27

ili sudjelovanja na znanstvenom seminaru ili konferenciji;

| (d) | predstavnici neprofitnih organizacija stari 25 godina ili mlađi koji sudjeluju na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koja organiziraju neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

(d)

predstavnici neprofitnih organizacija stari 25 godina ili mlađi koji sudjeluju na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koja organiziraju neprofitne organizacije.

| (d) | predstavnici neprofitnih organizacija stari 25 godina ili mlađi koji sudjeluju na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koja organiziraju neprofitne organizacije. |
| --- | --- |

(d)

predstavnici neprofitnih organizacija stari 25 godina ili mlađi koji sudjeluju na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim ili obrazovnim događanjima koja organiziraju neprofitne organizacije.

| (e) | članovi obitelji državljana Unije iz članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ; |
| --- | --- |

(e)

(e)

članovi obitelji državljana Unije iz članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ;

članovi obitelji državljana Unije iz članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ;

5.   Od obveze plaćanja vizne pristojbe mogu se osloboditi:

5.   Od obveze plaćanja vizne pristojbe mogu se osloboditi:

| (a) | djeca između
  šest
  i 
  12
  godina starosti; |
| --- | --- |

(a)

djeca između
  šest
  i 
  12
  godina starosti;

šest

12

| (a) | djeca između
  dvanaest
  i 
  18
  godina starosti; |
| --- | --- |

(a)

djeca između
  dvanaest
  i 
  18
  godina starosti;

dvanaest

18

| (b) | nositelji diplomatskih i službenih putovnica; |
| --- | --- |

(b)

nositelji diplomatskih i službenih putovnica;

| (b) | nositelji diplomatskih i službenih putovnica; |
| --- | --- |

(b)

nositelji diplomatskih i službenih putovnica;

| (c) | sudionici seminara, konferencija, sportskih, kulturnih ili obrazovnih događanja stari 25 godina ili mlađi; |
| --- | --- |

(c)

sudionici seminara, konferencija, sportskih, kulturnih ili obrazovnih događanja stari 25 godina ili mlađi;

| (c) | sudionici seminara, konferencija, sportskih, kulturnih ili obrazovnih događanja stari 25 godina ili mlađi; |
| --- | --- |

(c)

sudionici seminara, konferencija, sportskih, kulturnih ili obrazovnih događanja stari 25 godina ili mlađi;

| (d) | podnositelji zahtjeva za vizu s ograničenom područnom valjanošću koja je izdana iz humanitarnih razloga, iz razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te korisnici programa Unije za preseljenje ili premještanje.”; |
| --- | --- |

(d)

(d)

podnositelji zahtjeva za vizu s ograničenom područnom valjanošću koja je izdana iz humanitarnih razloga, iz razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te korisnici programa Unije za preseljenje ili premještanje.”;

podnositelji zahtjeva za vizu s ograničenom područnom valjanošću koja je izdana iz humanitarnih razloga, iz razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza te korisnici programa Unije za preseljenje ili premještanje.”;

| (e) | podnositelji zahtjeva za vize s ograničenom područnom valjanošću |
| --- | --- |

(e)

(e)

podnositelji zahtjeva za vize s ograničenom područnom valjanošću

podnositelji zahtjeva za vize s ograničenom područnom valjanošću

6.   U pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa
  kao i
  interesa u području vanjske politike, razvojne politike i drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.

6.   U pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa, interesa u području vanjske politike, razvojne politike ili drugih područja važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga
  i zbog međunarodnih obveza
  .”;

Amandman 42.

Amandman 42.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 17.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13) | Članak 17. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(13)

(13)

Članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 17.

Pristojba za uslugu

1.   Vanjski pružatelj usluga iz članka 43. može naplaćivati pristojbu za uslugu. Pristojba za uslugu razmjerna je troškovima koje ima vanjski pružatelj usluga u obavljanju jednog ili više zadataka iz članka 43. stavka 6.

1.   Vanjski pružatelj usluga iz članka 43. može naplaćivati pristojbu za uslugu. Pristojba za uslugu razmjerna je troškovima koje ima vanjski pružatelj usluga u obavljanju jednog ili više zadataka iz članka 43. stavka 6.

2.   Pristojba za uslugu utvrđuje se u pravnom instrumentu iz članka 43. stavka 2.

2.   Pristojba za uslugu utvrđuje se u pravnom instrumentu iz članka 43. stavka 2.

3.
     
  U sklopu schengenske suradnje na lokalnoj razini države članice osiguravaju da pristojba za uslugu naplaćena podnositelju valjano odražava uslugu koju nudi vanjski pružatelj usluga te da je prilagođena lokalnim okolnostima. Isto tako, one će nastojati uskladiti pristojbu za uslugu koja se primjenjuje.

4.   Pristojba za uslugu ne smije prelaziti polovicu vizne pristojbe iz članka 16. stavka 1., bez obzira na moguća smanjenja ili izuzeća od naplate vizne pristojbe, kako je utvrđeno u članku 16. stavku 2., 4., 5. i 6.

4.   Pristojba za uslugu ne smije prelaziti polovicu vizne pristojbe iz članka 16. stavka 1., bez obzira na moguća smanjenja ili izuzeća od naplate vizne pristojbe, kako je utvrđeno u članku 16. stavku 2., 4., 5. i 6.
  Ona obuhvaća sve troškove povezane s podnošenjem zahtjeva za vizu, uključujući troškove koji nastaju kad vanjski pružatelj usluga konzulatu šalje zahtjev i putne isprave kao i troškove vraćanja putne isprave vanjskom pružatelju usluga.”

5.   Konkretna država članica/države članice zadržava mogućnost za sve podnositelje da zahtjev podnose izravno u njenim/njihovim konzulatima.

5.   Konkretna država članica/države članice zadržava mogućnost za sve podnositelje da zahtjev podnose izravno u njenim/njihovim konzulatima
  ili u konzulatu države članice s kojom imaju sporazum o zastupanju u skladu s člankom 40.

5.a
     
  Podnositelju zahtjeva izdaje se potvrda nakon plaćanja pristojbe za uslugu.

Amandman 43.

Amandman 43.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 19. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Članak 19. – stavak 3: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(13a)

(13a)

Članak 19. – stavak 3:

Kada nadležni konzulat utvrdi da nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1., zahtjev nije dopušten, a konzulat bez odgode:

Kada nadležni konzulat utvrdi da nisu ispunjeni uvjeti iz stavka 1.
  , o tome, kada je to potrebno, obavještava podnositelja, navodi nedostatke i podnositelju omogućuje da ih ispravi. Ako nedostaci nisu ispravljeni
  , zahtjev nije dopušten, a konzulat bez odgode:

, o tome, kada je to potrebno, obavještava podnositelja, navodi nedostatke i podnositelju omogućuje da ih ispravi. Ako nedostaci nisu ispravljeni

| — | vraća obrazac zahtjeva i sve isprave koje je podnositelj priložio, |
| --- | --- |

—

vraća obrazac zahtjeva i sve isprave koje je podnositelj priložio,

| — | vraća obrazac zahtjeva i sve isprave koje je podnositelj priložio, |
| --- | --- |

—

vraća obrazac zahtjeva i sve isprave koje je podnositelj priložio,

| — | uništava uzete biometrijske podatke, |
| --- | --- |

—

uništava uzete biometrijske podatke,

| — | uništava uzete biometrijske podatke, |
| --- | --- |

—

uništava uzete biometrijske podatke,

| — | vraća viznu pristojbu, te |
| --- | --- |

—

vraća viznu pristojbu, te

| — | vraća viznu pristojbu, te |
| --- | --- |

—

vraća viznu pristojbu, te

| — | ne razmatra zahtjev. |
| --- | --- |

—

ne razmatra zahtjev.

| — | ne razmatra zahtjev.” |
| --- | --- |

—

ne razmatra zahtjev.”

Amandman 44.

Amandman 44.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 19. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | u članku 19. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(13a)

(13a)

u članku 19. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Iznimno, zahtjev koji ne ispunjava uvjete iz stavka 1. može se smatrati dopuštenim iz humanitarnih razloga
  ili
  razloga nacionalnog interesa.

4.   Iznimno, zahtjev koji ne ispunjava uvjete iz stavka 1. može se smatrati dopuštenim iz humanitarnih razloga, razloga nacionalnog interesa
  ili zbog međunarodnih obveza
  .”;

Amandman 45.

Amandman 45.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 21. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | u stavku 3. točka (e)
  zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

u stavku 3. točka (e)
  zamjenjuje se sljedećim:

zamjenjuje se sljedećim:

| (a) | u stavku 3. točka (e)
  briše se
  . |
| --- | --- |

(a)

u stavku 3. točka (e)
  briše se
  .

briše se

Amandman 46.

Amandman 46.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 14. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 21.– stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Tijekom razmatranja zahtjeva konzulati mogu u opravdanim slučajevima obaviti razgovor s podnositeljem i zatražiti dodatne isprave. | 8.   Tijekom razmatranja zahtjeva konzulati mogu u opravdanim slučajevima obaviti razgovor s podnositeljem i zatražiti dodatne isprave.
  Ti razgovori mogu se provoditi koristeći se modernim digitalnim alatima i sredstvima komunikacije na daljinu, kao što su govorni ili video pozivi putem interneta. Temeljna prava podnositelja zahtjeva zajamčena su tijekom postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Tijekom razmatranja zahtjeva konzulati mogu u opravdanim slučajevima obaviti razgovor s podnositeljem i zatražiti dodatne isprave.

8.   Tijekom razmatranja zahtjeva konzulati mogu u opravdanim slučajevima obaviti razgovor s podnositeljem i zatražiti dodatne isprave.
  Ti razgovori mogu se provoditi koristeći se modernim digitalnim alatima i sredstvima komunikacije na daljinu, kao što su govorni ili video pozivi putem interneta. Temeljna prava podnositelja zahtjeva zajamčena su tijekom postupka.

Amandman 47.

Amandman 47.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 22. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Komisija
  informira države članice o
  takvim obavijestima.

| | 4.   Komisija
  objavljuje
  takve obavijesti.”; |
| --- | --- |

4.   Komisija
  objavljuje
  takve obavijesti.”;

Amandman 48.

Amandman 48.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 23. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| O zahtjevima se odlučuje u roku do 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva koji je dopušten u skladu s člankom 19. | O zahtjevima se odlučuje u roku do 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva koji je dopušten u skladu s člankom 19.
  , ili u roku od pet kalendarskih dana za podnositelje zahtjeva za vizu čiji su podaci već uneseni u vizni informacijski sustav i čiji su biometrijski identifikatori prikupljeni u skladu s člankom 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

O zahtjevima se odlučuje u roku do 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva koji je dopušten u skladu s člankom 19.

O zahtjevima se odlučuje u roku do 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva koji je dopušten u skladu s člankom 19.
  , ili u roku od pet kalendarskih dana za podnositelje zahtjeva za vizu čiji su podaci već uneseni u vizni informacijski sustav i čiji su biometrijski identifikatori prikupljeni u skladu s člankom 13.

, ili u roku od pet kalendarskih dana za podnositelje zahtjeva za vizu čiji su podaci već uneseni u vizni informacijski sustav i čiji su biometrijski identifikatori prikupljeni u skladu s člankom 13.

Amandman 49.

Amandman 49.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 23. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| To se razdoblje može produljiti na najviše
  45
  kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno zahtjev dodatno razmotriti. | To se razdoblje može produljiti na najviše
  30
  kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno zahtjev dodatno razmotriti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

To se razdoblje može produljiti na najviše
  45
  kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno zahtjev dodatno razmotriti.

45

To se razdoblje može produljiti na najviše
  30
  kalendarskih dana u pojedinačnim slučajevima, posebno kada je potrebno zahtjev dodatno razmotriti.

30

Amandman 50.

Amandman 50.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočk aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočk aa (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | dodaje se sljedeći stavak:





  „2a.
     
  Bez odgode se odlučuje o zahtjevima u opravdanim pojedinačnim hitnim slučajevima, među ostalim, kada je to potrebno iz poslovnih razloga, humanitarnih razloga, iz razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

dodaje se sljedeći stavak:

dodaje se sljedeći stavak:

„2a.
     
  Bez odgode se odlučuje o zahtjevima u opravdanim pojedinačnim hitnim slučajevima, među ostalim, kada je to potrebno iz poslovnih razloga, humanitarnih razloga, iz razloga nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza.”;

Amandman 51.

Amandman 51.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 24. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Podnositeljima za koje konzulati smatraju da ispunjavaju uvjete za ulazak i za koje ne postoje razlozi za odbijanje u smislu članka 32. izdaje se viza u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Podnositeljima za koje konzulati smatraju da ispunjavaju uvjete za ulazak i za koje ne postoje razlozi za odbijanje u smislu članka 32. izdaje se viza u skladu s ovim člankom.

Amandman 52.

Amandman 52.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 24. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | s rokom valjanosti od godinu dana, pod uvjetom da je podnositelj dobio i zakonito koristio tri vize unutar prethodne dvije godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

s rokom valjanosti od godinu dana, pod uvjetom da je podnositelj dobio i zakonito koristio tri vize unutar prethodne dvije godine;

| (a) | s rokom valjanosti od godinu dana, pod uvjetom da je podnositelj dobio i zakonito koristio tri vize unutar prethodne dvije godine,
  a za pomorce koji obavljanju svoje dužnosti, s rokom valjanosti od jedne godine, pod uvjetom da je podnositelj zahtjeva dobio i zakonito koristio dvije vize u prethodne dvije godine
  ; |
| --- | --- |

(a)

s rokom valjanosti od godinu dana, pod uvjetom da je podnositelj dobio i zakonito koristio tri vize unutar prethodne dvije godine,
  a za pomorce koji obavljanju svoje dužnosti, s rokom valjanosti od jedne godine, pod uvjetom da je podnositelj zahtjeva dobio i zakonito koristio dvije vize u prethodne dvije godine
  ;

a za pomorce koji obavljanju svoje dužnosti, s rokom valjanosti od jedne godine, pod uvjetom da je podnositelj zahtjeva dobio i zakonito koristio dvije vize u prethodne dvije godine

Amandman 53.

Amandman 53.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 24.– stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | s rokom valjanosti od
  dvije
  godine,
  pod uvjetom da
  je podnositelj dobio
  i zakonito koristio prethodnu
  vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od godinu dana; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

s rokom valjanosti od
  dvije
  godine,
  pod uvjetom da
  je podnositelj dobio
  i zakonito koristio prethodnu
  vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od godinu dana;

dvije

pod uvjetom da

i zakonito koristio prethodnu

| (b) | s rokom valjanosti od
  dvije
  godine,
  ako
  je podnositelj
  u protekle dvije godine
  dobio vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od jedne godine; |
| --- | --- |

(b)

s rokom valjanosti od
  dvije
  godine,
  ako
  je podnositelj
  u protekle dvije godine
  dobio vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od jedne godine;

dvije

ako

u protekle dvije godine

Amandman 54.

Amandman 54.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 24. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | s rokom valjanosti od pet godina,
  pod uvjetom da
  je podnositelj dobio
  i zakonito koristio
  prethodnu vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije godine.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

s rokom valjanosti od pet godina,
  pod uvjetom da
  je podnositelj dobio
  i zakonito koristio
  prethodnu vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije godine.”;

pod uvjetom da

i zakonito koristio

| (c) | s rokom valjanosti od pet godina,
  ako
  je podnositelj
  u protekle tri godine
  dobio prethodnu vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije godine.”; |
| --- | --- |

(c)

s rokom valjanosti od pet godina,
  ako
  je podnositelj
  u protekle tri godine
  dobio prethodnu vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije godine.”;

ako

u protekle tri godine

Amandman 55.

Amandman 55.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – potočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – potočka c

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 24. – stavak 2. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.c   Iznimno od stavka 2., viza za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina
  može
  se
  izdati
  podnositeljima koji su dokazali potrebu ili opravdali namjeru da često i/ili redovito putuju pod uvjetom da su dokazali svoje poštenje i pouzdanost, osobito zakonitim korištenjem prethodnih viza, svoju financijsku situaciju u zemlji podrijetla ili svoju stvarnu namjeru da napuste područje država članica prije isteka vize koju su zatražili. | 2.c   Iznimno od stavka 2., viza za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina
  izdaje
  se podnositeljima koji su dokazali potrebu ili opravdali namjeru da često i/ili redovito putuju
  , osobito iz poslovnih ili obiteljskih razloga, kao što su poslovni ljudi, državni službenici koji imaju službene veze s državama članicama i institucijama EU-a, predstavnici organizacija civilnog društva koji putuju zbog strukovne izobrazbe, seminara i konferencija, članovi obitelji građana Unije, članovi obitelji državljana trećih zemalja koje zakonito borave u državama članicama te pomorci,
  pod uvjetom da su dokazali svoje poštenje i pouzdanost, osobito zakonitim korištenjem prethodnih viza, svoju financijsku situaciju u zemlji podrijetla ili svoju stvarnu namjeru da napuste područje država članica prije isteka vize koju su zatražili. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.c   Iznimno od stavka 2., viza za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina
  može
  se
  izdati
  podnositeljima koji su dokazali potrebu ili opravdali namjeru da često i/ili redovito putuju pod uvjetom da su dokazali svoje poštenje i pouzdanost, osobito zakonitim korištenjem prethodnih viza, svoju financijsku situaciju u zemlji podrijetla ili svoju stvarnu namjeru da napuste područje država članica prije isteka vize koju su zatražili.

2.c   Iznimno od stavka 2., viza za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina
  izdaje
  se podnositeljima koji su dokazali potrebu ili opravdali namjeru da često i/ili redovito putuju
  , osobito iz poslovnih ili obiteljskih razloga, kao što su poslovni ljudi, državni službenici koji imaju službene veze s državama članicama i institucijama EU-a, predstavnici organizacija civilnog društva koji putuju zbog strukovne izobrazbe, seminara i konferencija, članovi obitelji građana Unije, članovi obitelji državljana trećih zemalja koje zakonito borave u državama članicama te pomorci,
  pod uvjetom da su dokazali svoje poštenje i pouzdanost, osobito zakonitim korištenjem prethodnih viza, svoju financijsku situaciju u zemlji podrijetla ili svoju stvarnu namjeru da napuste područje država članica prije isteka vize koju su zatražili.

Amandman 57.

Amandman 57.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 25.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Članak 25.a | „Članak 25.a |
| Suradnja u pogledu ponovnog prihvata | Suradnja u pogledu ponovnog prihvata |
| 1.   
  Članak 14. stavak 6., članak 16. stavak 1. i stavak 5. točka (b), članak 23. stavak 1. i članak 24. stavak 2. ne primjenjuju se na kategorije podnositelja, koji su državljani treće zemlje za koju se smatra da ne surađuje u dovoljnoj mjeri s državama članicama u ponovnom prihvatu nezakonitih migranata
  na temelju relevantnih i objektivnih podataka
  u skladu s ovim člankom.
  Ovim se člankom ne dovode u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju članka 24. stavka 2.d. | 1.
     
  Ovisno o razini suradnje trećih zemalja s državama članicama u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata, procijenjenoj
  na temelju relevantnih i objektivnih podataka,
  primjena članka 16. stavka 1.a i stavka 5. točke (b) te članka 24. stavka 2. može se prilagoditi za kategorije podnositelja ili sve podnositelje koji su državljani te treće zemlje, kako je navedeno u stavku 4. |
| | Ovim se člankom ne dovode u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju članka 24. stavka 2.d. |
| 2.   Komisija redovito ocjenjuje suradnju trećih zemalja u ponovnom prihvatu uzimajući u obzir posebice sljedeće pokazatelje: | 2.
     Komisija redovito,
  barem jednom godišnje
  , ocjenjuje suradnju
  predmetnih
  trećih zemalja u ponovnom prihvatu uzimajući u obzir posebice sljedeće pokazatelje: |
| (a) | broj
  odluka o vraćanju izdanih osobama koje nezakonito borave na području država članica iz predmetne treće zemlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Članak 25.a

„Članak 25.a

„Članak 25.a

„Članak 25.a

Suradnja u pogledu ponovnog prihvata

Suradnja u pogledu ponovnog prihvata

Suradnja u pogledu ponovnog prihvata

Suradnja u pogledu ponovnog prihvata

1.   
  Članak 14. stavak 6., članak 16. stavak 1. i stavak 5. točka (b), članak 23. stavak 1. i članak 24. stavak 2. ne primjenjuju se na kategorije podnositelja, koji su državljani treće zemlje za koju se smatra da ne surađuje u dovoljnoj mjeri s državama članicama u ponovnom prihvatu nezakonitih migranata
  na temelju relevantnih i objektivnih podataka
  u skladu s ovim člankom.
  Ovim se člankom ne dovode u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju članka 24. stavka 2.d.

1.
     
  Ovisno o razini suradnje trećih zemalja s državama članicama u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata, procijenjenoj
  na temelju relevantnih i objektivnih podataka,
  primjena članka 16. stavka 1.a i stavka 5. točke (b) te članka 24. stavka 2. može se prilagoditi za kategorije podnositelja ili sve podnositelje koji su državljani te treće zemlje, kako je navedeno u stavku 4.

Ovim se člankom ne dovode u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju članka 24. stavka 2.d.

2.   Komisija redovito ocjenjuje suradnju trećih zemalja u ponovnom prihvatu uzimajući u obzir posebice sljedeće pokazatelje:

2.
     Komisija redovito,
  barem jednom godišnje
  , ocjenjuje suradnju
  predmetnih
  trećih zemalja u ponovnom prihvatu uzimajući u obzir posebice sljedeće pokazatelje:

(a)

broj
  odluka o vraćanju izdanih osobama koje nezakonito borave na području država članica iz predmetne treće zemlje;

odluka o vraćanju izdanih osobama koje nezakonito borave na području država članica iz predmetne treće zemlje;

| (a) | broj
  državljana trećih zemalja koji su predmet upravne ili sudske odluke u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

(a)

(a)

broj
  državljana trećih zemalja koji su predmet upravne ili sudske odluke u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća;

državljana trećih zemalja koji su predmet upravne ili sudske odluke u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća;

| (b) | broj stvarno vraćenih osoba kojima je izdana odluka o vraćanju kao postotak broja odluka o vraćanju izdanih državljanima predmetne treće zemlje uključujući, prema potrebi, na temelju sporazuma Unije o ponovnom prihvatu ili bilateralnih sporazuma o ponovnom prihvatu, broj državljana trećih zemalja koji su prošli kroz njezino državno područje; |
| --- | --- |

(b)

(b)

broj stvarno vraćenih osoba kojima je izdana odluka o vraćanju kao postotak broja odluka o vraćanju izdanih državljanima predmetne treće zemlje uključujući, prema potrebi, na temelju sporazuma Unije o ponovnom prihvatu ili bilateralnih sporazuma o ponovnom prihvatu, broj državljana trećih zemalja koji su prošli kroz njezino državno područje;

broj stvarno vraćenih osoba kojima je izdana odluka o vraćanju kao postotak broja odluka o vraćanju izdanih državljanima predmetne treće zemlje uključujući, prema potrebi, na temelju sporazuma Unije o ponovnom prihvatu ili bilateralnih sporazuma o ponovnom prihvatu, broj državljana trećih zemalja koji su prošli kroz njezino državno područje;

| (c) | broj zahtjeva za ponovni prihvat koje je treća zemlja prihvatila kao postotak broja takvih zahtjeva koji su joj podneseni. |
| --- | --- |

(c)

broj zahtjeva za ponovni prihvat koje je treća zemlja prihvatila kao postotak broja takvih zahtjeva koji su joj podneseni.

| (b) | broj zahtjeva za ponovni prihvat koje je
  uputila neka država članica a
  treća zemlja prihvatila, kao postotak broja takvih zahtjeva koji su joj podneseni; |
| --- | --- |

(b)

(b)

broj zahtjeva za ponovni prihvat koje je
  uputila neka država članica a
  treća zemlja prihvatila, kao postotak broja takvih zahtjeva koji su joj podneseni;

uputila neka država članica a

| (c) | razinu praktične suradnje u području vraćanja u različitim fazama postupka vraćanja, poput: |
| --- | --- |

(c)

(c)

razinu praktične suradnje u području vraćanja u različitim fazama postupka vraćanja, poput:

razinu praktične suradnje u području vraćanja u različitim fazama postupka vraćanja, poput:

| | i. | pravovremene pomoći u postupcima identifikacije; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

pravovremene pomoći u postupcima identifikacije;

pravovremene pomoći u postupcima identifikacije;

| ii. | dostave i prihvaćanja nužnih putnih isprava; |
| --- | --- |

ii.

ii.

dostave i prihvaćanja nužnih putnih isprava;

dostave i prihvaćanja nužnih putnih isprava;

Komisija o rezultatima svoje ocjene izvješćuje Europski parlament i Vijeće koji raspravljaju o tom pitanju, posebno s obzirom na razinu suradnje predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata.

Komisija o rezultatima svoje ocjene izvješćuje Europski parlament i Vijeće koji raspravljaju o tom pitanju, posebno s obzirom na razinu suradnje predmetne treće zemlje u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata.

Sljedeći elementi posebno se razmatraju pri ocjenjivanju suradnje neke zemlje u pogledu ponovnog prihvata:

Sljedeći elementi posebno se razmatraju pri ocjenjivanju suradnje neke zemlje u pogledu ponovnog prihvata:

| (a) | sudjelovanje u pilot-projektima o migracijama radne snage, čime se pridonosi odvraćanju od nezakonitih migracija; |
| --- | --- |

(a)

(a)

sudjelovanje u pilot-projektima o migracijama radne snage, čime se pridonosi odvraćanju od nezakonitih migracija;

sudjelovanje u pilot-projektima o migracijama radne snage, čime se pridonosi odvraćanju od nezakonitih migracija;

| (b) | dokazano ulaganje napora u reintegraciju vraćenih osoba i održivost vraćanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dokazano ulaganje napora u reintegraciju vraćenih osoba i održivost vraćanja;

dokazano ulaganje napora u reintegraciju vraćenih osoba i održivost vraćanja;

| (c) | dokazano ulaganje napora u borbu protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi i povezanih kršenja prava time zahvaćenih osoba (sudjelovanje u aktivnostima izgradnje kapaciteta i osposobljavanja, uključujući o sprječavanju zlostavljanja i iskorištavanja). |
| --- | --- |

(c)

(c)

dokazano ulaganje napora u borbu protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi i povezanih kršenja prava time zahvaćenih osoba (sudjelovanje u aktivnostima izgradnje kapaciteta i osposobljavanja, uključujući o sprječavanju zlostavljanja i iskorištavanja).

dokazano ulaganje napora u borbu protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi i povezanih kršenja prava time zahvaćenih osoba (sudjelovanje u aktivnostima izgradnje kapaciteta i osposobljavanja, uključujući o sprječavanju zlostavljanja i iskorištavanja).

Komisija obavješćuje Parlament o zaključcima ocjenjivanja.

Komisija obavješćuje Parlament o zaključcima ocjenjivanja.

3.   Država članica može obavijestiti Komisiju
  i o velikim i trajnim praktičnim problemima
  u suradnji s trećom zemljom u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata na temelju istih pokazatelja kao što su oni navedeni u stavku 2.

3.
     Država članica može obavijestiti Komisiju
  ako primijeti velike i trajne probleme
  u suradnji s trećom zemljom u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata
  , ali i o tome da je primijećeno veliko poboljšanje u suradnji,
  na temelju istih pokazatelja kao što su oni navedeni u stavku 2.

4.   Komisija ispituje svaku obavijest poslanu u skladu sa stavkom 3. u roku od jednog mjeseca.

Komisija ispituje svaku takvu obavijest u roku od
  15 dana. Komisija smjesta obavješćuje Parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja.

15 dana. Komisija smjesta obavješćuje Parlament i Vijeće o rezultatima ispitivanja.

5.   Ako na temelju analize iz stavaka 2. i 
  4. utvrdi da zemlja ne surađuje dovoljno i da je stoga potrebno poduzeti mjere, Komisija može, uzimajući u obzir i cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, donijeti provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.:

4.
     Ako na temelju analize iz stavaka 2. i 
  3., uzimajući u obzir cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, a posebno u pogledu suradnje u području ponovnog prihvata, te uzimajući u obzir ocjenu i ishod rasprave iz stavka 2.
  ,
  Komisiji utvrdi da zemlja
  :

| (a) | o privremenoj suspenziji primjene članka 14. stavka 6., članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1. ili članka 24. stavka 2. ili nekih ili svih tih odredaba na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana, ili |
| --- | --- |

(a)

(a)

o privremenoj suspenziji primjene članka 14. stavka 6., članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1. ili članka 24. stavka 2. ili nekih ili svih tih odredaba na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana, ili

o privremenoj suspenziji primjene članka 14. stavka 6., članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1. ili članka 24. stavka 2. ili nekih ili svih tih odredaba na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana, ili

| (a) | surađuje dovoljno, Komisija donosi provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2. za određene kategorije državljana ili za sve državljane predmetne treće zemlje koji podnose zahtjev za vizu na teritoriju te treće zemlje kojim se: |
| --- | --- |

(a)

(a)

surađuje dovoljno, Komisija donosi provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2. za određene kategorije državljana ili za sve državljane predmetne treće zemlje koji podnose zahtjev za vizu na teritoriju te treće zemlje kojim se:

surađuje dovoljno, Komisija donosi provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2. za određene kategorije državljana ili za sve državljane predmetne treće zemlje koji podnose zahtjev za vizu na teritoriju te treće zemlje kojim se:

| | i. | smanjuje vizna pristojba, u skladu s člankom 16 stavkom 2; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

smanjuje vizna pristojba, u skladu s člankom 16 stavkom 2;

smanjuje vizna pristojba, u skladu s člankom 16 stavkom 2;

| ii. | skraćuje rok unutar kojeg se donosi odluka o zahtjevu, u skladu s člankom 23. stavkom 1.a; |
| --- | --- |

ii.

ii.

skraćuje rok unutar kojeg se donosi odluka o zahtjevu, u skladu s člankom 23. stavkom 1.a;

skraćuje rok unutar kojeg se donosi odluka o zahtjevu, u skladu s člankom 23. stavkom 1.a;

| iii. | produljuje razdoblje valjanosti viza za višekratni ulazak, u skladu s posljednjim podstavkom članka 24. stavka 2.; i/ili |
| --- | --- |

iii.

iii.

produljuje razdoblje valjanosti viza za višekratni ulazak, u skladu s posljednjim podstavkom članka 24. stavka 2.; i/ili

produljuje razdoblje valjanosti viza za višekratni ulazak, u skladu s posljednjim podstavkom članka 24. stavka 2.; i/ili

| iv. | olakšava sudjelovanje u projektima migracije radne snage; |
| --- | --- |

iv.

iv.

olakšava sudjelovanje u projektima migracije radne snage;

olakšava sudjelovanje u projektima migracije radne snage;

| (b) | o primjeni vizne pristojbe iz članka 16. stavka 2.a na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana. |
| --- | --- |

(b)

(b)

o primjeni vizne pristojbe iz članka 16. stavka 2.a na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana.

o primjeni vizne pristojbe iz članka 16. stavka 2.a na sve državljane predmetne treće zemlje ili na određene kategorije tih državljana.

| (b) | ne surađuje dovoljno, Komisija može, uzimajući u obzir i cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, donijeti provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.: |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne surađuje dovoljno, Komisija može, uzimajući u obzir i cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, donijeti provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.:

ne surađuje dovoljno, Komisija može, uzimajući u obzir i cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, donijeti provedbeni akt u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 52. stavka 2.:

| | i. | o privremenoj izmjeni primjene ili članka 14. stavka 6. ili članka 23. stavka 1. ili privremenoj suspenziji članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1., ili nekih odredbi iz tih članaka, ili članka 24. stavka 2.” |
| --- | --- | --- |

i.

o privremenoj izmjeni primjene ili članka 14. stavka 6. ili članka 23. stavka 1. ili privremenoj suspenziji članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1., ili nekih odredbi iz tih članaka, ili članka 24. stavka 2.”

o privremenoj izmjeni primjene ili članka 14. stavka 6. ili članka 23. stavka 1. ili privremenoj suspenziji članka 16. stavka 5. točke (b), članka 23. stavka 1., ili nekih odredbi iz tih članaka, ili članka 24. stavka 2.”

6.
     
  Komisija na temelju pokazatelja iz stavka 2. redovito procjenjuje može li se utvrditi da je suradnja s određenom trećom zemljom u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata znatno poboljšana te, uzimajući u obzir i cjelokupne odnose Unije s predmetnom trećom zemljom, može odlučiti staviti provedbeni akt iz stavka 5. izvan snage ili ga izmijeniti.

7.
     
  Najmanje šest mjeseci nakon stupanja na snagu provedbenog akta iz stavka 5. Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku ostvarenom u suradnji s navedenom trećom zemljom u pogledu ponovnog prihvata.”

Amandman 58.

Amandman 58.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka aa (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 32. – stavak 1. – točka a – podtočka vii.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u članku 32. stavku 1. briše se točka (vii) |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

u članku 32. stavku 1. briše se točka (vii)

u članku 32. stavku 1. briše se točka (vii)

| vii. | ne podnese dokaz da ima odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje, ako je primjenjivo; |
| --- | --- |

vii.

vii.

ne podnese dokaz da ima odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje, ako je primjenjivo;

ne podnese dokaz da ima odgovarajuće i valjano putno zdravstveno osiguranje, ako je primjenjivo;

Amandman 59.

Amandman 59.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka ab (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka ab (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 32. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   O odluci o odbijanju i razlozima na kojima je zasnovana podnositelja se obavješćuje korištenjem standardnog obrasca iz Priloga VI.

| | 2.   O odluci o odbijanju i razlozima na kojima je zasnovana podnositelja se obavješćuje korištenjem standardnog obrasca iz Priloga VI.
  na jeziku koji podnositelj razumije ili za koji se opravdano pretpostavlja da ga razumije
  .”; |
| --- | --- |

2.   O odluci o odbijanju i razlozima na kojima je zasnovana podnositelja se obavješćuje korištenjem standardnog obrasca iz Priloga VI.
  na jeziku koji podnositelj razumije ili za koji se opravdano pretpostavlja da ga razumije
  .”;

Amandman 60.

Amandman 60.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 32. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Podnositelji kojima je viza odbijena imaju pravo žalbe kojom se u određenoj fazi postupka osigurava učinkovit pravni lijek. Žalbe se pokreću protiv države članice koja je donijela konačnu odluku o zahtjevu, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Države članice dostavljaju podnositelju detaljne informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI. | 3.   Podnositelji kojima je viza odbijena imaju pravo žalbe kojom se u određenoj fazi postupka osigurava učinkovit pravni lijek. Žalbe se pokreću protiv države članice koja je donijela konačnu odluku o zahtjevu, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice.
  Rok za podnošenje žalbe je najmanje 30 kalendarskih dana.
  Države članice dostavljaju podnositelju detaljne informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI.
  , na jeziku koji podnositelj razumije ili se opravdano pretpostavlja da razumije.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Podnositelji kojima je viza odbijena imaju pravo žalbe kojom se u određenoj fazi postupka osigurava učinkovit pravni lijek. Žalbe se pokreću protiv države članice koja je donijela konačnu odluku o zahtjevu, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Države članice dostavljaju podnositelju detaljne informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI.

3.   Podnositelji kojima je viza odbijena imaju pravo žalbe kojom se u određenoj fazi postupka osigurava učinkovit pravni lijek. Žalbe se pokreću protiv države članice koja je donijela konačnu odluku o zahtjevu, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice.
  Rok za podnošenje žalbe je najmanje 30 kalendarskih dana.
  Države članice dostavljaju podnositelju detaljne informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI.
  , na jeziku koji podnositelj razumije ili se opravdano pretpostavlja da razumije.;

Amandman 61.

Amandman 61.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 22. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 32. – stavak 3.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Standardni obrazac za obavješćivanje i pružanje obrazloženja o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize iz Priloga VI. dostupan je barem u na sljedećim jezicima: |
| | (a) | službenom jeziku/jezicima države članice za koju se viza traži; te |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Standardni obrazac za obavješćivanje i pružanje obrazloženja o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize iz Priloga VI. dostupan je barem u na sljedećim jezicima:

(a)

(a)

službenom jeziku/jezicima države članice za koju se viza traži; te

službenom jeziku/jezicima države članice za koju se viza traži; te

| (b) | službenom jeziku/jezicima zemlje domaćina. |
| --- | --- |

(b)

(b)

službenom jeziku/jezicima zemlje domaćina.

službenom jeziku/jezicima zemlje domaćina.

Uz jezik/jezike iz točke (a), obrazac može biti dostupan na bilo kojem drugom službenom jeziku/jezicima institucija Europske unije.;

Uz jezik/jezike iz točke (a), obrazac može biti dostupan na bilo kojem drugom službenom jeziku/jezicima institucija Europske unije.;

Prijevod toga obrasca na službeni jezik/jezike zemlje domaćina obavlja se u skladu sa schengenskom suradnjom na lokalnoj razini iz članka 48.

Prijevod toga obrasca na službeni jezik/jezike zemlje domaćina obavlja se u skladu sa schengenskom suradnjom na lokalnoj razini iz članka 48.

Amandman 62.

Amandman 62.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.c (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 34. – točka 7.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22c) | u članku 34. stavak 7. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(22c)

(22c)

u članku 34. stavak 7. mijenja se kako slijedi:

7.   Nositelj vize koja je poništena ili ukinuta ima pravo žalbe, osim ako je viza ukinuta na njegov zahtjeva u skladu sa stavkom 3. Žalbe se ulažu protiv države članice koja je donijela odluku o poništenju ili ukidanju, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Države članice dostavljaju podnositelju informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI.

7.   Nositelj vize koja je poništena ili ukinuta ima pravo žalbe, osim ako je viza ukinuta na njegov zahtjeva u skladu sa stavkom 3. Žalbe se ulažu protiv države članice koja je donijela odluku o poništenju ili ukidanju, a u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Države članice dostavljaju podnositelju informacije o postupanju u slučaju žalbe, kako je navedeno u Prilogu VI.
  Ako se primatelj poništene vize već nalazi na državnom području države članice, odluka o vraćanju ne smije se donijeti sve dok ne istekne rok za podnošenje žalbe ili dok primatelj ne bude propisno obaviješten o konačnoj odluci o žalbi.”

Amandman 63.

Amandman 63.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.b (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 35. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22b) | u članku 35. briše se stavak 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(22b)

(22b)

u članku 35. briše se stavak 2.

Amandman 64.

Amandman 64.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 36.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Predmetna država članica uspostavlja odgovarajuće strukture i raspoređuje posebno osposobljeno osoblje za obradu zahtjeva za vizu i obavljanje svih provjera i procjena rizika kako je utvrđeno u članku 21. | 3.   Predmetna država članica uspostavlja odgovarajuće strukture i raspoređuje posebno osposobljeno osoblje za obradu zahtjeva za vizu i obavljanje svih provjera i procjena rizika kako je utvrđeno u članku 21.
  Osoblje pohađa osposobljavanje u području upravljanja digitalnim datotekama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Predmetna država članica uspostavlja odgovarajuće strukture i raspoređuje posebno osposobljeno osoblje za obradu zahtjeva za vizu i obavljanje svih provjera i procjena rizika kako je utvrđeno u članku 21.

3.   Predmetna država članica uspostavlja odgovarajuće strukture i raspoređuje posebno osposobljeno osoblje za obradu zahtjeva za vizu i obavljanje svih provjera i procjena rizika kako je utvrđeno u članku 21.
  Osoblje pohađa osposobljavanje u području upravljanja digitalnim datotekama.

Amandman 65.

Amandman 65.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.b (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 37. – točka 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24b) | u članku 37. stavak 2. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(24b)

(24b)

u članku 37. stavak 2. mijenja se kako slijedi:

2.   Pohranjivanje i postupanje s naljepnicama viza predmet je odgovarajućih sigurnosnih mjera radi sprječavanja prijevara ili gubitka. Svaki konzulat vodi evidenciju svojih naljepnica viza i evidentira kako je svaka naljepnica vize iskorištena.

2.   Pohranjivanje i postupanje s naljepnicama viza predmet je odgovarajućih sigurnosnih mjera radi sprječavanja prijevara ili gubitka. Svaki konzulat vodi evidenciju svojih naljepnica viza i evidentira kako je svaka naljepnica vize iskorištena.
  Sve prijevara ili veći gubitak moraju se prijaviti Komisiji.”

Amandman 66.

Amandman 66.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 25.

Članak 1. – stavak 1. – točka 25.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 37. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pojedinačni predmeti zahtjeva čuvaju se najmanje
  jednu godinu
  od datuma odluke o zahtjevu iz članka 23. stavka 1. ili, u slučaju žalbe, do završetka žalbenog postupka. | Pojedinačni predmeti zahtjeva čuvaju se najmanje
  dvije godine
  od datuma odluke o zahtjevu iz članka 23. stavka 1. ili, u slučaju žalbe, do završetka žalbenog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pojedinačni predmeti zahtjeva čuvaju se najmanje
  jednu godinu
  od datuma odluke o zahtjevu iz članka 23. stavka 1. ili, u slučaju žalbe, do završetka žalbenog postupka.

jednu godinu

Pojedinačni predmeti zahtjeva čuvaju se najmanje
  dvije godine
  od datuma odluke o zahtjevu iz članka 23. stavka 1. ili, u slučaju žalbe, do završetka žalbenog postupka.

dvije godine

Amandman 67.

Amandman 67.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 38. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | U članku 38. umeće se sljedeći stavak:




  „4a.
     
  Države članice jamče da podnositeljima zahtjeva za vizu u konzulatima na raspolaganju stoji postupak za pritužbu. Informacije o tom postupku pruža konzulat na svojoj internetskoj stranici ili, po potrebi, vanjski pružatelj usluga.”; Države članice jamče da se vodi evidencija o pritužbama.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(26a)

(26a)

U članku 38. umeće se sljedeći stavak:

„4a.
     
  Države članice jamče da podnositeljima zahtjeva za vizu u konzulatima na raspolaganju stoji postupak za pritužbu. Informacije o tom postupku pruža konzulat na svojoj internetskoj stranici ili, po potrebi, vanjski pružatelj usluga.”; Države članice jamče da se vodi evidencija o pritužbama.”;

Amandman 68.

Amandman 68.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.b (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 39. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26b) | u članku 39. stavak 1. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(26b)

(26b)

u članku 39. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

1.   Konzulati država članica osiguravaju da podnositelji zahtjeva budu ljubazno primljeni.

1.   Konzulati država članica osiguravaju da podnositelji zahtjeva budu ljubazno primljeni.
  Postupcima za prihvat podnositelja zahtjeva i za obradu njihovih zahtjeva trebalo bi na odgovarajući način poštovati ljudsko dostojanstvo i temeljna prava, kako je navedeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Zahtjeve za vizu treba obrađivati na nediskriminirajući i profesionalan način i pritom se s poštovanjem odnositi prema podnositeljima zahtjeva.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 26.c (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 39.– stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26c) | U članku 39. stavak 3. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(26c)

(26c)

U članku 39. stavak 3. mijenja se kako slijedi:

3.   U obavljanju svojih poslova konzularno osoblje ne smije diskriminirati osobe na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invalidnosti, dobi ili seksualne orijentacije

„U obavljanju svojih poslova konzularno osoblje ne smije diskriminirati osobe na temelju nacionalnosti, spola, porijekla, vjere ili pretpostavljene vjere, uvjerenja, invalidnosti, dobi ili seksualne orijentacije.”

Amandman 70.

Amandman 70.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 29. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 29. – podtočka d

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 43. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   
  Države
  članice odgovorne su za poštovanje pravila
  o zaštiti
  osobnih podataka
  i
  osiguravaju da nadzorna tijela za zaštitu podataka nadziru vanjskog pružatelja usluga u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.”; | 9.   
  Predmetne Države
  članice odgovorne su
  i dalje
  za poštovanje pravila
  , uključujući u pogledu poštovanja temeljnih prava, a posebno načela nediskriminacije i zaštite
  osobnih podataka
  , te
  osiguravaju da nadzorna tijela za zaštitu podataka nadziru vanjskog pružatelja usluga u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   
  Države
  članice odgovorne su za poštovanje pravila
  o zaštiti
  osobnih podataka
  i
  osiguravaju da nadzorna tijela za zaštitu podataka nadziru vanjskog pružatelja usluga u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.”;

9.   
  Predmetne Države
  članice odgovorne su
  i dalje
  za poštovanje pravila
  , uključujući u pogledu poštovanja temeljnih prava, a posebno načela nediskriminacije i zaštite
  osobnih podataka
  , te
  osiguravaju da nadzorna tijela za zaštitu podataka nadziru vanjskog pružatelja usluga u skladu s člankom 51. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679.”;

Amandman 71.

Amandman 71.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 48. – stavak 1.a – točka (c)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osiguravanju zajedničkog prijevoda obrasca zahtjeva, ako je to potrebno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osiguravanju zajedničkog prijevoda obrasca zahtjeva, ako je to potrebno;

| (c) | osiguravanju zajedničkog prijevoda obrasca zahtjeva
  te standardnog obrasca za obavještavanje i pružanje obrazloženja o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize
  , ako je to potrebno; |
| --- | --- |

(c)

osiguravanju zajedničkog prijevoda obrasca zahtjeva
  te standardnog obrasca za obavještavanje i pružanje obrazloženja o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize
  , ako je to potrebno;

te standardnog obrasca za obavještavanje i pružanje obrazloženja o odbijanju, poništenju ili ukidanju vize

Amandman 72.

Amandman 72.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka d

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 48. – stavak 3. – točka (b) . (vi.)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| vi. | trendovima u odbijanju viza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

vi.

trendovima u odbijanju viza;

| vi. | trendovima u odbijanju viza
  i razlozima odbijanja
  ; |
| --- | --- |

vi.

trendovima u odbijanju viza
  i razlozima odbijanja
  ;

i razlozima odbijanja

Amandman 73.

Amandman 73.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 33. – podtočka d

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 48. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | informacije o osiguravajućim društvima koja nude odgovarajuće putno zdravstveno osiguranje, uključujući provjeravanje vrste pokrića i mogući udio vlastitog sudjelovanja.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

informacije o osiguravajućim društvima koja nude odgovarajuće putno zdravstveno osiguranje, uključujući provjeravanje vrste pokrića i mogući udio vlastitog sudjelovanja.”;

informacije o osiguravajućim društvima koja nude odgovarajuće putno zdravstveno osiguranje, uključujući provjeravanje vrste pokrića i mogući udio vlastitog sudjelovanja.”;

Briše se.

Briše se.

Amandman 74.

Amandman 74.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 34.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 34.a (nova)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 49.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34a) | Članak 49. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(34a)

(34a)

Članak 49. mijenja se kako slijedi:

Članak 49.

Članak 49.

Odredbe o olimpijskim i paraolimpijskim igrama

Odredbe o olimpijskim i paraolimpijskim igrama
  i međunarodnim sportskim natjecanjima visoke razine

i međunarodnim sportskim natjecanjima visoke razine

Države članice koje su domaćini olimpijskih i paraolimpijskih igara primjenjuju posebne postupke i uvjete koji olakšavaju izdavanje viza iz Priloga XI.

Države članice koje su domaćini olimpijskih i paraolimpijskih igara
  i drugih međunarodnih sportskih natjecanja visoke razine
  primjenjuju posebne postupke i uvjete koji olakšavaju izdavanje viza iz Priloga XI.

i drugih međunarodnih sportskih natjecanja visoke razine

Amandman 75.

Amandman 75.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 35.

Članak 1. – stavak 1. – točka 35.

Uredba (EZ) br. 810/2009

Članak 50.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2.
  Prilikom priopćenja delegiranog akta
  Europskom parlamentu i Vijeću
  navode
  se razlozi za primjenu hitnog postupka. | 1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2.
  Priopćenje o delegiranom aktu
  Europskom parlamentu i Vijeću
  upućuje se istovremeno i bez odgode, a u njemu
  se
  navode
  razlozi za primjenu hitnog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2.
  Prilikom priopćenja delegiranog akta
  Europskom parlamentu i Vijeću
  navode
  se razlozi za primjenu hitnog postupka.

1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2.
  Priopćenje o delegiranom aktu
  Europskom parlamentu i Vijeću
  upućuje se istovremeno i bez odgode, a u njemu
  se
  navode
  razlozi za primjenu hitnog postupka.

Amandman 76.

Amandman 76.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1.

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Tri
  godine nakon [datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija izrađuje izvješće o ocjeni primjene ove Uredbe. Ta sveukupna ocjena uključuje razmatranje rezultata postignutih ciljeva i provedbe odredaba ove Uredbe. | 1.   
  Dvije
  godine nakon [datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija izrađuje izvješće o ocjeni primjene ove Uredbe. Ta sveukupna ocjena uključuje razmatranje rezultata postignutih ciljeva i provedbe odredaba ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Tri
  godine nakon [datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija izrađuje izvješće o ocjeni primjene ove Uredbe. Ta sveukupna ocjena uključuje razmatranje rezultata postignutih ciljeva i provedbe odredaba ove Uredbe.

1.   
  Dvije
  godine nakon [datuma stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija izrađuje izvješće o ocjeni primjene ove Uredbe. Ta sveukupna ocjena uključuje razmatranje rezultata postignutih ciljeva i provedbe odredaba ove Uredbe.

Amandman 77.

Amandman 77.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Najkasnije godinu dana od [dana stupanja na snagu ove Uredbe], Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ocjeni napretka ukidanja naljepnica viza i uvođenja digitalne vize kojom će se omogućiti izdavanje schengenske vize jednostavnim unošenjem u VIS te slanjem elektroničke obavijesti podnositelju zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Najkasnije godinu dana od [dana stupanja na snagu ove Uredbe], Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o ocjeni napretka ukidanja naljepnica viza i uvođenja digitalne vize kojom će se omogućiti izdavanje schengenske vize jednostavnim unošenjem u VIS te slanjem elektroničke obavijesti podnositelju zahtjeva.

Amandman 78.

Amandman 78.

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV.a (novi)

Prilog IV.a (novi)

Uredba (EZ) br. 810/2009

Prilog XI.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| POSEBNI POSTUPCI I UVJETI ZA OLAKŠANO IZDAVANJE VIZA ČLANOVIMA OLIMPIJSKE OBITELJI KOJI SUDJELUJU NA OLIMPIJSKIM
  I
  PARAOLIMPIJSKIM IGRAMA | POSEBNI POSTUPCI I UVJETI ZA OLAKŠANO IZDAVANJE VIZA ČLANOVIMA OLIMPIJSKE
  I SPORTSKE
  OBITELJI KOJI SUDJELUJU NA OLIMPIJSKIM
  IGRAMA,
  PARAOLIMPIJSKIM IGRAMA
  I SPORTSKIM NATJECANJIMA VISOKE RAZINE |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

POSEBNI POSTUPCI I UVJETI ZA OLAKŠANO IZDAVANJE VIZA ČLANOVIMA OLIMPIJSKE OBITELJI KOJI SUDJELUJU NA OLIMPIJSKIM
  I
  PARAOLIMPIJSKIM IGRAMA

I

POSEBNI POSTUPCI I UVJETI ZA OLAKŠANO IZDAVANJE VIZA ČLANOVIMA OLIMPIJSKE
  I SPORTSKE
  OBITELJI KOJI SUDJELUJU NA OLIMPIJSKIM
  IGRAMA,
  PARAOLIMPIJSKIM IGRAMA
  I SPORTSKIM NATJECANJIMA VISOKE RAZINE

I SPORTSKE

IGRAMA,

I SPORTSKIM NATJECANJIMA VISOKE RAZINE

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0434/2018).

1

(18)  
  18 Direktiva Vijeća 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, SL L 229, 29.6.2004., str. 35.

18

18 Direktiva Vijeća 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, SL L 229, 29.6.2004., str. 35.

(27)  Direktiva Vijeća 2005/71/EZ od 12. listopada 2005. o posebnom postupku za ulazak državljana trećih zemalja u svrhu znanstvenog istraživanja (SL L 289, 3.11.2005., str. 15.).

27

(27)  Direktiva Vijeća 2005/71/EZ od 12. listopada 2005. o posebnom postupku za ulazak državljana trećih zemalja u svrhu znanstvenog istraživanja (SL L 289, 3.11.2005., str. 15.).

27

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Zajednički sustav poreza na dodanu vrijednost u pogledu privremene primjene općeg mehanizma obrnutog oporezivanja na isporuke robe i usluga iznad određenog praga *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 11. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost u pogledu privremene primjene općeg mehanizma obrnutog oporezivanja na isporuke robe i usluga iznad određenog praga (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 388/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2016)0811),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0023/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0418/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako bi se ograničio rizik od preusmjeravanja prijevara među državama članicama, svim državama članicama koje ispunjavaju određene kriterije u pogledu razine prijevara, posebno kružnih prijevara, i koje mogu dokazati da se drugim kontrolnim mjerama ne mogu dostatno boriti protiv tih prijevara, trebalo bi odobriti primjenu GRCM-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se ograničio rizik od preusmjeravanja prijevara među državama članicama, svim državama članicama koje ispunjavaju određene kriterije u pogledu razine prijevara, posebno kružnih prijevara, i koje mogu dokazati da se drugim kontrolnim mjerama ne mogu dostatno boriti protiv tih prijevara, trebalo bi odobriti primjenu GRCM-a.

| (4) | Kako bi se ograničio rizik od preusmjeravanja prijevara među državama članicama, svim državama članicama koje ispunjavaju određene kriterije u pogledu razine prijevara, posebno kružnih prijevara, i koje mogu dokazati da se drugim kontrolnim mjerama ne mogu dostatno boriti protiv tih prijevara, trebalo bi odobriti primjenu GRCM-a.
  Usto bi morale dokazati da je procijenjeni dobitak od ispunjenja poreznih obveza i ubiranja poreza koji se očekuje kao posljedica uvođenja GRCM-a veći od procijenjenog ukupnog dodatnog opterećenja za poduzeća i porezne uprave te da poduzeća i porezne uprave neće snositi troškove koji su viši od onih koji nastaju primjenom drugih kontrolnih mjera. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se ograničio rizik od preusmjeravanja prijevara među državama članicama, svim državama članicama koje ispunjavaju određene kriterije u pogledu razine prijevara, posebno kružnih prijevara, i koje mogu dokazati da se drugim kontrolnim mjerama ne mogu dostatno boriti protiv tih prijevara, trebalo bi odobriti primjenu GRCM-a.
  Usto bi morale dokazati da je procijenjeni dobitak od ispunjenja poreznih obveza i ubiranja poreza koji se očekuje kao posljedica uvođenja GRCM-a veći od procijenjenog ukupnog dodatnog opterećenja za poduzeća i porezne uprave te da poduzeća i porezne uprave neće snositi troškove koji su viši od onih koji nastaju primjenom drugih kontrolnih mjera.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Osim toga, i susjednim državama članicama koje se suočavaju s ozbiljnim rizikom od preusmjeravanja prijevara na svoje državno područje zbog odobravanja tog mehanizma u drugoj državi članici trebalo bi omogućiti primjenu GRCM-a ako bi druge kontrolne mjere bile nedostatne za suzbijanje rizika od tih prijevara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Osim toga, i susjednim državama članicama koje se suočavaju s ozbiljnim rizikom od preusmjeravanja prijevara na svoje državno područje zbog odobravanja tog mehanizma u drugoj državi članici trebalo bi omogućiti primjenu GRCM-a ako bi druge kontrolne mjere bile nedostatne za suzbijanje rizika od tih prijevara.

Briše se.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Ako se države članice odluče za GRCM trebale bi ga primjenjivati na sve isporuke robe i usluga iznad utvrđenog praga po
  računu
  . GRCM ne bi trebao biti ograničen na određeni sektor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Ako se države članice odluče za GRCM trebale bi ga primjenjivati na sve isporuke robe i usluga iznad utvrđenog praga po
  računu
  . GRCM ne bi trebao biti ograničen na određeni sektor.

| (6) | Ako se države članice odluče za GRCM, trebale bi ga primjenjivati na sve isporuke robe i usluga
  koje nisu prekogranične
  iznad utvrđenog praga po
  transakciji
  . GRCM ne bi trebao biti ograničen na određeni sektor. |
| --- | --- |

(6)

Ako se države članice odluče za GRCM, trebale bi ga primjenjivati na sve isporuke robe i usluga
  koje nisu prekogranične
  iznad utvrđenog praga po
  transakciji
  . GRCM ne bi trebao biti ograničen na određeni sektor.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Kako bi se moglo ocijeniti dovodi li uvođenje GRCM-a u jednoj državi članici do preusmjeravanja prijevara prema drugim državama članicama i kako bi se mogla procijeniti razina mogućih poremećaja u funkcioniranju unutarnjeg tržišta, prikladno je osigurati posebnu obvezu razmjene informacija među državama članicama koje primjenjuju GRCM i ostalim državama članicama. Sve takve razmjene informacija trebale bi podlijegati primjenjivim odredbama o zaštiti osobnih podataka i povjerljivosti. Tim odredbama predviđena su izuzeća i ograničenja radi zaštite interesa država članica i Unije u području oporezivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Kako bi se moglo ocijeniti dovodi li uvođenje GRCM-a u jednoj državi članici do preusmjeravanja prijevara prema drugim državama članicama i kako bi se mogla procijeniti razina mogućih poremećaja u funkcioniranju unutarnjeg tržišta, prikladno je osigurati posebnu obvezu razmjene informacija među državama članicama koje primjenjuju GRCM i ostalim državama članicama. Sve takve razmjene informacija trebale bi podlijegati primjenjivim odredbama o zaštiti osobnih podataka i povjerljivosti. Tim odredbama predviđena su izuzeća i ograničenja radi zaštite interesa država članica i Unije u području oporezivanja.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odstupajući od članka 193., države članice do 30. lipnja 2022. mogu općim mehanizmom obrnute naplate (GRCM) odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od
  10 000
  EUR po računu. | Odstupajući od članka 193., države članice do 30. lipnja 2022. mogu općim mehanizmom obrnute naplate (GRCM) odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od
  25 000
  EUR po računu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Odstupajući od članka 193., države članice do 30. lipnja 2022. mogu općim mehanizmom obrnute naplate (GRCM) odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od
  10 000
  EUR po računu.

Odstupajući od članka 193., države članice do 30. lipnja 2022. mogu općim mehanizmom obrnute naplate (GRCM) odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od
  25 000
  EUR po računu.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | njezin jaz
  PDV-a, izražen kao postotak ukupne porezne obveze u pogledu PDV-a,
  mora biti
  najmanje 5
  posto
  veći od srednje vrijednosti jaza PDV-a u Zajednici; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

njezin jaz
  PDV-a, izražen kao postotak ukupne porezne obveze u pogledu PDV-a,
  mora biti
  najmanje 5
  posto
  veći od srednje vrijednosti jaza PDV-a u Zajednici;

| (a) | u skladu s metodom i podacima navedenima u završnom izvješću za 2016. od 23. kolovoza 2016. o jazu
  PDV-a
  koje je objavila Komisija, zabilježila je 2014. jaz PDV-a
  , izražen kao postotak ukupne porezne obveze u pogledu PDV-a, najmanje
  1
  5
  postotnih bodova
  veći od srednje vrijednosti jaza PDV-a u Zajednici; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s metodom i podacima navedenima u završnom izvješću za 2016. od 23. kolovoza 2016. o jazu
  PDV-a
  koje je objavila Komisija, zabilježila je 2014. jaz PDV-a
  , izražen kao postotak ukupne porezne obveze u pogledu PDV-a, najmanje
  1
  5
  postotnih bodova
  veći od srednje vrijednosti jaza PDV-a u Zajednici;

Amandman 7

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razina
  kružnih prijevara unutar ukupnog jaza PDV-a mora biti viša od 25 % te |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

razina
  kružnih prijevara unutar ukupnog jaza PDV-a mora biti viša od 25 % te

| (b) | u godini obuhvaćenoj izvješćem iz točke (a), na temelju procjene učinka koja je priložena zakonodavnom prijedlogu za taj članak, razina
  kružnih prijevara unutar ukupnog jaza PDV-a mora biti viša od 25 %
  te |
| --- | --- |

(b)

u godini obuhvaćenoj izvješćem iz točke (a), na temelju procjene učinka koja je priložena zakonodavnom prijedlogu za taj članak, razina
  kružnih prijevara unutar ukupnog jaza PDV-a mora biti viša od 25 %
  te

Amandman 8

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 2. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | mora dokazati da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv kružnih prijevara na njezinu državnom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

mora dokazati da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv kružnih prijevara na njezinu državnom području.

| (c) | mora dokazati da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv kružnih prijevara na njezinu državnom području
  , konkretno navodeći primijenjene kontrolne mjere i konkretne razloge za njihov manjak učinkovitosti, kao i razloge zbog kojih se upravna suradnja u području PDV-a pokazala nedostatnom; te |
| --- | --- |

(c)

mora dokazati da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv kružnih prijevara na njezinu državnom području
  , konkretno navodeći primijenjene kontrolne mjere i konkretne razloge za njihov manjak učinkovitosti, kao i razloge zbog kojih se upravna suradnja u području PDV-a pokazala nedostatnom; te

Amandman 9

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | mora dokazati da je procijenjeni dobitak od ispunjenja poreznih obveza i ubiranja poreza koji se očekuje kao posljedica uvođenja GRCM-a najmanje 25 % veći od procijenjenog ukupnog dodatnog opterećenja za poduzeća i porezne uprave; te |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

mora dokazati da je procijenjeni dobitak od ispunjenja poreznih obveza i ubiranja poreza koji se očekuje kao posljedica uvođenja GRCM-a najmanje 25 % veći od procijenjenog ukupnog dodatnog opterećenja za poduzeća i porezne uprave; te

Amandman 10

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 2. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | mora dokazati da poduzeća i porezne uprave zbog uvođenja GRCM-a neće snositi troškove koji su viši od onih koji nastaju primjenom drugih kontrolnih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(cb)

mora dokazati da poduzeća i porezne uprave zbog uvođenja GRCM-a neće snositi troškove koji su viši od onih koji nastaju primjenom drugih kontrolnih mjera.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice zahtjevu iz stavka 4. prilažu izračun jaza
  PDV-u
  u skladu s metodom i podacima dostupnima u 
  najnovijem
  izvješću o jazu
  PDV-u
  , koji
  objavljuje
  Komisija. | Države članice zahtjevu iz stavka 4. prilažu izračun jaza
  PDV-a
  u skladu s metodom i podacima dostupnima u izvješću o jazu
  PDV-a
  , koji
  je objavila
  Komisija
  , kako je navedeno u drugom podstavku točki (a)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Države članice zahtjevu iz stavka 4. prilažu izračun jaza
  PDV-u
  u skladu s metodom i podacima dostupnima u 
  najnovijem
  izvješću o jazu
  PDV-u
  , koji
  objavljuje
  Komisija.

Države članice zahtjevu iz stavka 4. prilažu izračun jaza
  PDV-a
  u skladu s metodom i podacima dostupnima u izvješću o jazu
  PDV-a
  , koji
  je objavila
  Komisija
  , kako je navedeno u drugom podstavku točki (a)
  .

Amandman 12

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Do 30. lipnja 2022. država članica može odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od 10 000 EUR po računu ako ta država članica: | Briše se. |
| (a) | ima zajedničku granicu s državom članicom kojoj je odobrena primjena GRCM-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.
     
  Do 30. lipnja 2022. država članica može odrediti da je osoba odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojem se isporučuju roba i usluge iznad praga od 10 000 EUR po računu ako ta država članica:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

ima zajedničku granicu s državom članicom kojoj je odobrena primjena GRCM-a;

ima zajedničku granicu s državom članicom kojoj je odobrena primjena GRCM-a;

| (b) | dokaže da postoji ozbiljan rizik od preusmjeravanja prijevara na njezino državno područje zbog odobravanja GRCM-a toj državi članici te |
| --- | --- |

(b)

(b)

dokaže da postoji ozbiljan rizik od preusmjeravanja prijevara na njezino državno područje zbog odobravanja GRCM-a toj državi članici te

dokaže da postoji ozbiljan rizik od preusmjeravanja prijevara na njezino državno područje zbog odobravanja GRCM-a toj državi članici te

| (c) | dokaže da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv prijevara na njezinu državnom području. |
| --- | --- |

(c)

(c)

dokaže da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv prijevara na njezinu državnom području.

dokaže da druge kontrolne mjere nisu dostatne za borbu protiv prijevara na njezinu državnom području.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice koje primjenjuju GRCM utvrđuju primjerene i učinkovite obveze elektroničkog izvješćivanja za sve porezne obveznike, prije svega za porezne obveznike koji isporučuju ili primaju robu ili usluge na koje se mehanizam primjenjuje. | 3.   Države članice koje primjenjuju GRCM utvrđuju primjerene i učinkovite obveze elektroničkog izvješćivanja za sve porezne obveznike, prije svega za porezne obveznike koji isporučuju ili primaju robu ili usluge na koje se
  taj
  mehanizam primjenjuje
  , kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje i praćenje primjene GRCM-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice koje primjenjuju GRCM utvrđuju primjerene i učinkovite obveze elektroničkog izvješćivanja za sve porezne obveznike, prije svega za porezne obveznike koji isporučuju ili primaju robu ili usluge na koje se mehanizam primjenjuje.

3.   Države članice koje primjenjuju GRCM utvrđuju primjerene i učinkovite obveze elektroničkog izvješćivanja za sve porezne obveznike, prije svega za porezne obveznike koji isporučuju ili primaju robu ili usluge na koje se
  taj
  mehanizam primjenjuje
  , kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje i praćenje primjene GRCM-a
  .

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 4. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | detaljno obrazloženje da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.
  ili 2.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

detaljno obrazloženje da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.
  ili 2.
  ;

ili 2.

| (a) | detaljno obrazloženje da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.;
  i |
| --- | --- |

(a)

detaljno obrazloženje da su ispunjeni uvjeti iz stavka 1.;
  i

i

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 4. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | datum početka primjene GRCM-a i razdoblje koje obuhvaća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

datum početka primjene GRCM-a i razdoblje koje obuhvaća;

| (b) | datum početka primjene GRCM-a i razdoblje koje obuhvaća;
  i |
| --- | --- |

(b)

datum početka primjene GRCM-a i razdoblje koje obuhvaća;
  i

i

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 4. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | mjere koje će se poduzeti kako bi se porezne obveznike obavijestilo o uvođenju mogućnosti primjene GRCM-a te |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

mjere koje će se poduzeti kako bi se porezne obveznike obavijestilo o uvođenju mogućnosti primjene GRCM-a te

| (c) | mjere koje će se poduzeti kako bi se porezne obveznike obavijestilo o uvođenju mogućnosti primjene GRCM-a te |
| --- | --- |

(c)

mjere koje će se poduzeti kako bi se porezne obveznike obavijestilo o uvođenju mogućnosti primjene GRCM-a te

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 4. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | detaljan opis popratnih mjera iz stavka
  3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

detaljan opis popratnih mjera iz stavka
  3
  .

3

| (d) | detaljan opis popratnih mjera iz stavka
  2
  . |
| --- | --- |

(d)

detaljan opis popratnih mjera iz stavka
  2
  .

2

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 7. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice koje primjenjuju GRCM podnose privremeno izvješće Komisiji najkasnije
  dvije godine
  nakon početka primjene GRCM-a. To izvješće sadržava detaljnu procjenu učinkovitosti GRCM-a. | Države članice koje primjenjuju GRCM dostavljaju u elektroničkom obliku svim državama članicama: |
| | (a) | imena osoba protiv kojih se, unutar dvanaest mjeseci prije datuma početka primjene GRCM-a, vodi postupak, kazneni ili upravni, zbog prijevara u vezi s PDV-om |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice koje primjenjuju GRCM podnose privremeno izvješće Komisiji najkasnije
  dvije godine
  nakon početka primjene GRCM-a. To izvješće sadržava detaljnu procjenu učinkovitosti GRCM-a.

dvije godine

Države članice koje primjenjuju GRCM dostavljaju u elektroničkom obliku svim državama članicama:

Države članice koje primjenjuju GRCM dostavljaju u elektroničkom obliku svim državama članicama:

(a)

(a)

imena osoba protiv kojih se, unutar dvanaest mjeseci prije datuma početka primjene GRCM-a, vodi postupak, kazneni ili upravni, zbog prijevara u vezi s PDV-om

imena osoba protiv kojih se, unutar dvanaest mjeseci prije datuma početka primjene GRCM-a, vodi postupak, kazneni ili upravni, zbog prijevara u vezi s PDV-om

| (b) | imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, čiji je upis u sustav PDV-a u toj državi članici izbrisan nakon uvođenja GRCM-a te |
| --- | --- |

(b)

(b)

imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, čiji je upis u sustav PDV-a u toj državi članici izbrisan nakon uvođenja GRCM-a te

imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, čiji je upis u sustav PDV-a u toj državi članici izbrisan nakon uvođenja GRCM-a te

| (c) | imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, koje nakon uvođenja GRCM-a nisu prijavile PDV za dva uzastopna porezna razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, koje nakon uvođenja GRCM-a nisu prijavile PDV za dva uzastopna porezna razdoblja.

imena osoba, u slučaju pravnih osoba i imena njihovih direktora, koje nakon uvođenja GRCM-a nisu prijavile PDV za dva uzastopna porezna razdoblja.

Informacije iz točaka (a) i (b) podnose se najkasnije tri mjeseca nakon uvođenja GRCM-a i ažuriraju svaka tri mjeseca nakon toga. Informacije iz točke (c) podnose se najkasnije devet mjeseci od uvođenja GRCM-a i ažuriraju svaka tri mjeseca nakon toga.

Informacije iz točaka (a) i (b) podnose se najkasnije tri mjeseca nakon uvođenja GRCM-a i ažuriraju svaka tri mjeseca nakon toga. Informacije iz točke (c) podnose se najkasnije devet mjeseci od uvođenja GRCM-a i ažuriraju svaka tri mjeseca nakon toga.

Države članice koje primjenjuju GRCM podnose privremeno izvješće Komisiji najkasnije
  jednu godinu
  nakon početka primjene GRCM-a. To izvješće sadržava detaljnu procjenu učinkovitosti GRCM-a.

jednu godinu

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 8. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice koje ne primjenjuju
  mehanizam najkasnije 30. lipnja 2019.
  podnose privremeno izvješće Komisiji u pogledu učinka koji primjena GRCM-a u drugim državama članicama ima na
  njihovu državnom području ako
  se
  GRCM do tada primjenjuje najmanje godinu dana
  u nekoj državi članici. | Države članice koje ne primjenjuju
  taj mehanizam
  podnose privremeno izvješće Komisiji u pogledu učinka koji primjena GRCM-a u drugim državama članicama ima na
  njihovo državno područje. Takvo
  se
  izvješće podnosi Komisiji u roku od tri mjeseca nakon što prođe jedna godina od početka primjenjivanja GRCM-a
  u nekoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice koje ne primjenjuju
  mehanizam najkasnije 30. lipnja 2019.
  podnose privremeno izvješće Komisiji u pogledu učinka koji primjena GRCM-a u drugim državama članicama ima na
  njihovu državnom području ako
  se
  GRCM do tada primjenjuje najmanje godinu dana
  u nekoj državi članici.

mehanizam najkasnije 30. lipnja 2019.

njihovu državnom području ako

GRCM do tada primjenjuje najmanje godinu dana

Države članice koje ne primjenjuju
  taj mehanizam
  podnose privremeno izvješće Komisiji u pogledu učinka koji primjena GRCM-a u drugim državama članicama ima na
  njihovo državno područje. Takvo
  se
  izvješće podnosi Komisiji u roku od tri mjeseca nakon što prođe jedna godina od početka primjenjivanja GRCM-a
  u nekoj državi članici.

taj mehanizam

njihovo državno područje. Takvo

izvješće podnosi Komisiji u roku od tri mjeseca nakon što prođe jedna godina od početka primjenjivanja GRCM-a

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

Članak 1. – stavak 1.

Direktiva 2006/112/EZ

Članak 199.c – stavak 10. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | kretanje jaza PDV-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

kretanje jaza PDV-a;

kretanje jaza PDV-a;

Briše se.

Briše se.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 2.

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Primjenjuje se do 30.
  rujna
  2022. | Primjenjuje se do 30.
  lipnja
  2022. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Primjenjuje se do 30.
  rujna
  2022.

rujna

Primjenjuje se do 30.
  lipnja
  2022.

lipnja

---

Srijeda, 12. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Nacrt izmjene proračuna br. 6/2018: smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza (vlastita sredstva)

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018 Europske unije za financijsku godinu 2018.: smanjenje odobrenih sredstava za plaćanje i odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u skladu s ažuriranim predviđanjima rashoda i ažuriranjem prihoda (vlastita sredstva) (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (1), a posebno njezin članak 41.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenoga 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018., konačno donesen 30. studenoga 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (6),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2018 koji je Komisija usvojila 12. listopada 2018. (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 6/2018 koji je Komisija usvojila 12. listopada 2018. (COM(2018)0704),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018 koje je Vijeće usvojilo 26. studenoga 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018 koje je Vijeće usvojilo 26. studenoga 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 88. i 91. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0399/2018),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 6/2018. ažurirati i rashodovnu i prihodovnu stranu proračuna kako bi se u obzir uzela posljednja zbivanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 6/2018. ažurirati i rashodovnu i prihodovnu stranu proračuna kako bi se u obzir uzela posljednja zbivanja;

| B. | budući da su na rashodovnoj strani u okviru nacrta izmjene proračuna br. 6/2018 u proračunskim linijama smanjena odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za 48,7 milijuna EUR odnosno 44,7 milijuna EUR, za naslov 1.a, „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” i naslov 2. „Održivi rast: prirodni resursi”; |
| --- | --- |

B.

budući da su na rashodovnoj strani u okviru nacrta izmjene proračuna br. 6/2018 u proračunskim linijama smanjena odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja za 48,7 milijuna EUR odnosno 44,7 milijuna EUR, za naslov 1.a, „Konkurentnost za rast i zapošljavanje” i naslov 2. „Održivi rast: prirodni resursi”;

| C. | budući da se, kada je riječ o prihodovnoj strani, nacrt izmjene proračuna br. 6/2018 odnosi na reviziju predviđanja za tradicionalna vlastita sredstva (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera), osnovicu poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalni dohodak (BND) te unošenje u proračun relevantnih korekcija za Ujedinjenu Kraljevinu i njihovo financiranje, što utječe na raspodjelu doprinosa iz vlastitih sredstava država članica u proračun EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se, kada je riječ o prihodovnoj strani, nacrt izmjene proračuna br. 6/2018 odnosi na reviziju predviđanja za tradicionalna vlastita sredstva (tj. carine i pristojbe u sektoru šećera), osnovicu poreza na dodanu vrijednost (PDV) i bruto nacionalni dohodak (BND) te unošenje u proračun relevantnih korekcija za Ujedinjenu Kraljevinu i njihovo financiranje, što utječe na raspodjelu doprinosa iz vlastitih sredstava država članica u proračun EU-a;

| 1. | pozdravlja činjenicu da provedba programa za razdoblje 2014. – 2020. napokon doseže optimalnu brzinu i rezultira samo manjom prilagodbom na rashodovnoj strani u odnosu na vrlo znatne izmjene proračuna donesene 2016. i 2017.; potiče Komisiju i države članice da nadoknade velika kašnjenja u protekle tri godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje tehnički postupak rebalansa vlastitih sredstava koji je postao nužan zbog revizije predviđanja tradicionalnih vlastitih sredstava i PDV-a te zbog ažuriranja korekcije za Ujedinjenu Kraljevinu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 6/2018; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 6/2018 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 57, 28.2.2018., str. 1.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(6)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO-u), a posebno njezin članak 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1) (Uredba o VFO-u), a posebno njezin članak 11.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2), a posebno njegovu točku 12.,

| — | uzimajući u obzir novi nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 30. studenoga 2018. (COM(2018)0900), u skladu s člankom 314. stavkom 8. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 30. studenoga 2018. (COM(2018)0900), u skladu s člankom 314. stavkom 8. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir zaključke proračunskog trijaloga od 4. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke proračunskog trijaloga od 4. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir stajalište o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koje je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koje je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2018. i istog dana proslijedilo Europskom parlamentu (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0455/2018),

| A. | budući da je instrument fleksibilnosti namijenjen financiranju, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova; |
| --- | --- |

A.

budući da je instrument fleksibilnosti namijenjen financiranju, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova;

| B. | budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva dostupna u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2019. povećala za 985 629 138 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti; |
| --- | --- |

B.

budući da je Komisija predložila mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti kako bi se sredstva dostupna u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2019. povećala za 985 629 138 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti;

| C. | budući da su se predstavnici Parlamenta i Vijeća na proračunskom trijalogu 4. prosinca 2018. dogovorili da će dodatno mobilizirati instrument fleksibilnosti u iznosu 178 715 475 EUR za podupiranje programa u okviru programa Obzor 2020. i Erasmus + u podnaslovu 1a; |
| --- | --- |

C.

budući da su se predstavnici Parlamenta i Vijeća na proračunskom trijalogu 4. prosinca 2018. dogovorili da će dodatno mobilizirati instrument fleksibilnosti u iznosu 178 715 475 EUR za podupiranje programa u okviru programa Obzor 2020. i Erasmus + u podnaslovu 1a;

| 1. | slaže se da se instrument fleksibilnosti mobilizira iznosom od 1 164 344 613 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja da se mobilizacijom ovog instrumenta, kako je predviđeno u članku 11. Uredbe o VFO-u, još jednom potvrđuje koliko je presudno da proračun Unije bude fleksibilniji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja svoj dugogodišnji stav da se plaćanja koja proizlaze iz preuzetih obveza prethodno mobiliziranih preko instrumenta fleksibilnosti mogu računati samo iznad gornjih granica VFO-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednicom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za jačanje ključnih programa za konkurentnost EU-a i za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2019/276.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir ishode trijaloga od 4. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode trijaloga od 4. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0453/2018),

| A. | budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je u skladu s Uredbom (EU) br. 661/2014 o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 iznos od 50 000 000 EUR dostupan za isplatu predujmova preko odobrenih sredstava u općem proračunu Unije;

| 1. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednicom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije kako bi se u okviru općeg proračuna Unije za 2019. omogućila isplata predujmova

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2019/277.)

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o stajalištu Vijeća o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2019. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2019. (7),

| — | uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koji je Komisija usvojila 21. lipnja 2018. (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koji je Komisija usvojila 21. lipnja 2018. (COM(2018)0600),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2018. (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2018. (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (9),

| — | uzimajući u obzir činjenicu da Odbor za mirenje nije postigao dogovor o zajedničkom tekstu u roku od 21 dana, navedenom u članku 314. stavku 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da Odbor za mirenje nije postigao dogovor o zajedničkom tekstu u roku od 21 dana, navedenom u članku 314. stavku 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir drugi nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koji je Komisija usvojila 30. studenoga 2018. (COM(2018)0900), u skladu s člankom 314. stavkom 8. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koji je Komisija usvojila 30. studenoga 2018. (COM(2018)0900), u skladu s člankom 314. stavkom 8. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir zaključke proračunskog trijaloga od 4. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke proračunskog trijaloga od 4. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir stajalište o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koje je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2018. (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., koje je Vijeće usvojilo 11. prosinca 2018. (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0454/2018),

| 1. | podsjeća da se „nacrt paketa”, oko kojeg su Parlament i Vijeće postigli dogovor nakon teških i intenzivnih pregovora na trijalogu održanom 4. prosinca 2018., sastoji od dvaju elemenata: proračuna Unije za 2019. godinu, utvrđenog u iznosu od 165 795,6 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 148 198,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja, kao i četiri zajedničke i jedne jednostrane izjave; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je, iako nacrt proračuna kako ga je izmijenilo Vijeće ne ispunjava u potpunosti stvarnu potrebu za održivim, dosljednim i učinkovitim proračunom Unije, cilj Parlamenta osigurati Uniji proračun kojim se može ostvariti konkretna korist za građane i poduzeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dogovorenu opću razinu sredstava za preuzimanje obveza, koja predstavlja povećanje od 1,728 milijuna EUR u usporedbi s prvotnim čitanjem Vijeća; izražava zadovoljstvo činjenicom da su povećanja postignuta u pregovorima u vrijednosti od 943 milijuna EUR namijenjena glavnim političkim prioritetima Parlamenta, osobito pružanju potpore znanstvenicima, mladima, malim i srednjim poduzećima, rješavanju temeljnih uzroka migracija, klimatskim promjenama, povećanju sigurnosti građana Unije i obrani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da je dogovorena ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja za 2019. veća za 2,4 % u odnosu na proračun za 2018.; međutim, napominje da plaćanja iznose samo 0,9 % BND-a Unije; ističe važnost zajedničke izjave o odobrenim sredstvima za plaćanja u okviru koje se Parlament i Vijeće obvezuju da će donijeti potrebne odluke za podmirenje svih opravdanih potreba; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice što je Vijeće, pod izlikom da nije imalo dovoljno vremena za analizu, u kontekstu proračunskog postupka za 2019. načelno odbilo bilo kakvu raspravu o primjeni novog članka 15. stavka 3. Financijske uredbe, kojime bi se omogućilo ponovno stavljanje na raspolaganje opozvanih iznosa namijenjenih za istraživanje u okviru godišnjeg proračunskog postupka; stoga poziva Komisiju da najmanje dvaput godišnje izvješćuje o opozvanim iznosima za programe istraživanja, da predstavi sve relevantne informacije i elemente o članku 15. stavku 3. te da predloži njegovu primjenu u kontekstu proračunskog postupka za 2020.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovno izražava žaljenje zbog toga što Vijeće i Komisija nisu na odgovarajući način uključili Parlament, koji je jedna od dvije grane proračunskog tijela, u rasprave o produljenju Instrumenta za izbjeglice u Turskoj; izražava žaljenje zbog beskompromisnog stajališta Vijeća o financiranju druge tranše Instrumenta za izbjeglice u Turskoj, kojemu će proračun Unije pridonijeti s 2 milijarde EUR, a države članice izdvojit će 1 milijardu EUR; ponavlja svoj nepromijenjeni stav da se nove inicijative ne smiju financirati na štetu postojećih vanjskih projekata Unije; podsjeća na to da, zbog nevoljkosti Vijeća, gornje granice aktualnog VFO-a nisu podignute prilikom revizije u sredini razdoblja te da VFO nije dovoljno fleksibilan da bi mogao odgovoriti na nepredviđene okolnosti; ističe da je potrebno izvući pouku za VFO za razdoblje nakon 2021. kako bi se između ostalog izbjeglo stvaranje proračunskih satelita kao što je Instrument za izbjeglice u Turskoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | u skladu sa zajedničkom izjavom koju su dogovorili Parlament, Vijeće i Komisija, ustraje u tome da se dogovoreno povećanje sredstava namijenih programu Obzor 2020. i programu Erasmus + u iznosu od 100 milijuna EUR putem izmjene proračuna za 2019. ne financira preraspodjelom iz drugih programa, nego novim odobrenim sredstvima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | s obzirom na povećanu potporu koju Europol pruža državama članicama u okviru suradnje tijela kaznenog progona i njegova sudjelovanja u borbi protiv terorizma i kiberkriminala, pozdravlja otvaranje 10 dodatnih radnih mjesta i s time povezano povećanje odobrenih sredstava za Europol; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja otvaranje pet radnih mjesta i povezano povećanje odobrenih sredstava u nacrtu proračuna za 2019. koje Komisija predlaže u cilju sprečavanja uskih grla koja bi mogla imati štetan učinak na produktivnost sudova u kontekstu novih aktivnosti Suda i stalnog rasta radnog opterećenja, posebno zbog Brexita; ističe, međutim, da je Sudu zapravo bilo potrebno 16 novih stalnih radnih mjesta u službama za pružanje podrške; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja povećanje proračunske linije ESVD-a za sposobnost strateške komunikacije kako bi Unija mogla pružiti snažniji i usklađeni odgovor na izazove koje predstavlja dezinformiranje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | odobrava stajalište Vijeća o drugom nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., kao i zajedničke izjave priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2019. konačno donesenim i da ga da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(2)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(3)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0089.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0182.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0311.

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0404.

---

PRILOG

NACRT PAKETA

Proračun za 2019. – zajednički zaključci

Ovi zajednički zaključci obuhvaćaju sljedeće dijelove:

| 1. | Proračun za 2019. |
| --- | --- |

1.

Proračun za 2019.

| 2. | Izjave |
| --- | --- |

2.

Izjave

Sažetak

U skladu s elementima za zajedničke zaključke:

| — | Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u proračunu za 2019. ukupno iznose 165 795,6 milijuna EUR. Ukupno je time ostavljeno prostora do gornjih granica VFO-a za 2019. u iznosu od 1 291,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. |
| --- | --- |

—

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u proračunu za 2019. ukupno iznose 165 795,6 milijuna EUR. Ukupno je time ostavljeno prostora do gornjih granica VFO-a za 2019. u iznosu od 1 291,1 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.

| — | Odobrena sredstva za plaćanja u proračunu za 2019. ukupno iznose 148 198,9 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Odobrena sredstva za plaćanja u proračunu za 2019. ukupno iznose 148 198,9 milijuna EUR.

| — | Instrument fleksibilnosti za 2019. mobilizira se u iznosu od 1 164,3 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i zapošljavanje) i naslov 3. (Sigurnost i građanstvo). |
| --- | --- |

—

Instrument fleksibilnosti za 2019. mobilizira se u iznosu od 1 164,3 milijuna EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i zapošljavanje) i naslov 3. (Sigurnost i građanstvo).

| — | Ukupna razlika do gornje granice za obveze upotrebljava se u iznosu od 1 476 milijuna EUR za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i zapošljavanje), naslov 1.b (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija) i naslov 4. (Globalna Europa). |
| --- | --- |

—

Ukupna razlika do gornje granice za obveze upotrebljava se u iznosu od 1 476 milijuna EUR za naslov 1.a (Konkurentnost za rast i zapošljavanje), naslov 1.b (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija) i naslov 4. (Globalna Europa).

| — | Pričuva za nepredviđene izdatke mobilizirana 2017. nadoknađuje se u iznosu od 253,9 milijuna EUR iz nedodijeljenih sredstava iz naslova 5. (Administracija). |
| --- | --- |

—

Pričuva za nepredviđene izdatke mobilizirana 2017. nadoknađuje se u iznosu od 253,9 milijuna EUR iz nedodijeljenih sredstava iz naslova 5. (Administracija).

| — | Komisija je odobrena sredstva za plaćanja za 2019. povezana s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2016., 2017., 2018. i 2019. procijenila na 961,9 milijuna EUR. |
| --- | --- |

—

Komisija je odobrena sredstva za plaćanja za 2019. povezana s mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti u 2016., 2017., 2018. i 2019. procijenila na 961,9 milijuna EUR.

1.   Proračun za 2019.

Europski parlament i Vijeće postigli su dogovor oko zaključaka iznesenih u nastavku u dijelovima od 1.1 do 1.6.

1.1.   Horizontalna pitanja

Decentralizirane agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja) i broj radnih mjesta za decentralizirane agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Izvršne agencije

Doprinos EU-a (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja) i broj radnih mjesta za izvršne agencije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Pilot-projekti / pripremna djelovanja

Dogovoren je sveobuhvatan paket od 75 pilot-projekata / pripremnih djelovanja, u skladu s onime što je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna. Ako se čini da su pilot-projekt i pripremno djelovanje obuhvaćeni postojećom pravnom osnovom, Komisija može predložiti prijenos odobrenih sredstava u odgovarajuću pravnu osnovu kako bi se olakšala provedba te mjere.

Tim se paketom, koji je predložio Europski parlament u svojem čitanju izvornog nacrta proračuna, u potpunosti poštuju gornje granice za pilot-projekte i pripremna djelovanja utvrđene u Financijskoj uredbi.

1.2.   Rashodi prema naslovima financijskog okvira – odobrena sredstva za preuzimanje obveza

Naslov 1.a

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna, ali s izmjenama navedenima u sljedećoj tablici.

| U EUR |
| --- |
| Proračunska linija / Program | Naziv | Promjene u sredstvima za preuzimanje obveza |
| Drugi nacrt proračuna za 2019. | Proračun za 2019. | Razlika |
| 1.1.31




  Obzor 2020. | | | 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prometnog sustava | 252 946 905 | 260 946 905 | 8 000 000 |
| 08 02 08 | Instrument za MSP-ove | 541 589 527 | 641 589 527 | 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Jačanje istraživanja o budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju | 429 937 089 | 442 937 089 | 13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie – stvaranje, razvijanje i prijenos novih vještina, znanja i inovacija | 916 586 364 | 945 586 364 | 29 000 000 |
| 1.1.5




  Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+) | | | 40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | 29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu | 175 070 000 | 185 870 000 | 10 800 000 |
| Ukupno | | | 190 000 000 |

U EUR

Proračunska linija / Program

Naziv

Promjene u sredstvima za preuzimanje obveza

Drugi nacrt proračuna za 2019.

Proračun za 2019.

Razlika

1.1.31

Obzor 2020.

150 000 000

08 02 03 04

Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prometnog sustava

252 946 905

260 946 905

8 000 000

08 02 08

Instrument za MSP-ove

541 589 527

641 589 527

100 000 000

09 04 01 01

Jačanje istraživanja o budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju

429 937 089

442 937 089

13 000 000

15 03 01 01

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie – stvaranje, razvijanje i prijenos novih vještina, znanja i inovacija

916 586 364

945 586 364

29 000 000

1.1.5

Obrazovanje, osposobljavanje i sport (Erasmus+)

40 000 000

15 02 01 01

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja i osposobljavanja te njegovo značenje za tržište rada

2 411 836 200

2 441 036 200

29 200 000

15 02 01 02

Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europske mladeži i sudjelovanja mladih osoba u europskom demokratskom životu

175 070 000

185 870 000

10 800 000

Ukupno

190 000 000

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 23 335,4 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 1.a, ukupna razlika do gornje granice za obveze koristi se u iznosu od 74,7 milijuna EUR, a instrument fleksibilnosti mobilizira se u iznosu od 178,7 milijuna EUR.

Naslov 1.b

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 57 192 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 1.b, a ukupna razlika do gornje granice za obveze koristi se u iznosu od 350 milijuna EUR.

Naslov 2.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 59 642,1 milijun EUR, pri čemu razlika do gornje granice iznosi 701,9 milijuna EUR.

Naslov 3.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 3 786,6 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 3. te se mobilizira instrument fleksibilnosti u iznosu od 985,6 milijuna EUR.

Naslov 4.

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza utvrđena su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Slijedom toga, dogovorena razina odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 11 319,3 milijuna EUR, pri čemu je dosegnuta gornja granica rashoda za naslov 4., a ukupna razlika do gornje granice za obveze koristi se u iznosu od 1 051,3 milijuna EUR.

Naslov 5.

Broj radnih mjesta u planovima radnih mjesta institucija kao i odobrena sredstva utvrđeni su na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

Slijedom toga i nakon što se u obzir uzmu pilot-projekti i pripremna djelovanja (4,1 milijun EUR) predloženi u dijelu 1.1., dogovoreni iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza utvrđuje se na 9 943 milijuna EUR, pri čemu ostaje razlika od 589,1 milijun EUR do gornje granice za rashode u naslovu 5., nakon što se uračuna 253,9 milijuna EUR namijenjenih za nadoknadu sredstava mobiliziranih 2017. iz pričuve za nepredviđene izdatke.

Posebni instrumenti: Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), pričuva za pomoć u nuždi i Fond solidarnosti Europske unije

Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF), pričuvu za pomoć u nuždi i Fond solidarnosti Europske unije utvrđuju se na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

1.3.   Odobrena sredstva za plaćanja

Ukupna razina odobrenih sredstava za plaćanja u proračunu za 2019. utvrđena je na razini koju je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

1.4.   Proračunske napomene

Odobrene su proračunske napomene koje je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna, osim za sljedeće proračunske linije:

| — | članak 08 02 08 — Instrument za MSP-ove,u dijelu proračuna namijenjenom Komisiji, za koji je odobren tekst kakav je predložen u izvornom nacrtu proračuna; |
| --- | --- |

—

članak 08 02 08 — Instrument za MSP-ove,u dijelu proračuna namijenjenom Komisiji, za koji je odobren tekst kakav je predložen u izvornom nacrtu proračuna;

| — | stavka 2 2 1 4 — Sposobnost strateške komunikacije, u dijelu proračuna namijenjenom Europskoj službi za vanjsko djelovanje, za koju je odobren tekst koji je bio uključen u čitanje izvornog nacrta proračuna u Europskom parlamentu. |
| --- | --- |

—

stavka 2 2 1 4 — Sposobnost strateške komunikacije, u dijelu proračuna namijenjenom Europskoj službi za vanjsko djelovanje, za koju je odobren tekst koji je bio uključen u čitanje izvornog nacrta proračuna u Europskom parlamentu.

1.5.   Nomenklatura

Odobrena je nomenklatura kakvu je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna.

1.6.   Pričuve

Odobrene su pričuve kakve je Komisija predložila u drugom nacrtu proračuna. Osim toga, iznos od 19 321 000 EUR stavlja se u pričuvu i u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanja dok se ne usvoji prijedlog Komisije (COM(2018)0632) od 12. rujna 2018. za članak 18 03 02 Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex).

2.   Izjave

2.1.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o odobrenim sredstvima za plaćanja

Europski parlament i Vijeće podsjećaju na potrebu da se u cilju provedbe osigura uredno odvijanje plaćanja u odnosu na odobrena sredstva za preuzimanje obveza kako bi se izbjegla pretjerana razina neplaćenih faktura na kraju godine.

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da i dalje pomno i aktivno prati provedbu programâ za razdoblje od 2014. do 2020. S tim ciljem pozivaju Komisiju da pravodobno predstavi ažurirane brojčane podatke o stanju provedbe i procjene u vezi sa zahtjevima za odobrena sredstva za plaćanja u 2019.

Ako brojke pokažu da su odobrena sredstva unesena u proračun za 2019. nedostatna da bi se pokrile potrebe, Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da što je prije moguće predstavi odgovarajuće rješenje, među ostalim nacrt izmjene proračuna, kako bi se proračunskom tijelu omogućilo da sve potrebne odluke donese pravodobno i za opravdane potrebe. Kada je to relevantno, Europski parlament i Vijeće uzet će u obzir hitnost predmeta.

2.2.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju da je smanjenje nezaposlenosti mladih i dalje važan zajednički politički prioritet te potvrđuju svoju odlučnost da na najbolji mogući način iskoriste proračunska sredstva za ostvarivanje tog cilja, a posebice putem Inicijative za zapošljavanje mladih.

Europski parlament i Vijeće primaju na znanje dosadašnje iskustvo u kontekstu povećanja sredstava u korist posebne Inicijative za zapošljavanje mladih, kojim su pokrenute opsežne izmjene programâ kako bi se iznosima iz Europskog socijalnog fonda (ESF) dosegla razina potpore iz posebne Inicijative za zapošljavanje mladih.

Stoga Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog za neometanu provedbu povećanja proračunskih sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih. Uzimajući u obzir predstojeće izbore za Europski parlament, Europski parlament i Vijeće suglasni su da se taj prijedlog što prije razmotri kako bi se u 2019. osiguralo neometano reprogramiranje.

2.3.   Jednostrana izjava Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Jednostrana izjava Komisije o Inicijativi za zapošljavanje mladih

Ne dovodeći u pitanje ovlasti proračunskog tijela, Komisija potvrđuje da se, prilikom svojeg predstavljanja ažuriranog financijskog programiranja i zakonodavnog prijedloga o reviziji Uredbe o zajedničkim odredbama, povećanje za Inicijativu za zapošljavanje mladih dogovoreno za 2019. neće smatrati pojačanim financiranjem na početku proračunskog razdoblja iznosa koji je trenutačno predviđen za 2020.

2.4.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o uključivanju klimatskih mjera

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o uključivanju klimatskih mjera

Europski parlament, Vijeće i Komisija podsjećaju na važnost izgradnje niskougljičnog, resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene. U tu svrhu, Vijeće i Parlament usuglasili su se da će u razdoblju 2014. – 2020. uložiti najmanje 20 % proračuna EU-a u rashode koji se odnose na klimu. U prosjeku, usprkos tome što proračun za 2019. postiže cilj od 20 %, trenutačna predviđanja za cijelo razdoblje 2014. – 2020. upućuju na to da će 19,3 % proračuna EU-a biti namijenjeno klimatskim mjerama, uglavnom zbog kašnjenja u provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova na početku razdoblja.

Vijeće i Parlament primaju na znanje taj razvoj događaja i pozivaju Komisiju da uloži maksimalne napore kako bi se ostvario cilj od 20 % za cijelo razdoblje 2014. – 2020.

2.5.   Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o povećanju iznosa sredstava za naslov 1.a uz pomoć izmjene proračuna

Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o povećanju iznosa sredstava za naslov 1.a uz pomoć izmjene proračuna

Zbog ograničenih sredstava dostupnih u okviru instrumenta fleksibilnosti i ukupne razlike do gornje granice za obveze, Europski parlament i Vijeće donijeli su odluku da će izmjenom proračuna u 2019. izdvojiti dodatnih 100 milijuna EUR za programe Obzor 2020. i Erasmus+. Komisija će predstaviti tu izmjenu proračuna, koja neće sadržavati druge elemente, čim tehnička prilagodba višegodišnjeg financijskog okvira za 2020., uključujući izračun ukupne razlike do gornje granice za obveze, bude dovršena u proljeće 2019. Time se ne dovode u pitanje uobičajeni tehnički ispravci koje će Komisija morati provesti kako bi osigurala pravilno izvršavanje proračuna za 2019.

Vijeće i Europski parlament obvezuju se da će u što kraćem roku obraditi nacrt izmjene proračuna za 2019. koji predloži Komisija.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 388/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07964/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07964/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07965/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07965/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0382/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od.12. prosinca 2018. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od.12. prosinca 2018. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenje u obliku pisma Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenje u obliku pisma Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0366/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Japana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07964/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07964/2018),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07965/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana (07965/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 91., člankom 100. stavkom 2., člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom, člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) (C8-0382/2018),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 25. sastanka na vrhu EU-a i Japana od 17. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 25. sastanka na vrhu EU-a i Japana od 17. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan 17. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan 17. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir pregovaračke smjernice za sporazum o slobodnoj trgovini s Japanom, koje je Vijeće usvojilo 29. studenoga 2012. i objavilo 14. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregovaračke smjernice za sporazum o slobodnoj trgovini s Japanom, koje je Vijeće usvojilo 29. studenoga 2012. i objavilo 14. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2012. o trgovinskim pregovorima EU-a s Japanom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2012. o trgovinskim pregovorima EU-a s Japanom (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2) i rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. veljače 2016. s preporukama Europskog parlamenta Komisiji za pregovore o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) (2) i rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće o procjeni učinka na održivost trgovine iz Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana iz travnja 2016. te analizu ekonomskog učinka Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana koji je objavila Glavna uprava Komisije za trgovinu u lipnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće o procjeni učinka na održivost trgovine iz Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana iz travnja 2016. te analizu ekonomskog učinka Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana koji je objavila Glavna uprava Komisije za trgovinu u lipnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 38. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Japana od 10. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa 38. međuparlamentarnog sastanka EU-a i Japana od 10. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku u rujnu 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., usvojen na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom u New Yorku u rujnu 2015.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije iz listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Europske komisije iz listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: Prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”,

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. o ulozi civilnog društva u Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana i mišljenje od 14. veljače 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 15. listopada 2014. o ulozi civilnog društva u Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana i mišljenje od 14. veljače 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini,

| — | uzimajući u obzir plan Komisije u 15 točaka za veću djelotvornost poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a od 26. veljače 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir plan Komisije u 15 točaka za veću djelotvornost poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a od 26. veljače 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog suda 2/15 od 16. svibnja 2017., u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, koje je Komisija zatražila 10. srpnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog suda 2/15 od 16. svibnja 2017., u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a, koje je Komisija zatražila 10. srpnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 26. UFEU-a o uslugama od općeg interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 26. UFEU-a o uslugama od općeg interesa,

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke od 168. do 191. UFEU-a, osobito članak 191. stavak 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke od 168. do 191. UFEU-a, osobito članak 191. stavak 2. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 91., članak 100. stavak 2., članak 207. i članak 218. UFEU-a, posebno njegov stavak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 91., članak 100. stavak 2., članak 207. i članak 218. UFEU-a, posebno njegov stavak 10.,

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. (4) o nacrtu odluke Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. (4) o nacrtu odluke Vijeća,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu (A8-0367/2018),

| A. | budući da Europska unija i Japan dijele temeljne vrijednosti kao što su poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te su izrazito predani održivom razvoju i sustavu Svjetske trgovinske organizacije (WTO) temeljenom na pravilima; |
| --- | --- |

A.

budući da Europska unija i Japan dijele temeljne vrijednosti kao što su poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava te su izrazito predani održivom razvoju i sustavu Svjetske trgovinske organizacije (WTO) temeljenom na pravilima;

| B. | budući da Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana ima stratešku dimenziju i najvažniji je bilateralni trgovinski sporazum koji je EU ikada sklopio jer obuhvaća gotovo trećinu svjetskog BDP-a, gotovo 40 % svjetske trgovine i više od 600 milijuna osoba; |
| --- | --- |

B.

budući da Sporazum o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana ima stratešku dimenziju i najvažniji je bilateralni trgovinski sporazum koji je EU ikada sklopio jer obuhvaća gotovo trećinu svjetskog BDP-a, gotovo 40 % svjetske trgovine i više od 600 milijuna osoba;

| C. | budući da je Japan treće najveće tržište potrošnje u svijetu, ali tek šesto izvozno tržište za EU, što ukazuje na neiskorišteni potencijal za bilateralnu trgovinu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Japan treće najveće tržište potrošnje u svijetu, ali tek šesto izvozno tržište za EU, što ukazuje na neiskorišteni potencijal za bilateralnu trgovinu;

| D. | budući da je u nekoliko ex ante studija i analiza o učinku Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana navedeno da će Sporazum, u skladu s ciljem koji se odnosi na pametan, održiv i uključiv rast, imati pozitivne učinke na BDP, rast, prihod, trgovinu, produktivnost i zapošljavanje u Uniji i Japanu; budući da će Sporazum također potencijalno koristiti potrošačima zbog snižavanja cijena i povećanja izbora za potrošače u pogledu robe i usluga; budući da bi EU i države članice trebali poboljšati postojeće alate kako bi se radnicima i poduzećima pomoglo da se prilagode novim mogućnostima i potencijalnim negativnim učincima globalizacije i trgovinskih sporazuma; budući da bi uspjeh Sporazuma trebalo procijeniti i na temelju njegova doprinosa postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

D.

budući da je u nekoliko ex ante studija i analiza o učinku Sporazuma o gospodarskom partnerstvu između Europske unije i Japana navedeno da će Sporazum, u skladu s ciljem koji se odnosi na pametan, održiv i uključiv rast, imati pozitivne učinke na BDP, rast, prihod, trgovinu, produktivnost i zapošljavanje u Uniji i Japanu; budući da će Sporazum također potencijalno koristiti potrošačima zbog snižavanja cijena i povećanja izbora za potrošače u pogledu robe i usluga; budući da bi EU i države članice trebali poboljšati postojeće alate kako bi se radnicima i poduzećima pomoglo da se prilagode novim mogućnostima i potencijalnim negativnim učincima globalizacije i trgovinskih sporazuma; budući da bi uspjeh Sporazuma trebalo procijeniti i na temelju njegova doprinosa postizanju ciljeva održivog razvoja do 2030.;

| E. | budući da je Parlament pratio te pregovore od samog početka te je između ostalog pozvao pregovarače da odgovore na interese građana, civilnog društva i poduzeća te na transparentnost, što je dovelo do poboljšanja pristupa dokumentima, redovitog izvješćivanja o pregovorima i bolje komunikacije; budući da bi se mogla primijeniti dodatna poboljšanja u postupku donošenja trgovinskih sporazuma u budućnosti, posebno ako se prijedlozi EU-a stave na raspolaganje i ako se bude osiguralo da Vijeće prije pregovora sustavno objavljuje pregovaračke smjernice; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament pratio te pregovore od samog početka te je između ostalog pozvao pregovarače da odgovore na interese građana, civilnog društva i poduzeća te na transparentnost, što je dovelo do poboljšanja pristupa dokumentima, redovitog izvješćivanja o pregovorima i bolje komunikacije; budući da bi se mogla primijeniti dodatna poboljšanja u postupku donošenja trgovinskih sporazuma u budućnosti, posebno ako se prijedlozi EU-a stave na raspolaganje i ako se bude osiguralo da Vijeće prije pregovora sustavno objavljuje pregovaračke smjernice;

| F. | budući da je ključno da trgovinske povlastice i prilike koje se otvaraju sporazumom budu dostupne i da se u potpunosti iskoriste; |
| --- | --- |

F.

budući da je ključno da trgovinske povlastice i prilike koje se otvaraju sporazumom budu dostupne i da se u potpunosti iskoriste;

| 1. | smatra da ovaj Sporazum ima iznimnu bilateralnu i globalnu stratešku važnost te da u pravo vrijeme predstavlja jasan signal prema otvorenoj i pravednoj trgovini temeljenoj na vrijednostima i pravilima te da u vrijeme izazova za međunarodni poredak promiče visoke standarde, posebno u području zaštite okoliša, sigurnosti hrane, zaštite potrošača i prava radnika; upozorava da protekcionizam više nije opcija i da status quo u trgovinskoj politici više nije održiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja ambicioznu i sveobuhvatnu prirodu Sporazuma o gospodarskom partnerstvu koji je usklađen s prioritetima iz rezolucije Europskog parlamenta od 25. listopada 2012. o trgovinskim pregovorima EU-a s Japanom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | posebno napominje visoku razinu liberalizacije carina dogovorenu u okviru Sporazuma o gospodarskom partnerstvu, koja će, nakon što se u potpunosti provede, uključivati liberalizaciju 99 % tarifnih stavki EU-a i 97 % tarifnih stavki Japana, uključujući za industrijske proizvode u sektorima u kojima je EU vrlo konkurentan, zajedno s mjerama za zaštitu najosjetljivijih proizvoda koje uključuju bescarinske kvote, smanjenje carina ili razdoblja postupnog snižavanja carina; naglašava da Sporazum o gospodarskom partnerstvu uključuje klauzulu o borbi protiv prijevara, kojom se EU-u omogućuje da povuče trgovinske povlastice u slučajevima prijevare i da odbije suradnju u carinskim pitanjima, pri čemu se jamči da trgovci koji poštuju pravila ne budu pogođeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da će se carine EU-a za automobile tijekom prijelaznog razdoblja od sedam godina postupno ukinuti; poziva Komisiju da tijekom tog razdoblja prati trendove u trgovinskim tokovima automobilske industrije kako bi se predvidjela svaka vrsta destabilizacije europskog tržišta i riješila situacija u tim slučajevima; ističe, međutim, da se znatan broj japanskih vozila koja se prodaju u EU-u također proizvodi u EU-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je Japan riješio pitanje nepotrebnih netarifnih mjera koje se odnose na niz sektora kao što su automobilski sektor, sektor prehrambenih aditiva, sanitarni i fitosanitarni propisi, označivanje hrane i kozmetički sektor, čime su smanjeni troškovi usklađivanja i stvoren je predvidljiviji regulatorni okvir; podsjeća da svaka država ima pravo postaviti nacionalne standarde koji su viši od međunarodnih standarda, ako je to opravdano zbog primjerene zaštite zdravlja, sigurnosti ili zaštite potrošača; također prima na znanje predanost Japana da svoje automobilske standarde uskladi s međunarodnim standardima Gospodarske komisije UN-a za Europu, koje primjenjuju i proizvođači automobila iz EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | posebno pozdravlja činjenicu da će Japan dobavljačima iz EU-a omogućiti nediskriminirajući pristup tržištima javne nabave u 54 ključnih gradova, a možda i više, te ukloniti „klauzulu o operativnoj sigurnosti” koja je u praksi sprječavala dobavljače željezničke opreme iz EU-a da pristupe japanskom tržištu, te maksimalno povećati transparentnost u postupcima javne nabave; poziva Komisiju da pomno nadzire provedbu te točke kako bi se zajamčilo da se obveze koje se odnose na otvorenost i jednaki pristup javnoj nabavi doista i ispune; naglašava da bi pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi u obzir trebalo uzeti i socijalne i ekološke kriterije; ističe da i u EU-u i Japanu javna nabava mora i dalje služiti interesima građana; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je Japan vrlo vrijedno izvozno tržište za poljoprivrednike i proizvođače hrane iz EU-a te napominje da će oko 85 % poljoprivredno-prehrambenih proizvoda moći ući na japansko tržište bez carina; ističe da će nakon prijelaznog razdoblja prerađeni poljoprivredni proizvodi također imati bescarinski pristup japanskom tržištu; pozdravlja činjenicu da se sporazumom pružaju znatne izvozne mogućnosti za poljoprivredno-prehrambene proizvode iz EU-a, kao što su vino, govedina, svinjsko meso i sir, te da se njime štiti 205 europskih oznaka zemljopisnog podrijetla, s mogućnošću njihovog dodavanja, što predstavlja dodatno poboljšanje u odnosu na prethodne trgovinske sporazume i posebno je važno za mala i srednja poduzeća (MSP) u prehrambenom sektoru; poziva na nastavak pregovora nakon tri godine kako bi se ocijenile mogućnosti proširenja popisa zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla te očekuje da obje strane posvete posebnu pozornost održivoj poljoprivredi, uključujući proizvodnju hrane malih razmjera i ruralni razvoj; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava činjenicu da se Sporazumom promiču najbolje prakse za pružanje sigurne i visokokvalitetne hrane i proizvoda potrošačima; naglašava da se ničim u sporazumu ne sprječava primjena načela predostrožnosti u EU-u, kako je utvrđeno UFEU-om; pozdravlja jasno upućivanje na pristup predostrožnosti u sporazumu; naglašava da se sporazumom ni u kom slučaju ne smije ugroziti precizno i razumljivo označivanje hrane koje je sukladno zahtjevima EU-a; poziva oba partnera da u provedbi sporazuma poboljšaju zaštitu potrošača, dobrobit potrošača i sigurnost hrane te poziva Komisiju da u sve buduće trgovinske sporazume EU-a uvrsti konkretne i snažne odredbe o zaštiti potrošača; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da su obje strane predane osiguravanju visoke razine zaštite okoliša i rada te da se ti visoki standardi ne bi smjeli smatrati trgovinskim preprekama, a istodobno napominje da se u sporazumu također jasno navodi da se standardi u području rada i zaštite okoliša ne mogu ublažiti ili smanjiti u cilju privlačenja trgovine i ulaganja; podsjeća na cilj održivog razvoja br. 5 Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; pozdravlja činjenicu da su i Japan i EU potpisnici Deklaracije iz Buenos Airesa o ženama i trgovini te poziva obje strane da snažno pojačaju obveze u pogledu rodne dimenzije trgovine u kontekstu ovog sporazuma, uključujući pravo na jednaku plaću; od EU-a i Japana očekuje da poduzmu nužne korake kako bi ciljeve održivog razvoja uključili u sve svoje aktivnosti, među ostalim i u okviru ovog Sporazuma; traži od Komisije da provede ex post procjenu učinka na održivost provedbe sporazuma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja predanost učinkovitoj provedbi Pariškog sporazuma za borbu protiv klimatskih promjena i drugih multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša, kao i predanost održivom upravljanju šuma (uključujući borbu protiv nezakonite sječe) i ribarstva (borba protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova); ističe da se zakonodavstvo i standardi EU-a i dalje primjenjuju na proizvode koji se uvoze na tržište EU-a te da se konkretno Uredbom EU-a o drvu (Uredba (EU) br. 995/2010) zabranjuje stavljanje na tržište EU-a nezakonite drvne sirovine i uspostavlja obvezni sustav dužne pažnje; poziva obje strane da u okviru poglavlja o održivom razvoju blisko surađuju kako bi razmijenile najbolje prakse i osnažile provođenje zakonodavstva u tom području, i to u pogledu najučinkovitijih mjera za borbu protiv nezakonite sječe te da posebnu pažnju posvete sprečavanju izvoza nezakonito posječenog drva iz EU-a u Japan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava činjenicu da ovaj Sporazum uključuje jasnu obvezu ratifikacije temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada; žali zbog činjenice da Japan još nije ratificirao dvije temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (MOR) (o diskriminaciji i ukidanju prisilnog rada) te očekuje da Japan u razumnom roku postigne konkretan napredak prema ratifikaciji i učinkovitoj provedbi tih konvencija, u skladu s odredbama iz Sporazuma o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je Japan uspostavio međuministarski okvir koji se bavi provedbom obveza povezanih s održivim razvojem, uključujući ratifikaciju temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada, te da je odbor za trgovinu i održivi razvoj, koji je predviđen u sporazumu, zadužen za interakciju s civilnim društvom kada je riječ o provedbi poglavlja o održivom razvoju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da je Sud Europske unije u stavku 161. Mišljenja 2/15 od 16. svibnja 2017. o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura naveo da poglavlja o trgovini i održivom razvoju imaju izravan i neposredan učinak na trgovinu i da kršenje odredbi o održivom razvoju drugoj strani dopušta drugoj strani da prekine ili suspendira liberalizaciju koja se predviđa u ostalim odredbama Sporazuma o slobodnoj trgovini; pozdravlja uvođenje klauzule o preispitivanju u poglavlje o održivom razvoju te poziva obje strane da dobro i na vrijeme iskoriste tu klauzulu kako bi ispunile svoje obveze i poboljšale izvršivost i djelotvornost odredaba o radu i okolišu, pri čemu bi, među raznim metodama provedbe, trebalo kao krajnju mjeru razmotriti mogućnost uvođenja mehanizma koji se temelji na sankcijama; poziva obje strane da ne čekaju stupanje na snagu klauzule o preispitivanju kako bi krenule s učinkovitom provedbom i da tako zajamče da ovaj Sporazum bude doista vodeći i da nudi najveću moguću zaštitu; poziva Komisiju da prati obveze preuzete u poglavlju o trgovini i održivom razvoju i da surađuje s Japanom u njihovoj provedbi, oslanjajući se na Komisijin neslužbeni dokument o trgovini i održivom razvoju u 15 točaka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava činjenicu da prema Sporazumu o gospodarskom partnerstvu vlasti država članica i dalje imaju pravo definirati, pružati i regulirati javne usluge na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, te da negativan popis iz ovog Sporazuma ne sprječava vlade da privatizirane usluge ponovno vrate u javni sektor ili da slobodno razvijaju nove javne komunalne službe; smatra da bi se u načelu prednost trebala dati pristupu pozitivnog popisa u skladu s Općim sporazumom WTO-a o trgovini uslugama (GATS); prima na znanje da su se obje strane Sporazuma obvezale na zaštitu javnog upravljanja vodama u okviru izuzeća za opće javne usluge; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vjeruje da obveze u pogledu pristupa tržištu prekograničnih usluga, uključujući e-trgovinu, pomorski promet, poštanske usluge, energiju i telekomunikacije, mogu znatno potaknuti trgovinu uslugama; smatra da će se jamčenjem pravednijeg tretmana u Sporazumu poduzećima iz EU-a olakšati pružanje usluga na japanskom tržištu; podsjeća da je potrebno zaštititi ciljeve javne politike, među ostalim i u području kibersigurnosti, te da se mora očuvati politički prostor kako bi se riješili budući regulatorni izazovi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se Sporazumom omogućuje privremeno prekogranično kretanje stručnjaka preko granica („način 4”), pri čemu se obje strane obvezuju na premještaje unutar poduzeća u oko 40 sektora i na premještaje neovisnih stručnjaka u oko 20 sektora, čime će se olakšati veze EU-a i Japana u području izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da Sporazum štiti suvereno pravo na regulaciju financijskog i bankovnog sektora zbog bonitetnih i nadzornih razloga; poziva obje strane da koriste financijski regulatorni forum za poboljšanje globalnog financijskog sustava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja ključne inovativne elemente kao što su posebna poglavlja ili odredbe o Sporazumu iz Pariza, o malim i srednjim poduzećima i korporativnom upravljanju, čiji je cilj promicati društvenu odgovornost poduzeća na temelju načela skupine G20 i Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD); potiče obje strane da aktivno rade na korporativnoj društvenoj odgovornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da je regulatorna suradnja dobrovoljna i da ni na koji način ne ograničava pravo na regulaciju; podsjeća da se odgovarajuće odredbe moraju provesti uz potpuno poštovanje ovlasti suzakonodavaca; pozdravlja činjenicu da u poglavlju o regulatornoj suradnji jasno stoji da se načela iz UFEU-a, poput načela predostrožnosti, moraju u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na transparentnost u funkcioniranju Odbora za regulatornu suradnju i na odgovarajuću uključenost svih dionika, posebno sindikata i organizacija civilnog društva, što bi se trebalo smatrati preduvjetom za nastavak izgradnje povjerenja javnosti u sporazum i njegove posljedice; ističe da bi Parlament trebalo redovito obavještavati o odlukama Odbora za regulatornu suradnju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje nastavak pregovora o posebnom sporazumu o ulaganjima, koje će Parlament pomno pratiti; napominje da je Komisija u sporazume s drugim partnerima uvela sustav sudova za ulaganja, iščekujući uspostavu multilateralnog suda za ulaganja; ponavlja da je stari mehanizam za rješavanje sporova između privatnih ulagača i države (ISDS) neprihvatljiv i da ne postoji mandat za povratak na taj mehanizam; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da su EU i Japan 17. srpnja 2018. uspješno zaključili pregovore o uzajamnoj odluci o primjerenosti te dogovorili da će sustav za zaštitu podataka biti uzajamno priznat kao „jednakovrijedan”, čime će se omogućiti sigurniji protok podataka između EU-a i Japana; naglašava važnu ulogu koju njihova tijela za zaštitu podataka imaju u jamčenju odgovarajuće razine zaštite podataka; napominje da sporazum uključuje klauzulu rendez-vous kojom se predviđa procjena odredbi o prekograničnom prijenosu podataka u roku od tri godine i da se u njemu prepoznaje sve veća važnost digitalnog gospodarstva za rast i radna mjesta; podsjeća da svi trgovinski sporazumi moraju u potpunosti poštovati pravnu stečevinu EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, uključujući Opću uredbu o zaštiti podataka (Uredba (EU) 2016/679), te naglašava da je svaki budući ishod podložan suglasnosti Parlamenta i da se njime moraju štititi temeljna prava građana EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s drugim strateškim partnerima poboljša suradnju i usklađenost s Japanom u pogledu multilateralnih pitanja u cilju očuvanja i razvoja dodatnih međunarodnih standarda te otvorenog, pravednog i snažnog multilateralnog trgovinskog sustava koji se temelji na poštovanju pravila WTO-a i drugih međunarodnih normi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da su 78 % poduzeća iz EU-a koja izvoze u Japan manja poduzeća te pozdravlja činjenicu da Sporazum o gospodarskom partnerstvu sadržava posebno poglavlje o malim i srednjim poduzećima kako bi im se omogućilo da maksimalno profitiraju od sporazuma, posebno preko klauzula koje obje strane obvezuju na transparentnost u pristupu tržištu i razmjeni relevantnih informacija; poziva na brzu uspostavu kontaktnih točaka i internetskih stranica za mala i srednja poduzeća kako bi se osiguralo da raspolažu relevantnim informacijama o pristupu tržištu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da pažljivo prati pravilno provođenje dogovorenog ukidanja netarifnih mjera i upravljanje carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, te da o tome izvješćuje Parlament; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva oba partnera da zajamče aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva, prvenstveno kroz zajednički dijalog s civilnim društvom i domaćim savjetodavnim skupinama; poziva Komisiju da aktivno uspostavi i razmjenjuje najbolje prakse s Japanom o djelovanju domaćih savjetodavnih skupina i zajedničkog dijaloga; poziva obje strane da osiguraju brzu uspostavu uspješnih, učinkovitih i uravnoteženih domaćih savjetodavnih skupina s odgovarajućim kodeksom ponašanja te da osiguraju da se njihova stajališta na transparentan način uzmu u obzir u međuvladinim savjetovanjima koja su predviđena Sporazumom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da zajamči sudjelovanje izaslanstva EU-a u Japanu u postupku provedbe Sporazuma od početka do kraja; ističe da delegacije EU-a omogućuju brzo i izravno djelovanje kako bi se osigurala pravilna provedba trgovinskih odredbi te brzo otkrivanje i učinkovito rješavanje problema i prepreka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | očekuje da će funkcioniranje sektorskih odbora, koji će se osnovati u skladu sa Sporazumom, biti potpuno transparentno prema Parlamentu i široj javnosti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | obvezuje se da će pomno pratiti provedbu Sporazuma, u bliskoj suradnji s Komisijom, dionicima i japanskim partnerima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Japana. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  SL C 72 E, 11.3.2014., str. 16.

(2)  SL C 35, 31.1.2018., str. 21.

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske Unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 388/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08462/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08462/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08463/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08463/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0417/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0383/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Japana. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana (rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08462/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08462/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma o strateškom partnerstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Japana, s druge strane (1) (08463/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 37. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 212. stavkom 1., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0417/2018),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan u Tokiju 17. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan u Tokiju 17. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan u Tokiju 17. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana koji je potpisan u Tokiju 17. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir 25. bilateralni sastanak na vrhu održan u Tokiju 17. srpnja 2018. te zajedničku izjavu s tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 25. bilateralni sastanak na vrhu održan u Tokiju 17. srpnja 2018. te zajedničku izjavu s tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir prvi bilateralni sastanak na vrhu održan u Haagu 1991. i usvajanje zajedničke deklaracije o odnosima između EZ-a i Japana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi bilateralni sastanak na vrhu održan u Haagu 1991. i usvajanje zajedničke deklaracije o odnosima između EZ-a i Japana,

| — | uzimajući u obzir 20. sastanak na vrhu između EU-a i Japana održan 2010. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 20. sastanak na vrhu između EU-a i Japana održan 2010. godine,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom ekonomskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci pod naslovom „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” od 19. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom ekonomskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci pod naslovom „Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a” od 19. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju vanjske i sigurnosne politike Europske unije koju je objavila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskog parlamenta u lipnju 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju vanjske i sigurnosne politike Europske unije koju je objavila potpredsjednica Komisije/Visoka predstavnica EU-a za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Europskog parlamenta u lipnju 2016.,

| — | uzimajući u obzir smjernice o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji koje je odobrilo Vijeće 15. lipnja 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a u istočnoj Aziji koje je odobrilo Vijeće 15. lipnja 2012.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Japana o suradnji u znanosti i tehnologiji koji je potpisan 2009. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Japana o suradnji u znanosti i tehnologiji koji je potpisan 2009. (2),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a i Japana iz 2001. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a i Japana iz 2001. godine,

| — | uzimajući u obzir posjet ad hoc izaslanstva Odbora za vanjske poslove Tokiju i Južnoj Koreji od 3. do 6. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet ad hoc izaslanstva Odbora za vanjske poslove Tokiju i Južnoj Koreji od 3. do 6. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir 38. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Japana koja je održana u Tokiju 9. i 10. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 38. međuparlamentarnu sjednicu EU-a i Japana koja je održana u Tokiju 9. i 10. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir posjet ad hoc izaslanstva Pododbora za sigurnost i obranu Tokiju od 22. do 25. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posjet ad hoc izaslanstva Pododbora za sigurnost i obranu Tokiju od 22. do 25. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2014. koja sadrži preporuke Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima o Sporazumu o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2014. koja sadrži preporuke Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima o Sporazumu o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 12. prosinca 2018. o Nacrtu odluke (4),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0385/2018),

| A. | budući da su EU i Japan strateški partneri od 2003. te da i dalje blisko surađuju na brojnim multilateralnim forumima; |
| --- | --- |

A.

budući da su EU i Japan strateški partneri od 2003. te da i dalje blisko surađuju na brojnim multilateralnim forumima;

| B. | budući da EU i Japan kao globalni partneri bliskih stavova dijele posebnu odgovornost za potporu miru, stabilnosti, multilateralizmu, poštovanju ljudskih prava, blagostanju i obrani poretka temeljenog na pravilima u svijetu koji se brzo mijenja; |
| --- | --- |

B.

budući da EU i Japan kao globalni partneri bliskih stavova dijele posebnu odgovornost za potporu miru, stabilnosti, multilateralizmu, poštovanju ljudskih prava, blagostanju i obrani poretka temeljenog na pravilima u svijetu koji se brzo mijenja;

| C. | budući da će oko trećine svjetske gospodarske proizvodnje biti obuhvaćeno Sporazumom o strateškom partnerstvu i Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana; |
| --- | --- |

C.

budući da će oko trećine svjetske gospodarske proizvodnje biti obuhvaćeno Sporazumom o strateškom partnerstvu i Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana;

| D. | budući da je japanska vlada pokrenula reforme sigurnosne politike koje uključuju jačanje obrambenih sposobnosti, obnovu saveza s SAD-om i suradnju s drugim demokracijama u regiji i šire; |
| --- | --- |

D.

budući da je japanska vlada pokrenula reforme sigurnosne politike koje uključuju jačanje obrambenih sposobnosti, obnovu saveza s SAD-om i suradnju s drugim demokracijama u regiji i šire;

| E. | budući da se povećao japanski doprinos međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti; budući da se u japanskoj nacionalnoj sigurnosnoj strategiji za 2013. spominje politika aktivnog doprinosa miru koja se temelji na načelu međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

E.

budući da se povećao japanski doprinos međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti; budući da se u japanskoj nacionalnoj sigurnosnoj strategiji za 2013. spominje politika aktivnog doprinosa miru koja se temelji na načelu međunarodne suradnje;

| F. | budući da je Japan najdugotrajniji partner NATO-a i da je potpisnik sporazuma o klasificiranim podacima, kibersigurnosti, borbi protiv piratstva, pružanju pomoći u slučaju katastrofe i pružanju humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

F.

budući da je Japan najdugotrajniji partner NATO-a i da je potpisnik sporazuma o klasificiranim podacima, kibersigurnosti, borbi protiv piratstva, pružanju pomoći u slučaju katastrofe i pružanju humanitarne pomoći;

| G. | budući da je Japan tijekom posljednjih desetljeća dobio međunarodne pohvale zbog svoje politike vojne suzdržanosti koja nipošto nije omela njegov put uspona do pozicije jednog od najvažnijih gospodarskih i političkih dionika u svijetu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Japan tijekom posljednjih desetljeća dobio međunarodne pohvale zbog svoje politike vojne suzdržanosti koja nipošto nije omela njegov put uspona do pozicije jednog od najvažnijih gospodarskih i političkih dionika u svijetu;

| H. | budući da je Japan uložio napore kako bi se revidirao Sporazum o transpacifičkom partnerstvu (TPP) nakon povlačenja SAD-a i u srpnju 2018. ratificirao revidirani sporazum – Sveobuhvatni i progresivni sporazum za transpacifičko partnerstvo (CPTPP); budući da je Japan također pokazao interes za Regionalno sveobuhvatno gospodarsko partnerstvo (RCEP) koje uključuje i Kinu; |
| --- | --- |

H.

budući da je Japan uložio napore kako bi se revidirao Sporazum o transpacifičkom partnerstvu (TPP) nakon povlačenja SAD-a i u srpnju 2018. ratificirao revidirani sporazum – Sveobuhvatni i progresivni sporazum za transpacifičko partnerstvo (CPTPP); budući da je Japan također pokazao interes za Regionalno sveobuhvatno gospodarsko partnerstvo (RCEP) koje uključuje i Kinu;

| I. | budući da je Japan aktivan član Azijske razvojne banke (ADB), Afričke razvojne banke (AFDB), Međuameričke razvojne banke (IADB), Gospodarske i socijalne komisije Ujedinjenih naroda za Aziju i Pacifik (UNESCAP) i drugih specijaliziranih agencija UN-a, Azijsko-europskog sastanka (ASEM) i Azijskog dijaloga za suradnju (ACD); budući da je Japan član Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD), Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) te skupina G7 i G20; |
| --- | --- |

I.

budući da je Japan aktivan član Azijske razvojne banke (ADB), Afričke razvojne banke (AFDB), Međuameričke razvojne banke (IADB), Gospodarske i socijalne komisije Ujedinjenih naroda za Aziju i Pacifik (UNESCAP) i drugih specijaliziranih agencija UN-a, Azijsko-europskog sastanka (ASEM) i Azijskog dijaloga za suradnju (ACD); budući da je Japan član Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), Međunarodne banke za obnovu i razvoj (IBRD), Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) te skupina G7 i G20;

| J. | budući da je japanska vlada u veljači 2015. odobrila novu Povelju o razvojnoj suradnji; |
| --- | --- |

J.

budući da je japanska vlada u veljači 2015. odobrila novu Povelju o razvojnoj suradnji;

Sporazum i odnosi između EU-a i Japana

| 1. | pozdravlja sklapanje nacrta Sporazuma o strateškom partnerstvu kojim se osigurava pravno obvezujući okvir, jačaju bilateralni odnosi između EU-a i Japana i jača suradnja na više od 40 područja kao što su promicanje mira i stabilnosti, operacije pružanja pomoći u hitnim slučajevima, vanjska politika i sigurnosna pitanja, globalni razvoj i humanitarna pomoć, gospodarska pitanja, istraživanje, inovacije, obrazovanje, sigurnost hrane, poljoprivredna politika, politika IKT-a, svemirska tehnologija, kultura i sport, ali i globalni izazovi koji zahtijevaju globalnu koordinaciju kao što su klimatske promjene, migracija, kiberprijetnje, javno zdravstvo, prekogranični kriminal, operacije izgradnje mira, upravljanje krizama i katastrofama i borba protiv terorizma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava poveznice između Sporazuma o strateškom partnerstvu i Sporazuma o gospodarskom partnerstvu (SGP), najvećeg svjetskog bilateralnog sporazuma o slobodnoj trgovini; smatra da sklapanje tih dvaju sporazuma predstavlja poboljšanje partnerstva s ciljem pružanja konkretnih koristi građanima EU-a i Japana te podržava daljnju suradnju na multilateralnim forumima; pozdravlja uzajamno poštovanje i povjerenje koji su osnaženi u procesu pregovaranja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja upućivanje u članku 1. stavku 3. Sporazuma o strateškom partnerstvu na parlamentarnu dimenziju koja ima cilj jačanja partnerstva kroz dijalog i suradnju u područjima političkih pitanja, vanjskih i sigurnosnih politika te drugih sektorskih suradnji; u tom pogledu predlaže da japanski i Europski parlament nastave razvijati parlamentarni nadzor i dijalog u cilju osiguranja provedbe ugovorene suradnje; traži da Europski parlament nadgleda sastanke Zajedničkog odbora i njihovu dokumentaciju; potiče na daljnje uključivanje i promicanje odgovornosti u provedbi Sporazuma o strateškom partnerstvu kod civilnog društva; ponovno ističe svoje uvjerenje da bi se konkretan oblik opće i sektorske suradnje u načelu trebao temeljiti na ciljevima održivog razvoja koji će se provoditi do 2030., a koje bi usvojili Ujedinjeni narodi te podržale ugovorne stranke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava potrebu suradnje na multilateralnoj razini radi promicanja pristupanja Ugovoru o trgovini oružjem i provedbe Ugovora o neširenju nuklearnog oružja, čime se sprečava širenja oružja za masovno uništenje te bori protiv terorizma, nekažnjavanja najtežih kaznenih djela protiv međunarodnog prava i kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je u zemljama u razvoju potreban sveobuhvatan i dosljedan pristup u pogledu diplomatskih, ekonomskih, kulturnih i sigurnosnih pitanja jer su u tim zemljama sigurnost i razvoj usko povezani, što je zajedničko mišljenje EU-a i Japana; |
| --- | --- |

5.

Ljudska prava i temeljne slobode

| 6. | ponavlja zajedničku obvezu poštovanja ljudskih prava, demokracije, temeljnih sloboda, dobrog upravljanja i vladavine prava, koji predstavljaju zajedničke vrijednosti sadržane u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, te suradnje u svrhu globalnog promicanja i zaštite tih vrijednosti i međunarodnog poretka koji se temelji na pravima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da Japan nije ratificirao dvije temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (o diskriminaciji i ukidanju prisilnog rada) i pozdravlja odluku Japana da uspostavi međuministarski okvir za postupanje u vezi s provedbom obveza održivog razvoja u okviru SGP-a, uključujući ratifikaciju tih konvencija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za daljnjom suradnjom u području prava žena kako bi se osiguralo da je postizanje rodne ravnopravnosti jedan od glavnih ciljeva partnerstva; potiče japanski parlament da nastavi raditi na zakonodavstvu kako bi se riješio problem diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | osuđuje činjenicu da se u Japanu i dalje provodi smrtna kazna, a pogubljenja se provode vješanjem bez prethodnog upozorenja zatvorenika; budući da je Odbor UN-a protiv mučenja osudio tu praksu zbog psihološkog pritiska koji stvara za zatvorenike i njihove obitelji; podupire napore UN-a u pogledu postupnog ukidanja smrtne kazne; poziva EU da započne dijalog s japanskom vladom o moratoriju na smrtnu kaznu s ciljem njezina konačnog ukidanja; |
| --- | --- |

9.

Regionalni i međunarodni odnosi

| 10. | podsjeća da je u globalnoj strategiji EU-a iz 2016. prepoznata izravna poveznica između europskog blagostanja i azijske sigurnosti i da se u njoj EU poziva na veće praktične doprinose i na suradnju s partnerima kao što je Japan kako bi se promicao mir na Korejskom poluotoku i kako bi se na miran način nastojalo riješiti izuzetno važne pomorske i teritorijalne sporove u Istočnokineskom i Južnokineskom moru na temelju međunarodnog prava i konvencija; naglašava važnost izgradnje povjerenja i preventivne diplomacije; ističe da se mora poštovati sloboda međunarodne plovidbe; pozdravlja sastanak premijera Abea i predsjednika Xija u Pekingu 26. listopada 2018. i najavu obveze da se otvori novo poglavlje u odnosima kao korak prema poboljšanju bilateralnih veza i smanjenju regionalnih napetosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uviđa da je utjecaj Kine i Rusije u azijsko-pacifičkoj regiji veliki sigurnosni izazov za Japan i interese Europske unije te stoga pozdravlja obveze iz Sporazuma o strateškom partnerstvu za jačanje sigurnosne suradnje EU-a i Japana kao zaštitu od takvih prijetnji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uspostavu misije Japana pri NATO-u 1. srpnja 2018.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja novu strategiju EU-a za poboljšanje povezanosti s Azijom kroz promicanje dijaloga, stabilnosti, regionalne i međunarodne suradnje, interoperabilnih prijevoznih, energetskih i digitalnih mreža i veza među ljudima; naglašava prilike koje povezanost pruža u okviru povećanja razmjena u području obrazovanja, znanosti, istraživanja i kulture; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva na širenje bilateralne suradnje EU-a i Japana i plurilateralne suradnje s Južnom Korejom, Sjedinjenim Američkim Državama i Kinom radi potpore nastojanjima da se osigura mir i održi stabilnost u regiji te miran suživot na Korejskom poluotoku i da se izvrši potpuna, nepovratna i provjerljiva denuklearizacija DNRK-a; ističe važnost daljnje suradnje i dobrosusjedskih odnosa između Japana i Južne Koreje kojom bi se poboljšala regionalna stabilnost i riješili sigurnosni rizici kao što je DNRK; obvezuje se da će poduprijeti stalan međunarodni pritisak na DNRK kako bi se osiguralo da se poduzmu konkretni koraci prema denuklearizaciji; podržava međunarodnu suradnju kako bi se riješio problem nestalih japanskih građana za koje se strahuje da ih je oteo sjevernokorejski režim; naglašava da je stabilnost u sjeveroistočnoj Aziji u središtu interesa Europe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da EU i Japan moraju surađivati kako bi se povećale sposobnosti Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN) u pogledu programa regionalne integracije i suradnje te zajedničkog rješavanja sukoba u regiji i jačanja središnje uloge ASEAN-a u multilateralnom poretku jugoistočne Azije; podržava odluku donesenu na 33. Forumu ASEAN-a i Japana u Tokiju radi daljnjeg jačanja veza i rješavanja regionalnih i međunarodnih pitanja od zajedničkog interesa te suradnje na promicanju mira i stabilnosti; smatra da promicanje i zaštita ljudskih prava djelotvorno pridonose tim dvama ciljevima; poziva na sinergije između japanske strategije za slobodnu i otvorenu indo-pacifičku regiju i inicijativa EU-a, uključujući investicijski plan EU-a te proširene transeuropske prometne mreže EU-a, kako bi se promicala globalna suradnja u području povezivosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje ambiciju Japana da postane nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda za razdoblje od 2023. do 2024. te pozdravlja njegov doprinos UN-u u područjima kao što su razoružanje i neširenje oružja, očuvanje i izgradnja mira te sigurnost; |
| --- | --- |

16.

Sektorska suradnja

| 17. | naglašava mogućnosti i zamah koji su omogućeni Sporazumom o strateškom partnerstvu u cilju razvoja kulturnih odnosa te suradnje u području mladih, obrazovanja i sporta; prima na znanje trenutačnu nisku razinu međuljudskih kontakata i jezične prepreke; predlaže daljnje ulaganje kako bi se poboljšali interakcija među građanima, obrazovni i kulturni dijalog, programi akademske mobilnosti u okviru programa Erasmus+ i javna diplomacija u cilju promicanja međusobnog razumijevanja i kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | skreće pozornost na poticaj koji Sporazum o strateškom partnerstvu pruža sektorskoj suradnji u području zaštite potrošača i razmjena u pogledu regulatornih i nadzornih sustava financijskog sektora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da su, kao vodeći svjetski donatori koji imaju dugu povijest davanja službene razvojne pomoći manje razvijenim zemljama istočne Azije, a odnedavno i zemljama Afrike, Bliskog istoka i Latinske Amerike, EU i Japan prirodni partneri, zajedno s vladama zemalja koje primaju pomoć, za koordinaciju pomoći i osiguravanje dosljednosti; naglašava da je glavna svrha razvojne pomoći smanjenje siromaštva preko ostvarenja ciljeva održivog razvoja te sa zadovoljstvom iščekuje uzajamnu suradnju prema ostvarenju tih ciljeva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja činjenicu da je Japan 2016. ratificirao Pariški sporazum o klimatskim promjenama te snažno potiče njegovu učinkovitu provedbu te da Japan preuzme vodeću ulogu u proaktivnoj borbi protiv klimatskih promjena i jačanju napora za njihovo ublažavanje; poziva EU i Japan da pojačaju suradnju u području održive energije, npr. u razvoju prijevoza s niskim emisijama; ističe da je savjetodavni odbor za klimatske promjene ministra vanjskih poslova u veljači 2018. objavio svoje izvješće u kojem je potreba za energetskom tranzicijom prema obnovljivim izvorima energije bila u središtu japanske energetske strategije u području energetske diplomacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja uključivanje održivog upravljanja šumama u sporazum i sa zanimanjem iščekuje daljnju razmjenu dobrih praksi u području nezakonite sječe, na temelju iskustava iz Uredbe EU-a o drvu, s ciljem uvođenja obvezne dužne pažnje u japansko zakonodavstvo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog nastojanja Japana da osigura prekidanje moratorija na komercijalni kitolov na sastancima Međunarodne komisije za kitolov u rujnu 2018. i poziva na obustavu kitolova u znanstvene svrhe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je Japan drugo najveće tržište kozmetike na svijetu; podsjeća da su ispitivanje kozmetičkih proizvoda na životinjama i prodaja uvezenih kozmetičkih proizvoda koji se ispituju na životinjama zabranjeni u EU-u; u tom kontekstu potiče stranke na razmjenu informacija i suradnju u cilju okončanja ispitivanja kozmetičkih proizvoda na životinjama u Japanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost očuvanja biološke raznolikosti te potiče Japan da povuče svoje rezerve na Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva na brzu ratifikaciju privremenog sporazuma od strane parlamenata država članica EU-a i na njegovu temeljitu provedbu u svim sektorima; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Japana. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 216, 24.8.2018., str. 1.

(2)  SL L 90, 6.4.2011., str. 2.

(3)  SL C 443, 22.12.2017., str. 49.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

Euro-mediteranski sporazum o zračnom prometu između EU-a i Jordana (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 388/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07067/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07067/2015),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07066/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07066/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0189/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0371/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

Uspostava Obzora Europa – utvrđivanje pravila za sudjelovanje i širenje rezultata ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije te o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/39)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Unija nastoji ojačati
  svoje znanstvene
  i tehnološke temelje te potaknuti svoju konkurentnost, među ostalim u 
  svojoj
  industriji, te istodobno promicati sve istraživačke i inovacijske aktivnosti kako bi se ostvarili strateški prioriteti
  politike EU-a
  , kojima se u konačnici nastoje promicati mir, vrijednosti Unije te dobrobit njezinih naroda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Unija nastoji ojačati
  svoje znanstvene
  i tehnološke temelje te potaknuti svoju konkurentnost, među ostalim u 
  svojoj
  industriji, te istodobno promicati sve istraživačke i inovacijske aktivnosti kako bi se ostvarili strateški prioriteti
  politike EU-a
  , kojima se u konačnici nastoje promicati mir, vrijednosti Unije te dobrobit njezinih naroda.

| (1) | Unija nastoji ojačati
  svoju znanstvenu izvrsnost
  i tehnološke temelje
  zahvaljujući kojima istraživači, znanstveno znanje i tehnologija slobodno cirkuliraju
  te potaknuti svoju konkurentnost, među ostalim u industriji,
  osnažiti europski istraživački prostor
  te istodobno promicati sve istraživačke i inovacijske aktivnosti kako bi se ostvarili strateški prioriteti
  i obveze Unije
  , kojima se u konačnici nastoje promicati mir, vrijednosti Unije te dobrobit njezinih naroda; |
| --- | --- |

(1)

Unija nastoji ojačati
  svoju znanstvenu izvrsnost
  i tehnološke temelje
  zahvaljujući kojima istraživači, znanstveno znanje i tehnologija slobodno cirkuliraju
  te potaknuti svoju konkurentnost, među ostalim u industriji,
  osnažiti europski istraživački prostor
  te istodobno promicati sve istraživačke i inovacijske aktivnosti kako bi se ostvarili strateški prioriteti
  i obveze Unije
  , kojima se u konačnici nastoje promicati mir, vrijednosti Unije te dobrobit njezinih naroda;

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i 
  širenju
  visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije,
  poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove
  i 
  promicanja industrijske konkurentnosti; poticanje svih oblika inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, ojačanje uvođenja inovativnih rješenja na tržište te kako
  bi se
  poticali
  svi oblici inovacija,
  uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo
  uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak, Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju i 
  širenju
  visokokvalitetnog znanja i tehnologija, ojačao učinak istraživanja i inovacija u razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije,
  poduprlo uvođenje inovativnih rješenja u industriju i društvo radi odgovora na globalne izazove
  i 
  promicanja industrijske konkurentnosti; poticanje svih oblika inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, ojačanje uvođenja inovativnih rješenja na tržište te kako
  bi se
  poticali
  svi oblici inovacija,
  uključujući revolucionarne inovacije, i ojačalo
  uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  te kako bi se optimirali rezultati tih ulaganja radi većeg učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru
  .

| (2) | Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak
  i što više povećala dodana vrijednost ulaganja Unije u istraživanje, razvoj i inovacije
  , Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021. – 2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju
  , širenju
  i 
  prenošenju
  visokokvalitetnog znanja i tehnologija
  u Uniji
  , ojačao učinak istraživanja i inovacija u 
  rješavanju globalnih izazova, uključujući ciljeve održivog razvoja i klimatske promjene, te u
  razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije,
  kao i da bi se poduprlo uvođenje inovativnih i održivih rješenja u industriji
  i 
  društvu Unije radi otvaranja radnih mjesta i povećanja gospodarskog rasta i industrijske konkurentnosti; Programom
  bi se
  trebali poticati
  svi oblici inovacija,
  ojačati
  uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  te optimizirati provedba
  ulaganja. |
| --- | --- |

(2)

Da bi se u postizanju tog općeg cilja ostvario znanstveni, društveni i gospodarski učinak
  i što više povećala dodana vrijednost ulaganja Unije u istraživanje, razvoj i inovacije
  , Unija bi trebala ulagati u istraživanja i inovacije u okviru Obzora Europa – Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021. – 2027. (dalje u tekstu: „Program”) kako bi se pružila potpora stvaranju
  , širenju
  i 
  prenošenju
  visokokvalitetnog znanja i tehnologija
  u Uniji
  , ojačao učinak istraživanja i inovacija u 
  rješavanju globalnih izazova, uključujući ciljeve održivog razvoja i klimatske promjene, te u
  razvoju, podržavanju i provedbi politika Unije,
  kao i da bi se poduprlo uvođenje inovativnih i održivih rješenja u industriji
  i 
  društvu Unije radi otvaranja radnih mjesta i povećanja gospodarskog rasta i industrijske konkurentnosti; Programom
  bi se
  trebali poticati
  svi oblici inovacija,
  ojačati
  uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  te optimizirati provedba
  ulaganja.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Program bi trebao doprinijeti ostvarenju ulaganja od 3 % BDP-a Unije u istraživanje i razvoj, u skladu s glavnim ciljem strategije Europa 2020. Postizanje tog cilja iziskivat će od država članica i privatnog sektora da Program dopune vlastitim i osnaženim mjerama ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Program bi trebao doprinijeti ostvarenju ulaganja od 3 % BDP-a Unije u istraživanje i razvoj, u skladu s glavnim ciljem strategije Europa 2020. Postizanje tog cilja iziskivat će od država članica i privatnog sektora da Program dopune vlastitim i osnaženim mjerama ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Pri promicanju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje se smatraju potrebnim doprinosom ostvarivanju ciljeva politike Unije trebalo bi u obzir uzeti načelo inovativnosti
  , kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije od 15. svibnja 2018.„Obnovljeni program
  za
  istraživanje
  i 
  inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost” (COM(2018)0306)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Pri promicanju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje se smatraju potrebnim doprinosom ostvarivanju ciljeva politike Unije trebalo bi u obzir uzeti načelo inovativnosti
  , kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije od 15. svibnja 2018.„Obnovljeni program
  za
  istraživanje
  i 
  inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost” (COM(2018)0306)
  .

| (3) | Pri promicanju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje se smatraju potrebnim doprinosom ostvarivanju ciljeva politike Unije trebalo bi u obzir uzeti načelo inovativnosti
  kao ključnog pokretača
  za
  brže
  i 
  intenzivnije pretvaranje iznimne količine znanja u Uniji u inovacije
  . |
| --- | --- |

(3)

Pri promicanju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje se smatraju potrebnim doprinosom ostvarivanju ciljeva politike Unije trebalo bi u obzir uzeti načelo inovativnosti
  kao ključnog pokretača
  za
  brže
  i 
  intenzivnije pretvaranje iznimne količine znanja u Uniji u inovacije
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Otvorena
  znanost, otvorene inovacije i otvorenost prema svijetu
  čine opća načela te bi se njima
  trebali osigurati izvrsnost i učinak ulaganja Unije u istraživanja i inovacije
  . Tih bi se načela trebalo pridržavati
  u 
  provedbi Programa, posebno za strateško planiranje u pogledu stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Otvorena
  znanost, otvorene inovacije i otvorenost prema svijetu
  čine opća načela te bi se njima
  trebali osigurati izvrsnost i učinak ulaganja Unije u istraživanja i inovacije
  . Tih bi se načela trebalo pridržavati
  u 
  provedbi Programa, posebno za strateško planiranje u pogledu stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”
  .

| (4) | Nastavkom pristupa usmjerenog na otvorenu
  znanost, otvorene inovacije i otvorenost prema svijetu
  , pri čemu se osiguravaju znanstveni i društveno-gospodarski interesi Unije,
  trebali
  bi se
  osigurati izvrsnost i učinak ulaganja Unije u istraživanja i inovacije
  te jačanje kapaciteta za istraživanja i inovacije
  u 
  svim državama članicama. To bi trebalo rezultirati uravnoteženom provedbom Programa
  . |
| --- | --- |

(4)

Nastavkom pristupa usmjerenog na otvorenu
  znanost, otvorene inovacije i otvorenost prema svijetu
  , pri čemu se osiguravaju znanstveni i društveno-gospodarski interesi Unije,
  trebali
  bi se
  osigurati izvrsnost i učinak ulaganja Unije u istraživanja i inovacije
  te jačanje kapaciteta za istraživanja i inovacije
  u 
  svim državama članicama. To bi trebalo rezultirati uravnoteženom provedbom Programa
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Otvorena znanost
  , uključujući otvoren pristup znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima,
  ima potencijal za povećanje kvalitete, učinka i koristi od znanosti te za ubrzanje napretka znanja tako što će ga učiniti pouzdanijim, učinkovitijim i točnijim te razumljivijim društvu i primjerenim za suočavanje s društvenim izazovima. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da korisnici pruže otvoren pristup istorazinski ocijenjenim znanstvenim publikacijama, istraživačkim podacima i drugim rezultatima istraživanja na otvoren i nediskriminirajući način, besplatno i što ranije u procesu širenja te da omoguće njihovu upotrebu i ponovnu upotrebu sa što manje ograničenja.
  Posebno
  bi
  trebalo
  staviti veći naglasak na odgovorno upravljanje istraživačkim podacima, koji bi trebali biti u skladu s načelima FAIR – vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi – osobito uključivanjem planova za upravljanje podacima. Prema potrebi, korisnici bi trebali iskoristiti mogućnosti koje
  nudi
  europski oblak za otvorenu znanost te poštovati načela i prakse otvorene znanosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Otvorena znanost
  , uključujući otvoren pristup znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima,
  ima potencijal za povećanje kvalitete, učinka i koristi od znanosti te za ubrzanje napretka znanja tako što će ga učiniti pouzdanijim, učinkovitijim i točnijim te razumljivijim društvu i primjerenim za suočavanje s društvenim izazovima. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da korisnici pruže otvoren pristup istorazinski ocijenjenim znanstvenim publikacijama, istraživačkim podacima i drugim rezultatima istraživanja na otvoren i nediskriminirajući način, besplatno i što ranije u procesu širenja te da omoguće njihovu upotrebu i ponovnu upotrebu sa što manje ograničenja.
  Posebno
  bi
  trebalo
  staviti veći naglasak na odgovorno upravljanje istraživačkim podacima, koji bi trebali biti u skladu s načelima FAIR – vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi – osobito uključivanjem planova za upravljanje podacima. Prema potrebi, korisnici bi trebali iskoristiti mogućnosti koje
  nudi
  europski oblak za otvorenu znanost te poštovati načela i prakse otvorene znanosti.

| (5) | Otvorena znanost ima potencijal za povećanje kvalitete, učinka i koristi od znanosti te za ubrzanje napretka znanja tako što će ga učiniti pouzdanijim, učinkovitijim i točnijim te razumljivijim društvu i primjerenim za suočavanje s društvenim izazovima. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da korisnici pruže otvoren pristup istorazinski ocijenjenim znanstvenim publikacijama, istraživačkim podacima i drugim rezultatima istraživanja na otvoren i nediskriminirajući način, besplatno i što ranije u procesu širenja te da omoguće njihovu upotrebu i ponovnu upotrebu sa što manje ograničenja.
  Kad je riječ o istraživačkim podacima, trebalo bi primjenjivati načelo „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno” i stoga prepoznati potrebu za različitim režimima u pogledu pristupa zbog društveno-gospodarskih interesa Unije, prava intelektualnog vlasništva, zaštite osobnih podataka i povjerljivosti, sigurnosnih pitanja i drugih legitimnih interesa. Trebalo bi
  staviti veći naglasak na odgovorno upravljanje istraživačkim podacima, koji bi trebali biti u skladu s načelima FAIR – vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi – osobito uključivanjem planova za upravljanje podacima. Prema potrebi, korisnici bi trebali iskoristiti mogućnosti koje
  nude
  europski oblak za otvorenu znanost
  i europska podatkovna infrastruktura
  te poštovati načela i prakse otvorene znanosti.
  Recipročan otvoren pristup treba poticati u međunarodnim sporazumima o suradnji u području znanosti i tehnologije te u relevantnim sporazumima o pridruživanju. |
| --- | --- |

(5)

Otvorena znanost ima potencijal za povećanje kvalitete, učinka i koristi od znanosti te za ubrzanje napretka znanja tako što će ga učiniti pouzdanijim, učinkovitijim i točnijim te razumljivijim društvu i primjerenim za suočavanje s društvenim izazovima. Trebalo bi utvrditi odredbe kako bi se osiguralo da korisnici pruže otvoren pristup istorazinski ocijenjenim znanstvenim publikacijama, istraživačkim podacima i drugim rezultatima istraživanja na otvoren i nediskriminirajući način, besplatno i što ranije u procesu širenja te da omoguće njihovu upotrebu i ponovnu upotrebu sa što manje ograničenja.
  Kad je riječ o istraživačkim podacima, trebalo bi primjenjivati načelo „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno” i stoga prepoznati potrebu za različitim režimima u pogledu pristupa zbog društveno-gospodarskih interesa Unije, prava intelektualnog vlasništva, zaštite osobnih podataka i povjerljivosti, sigurnosnih pitanja i drugih legitimnih interesa. Trebalo bi
  staviti veći naglasak na odgovorno upravljanje istraživačkim podacima, koji bi trebali biti u skladu s načelima FAIR – vidljivi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi – osobito uključivanjem planova za upravljanje podacima. Prema potrebi, korisnici bi trebali iskoristiti mogućnosti koje
  nude
  europski oblak za otvorenu znanost
  i europska podatkovna infrastruktura
  te poštovati načela i prakse otvorene znanosti.
  Recipročan otvoren pristup treba poticati u međunarodnim sporazumima o suradnji u području znanosti i tehnologije te u relevantnim sporazumima o pridruživanju.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Korisnici koji su MSP-ovi potiču se da iskoriste postojeće instrumente kao što je Služba za pomoć malim i srednjim poduzećima u području prava intelektualnog vlasništva koja pruža potporu malim i srednjim poduzećima da zaštite i ostvare svoja prava intelektualnog vlasništva pružanjem besplatnih informacija i usluga u obliku povjerljivih savjeta o intelektualnom vlasništvu i povezanim pitanjima te osposobljavanja, materijala i resursa na internetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Korisnici koji su MSP-ovi potiču se da iskoriste postojeće instrumente kao što je Služba za pomoć malim i srednjim poduzećima u području prava intelektualnog vlasništva koja pruža potporu malim i srednjim poduzećima da zaštite i ostvare svoja prava intelektualnog vlasništva pružanjem besplatnih informacija i usluga u obliku povjerljivih savjeta o intelektualnom vlasništvu i povezanim pitanjima te osposobljavanja, materijala i resursa na internetu.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Osmišljavanje i izrada Programa trebali bi odgovarati potrebi za uspostavljanjem kritične mase poduprtih aktivnosti, diljem EU-a i u okviru međunarodne suradnje, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Provedbom Programa trebalo bi se poduprijeti ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Osmišljavanje i izrada Programa trebali bi odgovarati potrebi za uspostavljanjem kritične mase poduprtih aktivnosti, diljem EU-a i u okviru međunarodne suradnje, u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja. Provedbom Programa trebalo bi se poduprijeti ostvarivanje tog cilja.

| (6) | Osmišljavanje i izrada Programa trebali bi odgovarati potrebi za uspostavljanjem kritične mase poduprtih aktivnosti, diljem EU-a i u okviru međunarodne suradnje,
  uz poticanje suradnje svih država članica u Programu,
  u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja
  i Pariškim sporazumom
  . Provedbom Programa trebalo bi se poduprijeti ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(6)

Osmišljavanje i izrada Programa trebali bi odgovarati potrebi za uspostavljanjem kritične mase poduprtih aktivnosti, diljem EU-a i u okviru međunarodne suradnje,
  uz poticanje suradnje svih država članica u Programu,
  u skladu s UN-ovim ciljevima održivog razvoja
  i Pariškim sporazumom
  . Provedbom Programa trebalo bi se poduprijeti ostvarivanje tog cilja.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Aktivnosti koje dobivaju potporu u okviru Programa trebale bi doprinositi ostvarivanju ciljeva i 
  prioriteta
  Unije, praćenju i procjeni napretka u ostvarivanju tih ciljeva i 
  prioriteta
  te razvoju revidiranih ili novih prioriteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Aktivnosti koje dobivaju potporu u okviru Programa trebale bi doprinositi ostvarivanju ciljeva i 
  prioriteta
  Unije, praćenju i procjeni napretka u ostvarivanju tih ciljeva i 
  prioriteta
  te razvoju revidiranih ili novih prioriteta.

| (7) | Aktivnosti koje dobivaju potporu u okviru Programa trebale bi doprinositi ostvarivanju ciljeva
  , prioriteta
  i 
  obveza
  Unije
  i Programa
  , praćenju i procjeni napretka u ostvarivanju tih ciljeva
  , prioriteta
  i 
  obveza
  te razvoju revidiranih ili novih prioriteta. |
| --- | --- |

(7)

Aktivnosti koje dobivaju potporu u okviru Programa trebale bi doprinositi ostvarivanju ciljeva
  , prioriteta
  i 
  obveza
  Unije
  i Programa
  , praćenju i procjeni napretka u ostvarivanju tih ciljeva
  , prioriteta
  i 
  obveza
  te razvoju revidiranih ili novih prioriteta.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Program bi trebao nastojati uskladiti se s postojećim europskim smjernicama i strategijama u području istraživanja i inovacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Program bi trebao nastojati uskladiti se s postojećim europskim smjernicama i strategijama u području istraživanja i inovacija.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Program bi trebao zadržati ravnotežu između pristupa „odozdo prema gore” (na poticaj istraživača ili inovatora) i „odozgo prema dolje” (određenog strateški definiranim prioritetima) za financiranje, u skladu s prirodom uključenih istraživačkih i inovacijskih zajednica, vrstama i svrhom aktivnosti koje se provode i 
  učinaka
  koji se nastoje postići. Na temelju kombinacije tih čimbenika trebao bi se odabrati pristup za odgovarajuće dijelove Programa, koji svi doprinose svim općim i posebnim ciljevima Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Program bi trebao zadržati ravnotežu između pristupa „odozdo prema gore” (na poticaj istraživača ili inovatora) i „odozgo prema dolje” (određenog strateški definiranim prioritetima) za financiranje, u skladu s prirodom uključenih istraživačkih i inovacijskih zajednica, vrstama i svrhom aktivnosti koje se provode i 
  učinaka
  koji se nastoje postići. Na temelju kombinacije tih čimbenika trebao bi se odabrati pristup za odgovarajuće dijelove Programa, koji svi doprinose svim općim i posebnim ciljevima Programa.

| (8) | Program bi trebao zadržati ravnotežu između pristupa „odozdo prema gore” (na poticaj istraživača ili inovatora) i „odozgo prema dolje” (određenog strateški definiranim prioritetima) za financiranje, u skladu s prirodom uključenih istraživačkih i inovacijskih zajednica
  u Uniji, stopama uspješnosti po području djelovanja
  , vrstama i svrhom aktivnosti koje se provode
  , načelom supsidijarnosti
  i 
  učincima
  koji se nastoje postići. Na temelju kombinacije tih čimbenika trebao bi se odabrati pristup za odgovarajuće dijelove Programa, koji svi doprinose svim općim i posebnim ciljevima Programa. |
| --- | --- |

(8)

Program bi trebao zadržati ravnotežu između pristupa „odozdo prema gore” (na poticaj istraživača ili inovatora) i „odozgo prema dolje” (određenog strateški definiranim prioritetima) za financiranje, u skladu s prirodom uključenih istraživačkih i inovacijskih zajednica
  u Uniji, stopama uspješnosti po području djelovanja
  , vrstama i svrhom aktivnosti koje se provode
  , načelom supsidijarnosti
  i 
  učincima
  koji se nastoje postići. Na temelju kombinacije tih čimbenika trebao bi se odabrati pristup za odgovarajuće dijelove Programa, koji svi doprinose svim općim i posebnim ciljevima Programa.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Za brojna djelovanja u području istraživanja i inovacija trebala bi se primjenjivati logika brzog programa za istraživanja i inovacije kada vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava ne bi trebalo prelaziti šest mjeseci. Time bi se malim suradničkim konzorcijima koji obuhvaćaju djelovanja od temeljnih istraživanja do primjene na tržištu omogućio brži pristup financijskim sredstvima prema načelu „odozdo prema gore”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Za brojna djelovanja u području istraživanja i inovacija trebala bi se primjenjivati logika brzog programa za istraživanja i inovacije kada vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava ne bi trebalo prelaziti šest mjeseci. Time bi se malim suradničkim konzorcijima koji obuhvaćaju djelovanja od temeljnih istraživanja do primjene na tržištu omogućio brži pristup financijskim sredstvima prema načelu „odozdo prema gore”.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Program bi trebao podržavati sve faze istraživanja i inovacija, osobito u okviru projekata suradnje. Temeljno istraživanje ključna je prednost i važan preduvjet povećanja sposobnosti Unije da privuče najbolje znanstvenike kako bi postala globalno središte izvrsnosti. Potrebno je osigurati ravnotežu između osnovnog i primijenjenog istraživanja. Zajedno s inovacijama, time će se podržati gospodarska konkurentnost, rast i radna mjesta u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Program bi trebao podržavati sve faze istraživanja i inovacija, osobito u okviru projekata suradnje. Temeljno istraživanje ključna je prednost i važan preduvjet povećanja sposobnosti Unije da privuče najbolje znanstvenike kako bi postala globalno središte izvrsnosti. Potrebno je osigurati ravnotežu između osnovnog i primijenjenog istraživanja. Zajedno s inovacijama, time će se podržati gospodarska konkurentnost, rast i radna mjesta u Uniji.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.c) | Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao učinak programa Obzor Europa, trebalo bi uzeti u obzir multidisciplinarne, interdisciplinarne i transdisciplinarne pristupe kao nužne elemente za velik znanstveni napredak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.c)

Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao učinak programa Obzor Europa, trebalo bi uzeti u obzir multidisciplinarne, interdisciplinarne i transdisciplinarne pristupe kao nužne elemente za velik znanstveni napredak.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.d) | Društvena se dimenzija potiče odgovornim istraživanjem i inovacijama kao međusektorski element kojim se nastoji uspostaviti istinska suradnja između znanosti i društva. Time bi se svim društvenim dionicima (istraživačima, građanima, autorima politika, poduzećima, organizacijama iz trećeg sektora itd.) omogućila suradnja tijekom cijelog procesa istraživanja i inovacija kako bi se postupak i rezultati bolje uskladili s vrijednostima, potrebama i očekivanjima europskog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.d)

Društvena se dimenzija potiče odgovornim istraživanjem i inovacijama kao međusektorski element kojim se nastoji uspostaviti istinska suradnja između znanosti i društva. Time bi se svim društvenim dionicima (istraživačima, građanima, autorima politika, poduzećima, organizacijama iz trećeg sektora itd.) omogućila suradnja tijekom cijelog procesa istraživanja i inovacija kako bi se postupak i rezultati bolje uskladili s vrijednostima, potrebama i očekivanjima europskog društva.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa
  „Otvorena
  znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa
  „Otvorena
  znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom. Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti.

| (9) | Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa
  „Izvrsna i otvorena
  znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom
  i uključivati naglasak na privlačenje novih talenata u području istraživanja i inovacija te mladih istraživača, čime se osnažuje europski istraživački prostor i izbjegava odljev mozgova
  . Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti. |
| --- | --- |

(9)

Istraživačke aktivnosti koje se provode u okviru stupa
  „Izvrsna i otvorena
  znanost” trebale bi se utvrditi u skladu sa znanstvenim potrebama i mogućnostima. Istraživački program trebao bi se utvrditi u bliskoj suradnji sa znanstvenom zajednicom
  i uključivati naglasak na privlačenje novih talenata u području istraživanja i inovacija te mladih istraživača, čime se osnažuje europski istraživački prostor i izbjegava odljev mozgova
  . Istraživanje bi se trebalo financirati na temelju izvrsnosti.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Stup Globalni izazovi i industrijska konkurentnost trebao bi se uspostaviti kroz klastere istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se povećala integracija u predmetnim područjima rada uz očuvanje visoke i održive razine učinaka u odnosu na utrošena sredstva. Time će se potaknuti interdisciplinarna, međusektorska, horizontalna i prekogranična suradnja u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i konkurentnosti industrija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Stup Globalni izazovi i industrijska konkurentnost trebao bi se uspostaviti kroz klastere istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se povećala integracija u predmetnim područjima rada uz očuvanje visoke i održive razine učinaka u odnosu na utrošena sredstva. Time će se potaknuti interdisciplinarna, međusektorska, horizontalna i prekogranična suradnja u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i konkurentnosti industrija Unije.

| (10) | Stup Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost trebao bi se uspostaviti kroz klastere istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se povećala integracija u predmetnim područjima rada uz očuvanje visoke i održive razine učinaka
  na Uniju
  u odnosu na utrošena sredstva. Time će se potaknuti interdisciplinarna, međusektorska, horizontalna i prekogranična suradnja u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i konkurentnosti industrija Unije
  , kao i njezinih obveza u okviru Pariškog sporazuma te, prema potrebi, u rješavanju društvenih izazova. Aktivnosti u okviru tog stupa trebale bi obuhvaćati cijeli raspon aktivnosti u području istraživanja i inovacija, kao što su istraživanja i razvoj, pokusno izvođenje, demonstracijske aktivnosti i potpora za javnu nabavu, prednormativno istraživanje i utvrđivanje normi te uvođenje inovacija na tržište kako bi se zajamčilo da Europa nastavi provoditi najsuvremenija istraživanja u okviru strateški utvrđenih prioriteta. |
| --- | --- |

(10)

Stup Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost trebao bi se uspostaviti kroz klastere istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se povećala integracija u predmetnim područjima rada uz očuvanje visoke i održive razine učinaka
  na Uniju
  u odnosu na utrošena sredstva. Time će se potaknuti interdisciplinarna, međusektorska, horizontalna i prekogranična suradnja u ostvarivanju UN-ovih ciljeva održivog razvoja i konkurentnosti industrija Unije
  , kao i njezinih obveza u okviru Pariškog sporazuma te, prema potrebi, u rješavanju društvenih izazova. Aktivnosti u okviru tog stupa trebale bi obuhvaćati cijeli raspon aktivnosti u području istraživanja i inovacija, kao što su istraživanja i razvoj, pokusno izvođenje, demonstracijske aktivnosti i potpora za javnu nabavu, prednormativno istraživanje i utvrđivanje normi te uvođenje inovacija na tržište kako bi se zajamčilo da Europa nastavi provoditi najsuvremenija istraživanja u okviru strateški utvrđenih prioriteta.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Potpuna uključenost industrije u Programu na svim razinama, od pojedinačnih poduzetnika i MSP-ova do velikih poduzeća, trebala bi
  činiti jedan od glavnih kanala za ostvarivanje ciljeva Programa
  , posebno u pogledu stvaranja održivog rasta i radnih mjesta
  . Industrija bi trebala doprinijeti perspektivama i prioritetima koji su utvrđeni strateškim planiranjem, koje bi trebalo podupirati razvoj programa rada.
  U 
  kontekstu takve uključenosti industrije njezino sudjelovanje u mjerama trebalo bi se podupirati najmanje na razini koja odgovara razini potpore
  u 
  okviru prethodnog okvirnog programa Obzor 2020., koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (13)

  (Obzor 2020.)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Potpuna uključenost industrije u Programu na svim razinama, od pojedinačnih poduzetnika i MSP-ova do velikih poduzeća, trebala bi
  činiti jedan od glavnih kanala za ostvarivanje ciljeva Programa
  , posebno u pogledu stvaranja održivog rasta i radnih mjesta
  . Industrija bi trebala doprinijeti perspektivama i prioritetima koji su utvrđeni strateškim planiranjem, koje bi trebalo podupirati razvoj programa rada.
  U 
  kontekstu takve uključenosti industrije njezino sudjelovanje u mjerama trebalo bi se podupirati najmanje na razini koja odgovara razini potpore
  u 
  okviru prethodnog okvirnog programa Obzor 2020., koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta
  i 
  Vijeća

   (13)

  (Obzor 2020.)
  .

| (11) | Potpuna
  i pravovremena
  uključenost industrije u Programu na svim razinama, od pojedinačnih poduzetnika i MSP-ova do velikih poduzeća, trebala bi
  se nastaviti
  , posebno u pogledu stvaranja održivog rasta i radnih mjesta u 
  Europi jačanjem javno-privatne suradnje te povećanjem ulaganja privatnog sektora
  u 
  istraživanje
  i 
  inovacije
  . |
| --- | --- |

(11)

Potpuna
  i pravovremena
  uključenost industrije u Programu na svim razinama, od pojedinačnih poduzetnika i MSP-ova do velikih poduzeća, trebala bi
  se nastaviti
  , posebno u pogledu stvaranja održivog rasta i radnih mjesta u 
  Europi jačanjem javno-privatne suradnje te povećanjem ulaganja privatnog sektora
  u 
  istraživanje
  i 
  inovacije
  .

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Savjetovanja s više dionika, uključujući civilno društvo i industriju, trebala bi doprinijeti perspektivama i prioritetima utemeljenima kroz proces strateškog planiranja. To bi trebalo dovesti do periodičkih strateških planova u pogledu istraživanja i ulaganja koji se usvajaju u obliku delegiranih akata. Ti bi se strateški planovi potom trebali provoditi u okviru razvoja programa rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Savjetovanja s više dionika, uključujući civilno društvo i industriju, trebala bi doprinijeti perspektivama i prioritetima utemeljenima kroz proces strateškog planiranja. To bi trebalo dovesti do periodičkih strateških planova u pogledu istraživanja i ulaganja koji se usvajaju u obliku delegiranih akata. Ti bi se strateški planovi potom trebali provoditi u okviru razvoja programa rada.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Važno je poduprijeti industriju da ostane ili postane svjetski predvodnik u području inovacija, digitalizacije i dekarbonizacije, osobito putem ulaganja u ključne razvojne tehnologije koje će poduprijeti poduzetništvo budućnosti. Mjere u okviru Programa trebale bi
  se upotrebljavati i za rješavanje
  situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija,
  i to
  na odgovarajući način, bez
  udvostručivanja
  ili istiskivanja privatnog financiranja, te bi ujedno trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost. Time će se osigurati usklađenost djelovanja Programa s pravilima EU-a o državnim potporama,
  čime se izbjegava narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Važno je poduprijeti industriju da ostane ili postane svjetski predvodnik u području inovacija, digitalizacije i dekarbonizacije, osobito putem ulaganja u ključne razvojne tehnologije koje će poduprijeti poduzetništvo budućnosti. Mjere u okviru Programa trebale bi
  se upotrebljavati i za rješavanje
  situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija,
  i to
  na odgovarajući način, bez
  udvostručivanja
  ili istiskivanja privatnog financiranja, te bi ujedno trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost. Time će se osigurati usklađenost djelovanja Programa s pravilima EU-a o državnim potporama,
  čime se izbjegava narušavanje natjecanja na unutarnjem tržištu
  .

| (12) | Važno je poduprijeti industriju
  Unije
  da ostane ili postane svjetski predvodnik u području inovacija, digitalizacije i dekarbonizacije, osobito putem ulaganja u ključne razvojne tehnologije koje će poduprijeti poduzetništvo budućnosti.
  Ključne tehnologije razvoja imat će središnju ulogu u drugom stupu, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”, te bi ih trebalo dodatno povezati s budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju kako bi istraživački projekti pokrili cijeli lanac inovacija.
  Mjere u okviru Programa trebale bi
  odražavati industrijsku strategiju Unije u cilju rješavanja
  situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija,
  poticanja ulaganja
  na odgovarajući
  i transparentni
  način, bez
  dupliciranja
  ili istiskivanja privatnog financiranja, te bi ujedno trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost
  i javni povrat od ulaganja
  . Time će se osigurati usklađenost djelovanja Programa s pravilima EU-a o državnim potporama
  za istraživanje
  ,
  razvoj i inovacije, koje treba revidirati kako bi se potaknule inovacije
  . |
| --- | --- |

(12)

Važno je poduprijeti industriju
  Unije
  da ostane ili postane svjetski predvodnik u području inovacija, digitalizacije i dekarbonizacije, osobito putem ulaganja u ključne razvojne tehnologije koje će poduprijeti poduzetništvo budućnosti.
  Ključne tehnologije razvoja imat će središnju ulogu u drugom stupu, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”, te bi ih trebalo dodatno povezati s budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju kako bi istraživački projekti pokrili cijeli lanac inovacija.
  Mjere u okviru Programa trebale bi
  odražavati industrijsku strategiju Unije u cilju rješavanja
  situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija,
  poticanja ulaganja
  na odgovarajući
  i transparentni
  način, bez
  dupliciranja
  ili istiskivanja privatnog financiranja, te bi ujedno trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost
  i javni povrat od ulaganja
  . Time će se osigurati usklađenost djelovanja Programa s pravilima EU-a o državnim potporama
  za istraživanje
  ,
  razvoj i inovacije, koje treba revidirati kako bi se potaknule inovacije
  .

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Mala i srednja poduzeća čine značajan izvor inovacija i rasta u Europi. Stoga je u programu Obzor Europa potrebno snažno sudjelovanje malih i srednjih poduzeća, kako je definirano u preporuci Komisije 2003/361/EZ. Na temelju najboljih praksi iz programa Obzor 2020., Obzor Europa trebao bi nastaviti poticati sudjelovanje MSP-ova u okvirnom programu na integrirani način. Treba predvidjeti odgovarajuće mjere i proračunska sredstva, među ostalim provedbu instrumenta koji je u potpunosti posvećen malim i srednjim poduzećima, i to u skladu s načelom „odozdo prema gore”, i koji provodi inkrementalne inovacije, uz posebne otvorene pozive u različitim etapama inovacijskog ciklusa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Mala i srednja poduzeća čine značajan izvor inovacija i rasta u Europi. Stoga je u programu Obzor Europa potrebno snažno sudjelovanje malih i srednjih poduzeća, kako je definirano u preporuci Komisije 2003/361/EZ. Na temelju najboljih praksi iz programa Obzor 2020., Obzor Europa trebao bi nastaviti poticati sudjelovanje MSP-ova u okvirnom programu na integrirani način. Treba predvidjeti odgovarajuće mjere i proračunska sredstva, među ostalim provedbu instrumenta koji je u potpunosti posvećen malim i srednjim poduzećima, i to u skladu s načelom „odozdo prema gore”, i koji provodi inkrementalne inovacije, uz posebne otvorene pozive u različitim etapama inovacijskog ciklusa.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije. Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se
  nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se
  u obzir
  uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja
  ,
  razvoja proizvoda
  i 
  demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju
  u 
  pozivima na podnošenje prijedloga. Bespovratna sredstva u načelu se ne bi trebala dodjeljivati za djelovanja čije su aktivnosti iznad razine TRL 8.
  Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije. Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se
  nastavljati primjenjivati kao u prethodnom okvirnom programu Obzor 2020., kako bi se
  u obzir
  uzela klasifikacija tehnološkog istraživanja
  ,
  razvoja proizvoda
  i 
  demonstracijskih aktivnosti te definiranje vrsta mjera na raspolaganju
  u 
  pozivima na podnošenje prijedloga. Bespovratna sredstva u načelu se ne bi trebala dodjeljivati za djelovanja čije su aktivnosti iznad razine TRL 8.
  Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju.

| (13) | U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije
  , dizajn i kreativnost
  . Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se
  uzeti
  u obzir,
  kao
  i u
  prethodnom okvirnom programu Obzor 2020
  . Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju. |
| --- | --- |

(13)

U okviru Programa potpora istraživanjima i inovacijama trebala bi biti integrirana, uz poštovanje svih relevantnih odredaba Svjetske trgovinske organizacije. Koncept istraživanja, uključujući eksperimentalni razvoj trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Frascatija, koji je izradio OECD, a koncept inovacija trebao bi se upotrebljavati u skladu s Priručnikom iz Osla, koji su izradili OECD i Eurostat, uz primjenu širokog pristupa kojim su obuhvaćene socijalne inovacije
  , dizajn i kreativnost
  . Definicije OECD-a u pogledu razina tehnološke spremnosti (TRL) trebale bi se
  uzeti
  u obzir,
  kao
  i u
  prethodnom okvirnom programu Obzor 2020
  . Na temelju programa rada za određeni poziv u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost” mogla bi se omogućiti dodjela bespovratnih sredstava za vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | U Komunikaciji Komisije o privremenoj evaluaciji programa Obzor 2020. (COM(2018)0002) naveden je skup preporuka za ovaj Program, uključujući pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodnog programa te povratnih informacija dobivenih od institucija EU-a i dionika. Te preporuke uključuju ambicioznije ulaganje kako bi se dosegnula kritična masa i postigao što veći učinak; potporu revolucionarnim inovacijama; davanje prednosti ulaganjima Unije u istraživanja i inovacije u područjima visoke dodane vrijednosti, posebno usmjeravanjem na misije, uključivanjem građana i širom komunikacijom; pojednostavnjenje mogućnosti financiranja sredstvima Unije, uključujući usklađivanje partnerskih inicijativa i programa sufinanciranja; razvoj brojnijih i konkretnijih sinergija među različitim instrumentima financiranja sredstvima Unije, posebno radi pružanja pomoći mobilizaciji nedovoljno iskorištenog potencijala istraživanja i inovacija diljem Unije; ojačanje međunarodne suradnje i otvorenosti prema sudjelovanju trećih zemalja; te nastavak pojednostavnjenja na temelju iskustava iz provedbe programa Obzor 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

U Komunikaciji Komisije o privremenoj evaluaciji programa Obzor 2020. (COM(2018)0002) naveden je skup preporuka za ovaj Program, uključujući pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodnog programa te povratnih informacija dobivenih od institucija EU-a i dionika. Te preporuke uključuju ambicioznije ulaganje kako bi se dosegnula kritična masa i postigao što veći učinak; potporu revolucionarnim inovacijama; davanje prednosti ulaganjima Unije u istraživanja i inovacije u područjima visoke dodane vrijednosti, posebno usmjeravanjem na misije, uključivanjem građana i širom komunikacijom; pojednostavnjenje mogućnosti financiranja sredstvima Unije, uključujući usklađivanje partnerskih inicijativa i programa sufinanciranja; razvoj brojnijih i konkretnijih sinergija među različitim instrumentima financiranja sredstvima Unije, posebno radi pružanja pomoći mobilizaciji nedovoljno iskorištenog potencijala istraživanja i inovacija diljem Unije; ojačanje međunarodne suradnje i otvorenosti prema sudjelovanju trećih zemalja; te nastavak pojednostavnjenja na temelju iskustava iz provedbe programa Obzor 2020.

| (14) | U Komunikaciji Komisije o privremenoj evaluaciji programa Obzor 2020. (COM(2018)0002)
  i izvješću Europskog parlamenta o ocjeni provedbe programa Obzor 2020. u svjetlu njegove privremene evaluacije i Prijedlogu Devetog okvirnog programa (2016/2147(INI)),
  naveden je skup preporuka za ovaj Program, uključujući pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodnog programa te povratnih informacija dobivenih od institucija EU-a i dionika. Te preporuke uključuju ambicioznije ulaganje kako bi se dosegnula kritična masa i postigao što veći učinak; potporu revolucionarnim inovacijama; davanje prednosti ulaganjima Unije u istraživanja i inovacije u područjima visoke dodane vrijednosti, posebno usmjeravanjem na misije,
  potpunim, svjesnim i pravovremenim
  uključivanjem građana i širom komunikacijom; pojednostavnjenje mogućnosti financiranja sredstvima Unije
  kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal svih država članica u području istraživanja i inovacija
  , uključujući usklađivanje partnerskih inicijativa i programa sufinanciranja; razvoj brojnijih i konkretnijih sinergija među različitim instrumentima financiranja sredstvima Unije, posebno radi pružanja pomoći mobilizaciji nedovoljno iskorištenog potencijala istraživanja i inovacija diljem Unije;
  bolje uključivanje istraživačkih infrastruktura koje financira Unija, posebno iz EFRR-a, u projekte Programa,
  ojačanje međunarodne suradnje i otvorenosti prema sudjelovanju trećih zemalja
  uz zaštitu interesa Unije i proširenje sudjelovanja svih država članica u Programu
  ; te nastavak pojednostavnjenja na temelju iskustava iz provedbe programa Obzor 2020. |
| --- | --- |

(14)

U Komunikaciji Komisije o privremenoj evaluaciji programa Obzor 2020. (COM(2018)0002)
  i izvješću Europskog parlamenta o ocjeni provedbe programa Obzor 2020. u svjetlu njegove privremene evaluacije i Prijedlogu Devetog okvirnog programa (2016/2147(INI)),
  naveden je skup preporuka za ovaj Program, uključujući pravila za sudjelovanje i širenje rezultata, na temelju iskustava stečenih u provedbi prethodnog programa te povratnih informacija dobivenih od institucija EU-a i dionika. Te preporuke uključuju ambicioznije ulaganje kako bi se dosegnula kritična masa i postigao što veći učinak; potporu revolucionarnim inovacijama; davanje prednosti ulaganjima Unije u istraživanja i inovacije u područjima visoke dodane vrijednosti, posebno usmjeravanjem na misije,
  potpunim, svjesnim i pravovremenim
  uključivanjem građana i širom komunikacijom; pojednostavnjenje mogućnosti financiranja sredstvima Unije
  kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal svih država članica u području istraživanja i inovacija
  , uključujući usklađivanje partnerskih inicijativa i programa sufinanciranja; razvoj brojnijih i konkretnijih sinergija među različitim instrumentima financiranja sredstvima Unije, posebno radi pružanja pomoći mobilizaciji nedovoljno iskorištenog potencijala istraživanja i inovacija diljem Unije;
  bolje uključivanje istraživačkih infrastruktura koje financira Unija, posebno iz EFRR-a, u projekte Programa,
  ojačanje međunarodne suradnje i otvorenosti prema sudjelovanju trećih zemalja
  uz zaštitu interesa Unije i proširenje sudjelovanja svih država članica u Programu
  ; te nastavak pojednostavnjenja na temelju iskustava iz provedbe programa Obzor 2020.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | U
  provedbi Programa trebalo bi nastojati ostvariti sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja.
  Imajući u vidu
  preklapanja i 
  udvostručivanja
  te
  veće iskorištavanje sredstava
  Unije,
  mogući su transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa.
  U 
  tim slučajevima primjenjivat će
  se
  pravila Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

U
  provedbi Programa trebalo bi nastojati ostvariti sinergije s drugim programima Unije, od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja.
  Imajući u vidu
  preklapanja i 
  udvostručivanja
  te
  veće iskorištavanje sredstava
  Unije,
  mogući su transferi iz drugih programa Unije u Obzor Europa.
  U 
  tim slučajevima primjenjivat će
  se
  pravila Obzora Europa.

| (15) | Kohezijska politika trebala bi nastaviti doprinositi istraživanju i inovacijama. Stoga je potrebno posebnu pozornost posvetiti koordinaciji i komplementarnosti između tih dviju politika Unije. U
  provedbi Programa trebalo bi nastojati
  uskladiti pravila i
  ostvariti sinergije s drugim programima Unije,
  navedenima u Prilogu IV. ovoj Uredbi,
  od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja.
  U cilju izbjegavanja
  preklapanja i 
  dupliciranja
  te
  većeg učinka poluge koji donose sredstva
  Unije,
  kao i manjeg administrativnog opterećenje za podnositelje zahtjeva i korisnike,
  u 
  okviru svih vrsta sinergije trebalo bi slijediti načelo „određena mjera provodi
  se
  u skladu s jednim skupom pravila”: |
| --- | --- |

(15)

Kohezijska politika trebala bi nastaviti doprinositi istraživanju i inovacijama. Stoga je potrebno posebnu pozornost posvetiti koordinaciji i komplementarnosti između tih dviju politika Unije. U
  provedbi Programa trebalo bi nastojati
  uskladiti pravila i
  ostvariti sinergije s drugim programima Unije,
  navedenima u Prilogu IV. ovoj Uredbi,
  od njihova osmišljavanja i strateškog planiranja do odabira projekata, upravljanja, komunikacije, širenja i iskorištavanja rezultata do praćenja, revizija i zakonodavnog uređivanja.
  U cilju izbjegavanja
  preklapanja i 
  dupliciranja
  te
  većeg učinka poluge koji donose sredstva
  Unije,
  kao i manjeg administrativnog opterećenje za podnositelje zahtjeva i korisnike,
  u 
  okviru svih vrsta sinergije trebalo bi slijediti načelo „određena mjera provodi
  se
  u skladu s jednim skupom pravila”:

| | — | mogući su dobrovoljni prijenosi iz drugih programa Unije, uključujući Europski fond za regionalni razvoj, u Obzor Europa. U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa, ali samo u korist države članice ili relevantnog upravljačkog tijela koje je odlučilo izvršiti prijenos. |
| --- | --- | --- |

—

mogući su dobrovoljni prijenosi iz drugih programa Unije, uključujući Europski fond za regionalni razvoj, u Obzor Europa. U tim slučajevima primjenjivat će se pravila Obzora Europa, ali samo u korist države članice ili relevantnog upravljačkog tijela koje je odlučilo izvršiti prijenos.

| | — | može se također predvidjeti da se određena mjera sufinancira iz programa Obzor Europa i nekog drugog programa Unije, ali na način da se ne premaše ukupni prihvatljivi troškovi mjere. U tim bi se slučajevima primjenjivala samo pravila programa Obzor Europa i trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije; |
| --- | --- | --- |

—

može se također predvidjeti da se određena mjera sufinancira iz programa Obzor Europa i nekog drugog programa Unije, ali na način da se ne premaše ukupni prihvatljivi troškovi mjere. U tim bi se slučajevima primjenjivala samo pravila programa Obzor Europa i trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije;

| | — | pečate izvrsnosti trebalo bi dodjeljivati svim prijedlozima koji prelaze prag „izvrsnosti” u programu Obzor Europa, a koji se ne mogu financirati zbog proračunskih ograničenja. U tom bi se slučaju trebala primjenjivati pravila fonda kojim se pruža potpora, uz iznimku pravila o državnim potporama. |
| --- | --- | --- |

—

pečate izvrsnosti trebalo bi dodjeljivati svim prijedlozima koji prelaze prag „izvrsnosti” u programu Obzor Europa, a koji se ne mogu financirati zbog proračunskih ograničenja. U tom bi se slučaju trebala primjenjivati pravila fonda kojim se pruža potpora, uz iznimku pravila o državnim potporama.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa
  trebala bi
  se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje
  industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj
  ,
  regionalnoj
  ,
  nacionalnoj ili međunarodnoj razini te
  organizacije civilnog društva
  kao što su zaklade
  koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije, u okviru Programa
  trebala bi
  se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima. To uključuje
  industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj
  ,
  regionalnoj
  ,
  nacionalnoj ili međunarodnoj razini te
  organizacije civilnog društva
  kao što su zaklade
  koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije.

| (16) | Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije
  i njezinim preuzetim obvezama
  , u okviru Programa
  mogu
  se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima
  na temelju rezultata strateškog planiranja
  . To uključuje
  javne i privatne dionike u području istraživanja i inovacija, centre za kompetencije
  ,
  poslovne inkubatore
  ,
  znanstvene i tehnološke parkove, tijela koja pružaju javne usluge, zaklade i
  organizacije civilnog društva
  te, prema potrebi, regionalne inovacijske ekosustave,
  koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se postigao što veći učinak financiranja sredstvima Unije i što djelotvorniji doprinos ciljevima politike Unije
  i njezinim preuzetim obvezama
  , u okviru Programa
  mogu
  se sklapati europska partnerstva s privatnim i/ili javnim partnerima
  na temelju rezultata strateškog planiranja
  . To uključuje
  javne i privatne dionike u području istraživanja i inovacija, centre za kompetencije
  ,
  poslovne inkubatore
  ,
  znanstvene i tehnološke parkove, tijela koja pružaju javne usluge, zaklade i
  organizacije civilnog društva
  te, prema potrebi, regionalne inovacijske ekosustave,
  koji podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije, uz uvjet da se partnerstvom željeni učinci mogu postići djelotvornije nego samostalnim djelovanjem Unije.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Program bi trebao ojačati suradnju između europskih partnerstava i partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da
  EU
  može očuvati svoje interese
  u strateškim područjima

   (14). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Program bi trebao ojačati suradnju između europskih partnerstava i partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da
  EU
  može očuvati svoje interese
  u strateškim područjima

   (14).

| (17) | Program bi trebao ojačati suradnju između europskih partnerstava i partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da
  Unija
  može očuvati svoje interese. |
| --- | --- |

(17)

Program bi trebao ojačati suradnju između europskih partnerstava i partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da
  Unija
  može očuvati svoje interese.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Vodeći projekti budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju pokazali su se učinkovitim i djelotvornim instrumentom koji pruža pogodnosti za društvo u zajedničkim koordiniranim naporima Unije i njezinih država članica pa bi postojeće vodeće projekte koji su se pokazali korisnima trebalo nastaviti podupirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Vodeći projekti budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju pokazali su se učinkovitim i djelotvornim instrumentom koji pruža pogodnosti za društvo u zajedničkim koordiniranim naporima Unije i njezinih država članica pa bi postojeće vodeće projekte koji su se pokazali korisnima trebalo nastaviti podupirati.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti politikama Unije pružati neovisne znanstvene dokaze na temelju iskustava korisnika i tehničku podršku tijekom čitavog ciklusa politike. Izravne aktivnosti JRC-a trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a i potrebe politika Unije te osiguravajući zaštitu financijskih interesa Unije. JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti politikama Unije pružati neovisne znanstvene dokaze na temelju iskustava korisnika i tehničku podršku tijekom čitavog ciklusa politike. Izravne aktivnosti JRC-a trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a i potrebe politika Unije te osiguravajući zaštitu financijskih interesa Unije. JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse.

| (18) | Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti politikama Unije pružati neovisne znanstvene dokaze na temelju iskustava korisnika i tehničku podršku tijekom čitavog ciklusa politike. Izravne aktivnosti JRC-a trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a
  , proračunska ograničenja
  i potrebe politika Unije te osiguravajući zaštitu financijskih interesa Unije. JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse. |
| --- | --- |

(18)

Zajednički istraživački centar (JRC) trebao bi nastaviti politikama Unije pružati neovisne znanstvene dokaze na temelju iskustava korisnika i tehničku podršku tijekom čitavog ciklusa politike. Izravne aktivnosti JRC-a trebale bi se provoditi fleksibilno, učinkovito i transparentno, uzimajući u obzir relevantne potrebe korisnika JRC-a
  , proračunska ograničenja
  i potrebe politika Unije te osiguravajući zaštitu financijskih interesa Unije. JRC bi trebao nastaviti stvarati dodatne resurse.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | U okviru stupa
  „Otvorene inovacije”
  trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i europski inovacijski ekosustavi općenito, posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

U okviru stupa
  „Otvorene inovacije”
  trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta. Time bi se trebala privući inovativna poduzeća s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i europski inovacijski ekosustavi općenito, posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim dionicima koji podupiru inovacije.

| (19) | U okviru stupa
  „Inovativna Europa”
  trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva
  potaknutog istraživanjem
  čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta
  te promicanje tehnološke autonomije Unije u strateškim područjima
  . Time bi se trebala privući inovativna poduzeća
  , uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)
  , Regionalni program za inovacije EIT-a
  i europski inovacijski ekosustavi općenito,
  diljem Unije,
  posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim
  javnim i privatnim
  dionicima koji podupiru inovacije. |
| --- | --- |

(19)

U okviru stupa
  „Inovativna Europa”
  trebao bi se utvrditi niz mjera za integriranu potporu potrebama poduzetnika i poduzetništva
  potaknutog istraživanjem
  čiji je cilj stvaranje i ubrzanje revolucionarnih inovacija za brzi rast tržišta
  te promicanje tehnološke autonomije Unije u strateškim područjima
  . Time bi se trebala privući inovativna poduzeća
  , uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  s potencijalom rasta na međunarodnoj razini i razini Unije te osigurati brza, fleksibilna bespovratna sredstva i zajednička ulaganja, uključujući ulaganja s privatnim ulagačima. Ti bi se ciljevi trebali nastojati ostvariti uspostavom Europskog vijeća za inovacije (EIC). U okviru istog stupa trebali bi se podupirati i Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)
  , Regionalni program za inovacije EIT-a
  i europski inovacijski ekosustavi općenito,
  diljem Unije,
  posebno u okviru partnerstava za sufinanciranje s nacionalnim i regionalnim
  javnim i privatnim
  dionicima koji podupiru inovacije.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Ciljevi politike ovog Programa nastojat će se postići
  i 
  s pomoću financijskih instrumenata
  i 
  proračunskih jamstava
  u 
  okviru područja politike
  fonda InvestEU.
  Financijska potpora trebala
  bi
  se upotrebljavati za rješavanje situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija
  , i 
  to na odgovarajući način
  ,
  bez udvostručivanja ili istiskivanja privatnog financiranja i bez narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu. Te mjere trebale
  bi
  imati
  i 
  jasnu europsku dodanu vrijednost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Ciljevi politike ovog Programa nastojat će se postići
  i 
  s pomoću financijskih instrumenata
  i 
  proračunskih jamstava
  u 
  okviru područja politike
  fonda InvestEU.
  Financijska potpora trebala
  bi
  se upotrebljavati za rješavanje situacija tržišnih neuspjeha ili neidealnih investicijskih situacija
  , i 
  to na odgovarajući način
  ,
  bez udvostručivanja ili istiskivanja privatnog financiranja i bez narušavanja natjecanja na unutarnjem tržištu. Te mjere trebale
  bi
  imati
  i 
  jasnu europsku dodanu vrijednost
  .

| (20) | Kako bi se riješilo pitanje potrebe za podupiranjem ulaganja u visokorizične i nelinearne aktivnosti kao što su istraživanja i inovacije, ključno je da program Obzor Europa, a posebno EIC, ali i EIT sa svojim ZZI-jima, djeluje u sinergiji s financijskim proizvodima koji su dostupni u okviru fonda InvestEU. U tom
  bi
  pogledu iskustvo stečeno u primjeni financijskih instrumenata dostupnih u okviru programa Obzor 2020., kao što je InnovFin
  , i 
  kreditnih jamstava za MSP-ove
  ,
  trebalo biti snažna osnova za pružanje ove ciljane potpore. EIC bi trebao razviti strateške obavještajne aktivnosti i aktivnosti evaluacije u stvarnom vremenu kako
  bi
  se omogućilo pravovremeno upravljanje
  i 
  koordinacija njegovih različitih aktivnosti
  . |
| --- | --- |

(20)

Kako bi se riješilo pitanje potrebe za podupiranjem ulaganja u visokorizične i nelinearne aktivnosti kao što su istraživanja i inovacije, ključno je da program Obzor Europa, a posebno EIC, ali i EIT sa svojim ZZI-jima, djeluje u sinergiji s financijskim proizvodima koji su dostupni u okviru fonda InvestEU. U tom
  bi
  pogledu iskustvo stečeno u primjeni financijskih instrumenata dostupnih u okviru programa Obzor 2020., kao što je InnovFin
  , i 
  kreditnih jamstava za MSP-ove
  ,
  trebalo biti snažna osnova za pružanje ove ciljane potpore. EIC bi trebao razviti strateške obavještajne aktivnosti i aktivnosti evaluacije u stvarnom vremenu kako
  bi
  se omogućilo pravovremeno upravljanje
  i 
  koordinacija njegovih različitih aktivnosti
  .

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | U okviru instrumenata Europskog vijeća za inovacije pod nazivom Tragač i Akcelerator trebalo bi se usmjeriti na prepoznavanje, razvoj i uvođenje revolucionarnih inovacija za stvaranje tržišta te na potporu brzom rastu tih inovacija na razini EU-a i međunarodnoj razini. Usklađenom i pojednostavnjenom potporom revolucionarnim inovacijama EIC bi trebao nadoknaditi trenutačni nedostatak javne potpore i privatnih ulaganja u takve inovacije. Instrumenti EIC-a trebali bi imati posebne pravne i upravljačke značajke kojima se uzimaju u obzir ciljevi instrumenata, a posebno aktivnosti uvođenja na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

U okviru instrumenata Europskog vijeća za inovacije pod nazivom Tragač i Akcelerator trebalo bi se usmjeriti na prepoznavanje, razvoj i uvođenje revolucionarnih inovacija za stvaranje tržišta te na potporu brzom rastu tih inovacija na razini EU-a i međunarodnoj razini. Usklađenom i pojednostavnjenom potporom revolucionarnim inovacijama EIC bi trebao nadoknaditi trenutačni nedostatak javne potpore i privatnih ulaganja u takve inovacije. Instrumenti EIC-a trebali bi imati posebne pravne i upravljačke značajke kojima se uzimaju u obzir ciljevi instrumenata, a posebno aktivnosti uvođenja na tržište.

Briše se.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | S pomoću mješovitog financiranja EIC-a Akceleratorom bi se
  trebala
  premostiti „dolina smrti” između istraživanja, faza koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rasta poduzeća. Konkretnije, u okviru Akceleratora trebala bi se pružiti potpora operacijama koje su tehnološki ili tržišno toliko rizične da se ne smatraju „unovčivima” i ne mogu potaknuti znatna ulaganja s tržišta, te će se tom potporom dopuniti djelovanje u okviru programa InvestEU uspostavljenog Uredbom... (15) .. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

S pomoću mješovitog financiranja EIC-a Akceleratorom bi se
  trebala
  premostiti „dolina smrti” između istraživanja, faza koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rasta poduzeća. Konkretnije, u okviru Akceleratora trebala bi se pružiti potpora operacijama koje su tehnološki ili tržišno toliko rizične da se ne smatraju „unovčivima” i ne mogu potaknuti znatna ulaganja s tržišta, te će se tom potporom dopuniti djelovanje u okviru programa InvestEU uspostavljenog Uredbom... (15) ..

| (22) | S pomoću mješovitog financiranja EIC-a
  , instrumentom EIC-a, tzv.
  Akceleratorom
  , trebala
  bi se premostiti „dolina smrti” između istraživanja, faza koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rasta poduzeća. Konkretnije, u okviru Akceleratora trebala bi se pružiti potpora operacijama koje su tehnološki ili tržišno toliko rizične da se ne smatraju „unovčivima” i ne mogu potaknuti znatna ulaganja s tržišta, te će se tom potporom dopuniti djelovanje u okviru programa InvestEU uspostavljenog Uredbom... (15) .. |
| --- | --- |

(22)

S pomoću mješovitog financiranja EIC-a
  , instrumentom EIC-a, tzv.
  Akceleratorom
  , trebala
  bi se premostiti „dolina smrti” između istraživanja, faza koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rasta poduzeća. Konkretnije, u okviru Akceleratora trebala bi se pružiti potpora operacijama koje su tehnološki ili tržišno toliko rizične da se ne smatraju „unovčivima” i ne mogu potaknuti znatna ulaganja s tržišta, te će se tom potporom dopuniti djelovanje u okviru programa InvestEU uspostavljenog Uredbom... (15) ..

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Europski institut za inovacije i tehnologiju trebao bi se usredotočiti, ponajprije u okviru svojih zajednica znanja i inovacija, na jačanje inovacijskih ekosustava kojima se rješavaju globalni izazovi poticanjem integracije poslovanja, istraživanja, visokog obrazovanja i poduzetništva. EIT bi trebao u svojim aktivnostima poticati inovacije i integraciju visokog obrazovanja u inovacijski ekosustav, i to posebno: poticanjem poduzetničkog obrazovanja te snažne nedisciplinarne suradnje između industrije i akademske zajednice; i prepoznavanjem perspektivnih vještina kojima će budući inovatori rješavati globalne izazove, što uključuje napredne digitalne i inovacijske vještine. Korisnici EIC-a trebali bi ostvariti korist od programa potpore koje osigurava EIT, a novoosnovana poduzeća koja proizlaze iz Zajednica znanja i inovacija EIT-a trebala bi imati pristup djelovanjima u okviru EIC-a. Iako bi zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave EIT trebao biti u prirodnom skladu sa stupom
  „Otvorene inovacije”
  , planiranje njegovih zajednica znanja i inovacija trebalo bi se u okviru strateškog planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Europski institut za inovacije i tehnologiju trebao bi se usredotočiti, ponajprije u okviru svojih zajednica znanja i inovacija, na jačanje inovacijskih ekosustava kojima se rješavaju globalni izazovi poticanjem integracije poslovanja, istraživanja, visokog obrazovanja i poduzetništva. EIT bi trebao u svojim aktivnostima poticati inovacije i integraciju visokog obrazovanja u inovacijski ekosustav, i to posebno: poticanjem poduzetničkog obrazovanja te snažne nedisciplinarne suradnje između industrije i akademske zajednice; i prepoznavanjem perspektivnih vještina kojima će budući inovatori rješavati globalne izazove, što uključuje napredne digitalne i inovacijske vještine. Korisnici EIC-a trebali bi ostvariti korist od programa potpore koje osigurava EIT, a novoosnovana poduzeća koja proizlaze iz Zajednica znanja i inovacija EIT-a trebala bi imati pristup djelovanjima u okviru EIC-a. Iako bi zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave EIT trebao biti u prirodnom skladu sa stupom
  „Otvorene inovacije”
  , planiranje njegovih zajednica znanja i inovacija trebalo bi se u okviru strateškog planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”.

| (23) | Europski institut za inovacije i tehnologiju trebao bi se usredotočiti, ponajprije u okviru svojih zajednica znanja i inovacija
  i Regionalnog programa za inovacije EIT-a
  , na jačanje inovacijskih ekosustava
  za razvoj ukupnog kapaciteta Unije za inovacije
  kojima se rješavaju globalni izazovi poticanjem integracije poslovanja, istraživanja, visokog obrazovanja i poduzetništva.
  U skladu s aktom o osnivanju, Uredbom o EIT-u

   (1a)

  , i Strateškom inovacijskom agendom EIT-a

   (1b)

  ,
  EIT bi trebao u svojim aktivnostima poticati inovacije i integraciju visokog obrazovanja u inovacijski ekosustav, i to posebno: poticanjem poduzetničkog obrazovanja te snažne nedisciplinarne suradnje između industrije i akademske zajednice; i prepoznavanjem perspektivnih vještina kojima će budući inovatori rješavati globalne izazove, što uključuje napredne digitalne i inovacijske vještine. Korisnici EIC-a trebali bi ostvariti korist od programa potpore koje osigurava EIT, a novoosnovana poduzeća koja proizlaze iz Zajednica znanja i inovacija EIT-a trebala bi imati
  brz
  pristup djelovanjima u okviru EIC-a. Iako bi zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave EIT trebao biti u prirodnom skladu sa stupom
  „Inovativna Europa”, također bi trebao, kada je to primjereno, podupirati sve ostale stupove
  , planiranje njegovih zajednica znanja i inovacija trebalo bi se u okviru strateškog planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”.
  Trebalo bi izbjegavati dupliciranje između zajednica znanja i inovacija i ostalih instrumenata, a posebno ostalih partnerstava, u istom području. |
| --- | --- |

(23)

Europski institut za inovacije i tehnologiju trebao bi se usredotočiti, ponajprije u okviru svojih zajednica znanja i inovacija
  i Regionalnog programa za inovacije EIT-a
  , na jačanje inovacijskih ekosustava
  za razvoj ukupnog kapaciteta Unije za inovacije
  kojima se rješavaju globalni izazovi poticanjem integracije poslovanja, istraživanja, visokog obrazovanja i poduzetništva.
  U skladu s aktom o osnivanju, Uredbom o EIT-u

   (1a)

  , i Strateškom inovacijskom agendom EIT-a

   (1b)

  ,
  EIT bi trebao u svojim aktivnostima poticati inovacije i integraciju visokog obrazovanja u inovacijski ekosustav, i to posebno: poticanjem poduzetničkog obrazovanja te snažne nedisciplinarne suradnje između industrije i akademske zajednice; i prepoznavanjem perspektivnih vještina kojima će budući inovatori rješavati globalne izazove, što uključuje napredne digitalne i inovacijske vještine. Korisnici EIC-a trebali bi ostvariti korist od programa potpore koje osigurava EIT, a novoosnovana poduzeća koja proizlaze iz Zajednica znanja i inovacija EIT-a trebala bi imati
  brz
  pristup djelovanjima u okviru EIC-a. Iako bi zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave EIT trebao biti u prirodnom skladu sa stupom
  „Inovativna Europa”, također bi trebao, kada je to primjereno, podupirati sve ostale stupove
  , planiranje njegovih zajednica znanja i inovacija trebalo bi se u okviru strateškog planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”.
  Trebalo bi izbjegavati dupliciranje između zajednica znanja i inovacija i ostalih instrumenata, a posebno ostalih partnerstava, u istom području.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Osiguranje i očuvanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća koja se nadmeću na određenom tržištu trebali bi biti ključni uvjet za uspjeh revolucionarnih ili disruptivnih inovacija, čime se osobito malim i srednjim inovatorima omogućuje ostvarivanje koristi od njihovih ulaganja i stjecanje tržišnog udjela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Osiguranje i očuvanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća koja se nadmeću na određenom tržištu trebali bi biti ključni uvjet za uspjeh revolucionarnih ili disruptivnih inovacija, čime se osobito malim i srednjim inovatorima omogućuje ostvarivanje koristi od njihovih ulaganja i stjecanje tržišnog udjela.

| (24) | Osiguranje i očuvanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća koja se nadmeću na određenom tržištu trebali bi biti ključni uvjet za uspjeh revolucionarnih ili disruptivnih inovacija, čime se osobito malim i srednjim inovatorima omogućuje ostvarivanje koristi od njihovih ulaganja i stjecanje tržišnog udjela.
  Isto tako, određeni stupanj otvorenosti u inovacijskom opsegu financiranih aktivnosti, prije svega uzimanje u obzir velike mreže korisnika, može znatno doprinijeti izgradnji kapaciteta malih i srednjih poduzeća jer im se na taj način pružaju sredstva potrebna za privlačenje ulaganja i napredak. |
| --- | --- |

(24)

Osiguranje i očuvanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća koja se nadmeću na određenom tržištu trebali bi biti ključni uvjet za uspjeh revolucionarnih ili disruptivnih inovacija, čime se osobito malim i srednjim inovatorima omogućuje ostvarivanje koristi od njihovih ulaganja i stjecanje tržišnog udjela.
  Isto tako, određeni stupanj otvorenosti u inovacijskom opsegu financiranih aktivnosti, prije svega uzimanje u obzir velike mreže korisnika, može znatno doprinijeti izgradnji kapaciteta malih i srednjih poduzeća jer im se na taj način pružaju sredstva potrebna za privlačenje ulaganja i napredak.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Program bi trebao promicati i uključivati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te inicijativama na temelju
  zajedničkih interesa
  ,
  uzajamne
  koristi i globalnih obveza u pogledu provedbe UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Ciljevi međunarodne suradnje trebali bi biti jačanje izvrsnosti, privlačnosti te gospodarske i industrijske konkurentnosti
  istraživanja i inovacija
  u Uniji, rješavanje globalnih izazova kako su navedeni u UN-ovim ciljevima održivog razvoja i podupiranje vanjskih politika Unije. Trebao bi se primijeniti pristup općenite otvorenosti prema međunarodnom sudjelovanju i ciljanim aktivnostima međunarodne suradnje
  , uključujući primjerene kriterije prihvatljivosti
  za financiranje subjekata s poslovnim nastanom u zemljama s niskim do srednjim dohotkom. Istodobno
  bi
  se
  trebalo promicati
  pridruživanje trećih zemalja Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Program bi trebao promicati i uključivati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te inicijativama na temelju
  zajedničkih interesa
  ,
  uzajamne
  koristi i globalnih obveza u pogledu provedbe UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Ciljevi međunarodne suradnje trebali bi biti jačanje izvrsnosti, privlačnosti te gospodarske i industrijske konkurentnosti
  istraživanja i inovacija
  u Uniji, rješavanje globalnih izazova kako su navedeni u UN-ovim ciljevima održivog razvoja i podupiranje vanjskih politika Unije. Trebao bi se primijeniti pristup općenite otvorenosti prema međunarodnom sudjelovanju i ciljanim aktivnostima međunarodne suradnje
  , uključujući primjerene kriterije prihvatljivosti
  za financiranje subjekata s poslovnim nastanom u zemljama s niskim do srednjim dohotkom. Istodobno
  bi
  se
  trebalo promicati
  pridruživanje trećih zemalja Programu.

| (25) | Program bi trebao promicati i uključivati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te inicijativama na temelju
  interesa Unije
  ,
  uzajamnih
  koristi i globalnih obveza u pogledu provedbe UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Ciljevi međunarodne suradnje trebali bi biti jačanje izvrsnosti
  u području istraživanja i inovacija
  , privlačnosti te gospodarske i industrijske konkurentnosti u Uniji, rješavanje globalnih izazova kako su navedeni u UN-ovim ciljevima održivog razvoja i podupiranje vanjskih politika Unije. Trebao bi se primijeniti pristup općenite otvorenosti prema
  recipročnom
  međunarodnom sudjelovanju i ciljanim aktivnostima međunarodne suradnje
  te bi se
  za financiranje subjekata s poslovnim nastanom u zemljama s niskim do srednjim dohotkom
  trebali primjenjivati primjereni kriteriji prihvatljivosti uzimajući u obzir različite razine kapaciteta u području istraživanja i razvoja
  . Istodobno se
  promiče
  pridruživanje trećih zemalja
  Programu, u slučaju kada je predviđen reciprocitet, kada se štite interesi Unije te kada se potiče veće sudjelovanje svih država članica u
  Programu. |
| --- | --- |

(25)

Program bi trebao promicati i uključivati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te inicijativama na temelju
  interesa Unije
  ,
  uzajamnih
  koristi i globalnih obveza u pogledu provedbe UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Ciljevi međunarodne suradnje trebali bi biti jačanje izvrsnosti
  u području istraživanja i inovacija
  , privlačnosti te gospodarske i industrijske konkurentnosti u Uniji, rješavanje globalnih izazova kako su navedeni u UN-ovim ciljevima održivog razvoja i podupiranje vanjskih politika Unije. Trebao bi se primijeniti pristup općenite otvorenosti prema
  recipročnom
  međunarodnom sudjelovanju i ciljanim aktivnostima međunarodne suradnje
  te bi se
  za financiranje subjekata s poslovnim nastanom u zemljama s niskim do srednjim dohotkom
  trebali primjenjivati primjereni kriteriji prihvatljivosti uzimajući u obzir različite razine kapaciteta u području istraživanja i razvoja
  . Istodobno se
  promiče
  pridruživanje trećih zemalja
  Programu, u slučaju kada je predviđen reciprocitet, kada se štite interesi Unije te kada se potiče veće sudjelovanje svih država članica u
  Programu.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Radi produbljivanja odnosa između znanosti i društva te ostvarenja što veće koristi od njihove interakcije Program bi trebao angažirati i uključiti građane i organizacije civilnog društva u zajedničko stvaranje i osmišljavanje planova rada i sadržaja za odgovorno istraživanje i inovacije promicanjem znanstvenog obrazovanja, stavljanjem znanstvenih saznanja na raspolaganje javnosti te olakšavanjem sudjelovanja u aktivnostima programa građanima i organizacijama civilnog društva.
  To bi se trebalo činiti u cjelokupnom okviru Programa i u okviru namjenskih aktivnosti u dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”. Angažman građana i civilnog društva trebalo bi upariti s aktivnostima informiranja javnosti radi stvaranja i održavanja javne potpore Programu. U okviru Programa trebale bi se nastojati i ukloniti prepreke te potaknuti sinergije između znanosti, tehnologije, kulture i umjetnosti kako bi se održivim inovacijama dala nova kvaliteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Radi produbljivanja odnosa između znanosti i društva te ostvarenja što veće koristi od njihove interakcije Program bi trebao angažirati i uključiti građane i organizacije civilnog društva u zajedničko stvaranje i osmišljavanje planova rada i sadržaja za odgovorno istraživanje i inovacije promicanjem znanstvenog obrazovanja, stavljanjem znanstvenih saznanja na raspolaganje javnosti te olakšavanjem sudjelovanja u aktivnostima programa građanima i organizacijama civilnog društva.
  To bi se trebalo činiti u cjelokupnom okviru Programa i u okviru namjenskih aktivnosti u dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”. Angažman građana i civilnog društva trebalo bi upariti s aktivnostima informiranja javnosti radi stvaranja i održavanja javne potpore Programu. U okviru Programa trebale bi se nastojati i ukloniti prepreke te potaknuti sinergije između znanosti, tehnologije, kulture i umjetnosti kako bi se održivim inovacijama dala nova kvaliteta.

| (26) | Radi produbljivanja odnosa između znanosti i društva te ostvarenja što veće koristi od njihove interakcije Program bi trebao angažirati i uključiti građane i organizacije civilnog društva u zajedničko stvaranje i osmišljavanje planova rada i sadržaja za odgovorno istraživanje i inovacije
  koji se odnose na izvore zabrinutosti, potrebe i očekivanja građana i civilnog društva, te
  promicanjem znanstvenog obrazovanja, stavljanjem znanstvenih saznanja na raspolaganje javnosti te olakšavanjem sudjelovanja u aktivnostima programa građanima i organizacijama civilnog društva.
  Treba pratiti poduzete mjere za bolju uključenost građana i civilnog društva. |
| --- | --- |

(26)

Radi produbljivanja odnosa između znanosti i društva te ostvarenja što veće koristi od njihove interakcije Program bi trebao angažirati i uključiti građane i organizacije civilnog društva u zajedničko stvaranje i osmišljavanje planova rada i sadržaja za odgovorno istraživanje i inovacije
  koji se odnose na izvore zabrinutosti, potrebe i očekivanja građana i civilnog društva, te
  promicanjem znanstvenog obrazovanja, stavljanjem znanstvenih saznanja na raspolaganje javnosti te olakšavanjem sudjelovanja u aktivnostima programa građanima i organizacijama civilnog društva.
  Treba pratiti poduzete mjere za bolju uključenost građana i civilnog društva.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26.a) | Programom Obzor Europa trebalo bi podržati nove tehnologije kojima se pridonosi prevladavanju prepreka koje sprečavaju pristup osobama s invaliditetom te njihovo puno sudjelovanje i koje time ograničavaju razvoj istinski uključivog društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26.a)

Programom Obzor Europa trebalo bi podržati nove tehnologije kojima se pridonosi prevladavanju prepreka koje sprečavaju pristup osobama s invaliditetom te njihovo puno sudjelovanje i koje time ograničavaju razvoj istinski uključivog društva.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26.b) | S ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora, svi bi dijelovi Programa trebali doprinijeti značajnom smanjenju jaza u području istraživanja i inovacija, osobito povećanjem sudjelovanja zemalja u aktivnostima programa za istraživanje i inovacije, širenju znanstvene izvrsnosti, poticanju novih obrazaca suradnje u području istraživanja i inovacija, smanjenju jaza u naknadama istraživača u Uniji, borbi protiv odljeva mozgova, modernizaciji nacionalnih sustava za istraživanje i inovacije te osiguravanju uravnotežene zastupljenosti u ocjenjivačkim povjerenstvima, skupinama stručnjaka i znanstvenim odborima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26.b)

S ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora, svi bi dijelovi Programa trebali doprinijeti značajnom smanjenju jaza u području istraživanja i inovacija, osobito povećanjem sudjelovanja zemalja u aktivnostima programa za istraživanje i inovacije, širenju znanstvene izvrsnosti, poticanju novih obrazaca suradnje u području istraživanja i inovacija, smanjenju jaza u naknadama istraživača u Uniji, borbi protiv odljeva mozgova, modernizaciji nacionalnih sustava za istraživanje i inovacije te osiguravanju uravnotežene zastupljenosti u ocjenjivačkim povjerenstvima, skupinama stručnjaka i znanstvenim odborima.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | U skladu s člankom 349. UFEU-a najudaljenije regije Unije imaju pravo na posebne mjere (uzimajući u obzir njihovu strukturnu, društvenu i gospodarsku situaciju) u pogledu pristupa horizontalnim programima Unije. U okviru Programa stoga bi trebalo voditi računa o posebnim obilježjima tih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

U skladu s člankom 349. UFEU-a najudaljenije regije Unije imaju pravo na posebne mjere (uzimajući u obzir njihovu strukturnu, društvenu i gospodarsku situaciju) u pogledu pristupa horizontalnim programima Unije. U okviru Programa stoga bi trebalo voditi računa o posebnim obilježjima tih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018.

| (27) | U skladu s člankom 349. UFEU-a najudaljenije regije Unije imaju pravo na posebne mjere (uzimajući u obzir njihovu strukturnu, društvenu i gospodarsku situaciju) u pogledu pristupa horizontalnim programima Unije. U okviru Programa stoga bi trebalo voditi računa o posebnim obilježjima tih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018.
  i, kada je to moguće, promicati njihovo sudjelovanje u Programu. |
| --- | --- |

(27)

U skladu s člankom 349. UFEU-a najudaljenije regije Unije imaju pravo na posebne mjere (uzimajući u obzir njihovu strukturnu, društvenu i gospodarsku situaciju) u pogledu pristupa horizontalnim programima Unije. U okviru Programa stoga bi trebalo voditi računa o posebnim obilježjima tih regija u skladu s Komunikacijom Komisije „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), koju je Vijeće podržalo 12. travnja 2018.
  i, kada je to moguće, promicati njihovo sudjelovanje u Programu.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi težiti uklanjanju rodne nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između žena i muškaraca
  u istraživanjima i inovacijama,
  u 
  skladu s člancima 2
  . i 
  3. Ugovora
  o 
  Europskoj uniji i člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Dimenzija roda trebala bi se na odgovarajući način integrirati u sadržaj
  istraživanja i inovacija
  te slijediti u svim fazama ciklusa istraživanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi težiti uklanjanju rodne nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između žena i muškaraca
  u istraživanjima i inovacijama,
  u 
  skladu s člancima 2
  . i 
  3. Ugovora
  o 
  Europskoj uniji i člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Dimenzija roda trebala bi se na odgovarajući način integrirati u sadržaj
  istraživanja i inovacija
  te slijediti u svim fazama ciklusa istraživanja
  .

| (28) | Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi težiti uklanjanju rodne nejednakosti
  , izbjegavanju rodnih predrasuda, adekvatnoj integraciji rodne dimenzije u područje istraživanja
  i 
  inovacija, poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života,
  promicanju ravnopravnosti između žena i muškaraca
  , uključujući načela jednake plaće utvrđena
  u 
  članku 141. stavku 3
  .
  UFEU-a
  i 
  Direktivi 2006/54/EZ
  o 
  provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, kao i jamčenja dostupnosti
  istraživanja i inovacija
  istraživačima s invaliditetom
  . |
| --- | --- |

(28)

Aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa trebale bi težiti uklanjanju rodne nejednakosti
  , izbjegavanju rodnih predrasuda, adekvatnoj integraciji rodne dimenzije u područje istraživanja
  i 
  inovacija, poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života,
  promicanju ravnopravnosti između žena i muškaraca
  , uključujući načela jednake plaće utvrđena
  u 
  članku 141. stavku 3
  .
  UFEU-a
  i 
  Direktivi 2006/54/EZ
  o 
  provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, kao i jamčenja dostupnosti
  istraživanja i inovacija
  istraživačima s invaliditetom
  .

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | U kontekstu posebnosti sektora obrambene industrije detaljne odredbe za financiranje istraživačkih projekata u području obrane sredstvima Unije trebale bi se utvrditi Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu (16), kojom se utvrđuju pravila za sudjelovanje u istraživanjima u području obrane.
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru
  Europskog fonda za obranu
  trebale bi biti usmjerene isključivo na primjenu
  u 
  području obrane
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

U kontekstu posebnosti sektora obrambene industrije detaljne odredbe za financiranje istraživačkih projekata u području obrane sredstvima Unije trebale bi se utvrditi Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu (16), kojom se utvrđuju pravila za sudjelovanje u istraživanjima u području obrane.
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru
  Europskog fonda za obranu
  trebale bi biti usmjerene isključivo na primjenu
  u 
  području obrane
  .

| (29) | U kontekstu posebnosti sektora obrambene industrije detaljne odredbe za financiranje istraživačkih projekata u području obrane sredstvima Unije trebale bi se utvrditi Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu (16), kojom se utvrđuju pravila za sudjelovanje u istraživanjima u području obrane.
  Iako bi se sinergije između programa Obzor Europa i
  Europskog fonda za obranu
  mogle poticati, pri čemu treba izbjegavati dupliciranje, aktivnosti
  u 
  okviru Obzora Europa i dalje bi u potpunosti trebale imati civilnu namjenu
  . |
| --- | --- |

(29)

U kontekstu posebnosti sektora obrambene industrije detaljne odredbe za financiranje istraživačkih projekata u području obrane sredstvima Unije trebale bi se utvrditi Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu (16), kojom se utvrđuju pravila za sudjelovanje u istraživanjima u području obrane.
  Iako bi se sinergije između programa Obzor Europa i
  Europskog fonda za obranu
  mogle poticati, pri čemu treba izbjegavati dupliciranje, aktivnosti
  u 
  okviru Obzora Europa i dalje bi u potpunosti trebale imati civilnu namjenu
  .

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31.a) | U uspostavi, provedbi, evaluaciji, izvješćivanju i praćenju Programa stalno bi trebalo težiti administrativnom pojednostavnjenju, a posebno smanjenju administrativnog opterećenja i kašnjenja za korisnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31.a)

U uspostavi, provedbi, evaluaciji, izvješćivanju i praćenju Programa stalno bi trebalo težiti administrativnom pojednostavnjenju, a posebno smanjenju administrativnog opterećenja i kašnjenja za korisnike.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (31.b) | Kako bi se zajamčilo da Europa ostane predvodnik u istraživanju i inovacijama u digitalnom području na globalnoj razini i uzela u obzir potreba za povećanjem ulaganja s ciljem iskorištavanja sve većih mogućnosti koje pruža digitalna tehnologija, za ključne prioritete u digitalnom području treba izdvojiti dovoljna proračunska sredstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31.b)

Kako bi se zajamčilo da Europa ostane predvodnik u istraživanju i inovacijama u digitalnom području na globalnoj razini i uzela u obzir potreba za povećanjem ulaganja s ciljem iskorištavanja sve većih mogućnosti koje pruža digitalna tehnologija, za ključne prioritete u digitalnom području treba izdvojiti dovoljna proračunska sredstva.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (23)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (23)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (33) | U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (23)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  U Programu treba na odgovarajući način povesti računa o specifičnostima tih područja kako bi se zajamčilo njihovo učinkovito sudjelovanje i pružila potpora ostvarivanju suradnje i sinergija, posebno s najudaljenijim regijama i trećim zemljama u njihovu susjedstvu. |
| --- | --- |

(33)

U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (23)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  U Programu treba na odgovarajući način povesti računa o specifičnostima tih područja kako bi se zajamčilo njihovo učinkovito sudjelovanje i pružila potpora ostvarivanju suradnje i sinergija, posebno s najudaljenijim regijama i trećim zemljama u njihovu susjedstvu.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice. Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

| (34) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice
  i korisnike Programa
  . Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu. |
| --- | --- |

(34)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ovog Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje, istodobno izbjegavajući prekomjerne propise i administrativna opterećenja, posebno za države članice
  i korisnike Programa
  . Ti zahtjevi prema potrebi mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa na terenu.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Primjenom zajedničkih pravila u cjelokupnom Programu
  trebao
  bi se osigurati usklađen okvir koji olakšava sudjelovanje u programima koji se financiraju iz proračuna Programa, uključujući sudjelovanje u programima kojima upravljaju tijela za financiranje kao što je EIT, zajednička poduzeća ili bilo
  koja druga struktura
  u skladu s člankom 187. UFEU-a te sudjelovanje u programima koje poduzimaju države članice u skladu s člankom 185. UFEU-a.
  Kad je to opravdano
  ,
  trebala bi se osigurati fleksibilnost za donošenje posebnih pravila
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Primjenom zajedničkih pravila u cjelokupnom Programu
  trebao
  bi se osigurati usklađen okvir koji olakšava sudjelovanje u programima koji se financiraju iz proračuna Programa, uključujući sudjelovanje u programima kojima upravljaju tijela za financiranje kao što je EIT, zajednička poduzeća ili bilo
  koja druga struktura
  u skladu s člankom 187. UFEU-a te sudjelovanje u programima koje poduzimaju države članice u skladu s člankom 185. UFEU-a.
  Kad je to opravdano
  ,
  trebala bi se osigurati fleksibilnost za donošenje posebnih pravila
  .

| (38) | Primjenom zajedničkih pravila
  i uvjeta
  u cjelokupnom Programu
  trebali
  bi se osigurati
  pojednostavnjeni i zajednički provedbeni alati, uključujući one za praćenje i izvještavanje, te
  usklađen okvir koji olakšava sudjelovanje u programima koji se financiraju iz proračuna Programa, uključujući sudjelovanje u programima kojima upravljaju tijela za financiranje kao što je EIT, zajednička poduzeća ili bilo
  koje druge strukture
  u skladu s člankom 187. UFEU-a te sudjelovanje u programima koje poduzimaju države članice u skladu s člankom 185. UFEU-a.
  Trebalo bi omogućiti donošenje posebnih pravila
  ,
  no izuzeća moraju biti ograničena kad je to neophodno i opravdano
  . |
| --- | --- |

(38)

Primjenom zajedničkih pravila
  i uvjeta
  u cjelokupnom Programu
  trebali
  bi se osigurati
  pojednostavnjeni i zajednički provedbeni alati, uključujući one za praćenje i izvještavanje, te
  usklađen okvir koji olakšava sudjelovanje u programima koji se financiraju iz proračuna Programa, uključujući sudjelovanje u programima kojima upravljaju tijela za financiranje kao što je EIT, zajednička poduzeća ili bilo
  koje druge strukture
  u skladu s člankom 187. UFEU-a te sudjelovanje u programima koje poduzimaju države članice u skladu s člankom 185. UFEU-a.
  Trebalo bi omogućiti donošenje posebnih pravila
  ,
  no izuzeća moraju biti ograničena kad je to neophodno i opravdano
  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | U djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati temeljna prava i načela priznata osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (24), kao i s etičkim načelima, koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te bi se upotreba životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja trebala smanjiti s ciljem da se njihova upotreba u konačnici zamijeni drugim metodama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

U djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati temeljna prava i načela priznata osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (24), kao i s etičkim načelima, koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta. Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te bi se upotreba životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja trebala smanjiti s ciljem da se njihova upotreba u konačnici zamijeni drugim metodama.

| (39) | U djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati temeljna prava i načela priznata osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (24), kao i s etičkim načelima, koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta.
  Treba uzeti u obzir mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama, Agencije Europske unije za temeljna prava i Europskog nadzornika za zaštitu podataka.
  Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te bi se upotreba životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja trebala smanjiti s ciljem da se njihova upotreba u konačnici zamijeni drugim metodama. |
| --- | --- |

(39)

U djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati temeljna prava i načela priznata osobito Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao što je obavijest Komisije od 28. lipnja 2013. (24), kao i s etičkim načelima, koja uključuju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta.
  Treba uzeti u obzir mišljenja Europske skupine za etiku u znanosti i novim tehnologijama, Agencije Europske unije za temeljna prava i Europskog nadzornika za zaštitu podataka.
  Pri provedbi istraživačkih aktivnosti također je potrebno uzeti u obzir članak 13. UFEU-a te bi se upotreba životinja u svrhu istraživanja i ispitivanja trebala smanjiti s ciljem da se njihova upotreba u konačnici zamijeni drugim metodama.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | U skladu s ciljevima međunarodne suradnje utvrđenima člancima 180. i 186. UFEU-a trebalo bi se promicati sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama i međunarodnih organizacija. Provedba Programa trebala bi biti u skladu s mjerama donesenima u skladu s člancima 75. i 215. UFEU-a te bi trebala biti u skladu s međunarodnim pravom. Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije sudjelovanje u određenim djelovanjima Programa može se ograničiti samo na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

U skladu s ciljevima međunarodne suradnje utvrđenima člancima 180. i 186. UFEU-a trebalo bi se promicati sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama i međunarodnih organizacija. Provedba Programa trebala bi biti u skladu s mjerama donesenima u skladu s člancima 75. i 215. UFEU-a te bi trebala biti u skladu s međunarodnim pravom. Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije sudjelovanje u određenim djelovanjima Programa može se ograničiti samo na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama.

| (40) | U skladu s ciljevima međunarodne suradnje utvrđenima člancima 180. i 186. UFEU-a
  , u znanstvenom, društvenom, gospodarskom i tehnološkom interesu Unije
  trebalo bi se promicati sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama i međunarodnih organizacija. Provedba Programa trebala bi biti u skladu s mjerama donesenima u skladu s člancima 75. i 215. UFEU-a te bi trebala biti u skladu s međunarodnim pravom. Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije sudjelovanje u određenim djelovanjima Programa može se ograničiti samo na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s ciljevima međunarodne suradnje utvrđenima člancima 180. i 186. UFEU-a
  , u znanstvenom, društvenom, gospodarskom i tehnološkom interesu Unije
  trebalo bi se promicati sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u trećim zemljama i međunarodnih organizacija. Provedba Programa trebala bi biti u skladu s mjerama donesenima u skladu s člancima 75. i 215. UFEU-a te bi trebala biti u skladu s međunarodnim pravom. Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije sudjelovanje u određenim djelovanjima Programa može se ograničiti samo na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Odražavajući
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovim Programom pridonijet će se uključivanju
  klimatskih
  mjera i postizanju ukupnog
  cilja
  od 25
   %
  proračunskih rashoda EU-a
  za
  podržavanje
  klimatskih
  ciljeva
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Odražavajući
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovim Programom pridonijet će se uključivanju
  klimatskih
  mjera i postizanju ukupnog
  cilja
  od 25
   %
  proračunskih rashoda EU-a
  za
  podržavanje
  klimatskih
  ciljeva
  .

| (41) | Prepoznajući klimatske promjene kao jedan od najvećih globalnih i društvenih izazova te odražavajući
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovaj će Program pridonijeti najmanje 35 % svojih rashoda ostvarenju
  klimatskih
  ciljeva, u okviru općeg
  cilja
  Unije o integraciji klimatskih djelovanja u sve politike i potrošnji 30
   %
  proračuna EU-a u tu svrhu. Kako bi se taj cilj pratio i provjeravao, svi rashodi povezani s klimom moraju se evidentirati kako bi obuhvatilo sve proračunske programe Unije i kako bi se oni odražavali u odgovarajućim dijelovima radnih programa. Njihovu procijenjenu potrošnju na određenu tehnologiju čiste energije treba raščlaniti kako bi se zajamčila međunarodna usporedivost. Kako bi se uvažile preporuke Europskog revizorskog suda [Izvješće 31/2016], kod mehanizama za uključivanje klimatskih pitanja pri izvješćivanju treba ex post razlikovati ublažavanje i prilagodbu. |
| --- | --- |

(41)

Prepoznajući klimatske promjene kao jedan od najvećih globalnih i društvenih izazova te odražavajući
  važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda,
  ovaj će Program pridonijeti najmanje 35 % svojih rashoda ostvarenju
  klimatskih
  ciljeva, u okviru općeg
  cilja
  Unije o integraciji klimatskih djelovanja u sve politike i potrošnji 30
   %
  proračuna EU-a u tu svrhu. Kako bi se taj cilj pratio i provjeravao, svi rashodi povezani s klimom moraju se evidentirati kako bi obuhvatilo sve proračunske programe Unije i kako bi se oni odražavali u odgovarajućim dijelovima radnih programa. Njihovu procijenjenu potrošnju na određenu tehnologiju čiste energije treba raščlaniti kako bi se zajamčila međunarodna usporedivost. Kako bi se uvažile preporuke Europskog revizorskog suda [Izvješće 31/2016], kod mehanizama za uključivanje klimatskih pitanja pri izvješćivanju treba ex post razlikovati ublažavanje i prilagodbu.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | Upotreba osjetljivih popratnih informacija ili pristup neovlaštenih pojedinaca osjetljivim rezultatima može štetno utjecati na interese Unije ili interese jedne njezine države članice ili više njih. Stoga bi rukovanje povjerljivim podacima i klasificiranim podacima trebalo biti uređeno svim relevantnim pravom Unije, uključujući interna pravila institucija, kao što je Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444/, kojom se utvrđuju odredbe o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Upotreba osjetljivih popratnih informacija ili pristup neovlaštenih pojedinaca osjetljivim rezultatima može štetno utjecati na interese Unije ili interese jedne njezine države članice ili više njih. Stoga bi rukovanje povjerljivim podacima i klasificiranim podacima trebalo biti uređeno svim relevantnim pravom Unije, uključujući interna pravila institucija, kao što je Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444/, kojom se utvrđuju odredbe o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a.

| (43) | Upotreba osjetljivih popratnih informacija ili pristup neovlaštenih pojedinaca osjetljivim rezultatima
  i istraživačkim podacima
  može štetno utjecati na interese Unije ili interese jedne njezine države članice ili više njih. Stoga bi rukovanje povjerljivim podacima i klasificiranim podacima trebalo biti uređeno svim relevantnim pravom Unije, uključujući interna pravila institucija, kao što je Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444/, kojom se utvrđuju odredbe o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a. |
| --- | --- |

(43)

Upotreba osjetljivih popratnih informacija ili pristup neovlaštenih pojedinaca osjetljivim rezultatima
  i istraživačkim podacima
  može štetno utjecati na interese Unije ili interese jedne njezine države članice ili više njih. Stoga bi rukovanje povjerljivim podacima i klasificiranim podacima trebalo biti uređeno svim relevantnim pravom Unije, uključujući interna pravila institucija, kao što je Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444/, kojom se utvrđuju odredbe o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Potrebno je utvrditi minimalne uvjete za sudjelovanje, kao opće pravilo ako bi konzorcij trebao uključivati najmanje jedan pravni subjekt iz države članice, ali i s obzirom na posebnosti određenih vrsta djelovanja u okviru Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Potrebno je utvrditi minimalne uvjete za sudjelovanje, kao opće pravilo ako bi konzorcij trebao uključivati najmanje jedan pravni subjekt iz države članice, ali i s obzirom na posebnosti određenih vrsta djelovanja u okviru Programa.

Briše se.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Primjereno
  je utvrditi uvjete za osiguravanje financijskih sredstava Unije sudionicima u djelovanjima u okviru Programa.
  Dodjele bespovratnih sredstava trebale bi se provoditi
  uzimajući u obzir
  sve oblike doprinosa utvrđene Financijskom uredbom
  ,
  uključujući jednokratne iznose
  ,
  paušalne stope ili jedinične troškove
  , u cilju
  daljnjeg
  pojednostavnjenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Primjereno
  je utvrditi uvjete za osiguravanje financijskih sredstava Unije sudionicima u djelovanjima u okviru Programa.
  Dodjele bespovratnih sredstava trebale bi se provoditi
  uzimajući u obzir
  sve oblike doprinosa utvrđene Financijskom uredbom
  ,
  uključujući jednokratne iznose
  ,
  paušalne stope ili jedinične troškove
  , u cilju
  daljnjeg
  pojednostavnjenja.

| (45) | Nužno
  je utvrditi uvjete za osiguravanje financijskih sredstava Unije sudionicima u djelovanjima u okviru Programa.
  Bespovratna sredstva bit će glavna vrsta financiranja u okviru Programa. Druge vrste financiranja treba odabrati na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjera te daju rezultate,
  uzimajući u obzir
  posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava
  ,
  treba uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa
  ,
  jedinstvenih stopa i troškova po jedinici, utvrđenih u Financijskoj uredbi
  , u cilju
  dodatnog
  pojednostavnjenja.
  Prije nego se bilo koji novi sustav povrata troškova okarakterizira kao stvarno pojednostavljenje za korisnike, treba mu prethoditi iscrpna i pozitivna procjena. |
| --- | --- |

(45)

Nužno
  je utvrditi uvjete za osiguravanje financijskih sredstava Unije sudionicima u djelovanjima u okviru Programa.
  Bespovratna sredstva bit će glavna vrsta financiranja u okviru Programa. Druge vrste financiranja treba odabrati na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjera te daju rezultate,
  uzimajući u obzir
  posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti. U slučaju bespovratnih sredstava
  ,
  treba uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa
  ,
  jedinstvenih stopa i troškova po jedinici, utvrđenih u Financijskoj uredbi
  , u cilju
  dodatnog
  pojednostavnjenja.
  Prije nego se bilo koji novi sustav povrata troškova okarakterizira kao stvarno pojednostavljenje za korisnike, treba mu prethoditi iscrpna i pozitivna procjena.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Stope financiranja u ovoj Uredbi navode se kao najviše stope kako bi bile u skladu s načelom sufinanciranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Stope financiranja u ovoj Uredbi navode se kao najviše stope kako bi bile u skladu s načelom sufinanciranja.

Briše se.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | U skladu s Financijskom uredbom u Programu bi se trebala osigurati osnova za šire prihvaćanje uobičajenih praksi troškovnog računovodstva korisnika u pogledu troškova osoblja i jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

U skladu s Financijskom uredbom u Programu bi se trebala osigurati osnova za šire prihvaćanje uobičajenih praksi troškovnog računovodstva korisnika u pogledu troškova osoblja i jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge.

| (47) | U skladu s Financijskom uredbom u Programu bi se trebala osigurati osnova za šire prihvaćanje uobičajenih praksi troškovnog računovodstva korisnika u pogledu troškova osoblja i jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge.
  Uporaba jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge koje kombiniraju izravne i neizravne troškove trebala bi biti opcija koju mogu odabrati svi korisnici. Troškovi procijenjeni na temelju ključeva za dodjelu sredstava trebali bi biti prihvatljivi. |
| --- | --- |

(47)

U skladu s Financijskom uredbom u Programu bi se trebala osigurati osnova za šire prihvaćanje uobičajenih praksi troškovnog računovodstva korisnika u pogledu troškova osoblja i jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge.
  Uporaba jediničnih troškova za interno fakturiranu robu i usluge koje kombiniraju izravne i neizravne troškove trebala bi biti opcija koju mogu odabrati svi korisnici. Troškovi procijenjeni na temelju ključeva za dodjelu sredstava trebali bi biti prihvatljivi.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Sadašnji sustav povrata stvarnih troškova osoblja trebao bi se dodatno pojednostavniti primjenom pristupa naknada
  koje se temelje
  na projektima razvijenom u okviru programa Obzor 2020. te bi se trebao dodatno uskladiti s Financijskom uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Sadašnji sustav povrata stvarnih troškova osoblja trebao bi se dodatno pojednostavniti primjenom pristupa naknada
  koje se temelje
  na projektima razvijenom u okviru programa Obzor 2020. te bi se trebao dodatno uskladiti s Financijskom uredbom.

| (48) | Sadašnji sustav povrata stvarnih troškova osoblja trebao bi se dodatno pojednostavniti primjenom pristupa naknada
  utemeljenih
  na projektima, razvijenom u okviru programa Obzor 2020. te bi se trebao dodatno uskladiti s Financijskom uredbom
  , u cilju ostvarenja „jednake plaća za jednaki rad” kao općeg načela i kako bi se premostio jaz u naknadama istraživača iz Unije uključenih u Program
  . |
| --- | --- |

(48)

Sadašnji sustav povrata stvarnih troškova osoblja trebao bi se dodatno pojednostavniti primjenom pristupa naknada
  utemeljenih
  na projektima, razvijenom u okviru programa Obzor 2020. te bi se trebao dodatno uskladiti s Financijskom uredbom
  , u cilju ostvarenja „jednake plaća za jednaki rad” kao općeg načela i kako bi se premostio jaz u naknadama istraživača iz Unije uključenih u Program
  .

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Trebalo bi utvrditi pravila kojima se uređuju iskorištavanje i širenje rezultata kako bi se osiguralo da korisnici štite, iskorištavaju, šire te rezultate i osiguravaju pristup tim rezultatima prema potrebi. Veći naglasak trebalo bi staviti na iskorištavanje rezultata, posebno u Uniji. Korisnici bi trebali ažurirati svoje planove u pogledu iskorištavanja i širenja svojih rezultata tijekom
  i nakon završetka
  djelovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Trebalo bi utvrditi pravila kojima se uređuju iskorištavanje i širenje rezultata kako bi se osiguralo da korisnici štite, iskorištavaju, šire te rezultate i osiguravaju pristup tim rezultatima prema potrebi. Veći naglasak trebalo bi staviti na iskorištavanje rezultata, posebno u Uniji. Korisnici bi trebali ažurirati svoje planove u pogledu iskorištavanja i širenja svojih rezultata tijekom
  i nakon završetka
  djelovanja.

| (50) | Trebalo bi utvrditi pravila kojima se uređuju iskorištavanje i širenje rezultata kako bi se osiguralo da korisnici štite, iskorištavaju, šire te rezultate i osiguravaju pristup tim rezultatima prema potrebi
  , uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i bilo kakva druga ograničenja, kao što su pravila o zaštiti podataka i privatnosti i sigurnosna pravila, prava intelektualnog vlasništva, pravila o povjerljivosti ili opća globalna konkurentnost Unije
  . Veći naglasak trebalo bi staviti na iskorištavanje rezultata, posebno u Uniji. Korisnici bi trebali ažurirati svoje planove u pogledu iskorištavanja i širenja svojih rezultata tijekom djelovanja. |
| --- | --- |

(50)

Trebalo bi utvrditi pravila kojima se uređuju iskorištavanje i širenje rezultata kako bi se osiguralo da korisnici štite, iskorištavaju, šire te rezultate i osiguravaju pristup tim rezultatima prema potrebi
  , uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i bilo kakva druga ograničenja, kao što su pravila o zaštiti podataka i privatnosti i sigurnosna pravila, prava intelektualnog vlasništva, pravila o povjerljivosti ili opća globalna konkurentnost Unije
  . Veći naglasak trebalo bi staviti na iskorištavanje rezultata, posebno u Uniji. Korisnici bi trebali ažurirati svoje planove u pogledu iskorištavanja i širenja svojih rezultata tijekom djelovanja.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 51.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (51) | Trebali bi se zadržati ključni elementi evaluacije prijedloga i sustav odabira prethodnog programa Obzor 2020., kao i njegova posebna usmjerenost na
  izvrsnost
  . Prijedlozi bi se i dalje trebali odabirati na temelju evaluacije koju provedu neovisni stručnjaci. Prema potrebi trebala bi se uzeti u obzir
  potreba
  za osiguravanjem općenite usklađenosti portfelja projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(51)

Trebali bi se zadržati ključni elementi evaluacije prijedloga i sustav odabira prethodnog programa Obzor 2020., kao i njegova posebna usmjerenost na
  izvrsnost
  . Prijedlozi bi se i dalje trebali odabirati na temelju evaluacije koju provedu neovisni stručnjaci. Prema potrebi trebala bi se uzeti u obzir
  potreba
  za osiguravanjem općenite usklađenosti portfelja projekata.

| (51) | Trebali bi se zadržati ključni elementi evaluacije prijedloga i sustav odabira prethodnog programa Obzor 2020., kao i njegova posebna usmjerenost na
  kriterije izvrsnosti, učinka, kvalitete i djelotvornosti provedbe
  . Prijedlozi bi se i dalje trebali odabirati na temelju evaluacije koju provedu neovisni stručnjaci
  koji dolaze iz što većeg broja država članica
  .
  Komisija bi
  prema potrebi trebala
  organizirati anonimnu procjenu i analizirati njezine rezultate kako
  bi se
  izbjegla pristranost u odabiru. Neovisni stručnjaci trebali bi prema potrebi
  uzeti u obzir
  potrebu
  za osiguravanjem općenite usklađenosti portfelja projekata. |
| --- | --- |

(51)

Trebali bi se zadržati ključni elementi evaluacije prijedloga i sustav odabira prethodnog programa Obzor 2020., kao i njegova posebna usmjerenost na
  kriterije izvrsnosti, učinka, kvalitete i djelotvornosti provedbe
  . Prijedlozi bi se i dalje trebali odabirati na temelju evaluacije koju provedu neovisni stručnjaci
  koji dolaze iz što većeg broja država članica
  .
  Komisija bi
  prema potrebi trebala
  organizirati anonimnu procjenu i analizirati njezine rezultate kako
  bi se
  izbjegla pristranost u odabiru. Neovisni stručnjaci trebali bi prema potrebi
  uzeti u obzir
  potrebu
  za osiguravanjem općenite usklađenosti portfelja projekata.

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Trebalo bi se
  predvidjeti opsežnije
  uzajamno oslanjanje na revizije i procjene
  – uključujući one
  u okviru drugih programa Unije – kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava Unije. Uzajamno oslanjanje trebalo bi se izričito predvidjeti uzimajući u obzir i druge elemente osiguranja kao što su revizije sustava i procesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Trebalo bi se
  predvidjeti opsežnije
  uzajamno oslanjanje na revizije i procjene
  – uključujući one
  u okviru drugih programa Unije – kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava Unije. Uzajamno oslanjanje trebalo bi se izričito predvidjeti uzimajući u obzir i druge elemente osiguranja kao što su revizije sustava i procesa.

| (52) | Trebalo bi se
  provesti sustavno
  uzajamno oslanjanje na revizije i procjene u okviru drugih programa Unije
  u skladu s člankom 127. Financijske uredbe za sve dijelove Programa,
  kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava Unije. Uzajamno oslanjanje trebalo bi se izričito predvidjeti uzimajući u obzir i druge elemente osiguranja kao što su revizije sustava i procesa. |
| --- | --- |

(52)

Trebalo bi se
  provesti sustavno
  uzajamno oslanjanje na revizije i procjene u okviru drugih programa Unije
  u skladu s člankom 127. Financijske uredbe za sve dijelove Programa,
  kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za korisnike sredstava Unije. Uzajamno oslanjanje trebalo bi se izričito predvidjeti uzimajući u obzir i druge elemente osiguranja kao što su revizije sustava i procesa.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Posebne izazove u 
  području
  istraživanja
  ili
  inovacija trebalo bi rješavati nagradama, uključujući zajedničke ili dijeljene nagrade prema potrebi, koje bi organizirala Komisija ili tijelo za financiranje zajedno s drugim tijelima Unije, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama ili neprofitnim pravnim subjektima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Posebne izazove u 
  području
  istraživanja
  ili
  inovacija trebalo bi rješavati nagradama, uključujući zajedničke ili dijeljene nagrade prema potrebi, koje bi organizirala Komisija ili tijelo za financiranje zajedno s drugim tijelima Unije, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama ili neprofitnim pravnim subjektima.

| (53) | Posebne izazove u 
  područjima
  istraživanja
  i
  inovacija trebalo bi rješavati nagradama, uključujući zajedničke ili dijeljene nagrade prema potrebi, koje bi organizirala Komisija ili tijelo za financiranje zajedno s drugim tijelima Unije, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama ili neprofitnim pravnim subjektima.
  Nagrade bi posebno trebalo dodjeljivati projektima koji privlače znanstvenike zemlje za proširenje, kao i uspješnim projektima kako bi se povećala njihova vidljivost i omogućilo veće promicanje aktivnosti koje financira Unija. |
| --- | --- |

(53)

Posebne izazove u 
  područjima
  istraživanja
  i
  inovacija trebalo bi rješavati nagradama, uključujući zajedničke ili dijeljene nagrade prema potrebi, koje bi organizirala Komisija ili tijelo za financiranje zajedno s drugim tijelima Unije, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama ili neprofitnim pravnim subjektima.
  Nagrade bi posebno trebalo dodjeljivati projektima koji privlače znanstvenike zemlje za proširenje, kao i uspješnim projektima kako bi se povećala njihova vidljivost i omogućilo veće promicanje aktivnosti koje financira Unija.

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe odabiru se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjere te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti.
  Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to uključuje razmatranje primjene jednokratnih
  iznosa,
  paušalnih
  stopa i 
  raspona jediničnih troškova, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe odabiru se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjere te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti.
  Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to uključuje razmatranje primjene jednokratnih
  iznosa,
  paušalnih
  stopa i 
  raspona jediničnih troškova,

| (54) | Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe odabiru se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjere te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti.
  To bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih
  iznosa,
  fiksnih
  stopa i 
  troškova po jedinici. |
| --- | --- |

(54)

Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe odabiru se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjere te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti.
  To bi trebalo uključiti uzimanje u obzir korištenja paušalnih
  iznosa,
  fiksnih
  stopa i 
  troškova po jedinici.

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Članak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Predmet | Predmet |
| 1.   Ovom se Uredbom uspostavljaju Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije („Program”) te pravila za sudjelovanje i širenje rezultata u neizravnim djelovanjima u okviru Programa. | 1.   Ovom se Uredbom uspostavljaju Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije („Program”) te pravila za sudjelovanje i širenje rezultata u neizravnim djelovanjima u okviru Programa
  te utvrđuje okvir za upravljanje potporom Unije namijenjenom aktivnostima istraživanja i inovacija
  . |
| 2.   Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje tog financiranja. | 2.   Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje tog financiranja. |
| 3.   Program se provodi putem: | 3.   Program se provodi putem: |
| (a) | posebnog programa uspostavljenog Odlukom .../.../EU (25), koji uključuje
  financijski doprinos EIT-u
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 1.

Članak 1.

Predmet

Predmet

1.   Ovom se Uredbom uspostavljaju Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije („Program”) te pravila za sudjelovanje i širenje rezultata u neizravnim djelovanjima u okviru Programa.

1.   Ovom se Uredbom uspostavljaju Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije („Program”) te pravila za sudjelovanje i širenje rezultata u neizravnim djelovanjima u okviru Programa
  te utvrđuje okvir za upravljanje potporom Unije namijenjenom aktivnostima istraživanja i inovacija
  .

2.   Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje tog financiranja.

2.   Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja sredstvima Unije i pravila za osiguravanje tog financiranja.

3.   Program se provodi putem:

3.   Program se provodi putem:

(a)

posebnog programa uspostavljenog Odlukom .../.../EU (25), koji uključuje
  financijski doprinos EIT-u
  ;

25

financijski doprinos EIT-u

| (a) | posebnog programa uspostavljenog Odlukom .../.../EU (25), koji uključuje
  obrazloženje i područja za intervencije EIT-a
  ; |
| --- | --- |

(a)

posebnog programa uspostavljenog Odlukom .../.../EU (25), koji uključuje
  obrazloženje i područja za intervencije EIT-a
  ;

25

obrazloženje i područja za intervencije EIT-a

| (b) | posebnog programa za istraživanja u području obrane uspostavljenog Uredbom .../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

posebnog programa za istraživanja u području obrane uspostavljenog Uredbom .../.../EU.

| (b) | posebnog programa za istraživanja u području obrane uspostavljenog Uredbom .../.../EU. |
| --- | --- |

(b)

posebnog programa za istraživanja u području obrane uspostavljenog Uredbom .../.../EU.

4.   Pojmovi „Obzor Europa”, „Program” i „posebni program” koji se upotrebljavaju u ovoj Uredbi odnose se na pitanja relevantna samo za posebni program opisan u stavku 3. točki (
  a
  ), osim ako je izričito navedeno drukčije.

4.   Pojmovi „Obzor Europa”, „Program” i „posebni program” koji se upotrebljavaju u ovoj Uredbi
  ne
  odnose se na pitanja relevantna samo za posebni program opisan u stavku 3. točki (
  b
  ), osim ako je izričito navedeno drukčije.

4.a
     
  EIT provodi Program u skladu sa strateškim planom u pogledu istraživanja i inovacija i Strateškom inovacijskom agendom EIT-a za razdoblje 2021. – 2027., uz zadršku da svaka nova zajednica znanja i inovacija podrazumijeva dodatna i adekvatna proračunska sredstva i ne ugrožava ciljeve i obveze postojećih zajednica znanja i inovacija.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2.

Članak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Definicije | Definicije |
| Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: | Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: |
| (1) | „istraživačke infrastrukture” znači objekti koji pružaju resurse i usluge istraživačkim zajednicama za provedbu istraživanja i poticanje inovacija u njihovu području. Ta definicija uključuje povezane ljudske resurse te su njome obuhvaćeni glavna oprema ili komplet instrumenata; objekti povezani sa znanjem, kao što su zbirke, arhivi ili znanstvene podatkovne infrastrukture; računalni sustavi, komunikacijske mreže i sva druga infrastruktura jedinstvene prirode i otvorena vanjskim korisnicima koja je ključna za postizanje izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Prema potrebi mogu se upotrebljavati izvan istraživanja, na primjer za obrazovanje ili javne usluge te se mogu nalaziti na jednoj lokaciji, biti virtualne ili decentralizirane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Definicije

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

(1)

„istraživačke infrastrukture” znači objekti koji pružaju resurse i usluge istraživačkim zajednicama za provedbu istraživanja i poticanje inovacija u njihovu području. Ta definicija uključuje povezane ljudske resurse te su njome obuhvaćeni glavna oprema ili komplet instrumenata; objekti povezani sa znanjem, kao što su zbirke, arhivi ili znanstvene podatkovne infrastrukture; računalni sustavi, komunikacijske mreže i sva druga infrastruktura jedinstvene prirode i otvorena vanjskim korisnicima koja je ključna za postizanje izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Prema potrebi mogu se upotrebljavati izvan istraživanja, na primjer za obrazovanje ili javne usluge te se mogu nalaziti na jednoj lokaciji, biti virtualne ili decentralizirane;

| (1) | „istraživačke infrastrukture” znači objekti koji pružaju resurse i usluge istraživačkim zajednicama za provedbu istraživanja i poticanje inovacija u njihovu području. Ta definicija uključuje povezane ljudske resurse te su njome obuhvaćeni glavna oprema ili komplet instrumenata
  , a posebno oni koji se financiraju iz drugih fondova Unije kako je navedeno u Prilogu IV.
  ; objekti povezani sa znanjem, kao što su zbirke, arhivi ili znanstvene podatkovne infrastrukture; računalni sustavi, komunikacijske mreže i sva druga infrastruktura jedinstvene prirode i otvorena vanjskim korisnicima koja je ključna za postizanje izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Prema potrebi mogu se upotrebljavati izvan istraživanja, na primjer za obrazovanje ili javne usluge te se mogu nalaziti na jednoj lokaciji, biti virtualne ili decentralizirane; |
| --- | --- |

(1)

„istraživačke infrastrukture” znači objekti koji pružaju resurse i usluge istraživačkim zajednicama za provedbu istraživanja i poticanje inovacija u njihovu području. Ta definicija uključuje povezane ljudske resurse te su njome obuhvaćeni glavna oprema ili komplet instrumenata
  , a posebno oni koji se financiraju iz drugih fondova Unije kako je navedeno u Prilogu IV.
  ; objekti povezani sa znanjem, kao što su zbirke, arhivi ili znanstvene podatkovne infrastrukture; računalni sustavi, komunikacijske mreže i sva druga infrastruktura jedinstvene prirode i otvorena vanjskim korisnicima koja je ključna za postizanje izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Prema potrebi mogu se upotrebljavati izvan istraživanja, na primjer za obrazovanje ili javne usluge te se mogu nalaziti na jednoj lokaciji, biti virtualne ili decentralizirane;

, a posebno oni koji se financiraju iz drugih fondova Unije kako je navedeno u Prilogu IV.

| (2) | „strategija pametne specijalizacije” znači isto što i strategija pametne specijalizacije kako je definirana Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) te ispunjava uvjete koji omogućuju provedbu utvrđene Uredbom (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama]; |
| --- | --- |

(2)

„strategija pametne specijalizacije” znači isto što i strategija pametne specijalizacije kako je definirana Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) te ispunjava uvjete koji omogućuju provedbu utvrđene Uredbom (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama];

26

| (2) | „strategija pametne specijalizacije” znači isto što i strategija pametne specijalizacije kako je definirana Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) te ispunjava uvjete koji omogućuju provedbu utvrđene Uredbom (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama]; |
| --- | --- |

(2)

„strategija pametne specijalizacije” znači isto što i strategija pametne specijalizacije kako je definirana Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (26) te ispunjava uvjete koji omogućuju provedbu utvrđene Uredbom (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama];

26

| (3) | „europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući zaklade), obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući programe povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika; |
| --- | --- |

(3)

„europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući zaklade), obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući programe povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika;

| (3) | „europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija,
  sveučilišta,
  istraživačke organizacije
  , uključujući infrastrukture za istraživanja
  , tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući
  nevladine organizacije i
  zaklade),
  prema potrebi
  obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući
  programe u skladu s člancima 185. i 187. UFEU-a i
  programe povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika; |
| --- | --- |

(3)

„europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija,
  sveučilišta,
  istraživačke organizacije
  , uključujući infrastrukture za istraživanja
  , tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući
  nevladine organizacije i
  zaklade),
  prema potrebi
  obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu programa za istraživačke i inovacijske aktivnosti, uključujući
  programe u skladu s člancima 185. i 187. UFEU-a i
  programe povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika;

sveučilišta,

, uključujući infrastrukture za istraživanja

nevladine organizacije i

prema potrebi

programe u skladu s člancima 185. i 187. UFEU-a i

| (4) | „otvoreni pristup” znači praksa osiguravanja krajnjim korisnicima besplatnog internetskog pristupa rezultatima istraživanja u okviru djelovanja financiranih sredstvima iz Programa, posebno znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima; |
| --- | --- |

(4)

„otvoreni pristup” znači praksa osiguravanja krajnjim korisnicima besplatnog internetskog pristupa rezultatima istraživanja u okviru djelovanja financiranih sredstvima iz Programa, posebno znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima;

| (4) | „otvoreni pristup” znači praksa osiguravanja krajnjim korisnicima besplatnog internetskog pristupa rezultatima istraživanja u okviru djelovanja financiranih sredstvima iz Programa, posebno znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima
  . Kad je riječ o istraživačkim podacima, potrebno je riješiti pitanja koja se tiču relevantnih interesa u pogledu privatnosti i sigurnosti te prava intelektualnog vlasništva, povjerljivosti, globalne gospodarske konkurentnosti Europske unije i drugih legitimnih interesa, i to u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno” i „snažnim izuzimanjem”
  ; |
| --- | --- |

(4)

„otvoreni pristup” znači praksa osiguravanja krajnjim korisnicima besplatnog internetskog pristupa rezultatima istraživanja u okviru djelovanja financiranih sredstvima iz Programa, posebno znanstvenim publikacijama i istraživačkim podacima
  . Kad je riječ o istraživačkim podacima, potrebno je riješiti pitanja koja se tiču relevantnih interesa u pogledu privatnosti i sigurnosti te prava intelektualnog vlasništva, povjerljivosti, globalne gospodarske konkurentnosti Europske unije i drugih legitimnih interesa, i to u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno” i „snažnim izuzimanjem”
  ;

. Kad je riječ o istraživačkim podacima, potrebno je riješiti pitanja koja se tiču relevantnih interesa u pogledu privatnosti i sigurnosti te prava intelektualnog vlasništva, povjerljivosti, globalne gospodarske konkurentnosti Europske unije i drugih legitimnih interesa, i to u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno” i „snažnim izuzimanjem”

| (5) | „misija” znači portfelj djelovanja kojima se
  nastoje
  u određenom roku postići mjerljivi cilj
  te učinak za
  znanost i tehnologiju i/ili
  društvo
  i građane koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima; |
| --- | --- |

(5)

„misija” znači portfelj djelovanja kojima se
  nastoje
  u određenom roku postići mjerljivi cilj
  te učinak za
  znanost i tehnologiju i/ili
  društvo
  i građane koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima;

nastoje

te učinak za

društvo

| (5) | „misija” znači portfelj djelovanja
  u području istraživanja i razvoja temeljenih na izvrsnosti koja mogu biti međuklasterska ili međusektorska i
  kojima se
  nastoji
  u određenom roku postići mjerljivi cilj
  pomoću kojeg se može utjecati na
  znanost i tehnologiju
  , na društvo, donošenje politika
  i/ili
  diplomaciju
  i građane
  , a
  koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima; |
| --- | --- |

(5)

„misija” znači portfelj djelovanja
  u području istraživanja i razvoja temeljenih na izvrsnosti koja mogu biti međuklasterska ili međusektorska i
  kojima se
  nastoji
  u određenom roku postići mjerljivi cilj
  pomoću kojeg se može utjecati na
  znanost i tehnologiju
  , na društvo, donošenje politika
  i/ili
  diplomaciju
  i građane
  , a
  koji se ne bi mogao postići pojedinačnim djelovanjima;

u području istraživanja i razvoja temeljenih na izvrsnosti koja mogu biti međuklasterska ili međusektorska i

nastoji

pomoću kojeg se može utjecati na

, na društvo, donošenje politika

diplomaciju

, a

| (6) | „predkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda; |
| --- | --- |

(6)

„predkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda;

| (6) | „predkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda; |
| --- | --- |

(6)

„predkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda;

| (7) | „javna nabava inovativnih rješenja” znači nabava u kojoj javni naručitelji djeluju kao prvi kupac (eng. launch customer) za inovativnu robu ili usluge koje još nisu šire komercijalno dostupne i može uključivati ispitivanje sukladnosti; |
| --- | --- |

(7)

„javna nabava inovativnih rješenja” znači nabava u kojoj javni naručitelji djeluju kao prvi kupac (eng. launch customer) za inovativnu robu ili usluge koje još nisu šire komercijalno dostupne i može uključivati ispitivanje sukladnosti;

| (7) | „javna nabava inovativnih rješenja” znači nabava u kojoj javni naručitelji djeluju kao prvi kupac (eng. launch customer) za inovativnu robu ili usluge koje još nisu šire komercijalno dostupne i može uključivati ispitivanje sukladnosti; |
| --- | --- |

(7)

„javna nabava inovativnih rješenja” znači nabava u kojoj javni naručitelji djeluju kao prvi kupac (eng. launch customer) za inovativnu robu ili usluge koje još nisu šire komercijalno dostupne i može uključivati ispitivanje sukladnosti;

| (8) | „prava pristupa” znači prava na
  upotrebu
  rezultata ili postojećeg znanja; |
| --- | --- |

(8)

„prava pristupa” znači prava na
  upotrebu
  rezultata ili postojećeg znanja;

upotrebu

| (8) | „prava pristupa” znači prava na
  korištenje
  rezultata ili postojećeg znanja
  pod uvjetima utvrđenima u skladu s ovom Uredbom
  ; |
| --- | --- |

(8)

„prava pristupa” znači prava na
  korištenje
  rezultata ili postojećeg znanja
  pod uvjetima utvrđenima u skladu s ovom Uredbom
  ;

korištenje

pod uvjetima utvrđenima u skladu s ovom Uredbom

| (9) | „postojeće znanje” znači svi podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, materijalni ili nematerijalni, uključujući sva prava kao što su prava intelektualnog vlasništva: (i) kojima korisnici raspolažu prije pristupanja djelovanju; (ii) koja su korisnici utvrdili u pisanom
  obliku na bilo koji način
  prema potrebi za provedbu djelovanja ili za iskorištavanje njegovih rezultata; |
| --- | --- |

(9)

„postojeće znanje” znači svi podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, materijalni ili nematerijalni, uključujući sva prava kao što su prava intelektualnog vlasništva: (i) kojima korisnici raspolažu prije pristupanja djelovanju; (ii) koja su korisnici utvrdili u pisanom
  obliku na bilo koji način
  prema potrebi za provedbu djelovanja ili za iskorištavanje njegovih rezultata;

obliku na bilo koji način

| (9) | „postojeće znanje” znači svi podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, materijalni ili nematerijalni, uključujući sva prava kao što su prava intelektualnog vlasništva: (i) kojima korisnici raspolažu prije pristupanja djelovanju
  i (ii)
  koja su korisnici utvrdili u pisanom
  pristanku
  prema potrebi za provedbu djelovanja ili za iskorištavanje njegovih rezultata; |
| --- | --- |

(9)

„postojeće znanje” znači svi podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, materijalni ili nematerijalni, uključujući sva prava kao što su prava intelektualnog vlasništva: (i) kojima korisnici raspolažu prije pristupanja djelovanju
  i (ii)
  koja su korisnici utvrdili u pisanom
  pristanku
  prema potrebi za provedbu djelovanja ili za iskorištavanje njegovih rezultata;

i (ii)

pristanku

| (10) | „širenje rezultata” znači javno otkrivanje rezultata primjerenim sredstvima (osim onih koja su rezultat zaštite ili iskorištavanja rezultata), uključujući u znanstvenim publikacijama u bilo kojem mediju; |
| --- | --- |

(10)

„širenje rezultata” znači javno otkrivanje rezultata primjerenim sredstvima (osim onih koja su rezultat zaštite ili iskorištavanja rezultata), uključujući u znanstvenim publikacijama u bilo kojem mediju;

| (10) | „širenje rezultata” znači javno otkrivanje rezultata primjerenim sredstvima (osim onih koja su rezultat zaštite ili iskorištavanja rezultata), uključujući u znanstvenim publikacijama u bilo kojem mediju; |
| --- | --- |

(10)

„širenje rezultata” znači javno otkrivanje rezultata primjerenim sredstvima (osim onih koja su rezultat zaštite ili iskorištavanja rezultata), uključujući u znanstvenim publikacijama u bilo kojem mediju;

| (11) | „iskorištavanje” znači upotreba rezultata u daljnjim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima, uz one koje su već obuhvaćene predmetnim djelovanjem, ili
  u razvoju
  , stvaranju, proizvodnji i stavljanju na tržište proizvoda ili procesa, ili u stvaranju i pružanju usluge, ili u aktivnostima normizacije; |
| --- | --- |

(11)

„iskorištavanje” znači upotreba rezultata u daljnjim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima, uz one koje su već obuhvaćene predmetnim djelovanjem, ili
  u razvoju
  , stvaranju, proizvodnji i stavljanju na tržište proizvoda ili procesa, ili u stvaranju i pružanju usluge, ili u aktivnostima normizacije;

u razvoju

| (11) | „iskorištavanje” znači upotreba rezultata u daljnjim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima, uz one koje su već obuhvaćene predmetnim djelovanjem, ili
  , među ostalim komercijalnom istraživanju poput razvoja
  ,
  u
  stvaranju, proizvodnji i stavljanju na tržište proizvoda ili procesa, ili u stvaranju i pružanju usluge, ili u aktivnostima normizacije; |
| --- | --- |

(11)

„iskorištavanje” znači upotreba rezultata u daljnjim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima, uz one koje su već obuhvaćene predmetnim djelovanjem, ili
  , među ostalim komercijalnom istraživanju poput razvoja
  ,
  u
  stvaranju, proizvodnji i stavljanju na tržište proizvoda ili procesa, ili u stvaranju i pružanju usluge, ili u aktivnostima normizacije;

, među ostalim komercijalnom istraživanju poput razvoja

u

| (12) | „pošteni i razumni uvjeti” znači odgovarajući uvjeti, uključujući moguće financijske uvjete ili uvjete bez naplate tantijema, uzimajući u obzir posebne okolnosti zahtjeva za pristup, na primjer stvarnu ili potencijalnu vrijednost rezultata ili postojećeg znanja za koje se zahtijeva pristup i/ili opseg, trajanje ili druge elemente predviđenog iskorištavanja; |
| --- | --- |

(12)

„pošteni i razumni uvjeti” znači odgovarajući uvjeti, uključujući moguće financijske uvjete ili uvjete bez naplate tantijema, uzimajući u obzir posebne okolnosti zahtjeva za pristup, na primjer stvarnu ili potencijalnu vrijednost rezultata ili postojećeg znanja za koje se zahtijeva pristup i/ili opseg, trajanje ili druge elemente predviđenog iskorištavanja;

| (12) | „pošteni i razumni uvjeti” znači odgovarajući uvjeti, uključujući moguće financijske uvjete ili uvjete bez naplate tantijema, uzimajući u obzir posebne okolnosti zahtjeva za pristup, na primjer stvarnu ili potencijalnu vrijednost rezultata ili postojećeg znanja za koje se zahtijeva pristup i/ili opseg, trajanje ili druge elemente predviđenog iskorištavanja; |
| --- | --- |

(12)

„pošteni i razumni uvjeti” znači odgovarajući uvjeti, uključujući moguće financijske uvjete ili uvjete bez naplate tantijema, uzimajući u obzir posebne okolnosti zahtjeva za pristup, na primjer stvarnu ili potencijalnu vrijednost rezultata ili postojećeg znanja za koje se zahtijeva pristup i/ili opseg, trajanje ili druge elemente predviđenog iskorištavanja;

| (13) | „tijelo za financiranje” znači tijelo ili organizacija, koja nije Komisija, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe, kojoj je Komisija povjerila zadaće izvršenja proračuna u okviru Programa; |
| --- | --- |

(13)

„tijelo za financiranje” znači tijelo ili organizacija, koja nije Komisija, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe, kojoj je Komisija povjerila zadaće izvršenja proračuna u okviru Programa;

| (13) | „tijelo za financiranje” znači tijelo ili organizacija, koja nije Komisija, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe, kojoj je Komisija povjerila zadaće izvršenja proračuna u okviru Programa; |
| --- | --- |

(13)

„tijelo za financiranje” znači tijelo ili organizacija, koja nije Komisija, kako je navedeno u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe, kojoj je Komisija povjerila zadaće izvršenja proračuna u okviru Programa;

| (14) | „međunarodna europska istraživačka organizacija” znači međunarodna organizacija čiju većinu članova čine države članice ili pridružene zemlje i čiji je glavni cilj promicanje znanstvene i tehnološke suradnje u Europi; |
| --- | --- |

(14)

„međunarodna europska istraživačka organizacija” znači međunarodna organizacija čiju većinu članova čine države članice ili pridružene zemlje i čiji je glavni cilj promicanje znanstvene i tehnološke suradnje u Europi;

| (14) | „međunarodna europska istraživačka organizacija” znači međunarodna organizacija čiju većinu članova čine države članice ili pridružene zemlje i čiji je glavni cilj promicanje znanstvene i tehnološke suradnje u Europi; |
| --- | --- |

(14)

„međunarodna europska istraživačka organizacija” znači međunarodna organizacija čiju većinu članova čine države članice ili pridružene zemlje i čiji je glavni cilj promicanje znanstvene i tehnološke suradnje u Europi;

| (15) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(15)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Financijske uredbe;

| (15) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(15)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom 197. stavkom 2. točkom (c) Financijske uredbe;

| (15.a) | „zemlje za proširenje” znači one zemlje identificirane složenim pokazateljem izvrsnosti istraživanja (intenzitet istraživanja i razvoja, izvrsnost u znanosti i tehnologijama, intenzitet znanja u gospodarstvu, doprinos proizvoda HT-a i MT-a trgovinskoj bilanci) te s korektivnim pragom od 70 % prosjeka EU-a

   (26a)

  ; |
| --- | --- |

(15.a)

(15.a)

„zemlje za proširenje” znači one zemlje identificirane složenim pokazateljem izvrsnosti istraživanja (intenzitet istraživanja i razvoja, izvrsnost u znanosti i tehnologijama, intenzitet znanja u gospodarstvu, doprinos proizvoda HT-a i MT-a trgovinskoj bilanci) te s korektivnim pragom od 70 % prosjeka EU-a

26a

;

| (16) | „neprofitni pravni subjekt” znači pravni subjekt koji u skladu sa svojim pravnim oblikom ne ostvaruje dobit ili koji ima pravnu ili statutarnu obvezu ne raspodjeljivati dobit svojim imateljima udjela ili pojedinačnim članovima; |
| --- | --- |

(16)

„neprofitni pravni subjekt” znači pravni subjekt koji u skladu sa svojim pravnim oblikom ne ostvaruje dobit ili koji ima pravnu ili statutarnu obvezu ne raspodjeljivati dobit svojim imateljima udjela ili pojedinačnim članovima;

| (16) | „neprofitni pravni subjekt” znači pravni subjekt koji u skladu sa svojim pravnim oblikom ne ostvaruje dobit ili koji ima pravnu ili statutarnu obvezu ne raspodjeljivati dobit svojim imateljima udjela ili pojedinačnim članovima; |
| --- | --- |

(16)

„neprofitni pravni subjekt” znači pravni subjekt koji u skladu sa svojim pravnim oblikom ne ostvaruje dobit ili koji ima pravnu ili statutarnu obvezu ne raspodjeljivati dobit svojim imateljima udjela ili pojedinačnim članovima;

| (17) | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (27) te koje ima najviše 3 000 zaposlenika ako se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci; |
| --- | --- |

(17)

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (27) te koje ima najviše 3 000 zaposlenika ako se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci;

27

| (17) | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (27) te koje ima najviše 3 000 zaposlenika ako se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci; |
| --- | --- |

(17)

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano Preporukom Komisije 2003/361/EZ (27) te koje ima najviše 3 000 zaposlenika ako se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci;

27

| (18) | „rezultati” znači svi materijalni ili nematerijalni
  učinci
  djelovanja, kao što su podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, bez obzira na to mogu li se zaštititi ili ne, kao i sva s njima povezana prava, uključujući prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

(18)

„rezultati” znači svi materijalni ili nematerijalni
  učinci
  djelovanja, kao što su podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, bez obzira na to mogu li se zaštititi ili ne, kao i sva s njima povezana prava, uključujući prava intelektualnog vlasništva;

učinci

| (18) | „rezultati” znači svi materijalni ili nematerijalni
  ishodi
  djelovanja, kao što su podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, bez obzira na to mogu li se zaštititi ili ne, kao i sva s njima povezana prava, uključujući prava intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

(18)

„rezultati” znači svi materijalni ili nematerijalni
  ishodi
  djelovanja, kao što su podaci, znanje ili informacije bilo kojeg oblika ili prirode, bez obzira na to mogu li se zaštititi ili ne, kao i sva s njima povezana prava, uključujući prava intelektualnog vlasništva;

ishodi

| (19) | „pečat izvrsnosti” znači certifikacijska oznaka koja pokazuje da je prijedlog podnesen na poziv na podnošenje prijedloga premašio sve pragove utvrđene u programu rada
  , ali
  nije mogao biti financiran zbog nedostatka proračuna dostupnog za taj poziv u programu rada; |
| --- | --- |

(19)

„pečat izvrsnosti” znači certifikacijska oznaka koja pokazuje da je prijedlog podnesen na poziv na podnošenje prijedloga premašio sve pragove utvrđene u programu rada
  , ali
  nije mogao biti financiran zbog nedostatka proračuna dostupnog za taj poziv u programu rada;

, ali

| (19) | „pečat izvrsnosti” znači certifikacijska oznaka koja pokazuje da je prijedlog podnesen na poziv na podnošenje prijedloga premašio sve pragove utvrđene u programu rada
  te da
  nije mogao biti financiran zbog nedostatka proračuna dostupnog za taj poziv u programu rada
  , ali da može primiti potporu iz drugih europskih ili nacionalnih izvora financiranja
  ; |
| --- | --- |

(19)

„pečat izvrsnosti” znači certifikacijska oznaka koja pokazuje da je prijedlog podnesen na poziv na podnošenje prijedloga premašio sve pragove utvrđene u programu rada
  te da
  nije mogao biti financiran zbog nedostatka proračuna dostupnog za taj poziv u programu rada
  , ali da može primiti potporu iz drugih europskih ili nacionalnih izvora financiranja
  ;

te da

, ali da može primiti potporu iz drugih europskih ili nacionalnih izvora financiranja

| (19.a) | „strateški plan za istraživanja i inovacije” znači dokument koji se delegiranim aktom donosi svake dvije godine kao dopuna posebnom programu nakon opsežnog obveznog savjetovanja koje obuhvaća više dionika s državama članicama, Europskim parlamentom, dionicima u području istraživanja, razvoja i inovacija, uključujući civilno društvo; njime se definiraju prioriteti, instrumenti te prihvatljive vrste djelovanja i oblici provedbe te zbog toga služi kao osnova za razvoj programa rada; konkretno, obuhvaća odabrane misije, nova ili nastavljena ugovorna ili institucionalna partnerstva, vodeće projekte budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju i zajednice znanja i inovacija; |
| --- | --- |

(19.a)

(19.a)

„strateški plan za istraživanja i inovacije” znači dokument koji se delegiranim aktom donosi svake dvije godine kao dopuna posebnom programu nakon opsežnog obveznog savjetovanja koje obuhvaća više dionika s državama članicama, Europskim parlamentom, dionicima u području istraživanja, razvoja i inovacija, uključujući civilno društvo; njime se definiraju prioriteti, instrumenti te prihvatljive vrste djelovanja i oblici provedbe te zbog toga služi kao osnova za razvoj programa rada; konkretno, obuhvaća odabrane misije, nova ili nastavljena ugovorna ili institucionalna partnerstva, vodeće projekte budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju i zajednice znanja i inovacija;

| (20) | „program rada” znači dokument koji je Komisija donijela za provedbu posebnog programa (28) u skladu s njegovim člankom 12. ili dokument jednakovrijedne strukture i sadržaja koji je donijelo tijelo za financiranje. |
| --- | --- |

(20)

„program rada” znači dokument koji je Komisija donijela za provedbu posebnog programa (28) u skladu s njegovim člankom 12. ili dokument jednakovrijedne strukture i sadržaja koji je donijelo tijelo za financiranje.

28

| (20) | „program rada” znači dokument koji je Komisija donijela za provedbu posebnog programa (28) u skladu s njegovim člankom 12. ili dokument jednakovrijedne strukture i sadržaja koji je donijelo tijelo za financiranje. |
| --- | --- |

(20)

„program rada” znači dokument koji je Komisija donijela za provedbu posebnog programa (28) u skladu s njegovim člankom 12. ili dokument jednakovrijedne strukture i sadržaja koji je donijelo tijelo za financiranje.

28

| (21) | „nadoknadivi predujam” znači dio mješovitog financiranja
  Obzora Europa ili EIC-a
  koji odgovara zajmu u skladu s glavom X. Financijske uredbe, ali ga Unija izravno dodjeljuje na neprofitnoj osnovi za financiranje troškova aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija, a korisnik ga vraća Uniji u skladu s ugovornim uvjetima; |
| --- | --- |

(21)

„nadoknadivi predujam” znači dio mješovitog financiranja
  Obzora Europa ili EIC-a
  koji odgovara zajmu u skladu s glavom X. Financijske uredbe, ali ga Unija izravno dodjeljuje na neprofitnoj osnovi za financiranje troškova aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija, a korisnik ga vraća Uniji u skladu s ugovornim uvjetima;

Obzora Europa ili EIC-a

| (21) | „nadoknadivi predujam” znači dio mješovitog financiranja
  programa Obzor Europa
  koji odgovara zajmu u skladu s glavom X. Financijske uredbe, ali ga Unija izravno dodjeljuje na neprofitnoj osnovi za financiranje troškova aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija, a korisnik ga vraća Uniji u skladu s ugovornim uvjetima; |
| --- | --- |

(21)

„nadoknadivi predujam” znači dio mješovitog financiranja
  programa Obzor Europa
  koji odgovara zajmu u skladu s glavom X. Financijske uredbe, ali ga Unija izravno dodjeljuje na neprofitnoj osnovi za financiranje troškova aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija, a korisnik ga vraća Uniji u skladu s ugovornim uvjetima;

programa Obzor Europa

| (22) | „ugovor” znači sporazum koji je Komisija ili tijelo za financiranje sklopilo s pravnim subjektom koji provodi djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište i koji je dobio potporu u obliku mješovitog financiranja
  Obzora Europa ili EIC-a
  ; |
| --- | --- |

(22)

„ugovor” znači sporazum koji je Komisija ili tijelo za financiranje sklopilo s pravnim subjektom koji provodi djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište i koji je dobio potporu u obliku mješovitog financiranja
  Obzora Europa ili EIC-a
  ;

Obzora Europa ili EIC-a

| (22) | „ugovor” znači sporazum koji je Komisija ili tijelo za financiranje sklopilo s pravnim subjektom koji provodi djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište i koji je dobio potporu u obliku mješovitog financiranja
  programa Obzor Europa
  ; |
| --- | --- |

(22)

„ugovor” znači sporazum koji je Komisija ili tijelo za financiranje sklopilo s pravnim subjektom koji provodi djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište i koji je dobio potporu u obliku mješovitog financiranja
  programa Obzor Europa
  ;

programa Obzor Europa

| (23) | „klasificirani podaci” znači klasificirani podaci EU-a kako su definirani člankom 3. Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444, kao i klasificirani podaci država članica, klasificirani podaci trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti i klasificirani podaci međunarodnih organizacija s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti; |
| --- | --- |

(23)

„klasificirani podaci” znači klasificirani podaci EU-a kako su definirani člankom 3. Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444, kao i klasificirani podaci država članica, klasificirani podaci trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti i klasificirani podaci međunarodnih organizacija s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti;

| (23) | „klasificirani podaci” znači klasificirani podaci EU-a kako su definirani člankom 3. Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444, kao i klasificirani podaci država članica, klasificirani podaci trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti i klasificirani podaci međunarodnih organizacija s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti; |
| --- | --- |

(23)

„klasificirani podaci” znači klasificirani podaci EU-a kako su definirani člankom 3. Odluke Komisije (EU, Euratom) 2015/444, kao i klasificirani podaci država članica, klasificirani podaci trećih zemalja s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti i klasificirani podaci međunarodnih organizacija s kojima Unija ima sporazum o sigurnosti;

| (24) | „operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(24)

„operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (24) | „operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(24)

„operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (25) | „mješovito financiranje
  Obzora Europa ili EIC-a”
  znači jedinstvena financijska potpora za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište koja se sastoji od posebne kombinacije bespovratnih sredstava ili nadoknadivog predujma s ulaganjem u vlasnički kapital. |
| --- | --- |

(25)

„mješovito financiranje
  Obzora Europa ili EIC-a”
  znači jedinstvena financijska potpora za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište koja se sastoji od posebne kombinacije bespovratnih sredstava ili nadoknadivog predujma s ulaganjem u vlasnički kapital.

Obzora Europa ili EIC-a”

| (25) | „mješovito financiranje
  programa Obzor Europa”
  znači jedinstvena financijska potpora za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište koja se sastoji od posebne kombinacije bespovratnih sredstava ili nadoknadivog predujma s ulaganjem u vlasnički kapital; |
| --- | --- |

(25)

„mješovito financiranje
  programa Obzor Europa”
  znači jedinstvena financijska potpora za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište koja se sastoji od posebne kombinacije bespovratnih sredstava ili nadoknadivog predujma s ulaganjem u vlasnički kapital;

programa Obzor Europa”

| (25.a) | „istraživačko i inovacijsko djelovanje” znači djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju; |
| --- | --- |

(25.a)

(25.a)

„istraživačko i inovacijsko djelovanje” znači djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju;

| (25.b) | „inovacijsko djelovanje” znači djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je izravni cilj izrada planova i mehanizama ili nacrta za nove, izmijenjene ili poboljšane proizvode, procese ili usluge koji mogu uključivati izradu prototipa, ispitivanje, demonstraciju, pokusno izvođenje, vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju; |
| --- | --- |

(25.b)

(25.b)

„inovacijsko djelovanje” znači djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je izravni cilj izrada planova i mehanizama ili nacrta za nove, izmijenjene ili poboljšane proizvode, procese ili usluge koji mogu uključivati izradu prototipa, ispitivanje, demonstraciju, pokusno izvođenje, vrednovanje proizvoda velikog opsega i tržišnu replikaciju;

| (25.c) | „pionirska istraživanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC)” znači istraživačke djelatnosti predvođene glavnim istraživačem kojima je domaćin jedan ili više korisnika u okviru ERC-a; |
| --- | --- |

(25.c)

(25.c)

„pionirska istraživanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC)” znači istraživačke djelatnosti predvođene glavnim istraživačem kojima je domaćin jedan ili više korisnika u okviru ERC-a;

| (25.d) | „djelovanje za osposobljavanje i mobilnost” znači djelovanje s ciljem poboljšavanja vještina, znanja i karijernih izgleda istraživača na osnovi mobilnosti između zemalja i, ako je relevantno, između sektora ili različitih disciplina; |
| --- | --- |

(25.d)

(25.d)

„djelovanje za osposobljavanje i mobilnost” znači djelovanje s ciljem poboljšavanja vještina, znanja i karijernih izgleda istraživača na osnovi mobilnosti između zemalja i, ako je relevantno, između sektora ili različitih disciplina;

| (25.e) | „mjera programa za sufinanciranje” znači djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje; |
| --- | --- |

(25.e)

(25.e)

„mjera programa za sufinanciranje” znači djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje;

| (25.f) | „predkomercijalna nabava” znači aktivnost kojom se prvenstveno nastoje provoditi postupci predkomercijalne nabave koje provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji; |
| --- | --- |

(25.f)

(25.f)

„predkomercijalna nabava” znači aktivnost kojom se prvenstveno nastoje provoditi postupci predkomercijalne nabave koje provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji;

| (25.g) | „javna nabava inovativnih rješenja” znači aktivnost kojom se prvenstveno nastoje provoditi zajednički ili koordinirani postupci javne nabave u pogledu inovativnih rješenja koje provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji; |
| --- | --- |

(25.g)

(25.g)

„javna nabava inovativnih rješenja” znači aktivnost kojom se prvenstveno nastoje provoditi zajednički ili koordinirani postupci javne nabave u pogledu inovativnih rješenja koje provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji;

| (25.h) | „djelovanje za koordinaciju i potporu” znači djelovanje kojom se doprinosi ciljevima Programa, isključujući istraživačko i inovacijsko djelovanje; |
| --- | --- |

(25.h)

(25.h)

„djelovanje za koordinaciju i potporu” znači djelovanje kojom se doprinosi ciljevima Programa, isključujući istraživačko i inovacijsko djelovanje;

| (25.i) | „javna nabava” znači provedba dijelova Programa koji se odnose na strateške interese i autonomiju Unije te obavljanje, za vlastite potrebe Komisije, postupaka javne nabave radi studija, proizvoda, usluga i kapaciteta; |
| --- | --- |

(25.i)

(25.i)

„javna nabava” znači provedba dijelova Programa koji se odnose na strateške interese i autonomiju Unije te obavljanje, za vlastite potrebe Komisije, postupaka javne nabave radi studija, proizvoda, usluga i kapaciteta;

| (25.j) | „povezani subjekt” znači svaki pravni subjekt koji je pod izravnom ili neizravnom kontrolom sudionika, ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i sudionik, ili koji izravno ili neizravno kontrolira sudionika; |
| --- | --- |

(25.j)

(25.j)

„povezani subjekt” znači svaki pravni subjekt koji je pod izravnom ili neizravnom kontrolom sudionika, ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i sudionik, ili koji izravno ili neizravno kontrolira sudionika;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Ciljevi Programa | Ciljevi Programa |
| 1.   Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula njezina konkurentnost
  , uključujući njezinu industriju, ostvarili strateški prioriteti Unije
  i 
  pridonijelo
  suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja. | 1.   Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog,
  tehnološkog,
  gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije
  u cjelini, osnažio europski istraživački prostor
  i potaknula njezina konkurentnost
  . Istraživanje i industrija ostvaruju strateške prioritete
  i 
  politike Unije, pridonose
  suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja
  i Pariškog sporazuma, ali doprinose i postizanju sveukupnog ulaganja od 3 % BDP-a uloženog u istraživanje i razvoj, u skladu s obvezama šefova država i vlada Unije
  . |
| 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve: | 2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve: |
| | (-a) | razvoj, promicanje i širenje znanstvene i tehnološke izvrsnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Ciljevi Programa

Ciljevi Programa

1.   Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog, gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije i potaknula njezina konkurentnost
  , uključujući njezinu industriju, ostvarili strateški prioriteti Unije
  i 
  pridonijelo
  suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja.

1.   Opći je cilj Programa ostvarenje znanstvenog,
  tehnološkog,
  gospodarskog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije
  u cjelini, osnažio europski istraživački prostor
  i potaknula njezina konkurentnost
  . Istraživanje i industrija ostvaruju strateške prioritete
  i 
  politike Unije, pridonose
  suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja
  i Pariškog sporazuma, ali doprinose i postizanju sveukupnog ulaganja od 3 % BDP-a uloženog u istraživanje i razvoj, u skladu s obvezama šefova država i vlada Unije
  .

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve:

2.   Program ima sljedeće posebne ciljeve:

(-a)

(-a)

razvoj, promicanje i širenje znanstvene i tehnološke izvrsnosti;

razvoj, promicanje i širenje znanstvene i tehnološke izvrsnosti;

| (a) | potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnih
  novih znanja
  , tehnologija i rješenja
  povezanih s globalnim izazovima
  ; |
| --- | --- |

(a)

potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnih
  novih znanja
  , tehnologija i rješenja
  povezanih s globalnim izazovima
  ;

novih znanja

povezanih s globalnim izazovima

| (a) | potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnih
  znanja, vještina
  , tehnologija i rješenja
  , zasnovanih na temeljnom i primijenjenom istraživanju u cilju pružanja odgovora na globalne izazove, uključujući klimatske promjene i ostvarenja ciljeva održivog razvoja
  ; |
| --- | --- |

(a)

potpora stvaranju i širenju visokokvalitetnih
  znanja, vještina
  , tehnologija i rješenja
  , zasnovanih na temeljnom i primijenjenom istraživanju u cilju pružanja odgovora na globalne izazove, uključujući klimatske promjene i ostvarenja ciljeva održivog razvoja
  ;

znanja, vještina

, zasnovanih na temeljnom i primijenjenom istraživanju u cilju pružanja odgovora na globalne izazove, uključujući klimatske promjene i ostvarenja ciljeva održivog razvoja

| (a a) | ciljano znatno smanjenje razlika u području istraživanja i inovacija u Uniji, posebno povećanjem sudjelovanja u programu Obzor Europa država članica s niskom stopom istraživanja i inovacija u odnosu na prethodni okvirni program; |
| --- | --- |

(a a)

(a a)

ciljano znatno smanjenje razlika u području istraživanja i inovacija u Uniji, posebno povećanjem sudjelovanja u programu Obzor Europa država članica s niskom stopom istraživanja i inovacija u odnosu na prethodni okvirni program;

ciljano znatno smanjenje razlika u području istraživanja i inovacija u Uniji, posebno povećanjem sudjelovanja u programu Obzor Europa država članica s niskom stopom istraživanja i inovacija u odnosu na prethodni okvirni program;

| (b) | jačanje
  učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i 
  provedbu
  politika
  Unija
  te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u 
  industriji
  i 
  društvu radi rješavanja globalnih izazova
  ; |
| --- | --- |

(b)

jačanje
  učinka istraživanja i inovacija na razvoj, podupiranje i 
  provedbu
  politika
  Unija
  te potpora prihvaćanju inovativnih rješenja u 
  industriji
  i 
  društvu radi rješavanja globalnih izazova
  ;

jačanje

provedbu

Unija

industriji

društvu radi rješavanja globalnih izazova

| (b) | jačanje dodane vrijednosti Unije u financiranju istraživanja, razvoja i inovacija,
  učinka istraživanja i inovacija na razvoj,
  bolje
  podupiranje i 
  provedba
  politika
  Unije
  te potpora
  pristupu i
  prihvaćanju inovativnih rješenja u 
  društvu
  i 
  europskoj industriji
  ; |
| --- | --- |

(b)

jačanje dodane vrijednosti Unije u financiranju istraživanja, razvoja i inovacija,
  učinka istraživanja i inovacija na razvoj,
  bolje
  podupiranje i 
  provedba
  politika
  Unije
  te potpora
  pristupu i
  prihvaćanju inovativnih rješenja u 
  društvu
  i 
  europskoj industriji
  ;

jačanje dodane vrijednosti Unije u financiranju istraživanja, razvoja i inovacija,

bolje

provedba

Unije

pristupu i

društvu

europskoj industriji

| (c) | poticanje svih oblika inovacija
  , uključujući revolucionarne inovacije, ojačanje
  uvođenja
  inovativnih rješenja
  na tržište te |
| --- | --- |

(c)

poticanje svih oblika inovacija
  , uključujući revolucionarne inovacije, ojačanje
  uvođenja
  inovativnih rješenja
  na tržište te

, uključujući revolucionarne inovacije, ojačanje

inovativnih rješenja

| (c) | poticanje svih oblika inovacija
  i jačanje
  uvođenja na tržište te
  iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija, posebno u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

poticanje svih oblika inovacija
  i jačanje
  uvođenja na tržište te
  iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija, posebno u Uniji;

i jačanje

iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija, posebno u Uniji;

| (d) | optimiranje rezultata Programa radi povećanja učinka
  unutar ojačanog
  europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

(d)

optimiranje rezultata Programa radi povećanja učinka
  unutar ojačanog
  europskog istraživačkog prostora.

unutar ojačanog

| (d) | optimiranje rezultata Programa radi
  ojačanja i
  povećanja učinka
  i privlačnosti u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija
  europskog istraživačkog prostora. |
| --- | --- |

(d)

optimiranje rezultata Programa radi
  ojačanja i
  povećanja učinka
  i privlačnosti u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija
  europskog istraživačkog prostora.

ojačanja i

i privlačnosti u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4.

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Struktura Programa | Struktura Programa |
| 1.   Struktura Programa sastoji se od sljedećih dijelova koji pridonose općem i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3.: | 1.   Struktura Programa sastoji se od sljedećih dijelova koji pridonose općem i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3.: |
| (1) | stupa I.
  „Otvorena znanost”, čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (b)
  i 
  (c) te
  čije su komponente sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Struktura Programa

Struktura Programa

1.   Struktura Programa sastoji se od sljedećih dijelova koji pridonose općem i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3.:

1.   Struktura Programa sastoji se od sljedećih dijelova koji pridonose općem i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3.:

(1)

stupa I.
  „Otvorena znanost”, čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (b)
  i 
  (c) te
  čije su komponente sljedeće:

„Otvorena znanost”, čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (a) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (b)

(c) te

| (1) | stupa I.
  „Izvrsna
  i 
  otvorena znanost”,
  čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(1)

stupa I.
  „Izvrsna
  i 
  otvorena znanost”,
  čije su komponente sljedeće:

„Izvrsna

otvorena znanost”,

| | (a) | Europsko istraživačko vijeće (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko istraživačko vijeće (ERC);

| | (a) | Europsko istraživačko vijeće (ERC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko istraživačko vijeće (ERC);

| | (b) | aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA);

| | (b) | aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA); |
| --- | --- | --- |

(b)

aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA);

| | (c) | istraživačke infrastrukture. |
| --- | --- | --- |

(c)

istraživačke infrastrukture.

| | (c) | istraživačke infrastrukture. |
| --- | --- | --- |

(c)

istraživačke infrastrukture.

| (2) | stupa II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (c) te
  čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(2)

stupa II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (c) te
  čije su komponente sljedeće:

čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (b) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (c) te

| (2) | stupa II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(2)

stupa II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, čije su komponente sljedeće:

europska

| | (a) | klaster „Zdravlje”; |
| --- | --- | --- |

(a)

klaster „Zdravlje”;

| | (a) | klaster „Zdravlje”; |
| --- | --- | --- |

(a)

klaster „Zdravlje”;

| | (b) | klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”; |
| --- | --- | --- |

(b)

klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”;

sigurno

| | (b) | klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”; |
| --- | --- | --- |

(b)

klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”;

kreativno

| | (b a) | klaster „Sigurna društva” |
| --- | --- | --- |

(b a)

(b a)

klaster „Sigurna društva”

klaster „Sigurna društva”

| | (c) | klaster „Digitalizacija i 
  industrija”
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

klaster „Digitalizacija i 
  industrija”
  ;

industrija”

| | (c) | klaster „Digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir”
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

klaster „Digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir”
  ;

, industrija

svemir”

| | (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”; |
| --- | --- | --- |

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”;

| | (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”; |
| --- | --- | --- |

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”;

| | (e) | klaster „Hrana
  i
  prirodni
  resursi”
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

klaster „Hrana
  i
  prirodni
  resursi”
  ;

i

resursi”

| | (e) | klaster „Hrana, prirodni
  resursi i poljoprivreda”
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

klaster „Hrana, prirodni
  resursi i poljoprivreda”
  ;

resursi i poljoprivreda”

| | (f) | nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC). |
| --- | --- | --- |

(f)

nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC).

| | (f) | nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC). |
| --- | --- | --- |

(f)

nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC).

| (3) | stupa III.
  „Otvorene inovacije”
  ,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (b) te
  čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(3)

stupa III.
  „Otvorene inovacije”
  ,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (b) te
  čije su komponente sljedeće:

„Otvorene inovacije”

čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (c) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a) i (b) te

| (3) | stupa III.
  „Inovativna Europa”
  , čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(3)

stupa III.
  „Inovativna Europa”
  , čije su komponente sljedeće:

„Inovativna Europa”

| | (a) | Europsko vijeće za inovacije (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko vijeće za inovacije (EIC);

| | (a) | Europsko vijeće za inovacije (EIC); |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko vijeće za inovacije (EIC);

| | (b) | europski inovacijski ekosustavi; |
| --- | --- | --- |

(b)

europski inovacijski ekosustavi;

| | (b) | europski inovacijski ekosustavi; |
| --- | --- | --- |

(b)

europski inovacijski ekosustavi;

| | (c) | Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT).

| | (c) | Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT). |
| --- | --- | --- |

(c)

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT).

| (4) | dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) te
  čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(4)

dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”,
  čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) te
  čije su komponente sljedeće:

čiji je posebni cilj utvrđen u članku 3. stavku 2. točki (d) i koji podupire posebne ciljeve utvrđene u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b) i (c) te

| (4) | dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(4)

dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće:

| | (a
  ) | dijeljenje izvrsnosti
  ; |
| --- | --- | --- |

(a
  )

)

dijeljenje izvrsnosti
  ;

dijeljenje izvrsnosti

| | (a) | širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja u Uniji
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja u Uniji
  ;

širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja u Uniji

| | (b) | reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija.

| | (b) | reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija.

2.   Osnovne odrednice tih aktivnosti utvrđene su u Prilogu I.

2.   Osnovne odrednice tih aktivnosti utvrđene su u Prilogu I.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5.

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Istraživanja u području obrane | Istraživanja u području obrane |
| 1.   Djelovanja koja se provode u okviru posebnog programa iz članka 1. stavka 3. točke (b) i koja su utvrđena Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu
  istraživanja
  su
  isključivo
  usmjerena na
  primjenu
  u području obrane s ciljem poticanja konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije. | 1.   Djelovanja koja se provode u okviru posebnog programa iz članka 1. stavka 3. točke (b) i koja su utvrđena Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu
  , isključivo
  su usmjerena na
  istraživanje
  u području obrane
  i primjene,
  s ciljem poticanja
  konsolidacije,
  konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije
  Unije i izbjegavanja dupliciranja između dva programa
  . |
| 2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na posebni program iz članka 1. stavka 3. točke (b), osim ovog članka, članka 1. stavaka 1. i 3. te članka 9. stavka 1. | 2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na posebni program iz članka 1. stavka 3. točke (b), osim ovog članka, članka 1. stavaka 1. i 3. te članka 9. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.

Članak 5.

Istraživanja u području obrane

Istraživanja u području obrane

1.   Djelovanja koja se provode u okviru posebnog programa iz članka 1. stavka 3. točke (b) i koja su utvrđena Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu
  istraživanja
  su
  isključivo
  usmjerena na
  primjenu
  u području obrane s ciljem poticanja konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije.

1.   Djelovanja koja se provode u okviru posebnog programa iz članka 1. stavka 3. točke (b) i koja su utvrđena Uredbom ... o uspostavi Europskog fonda za obranu
  , isključivo
  su usmjerena na
  istraživanje
  u području obrane
  i primjene,
  s ciljem poticanja
  konsolidacije,
  konkurentnosti, učinkovitosti i inovativnosti obrambene industrije
  Unije i izbjegavanja dupliciranja između dva programa
  .

2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na posebni program iz članka 1. stavka 3. točke (b), osim ovog članka, članka 1. stavaka 1. i 3. te članka 9. stavka 1.

2.   Ova Uredba ne primjenjuje se na posebni program iz članka 1. stavka 3. točke (b), osim ovog članka, članka 1. stavaka 1. i 3. te članka 9. stavka 1.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Provedba i oblici EU-ova financiranja | Strateško planiranje i
  provedba i oblici EU-ova financiranja |
| 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima za financiranje navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe. | 1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima za financiranje navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe. |
| 2.   U Programu se mogu financirati neizravna djelovanja u bilo kojem obliku financiranja navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava (uključujući bespovratna sredstva za poslovanje), nagrada i javne nabave. Može se omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata s operacijama mješovitog financiranja. | 2.   U Programu se mogu financirati neizravna djelovanja u bilo kojem obliku financiranja navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava (uključujući bespovratna sredstva za poslovanje),
  koja čine glavni oblik potpore u Programu,
  nagrada i javne nabave. Može se omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata s operacijama mješovitog financiranja. |
| 3.   Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se na neizravna djelovanja. | 3.   Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se na neizravna djelovanja. |
| 4.   Glavne vrste djelovanja koja se provode u okviru Programa utvrđene su i definirane u Prilogu II.
  Svi
  oblici financiranja upotrebljavaju se na fleksibilan način za potrebe svih ciljeva Programa, pri čemu se njihova upotreba određuje na osnovi potreba i značajki određenih ciljeva. | 4.   Glavne vrste djelovanja koja se provode u okviru Programa utvrđene su i definirane u 
  članku 2. i
  Prilogu II. Oblici financiranja
  navedeni u stavku 2.
  upotrebljavaju se na fleksibilan način za potrebe svih ciljeva Programa, pri čemu se njihova upotreba određuje na osnovi potreba i značajki određenih ciljeva. |
| 5.   Program podupire i izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar (JRC). Ako ta djelovanja pridonose inicijativama uspostavljenima u skladu s člankom 185. ili člankom 187. UFEU-a, taj se doprinos ne smatra dijelom financijskog doprinosa dodijeljenog tim inicijativama. | 5.   Program podupire i izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar (JRC). Ako ta djelovanja pridonose inicijativama uspostavljenima u skladu s člankom 185. ili člankom 187. UFEU-a, taj se doprinos ne smatra dijelom financijskog doprinosa dodijeljenog tim inicijativama. |
| 6.   Provedba posebnog programa (29) temelji se na
  transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih
  i 
  inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja
  s 
  dionicima o prioritetima
  ,
  odgovarajućim vrstama djelovanja
  i 
  oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije
  . | 6.   Provedba posebnog programa (29) temelji se na
  strateškim planovima za istraživanja i inovacije
  i 
  u skladu je sa svim ciljevima programa navedenima u članku 3. i u skladu
  s 
  postupkom transparentnog
  ,
  uključivog
  i 
  strateškog višegodišnjeg planiranja istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”
  . |
| | Savjetovanja s nacionalnim vlastima, Europskim parlamentom, dionicima u istraživanju, razvoju i inovacijama te industrijskom sektoru, uključujući europske tehnološke platforme, predstavnicima civilnog društva te neovisnim savjetodavnim skupinama stručnjaka na visokoj razini održat će se na temu prioriteta, odgovarajućih vrsta djelovanja i oblika provedbe koji će se primjenjivati. Strateškim planiranjem osigurat će se usklađenost s drugim relevantnim programima Unije i povećati komplementarnost i sinergije s nacionalnim i regionalnim programima i prioritetima u području razvoja, istraživanja i inovacija, osnažujući pritom europski istraživački prostor. |
| | 6.a
     
  U okviru Programa svim će se korisnicima osigurati mogućnost bržeg podnošenja zahtjeva za financiranje. Za brojne mjere u području istraživanja i inovacija primjenjuje se logika brzog programa za istraživanja i inovacije kada vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava ne prelazi šest mjeseci. Time će se malim suradničkim konzorcijima koji obuhvaćaju djelovanja od temeljnih istraživanja do primjene na tržištu omogućiti brži pristup financijskim sredstvima prema načelu „odozdo prema gore”. Pozivi u okviru pristupa koji se temelji na brzom programu za istraživanja i inovacije bit će stalno otvoreni s krajnjim rokovima te će se u programe rada uvoditi u okviru klastera, EIC-a i instrumenta za „širenje izvrsnosti”. |
| 7.   Aktivnosti programa Obzor Europa provode se
  ponajprije
  putem poziva na podnošenje prijedloga, od kojih su neki organizirani u okviru misija i europskih partnerstava. | 7.   Aktivnosti programa Obzor Europa provode se putem poziva na podnošenje prijedloga, od kojih su neki organizirani u okviru misija i europskih partnerstava
  , osim aktivnosti navedenih u članku 39. o nagradama
  . |
| 8.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene su na primjenu u civilnom području. | |
| 9.
     
  Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

Strateško planiranje i
  provedba i oblici EU-ova financiranja

Strateško planiranje i

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima za financiranje navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima za financiranje navedenima u članku 62. stavku 1. točki (c) Financijske uredbe.

2.   U Programu se mogu financirati neizravna djelovanja u bilo kojem obliku financiranja navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava (uključujući bespovratna sredstva za poslovanje), nagrada i javne nabave. Može se omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata s operacijama mješovitog financiranja.

2.   U Programu se mogu financirati neizravna djelovanja u bilo kojem obliku financiranja navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava (uključujući bespovratna sredstva za poslovanje),
  koja čine glavni oblik potpore u Programu,
  nagrada i javne nabave. Može se omogućiti i financiranje u obliku financijskih instrumenata s operacijama mješovitog financiranja.

3.   Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se na neizravna djelovanja.

3.   Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata utvrđena ovom Uredbom primjenjuju se na neizravna djelovanja.

4.   Glavne vrste djelovanja koja se provode u okviru Programa utvrđene su i definirane u Prilogu II.
  Svi
  oblici financiranja upotrebljavaju se na fleksibilan način za potrebe svih ciljeva Programa, pri čemu se njihova upotreba određuje na osnovi potreba i značajki određenih ciljeva.

4.   Glavne vrste djelovanja koja se provode u okviru Programa utvrđene su i definirane u 
  članku 2. i
  Prilogu II. Oblici financiranja
  navedeni u stavku 2.
  upotrebljavaju se na fleksibilan način za potrebe svih ciljeva Programa, pri čemu se njihova upotreba određuje na osnovi potreba i značajki određenih ciljeva.

5.   Program podupire i izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar (JRC). Ako ta djelovanja pridonose inicijativama uspostavljenima u skladu s člankom 185. ili člankom 187. UFEU-a, taj se doprinos ne smatra dijelom financijskog doprinosa dodijeljenog tim inicijativama.

5.   Program podupire i izravna djelovanja koja provodi Zajednički istraživački centar (JRC). Ako ta djelovanja pridonose inicijativama uspostavljenima u skladu s člankom 185. ili člankom 187. UFEU-a, taj se doprinos ne smatra dijelom financijskog doprinosa dodijeljenog tim inicijativama.

6.   Provedba posebnog programa (29) temelji se na
  transparentnom i strateškom višegodišnjem planiranju istraživačkih
  i 
  inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, nakon savjetovanja
  s 
  dionicima o prioritetima
  ,
  odgovarajućim vrstama djelovanja
  i 
  oblicima provedbe koji će se primjenjivati. Time se osigurava usklađenost s drugim relevantnim programima Unije
  .

6.   Provedba posebnog programa (29) temelji se na
  strateškim planovima za istraživanja i inovacije
  i 
  u skladu je sa svim ciljevima programa navedenima u članku 3. i u skladu
  s 
  postupkom transparentnog
  ,
  uključivog
  i 
  strateškog višegodišnjeg planiranja istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, posebno za stup „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”
  .

Savjetovanja s nacionalnim vlastima, Europskim parlamentom, dionicima u istraživanju, razvoju i inovacijama te industrijskom sektoru, uključujući europske tehnološke platforme, predstavnicima civilnog društva te neovisnim savjetodavnim skupinama stručnjaka na visokoj razini održat će se na temu prioriteta, odgovarajućih vrsta djelovanja i oblika provedbe koji će se primjenjivati. Strateškim planiranjem osigurat će se usklađenost s drugim relevantnim programima Unije i povećati komplementarnost i sinergije s nacionalnim i regionalnim programima i prioritetima u području razvoja, istraživanja i inovacija, osnažujući pritom europski istraživački prostor.

Savjetovanja s nacionalnim vlastima, Europskim parlamentom, dionicima u istraživanju, razvoju i inovacijama te industrijskom sektoru, uključujući europske tehnološke platforme, predstavnicima civilnog društva te neovisnim savjetodavnim skupinama stručnjaka na visokoj razini održat će se na temu prioriteta, odgovarajućih vrsta djelovanja i oblika provedbe koji će se primjenjivati. Strateškim planiranjem osigurat će se usklađenost s drugim relevantnim programima Unije i povećati komplementarnost i sinergije s nacionalnim i regionalnim programima i prioritetima u području razvoja, istraživanja i inovacija, osnažujući pritom europski istraživački prostor.

6.a
     
  U okviru Programa svim će se korisnicima osigurati mogućnost bržeg podnošenja zahtjeva za financiranje. Za brojne mjere u području istraživanja i inovacija primjenjuje se logika brzog programa za istraživanja i inovacije kada vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava ne prelazi šest mjeseci. Time će se malim suradničkim konzorcijima koji obuhvaćaju djelovanja od temeljnih istraživanja do primjene na tržištu omogućiti brži pristup financijskim sredstvima prema načelu „odozdo prema gore”. Pozivi u okviru pristupa koji se temelji na brzom programu za istraživanja i inovacije bit će stalno otvoreni s krajnjim rokovima te će se u programe rada uvoditi u okviru klastera, EIC-a i instrumenta za „širenje izvrsnosti”.

7.   Aktivnosti programa Obzor Europa provode se
  ponajprije
  putem poziva na podnošenje prijedloga, od kojih su neki organizirani u okviru misija i europskih partnerstava.

7.   Aktivnosti programa Obzor Europa provode se putem poziva na podnošenje prijedloga, od kojih su neki organizirani u okviru misija i europskih partnerstava
  , osim aktivnosti navedenih u članku 39. o nagradama
  .

8.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se provode u okviru Obzora Europa usmjerene su na primjenu u civilnom području.

9.
     
  Program osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i dimenzije roda u sadržaju istraživanja i inovacija. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i tijelima kao što su skupine stručnjaka.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Načela financiranja EU-a i međusektorska pitanja |
| | 1.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se izvršavaju u okviru programa Obzor Europa usredotočene su isključivo na primjenu u civilnom području. Nije dozvoljen prijenos proračunskih sredstava između Programa i Europskog fonda za obranu. |
| | 2.
     
  Obzorom Europa osigurava se multidisciplinarni pristup i predviđa, prema potrebi, uključivanje društvenih i humanističkih znanosti u sve aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa. |
| | 3.
     
  Dijelovima Programa koji uključuju suradnju jamči se ravnoteža između nižih i viših razina tehnološke spremnosti, čime se obuhvaća cijeli vrijednosni lanac. |
| | 4.
     
  Programom se nastoji učinkovito smanjiti jaz u pogledu razvoja, istraživanja i inovacija unutar Unije i promicati šira zemljopisna zastupljenost u suradničkim projektima. Ta se nastojanja odražavaju u proporcionalnim mjerama država članica, uz potporu fondova EU-a te nacionalnih i regionalnih fondova. Posebna pozornost posvećuje se geografskoj ravnoteži, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u financiranim projektima, odborima za evaluaciju i tijelima kao što su odbori i skupine stručnjaka, bez umanjivanja kriterija izvrsnosti. |
| | 5.
     
  Programom se osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i rodne dimenzije u sadržaju istraživanja i inovacija te se rješavaju uzroci rodne neravnoteže. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i drugim relevantnim savjetodavnim tijelima kao što su odbori i skupine stručnjaka. |
| | 6.
     
  U okviru Programa stalno se teži administrativnom pojednostavljenju i smanjenju opterećenja za korisnike. |
| | 7.
     
  Klimatska pitanja na odgovarajući se način integriraju u sadržaj istraživanja i inovacija te se uzimaju u obzir u svim fazama ciklusa istraživanja. |
| | 8.
     
  Programom se predviđa, gdje je to primjenjivo, društveni angažman radi boljeg usklađivanja procesa istraživanja i inovacija te njegovih rezultata s vrijednostima i potrebama društva, a to se postiže promicanjem sudjelovanja u znanosti i aktivnostima u području znanstvenog obrazovanja te zajedničkim stvaranjem i zajedničkim oblikovanjem znanstvenih programa uz doprinos građana i civilnog društva u određivanju prioriteta za istraživanje i inovacije; |
| | 9.
     
  Programom se jamči dostatna transparentnost i odgovornost javnih sredstava u projektima istraživanja i inovacija, čime se štiti javni interes. |
| | 10.
     
  Komisija ili odgovarajuće tijelo za financiranje jamči da su u vrijeme objave poziva na podnošenje prijedloga svim potencijalnim sudionicima dostupne dostatne smjernice i informacije, osobito primjenjiv nacrt ugovora o bespovratnim sredstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Članak 6.a

Načela financiranja EU-a i međusektorska pitanja

Načela financiranja EU-a i međusektorska pitanja

1.
     
  Istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se izvršavaju u okviru programa Obzor Europa usredotočene su isključivo na primjenu u civilnom području. Nije dozvoljen prijenos proračunskih sredstava između Programa i Europskog fonda za obranu.

2.
     
  Obzorom Europa osigurava se multidisciplinarni pristup i predviđa, prema potrebi, uključivanje društvenih i humanističkih znanosti u sve aktivnosti koje se razvijaju u okviru Programa.

3.
     
  Dijelovima Programa koji uključuju suradnju jamči se ravnoteža između nižih i viših razina tehnološke spremnosti, čime se obuhvaća cijeli vrijednosni lanac.

4.
     
  Programom se nastoji učinkovito smanjiti jaz u pogledu razvoja, istraživanja i inovacija unutar Unije i promicati šira zemljopisna zastupljenost u suradničkim projektima. Ta se nastojanja odražavaju u proporcionalnim mjerama država članica, uz potporu fondova EU-a te nacionalnih i regionalnih fondova. Posebna pozornost posvećuje se geografskoj ravnoteži, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u financiranim projektima, odborima za evaluaciju i tijelima kao što su odbori i skupine stručnjaka, bez umanjivanja kriterija izvrsnosti.

5.
     
  Programom se osigurava djelotvorno promicanje rodne ravnopravnosti i rodne dimenzije u sadržaju istraživanja i inovacija te se rješavaju uzroci rodne neravnoteže. Posebna pozornost obraća se na osiguravanje rodne ravnoteže, ovisno o situaciji u dotičnom području istraživanja i inovacija, u odborima za evaluaciju i drugim relevantnim savjetodavnim tijelima kao što su odbori i skupine stručnjaka.

6.
     
  U okviru Programa stalno se teži administrativnom pojednostavljenju i smanjenju opterećenja za korisnike.

7.
     
  Klimatska pitanja na odgovarajući se način integriraju u sadržaj istraživanja i inovacija te se uzimaju u obzir u svim fazama ciklusa istraživanja.

8.
     
  Programom se predviđa, gdje je to primjenjivo, društveni angažman radi boljeg usklađivanja procesa istraživanja i inovacija te njegovih rezultata s vrijednostima i potrebama društva, a to se postiže promicanjem sudjelovanja u znanosti i aktivnostima u području znanstvenog obrazovanja te zajedničkim stvaranjem i zajedničkim oblikovanjem znanstvenih programa uz doprinos građana i civilnog društva u određivanju prioriteta za istraživanje i inovacije;

9.
     
  Programom se jamči dostatna transparentnost i odgovornost javnih sredstava u projektima istraživanja i inovacija, čime se štiti javni interes.

10.
     
  Komisija ili odgovarajuće tijelo za financiranje jamči da su u vrijeme objave poziva na podnošenje prijedloga svim potencijalnim sudionicima dostupne dostatne smjernice i informacije, osobito primjenjiv nacrt ugovora o bespovratnim sredstvima.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Misije | Misije |
| 1.   Misije se programiraju u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, ali mogu ostvariti korist i od djelovanja koja se provode u okviru drugih dijelova Programa. | 1.   Misije se programiraju u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, ali mogu ostvariti korist i od djelovanja koja se provode u okviru drugih dijelova Programa
  te mjera koje se provode u okviru drugih programa Unije za financiranje, u skladu s pravilima programa Obzor Europa
  . |
| 2.   
  Misije
  se
  provode
  u 
  skladu s člankom
   5. posebnog programa. Evaluacija se provodi u skladu s člankom 26. | 2.   
  Sadržaj misija, ciljevi, rokovi i njihova provedba dodatno
  se
  utvrđuju
  u 
  strateškim planovima za istraživanja i inovacije kako je definirano u članku 2. i određeno u članku 6. Okvirnog programa i članku
   5. posebnog programa. Evaluacija se provodi u skladu s člankom 26. |
| | 2.a
     
  U prvim dvjema godinama programa u okviru posebnih poziva za provedbu misija programski namjenjuje najviše 10 % godišnjeg proračuna za stup II. Za posljednje tri godine programa i samo nakon pozitivne evaluacije odabira misije i postupka upravljanja taj se postotak može povećati. Ukupni proračunski udio namijenjen misijama utvrđuje se u strateškim planovima za istraživanja i inovacije. |
| | 2.b
     
  Provodi se cjelovita evaluacija misija prema njihovim mjerljivim etapama, koja obuhvaća opseg, upravljanje, imenovanje odbora i preliminarne aktivnosti. Prije izrade programa za nove misije ili nastavljanja, prekidanja ili preusmjeravanja postojećih misija razmatraju se preporuke na osnovi te evaluacije. |
| 3.   Misije: | 3.   Misije: |
| (a) | imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Misije

Misije

1.   Misije se programiraju u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, ali mogu ostvariti korist i od djelovanja koja se provode u okviru drugih dijelova Programa.

1.   Misije se programiraju u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, ali mogu ostvariti korist i od djelovanja koja se provode u okviru drugih dijelova Programa
  te mjera koje se provode u okviru drugih programa Unije za financiranje, u skladu s pravilima programa Obzor Europa
  .

2.   
  Misije
  se
  provode
  u 
  skladu s člankom
   5. posebnog programa. Evaluacija se provodi u skladu s člankom 26.

2.   
  Sadržaj misija, ciljevi, rokovi i njihova provedba dodatno
  se
  utvrđuju
  u 
  strateškim planovima za istraživanja i inovacije kako je definirano u članku 2. i određeno u članku 6. Okvirnog programa i članku
   5. posebnog programa. Evaluacija se provodi u skladu s člankom 26.

2.a
     
  U prvim dvjema godinama programa u okviru posebnih poziva za provedbu misija programski namjenjuje najviše 10 % godišnjeg proračuna za stup II. Za posljednje tri godine programa i samo nakon pozitivne evaluacije odabira misije i postupka upravljanja taj se postotak može povećati. Ukupni proračunski udio namijenjen misijama utvrđuje se u strateškim planovima za istraživanja i inovacije.

2.b
     
  Provodi se cjelovita evaluacija misija prema njihovim mjerljivim etapama, koja obuhvaća opseg, upravljanje, imenovanje odbora i preliminarne aktivnosti. Prije izrade programa za nove misije ili nastavljanja, prekidanja ili preusmjeravanja postojećih misija razmatraju se preporuke na osnovi te evaluacije.

3.   Misije:

3.   Misije:

(a)

imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta Unije;

| (a) | imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta
  , ciljeva i obveza
  Unije; |
| --- | --- |

(a)

imaju jasnu dodanu vrijednost EU-a i pridonose ostvarenju prioriteta
  , ciljeva i obveza
  Unije;

, ciljeva i obveza

| (a a) | su uključive, potiču širok angažman i osiguravaju sudjelovanje raznih vrsta dionika te ostvaruju rezultate u području istraživanja, razvoja i inovacija od kojih sve države članice imaju koristi; |
| --- | --- |

(a a)

(a a)

su uključive, potiču širok angažman i osiguravaju sudjelovanje raznih vrsta dionika te ostvaruju rezultate u području istraživanja, razvoja i inovacija od kojih sve države članice imaju koristi;

su uključive, potiču širok angažman i osiguravaju sudjelovanje raznih vrsta dionika te ostvaruju rezultate u području istraživanja, razvoja i inovacija od kojih sve države članice imaju koristi;

| (b) | su poduzetne
  i
  poticajne te
  stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo
  ; |
| --- | --- |

(b)

su poduzetne
  i
  poticajne te
  stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo
  ;

i

stoga uvelike relevantne za društvo i gospodarstvo

| (b) | su poduzetne, poticajne te
  imaju velik društveni, znanstveni, tehnološki, diplomatski, okolišni ili gospodarski značaj
  ; |
| --- | --- |

(b)

su poduzetne, poticajne te
  imaju velik društveni, znanstveni, tehnološki, diplomatski, okolišni ili gospodarski značaj
  ;

imaju velik društveni, znanstveni, tehnološki, diplomatski, okolišni ili gospodarski značaj

| (c) | imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene; |
| --- | --- |

(c)

imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene;

| (c) | imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene; |
| --- | --- |

(c)

imaju jasne smjernice te su usmjerene, mjerljive i vremenski ograničene;

| (d) | se
  temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima; |
| --- | --- |

(d)

se
  temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima;

se

| (d) | se odabiru na transparentan način i
  temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima
  koje se zasnivaju na izvrsnosti u svim fazama razvoja. |
| --- | --- |

(d)

se odabiru na transparentan način i
  temelje na ambicioznim, ali realističnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima
  koje se zasnivaju na izvrsnosti u svim fazama razvoja.

se odabiru na transparentan način i

koje se zasnivaju na izvrsnosti u svim fazama razvoja.

| (d a) | uključuju element hitnosti u pogledu ciljeva misije, imaju potrebno područje primjene, opseg i široku mobilizaciju potrebnih sredstava, te za isključivi cilj ostvarenje rezultata misije; |
| --- | --- |

(d a)

(d a)

uključuju element hitnosti u pogledu ciljeva misije, imaju potrebno područje primjene, opseg i široku mobilizaciju potrebnih sredstava, te za isključivi cilj ostvarenje rezultata misije;

uključuju element hitnosti u pogledu ciljeva misije, imaju potrebno područje primjene, opseg i široku mobilizaciju potrebnih sredstava, te za isključivi cilj ostvarenje rezultata misije;

| (e) | potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima; |
| --- | --- |

(e)

potiču aktivnost među različitim disciplinama, sektorima i dionicima;

| (e) | potiču aktivnost među različitim disciplinama
  (uključujući društvene i humanističke znanosti)
  , sektorima i dionicima; |
| --- | --- |

(e)

potiču aktivnost među različitim disciplinama
  (uključujući društvene i humanističke znanosti)
  , sektorima i dionicima;

(uključujući društvene i humanističke znanosti)

| (f) | su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”. |
| --- | --- |

(f)

su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”.

| (f) | su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”. |
| --- | --- |

(f)

su otvorene višestrukim rješenjima u skladu s načelom „odozdo prema gore”.

| (f a) | postižu sinergije na transparentan način s drugim programima Unije te s javnim i privatnim sredstvima, uključujući aktivnim uključivanjem nacionalnih i regionalnih inovacijskih ekosustava. |
| --- | --- |

(f a)

(f a)

postižu sinergije na transparentan način s drugim programima Unije te s javnim i privatnim sredstvima, uključujući aktivnim uključivanjem nacionalnih i regionalnih inovacijskih ekosustava.

postižu sinergije na transparentan način s drugim programima Unije te s javnim i privatnim sredstvima, uključujući aktivnim uključivanjem nacionalnih i regionalnih inovacijskih ekosustava.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7.a (novi)

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a |
| | Europsko vijeće za inovacije |
| | 1.
     
  Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa III. „Inovativna Europa” koje se odnose na EIC. EIC djeluje u skladu sa sljedećim načelima: usmjerenost na revolucionarne i disruptivne inovacije, autonomija, sposobnost preuzimanja rizika, učinkovitost, djelotvornost, transparentnost i odgovornost. |
| | 2.
     
  U EIC-u će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih organizacija i poduzeća, novoosnovana poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Najmanje 70 % proračuna EIC-a namijenjeno je inovativnim novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima. |
| | 3.
     
  Odbor EIC-a i oblik uprave EIC-a utvrđeni su u Odluci (EU)... [Poseban program] i njezinim prilozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.a

Članak 7.a

Europsko vijeće za inovacije

Europsko vijeće za inovacije

1.
     
  Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa III. „Inovativna Europa” koje se odnose na EIC. EIC djeluje u skladu sa sljedećim načelima: usmjerenost na revolucionarne i disruptivne inovacije, autonomija, sposobnost preuzimanja rizika, učinkovitost, djelotvornost, transparentnost i odgovornost.

2.
     
  U EIC-u će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih organizacija i poduzeća, novoosnovana poduzeća, osobito mala i srednja poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Najmanje 70 % proračuna EIC-a namijenjeno je inovativnim novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima.

3.
     
  Odbor EIC-a i oblik uprave EIC-a utvrđeni su u Odluci (EU)... [Poseban program] i njezinim prilozima.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.

Članak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 8. | Članak 8. |
| Europska partnerstva | Europska partnerstva |
| 1.   Dijelovi Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika: | 1.   Dijelovi Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika: |
| (a) | sudjelovanje u partnerstvima uspostavljenima na temelju memorandumâ o razumijevanju i/ili ugovornih aranžmana između Komisije i partnera iz članka 2. stavka 3. u kojima se određuju ciljevi partnerstva, povezane obveze za financijske doprinose partnera i/ili doprinose u naravi, ključni pokazatelji uspješnosti i učinka te željeni rezultati. Oni uključuju utvrđivanje dopunskih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje provode partneri te koje se provode u okviru Programa (europska partnerstva za zajedničke programe); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.

Članak 8.

Europska partnerstva

Europska partnerstva

1.   Dijelovi Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika:

1.   Dijelovi Obzora Europa mogu se provoditi kroz europska partnerstva. Unija može sudjelovati u europskom partnerstvu u jednom od sljedećih oblika:

(a)

sudjelovanje u partnerstvima uspostavljenima na temelju memorandumâ o razumijevanju i/ili ugovornih aranžmana između Komisije i partnera iz članka 2. stavka 3. u kojima se određuju ciljevi partnerstva, povezane obveze za financijske doprinose partnera i/ili doprinose u naravi, ključni pokazatelji uspješnosti i učinka te željeni rezultati. Oni uključuju utvrđivanje dopunskih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje provode partneri te koje se provode u okviru Programa (europska partnerstva za zajedničke programe);

| (a) | sudjelovanje u partnerstvima uspostavljenima na temelju memorandumâ o razumijevanju i/ili ugovornih aranžmana između Komisije i partnera iz članka 2. stavka 3. u kojima se određuju ciljevi partnerstva, povezane obveze za financijske doprinose partnera i/ili doprinose u naravi, ključni pokazatelji uspješnosti i učinka te željeni rezultati. Oni uključuju utvrđivanje dopunskih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje provode partneri te koje se provode u okviru Programa (europska partnerstva za zajedničke programe); |
| --- | --- |

(a)

sudjelovanje u partnerstvima uspostavljenima na temelju memorandumâ o razumijevanju i/ili ugovornih aranžmana između Komisije i partnera iz članka 2. stavka 3. u kojima se određuju ciljevi partnerstva, povezane obveze za financijske doprinose partnera i/ili doprinose u naravi, ključni pokazatelji uspješnosti i učinka te željeni rezultati. Oni uključuju utvrđivanje dopunskih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje provode partneri te koje se provode u okviru Programa (europska partnerstva za zajedničke programe);

| (b) | sudjelovanje i financijski doprinos u programu za istraživačke i inovacijske aktivnosti na temelju obveza partnera za financijski doprinos i doprinos u naravi te na integraciji relevantnih aktivnosti primjenom mjere Programa za sufinanciranje (sufinancirano europsko partnerstvo); |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje i financijski doprinos u programu za istraživačke i inovacijske aktivnosti na temelju obveza partnera za financijski doprinos i doprinos u naravi te na integraciji relevantnih aktivnosti primjenom mjere Programa za sufinanciranje (sufinancirano europsko partnerstvo);

| (b) | sudjelovanje i financijski doprinos u programu za istraživačke i inovacijske aktivnosti na temelju obveza partnera za financijski doprinos i doprinos u naravi te na integraciji relevantnih aktivnosti primjenom mjere Programa za sufinanciranje (sufinancirano europsko partnerstvo); |
| --- | --- |

(b)

sudjelovanje i financijski doprinos u programu za istraživačke i inovacijske aktivnosti na temelju obveza partnera za financijski doprinos i doprinos u naravi te na integraciji relevantnih aktivnosti primjenom mjere Programa za sufinanciranje (sufinancirano europsko partnerstvo);

| (c) | sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim programima te financijski doprinos takvim programima koje poduzima više država članica u skladu s člankom 185. UFEU-a ili tijela osnovana u skladu s člankom 187. UFEU-a, kao što su zajednička poduzeća, ili zajednice znanja i inovacija EIT-a u skladu s [Uredbom o EIT-u] (institucionalizirana europska partnerstva), koji se provode samo ako se ostalim oblicima europskih partnerstava ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano s obzirom na dugoročnu perspektivu i visok stupanj integracije uključujući centralizirano upravljanje svim financijskim doprinosima. |
| --- | --- |

(c)

sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim programima te financijski doprinos takvim programima koje poduzima više država članica u skladu s člankom 185. UFEU-a ili tijela osnovana u skladu s člankom 187. UFEU-a, kao što su zajednička poduzeća, ili zajednice znanja i inovacija EIT-a u skladu s [Uredbom o EIT-u] (institucionalizirana europska partnerstva), koji se provode samo ako se ostalim oblicima europskih partnerstava ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano s obzirom na dugoročnu perspektivu i visok stupanj integracije uključujući centralizirano upravljanje svim financijskim doprinosima.

| (c) | sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim programima te financijski doprinos
  i/ili doprinos u naravi
  takvim programima koje poduzima više država članica u skladu s člankom 185. UFEU-a ili tijela osnovana u skladu s člankom 187. UFEU-a, kao što su zajednička poduzeća, ili zajednice znanja i inovacija EIT-a u skladu s [Uredbom o EIT-u] (institucionalizirana europska partnerstva), koji se provode samo ako se ostalim oblicima europskih partnerstava ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano s obzirom na dugoročnu perspektivu i visok stupanj integracije uključujući centralizirano upravljanje svim financijskim doprinosima. |
| --- | --- |

(c)

sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim programima te financijski doprinos
  i/ili doprinos u naravi
  takvim programima koje poduzima više država članica u skladu s člankom 185. UFEU-a ili tijela osnovana u skladu s člankom 187. UFEU-a, kao što su zajednička poduzeća, ili zajednice znanja i inovacija EIT-a u skladu s [Uredbom o EIT-u] (institucionalizirana europska partnerstva), koji se provode samo ako se ostalim oblicima europskih partnerstava ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano s obzirom na dugoročnu perspektivu i visok stupanj integracije uključujući centralizirano upravljanje svim financijskim doprinosima.

i/ili doprinos u naravi

2.   Europska partnerstva:

2.   Europska partnerstva:

| (a) | se uspostavljaju u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve Obzora Europa nego samostalno djelovanje Unije; |
| --- | --- |

(a)

se uspostavljaju u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve Obzora Europa nego samostalno djelovanje Unije;

| (a) | se uspostavljaju samo
  u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve Obzora Europa
  u usporedbi s drugim dijelovima Okvirnog programa
  ; |
| --- | --- |

(a)

se uspostavljaju samo
  u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve Obzora Europa
  u usporedbi s drugim dijelovima Okvirnog programa
  ;

se uspostavljaju samo

u usporedbi s drugim dijelovima Okvirnog programa

| (b) | se pridržavaju načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka, učinka poluge, dugoročne financijske obveze svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama; |
| --- | --- |

(b)

se pridržavaju načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka, učinka poluge, dugoročne financijske obveze svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama;

| (b) | se pridržavaju načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka,
  snažnog
  učinka poluge, dugoročne financijske obveze
  i/ili obveze u naravi
  svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama; |
| --- | --- |

(b)

se pridržavaju načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka,
  snažnog
  učinka poluge, dugoročne financijske obveze
  i/ili obveze u naravi
  svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama;

snažnog

i/ili obveze u naravi

| (c) | su vremenski ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa. |
| --- | --- |

(c)

su vremenski ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa.

| (c) | su vremenski ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa. |
| --- | --- |

(c)

su vremenski ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa.

2.a
     
  Prije nego što se uvedu u programe rada ili planove rada, sva partnerstva utvrđuju se u strateškim planovima za istraživanja i inovacije kako je utvrđeno u članku 6. i Prilogu III. Okvirnog programa i Prilogu I. posebnog programa.

Odredbe i kriteriji za njihov odabir, provedbu, praćenje, evaluaciju i postupno ukidanje utvrđeni su u Prilogu III.

Odredbe i kriteriji za njihov odabir, provedbu, praćenje, evaluaciju i postupno ukidanje utvrđeni su u Prilogu III.

Amandmani 71 172

Amandmani 71 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9. | Članak 9. |
| Proračun | Proračun |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Okvirnog programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  94 100
   000 000  EUR u 
  tekućim cijenama
  za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (a) i, uz to, iznos za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (b), kako je utvrđeno Uredbom... o uspostavi Europskog fonda za obranu. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Okvirnog programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 
  120 000
   000 000  EUR u 
  cijenama iz 2018.
  za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (a) i, uz to, iznos za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (b), kako je utvrđeno Uredbom... o uspostavi Europskog fonda za obranu. |
| 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1. prve polovice rečenice iznosi: | 2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1. prve polovice rečenice iznosi: |
| (a) | 25 800 000 000  EUR za stup I. „Otvorena znanost” za razdoblje 2021.–2027., od čega |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.

Članak 9.

Proračun

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Okvirnog programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  94 100
   000 000  EUR u 
  tekućim cijenama
  za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (a) i, uz to, iznos za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (b), kako je utvrđeno Uredbom... o uspostavi Europskog fonda za obranu.

1.   Financijska omotnica za provedbu Okvirnog programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi 
  120 000
   000 000  EUR u 
  cijenama iz 2018.
  za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (a) i, uz to, iznos za posebni program naveden u članku 1. stavku 3. točki (b), kako je utvrđeno Uredbom... o uspostavi Europskog fonda za obranu.

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1. prve polovice rečenice iznosi:

2.   Indikativna raspodjela iznosa iz stavka 1. prve polovice rečenice iznosi:

(a)

25 800 000 000  EUR za stup I. „Otvorena znanost” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| (a) | 27,42  % za stup I. „Izvrsna i otvorena znanost” za razdoblje 2021.–2027
  .
  , od čega |
| --- | --- |

(a)

27,42  % za stup I. „Izvrsna i otvorena znanost” za razdoblje 2021.–2027
  .
  , od čega

27,42  % za stup I. „Izvrsna i otvorena znanost” za razdoblje 2021.–2027

, od čega

| | (1) | 16 600 000 000  EUR za Europsko istraživačko vijeće; |
| --- | --- | --- |

(1)

16 600 000 000  EUR za Europsko istraživačko vijeće;

| | (1) | 17,64  %
  za Europsko istraživačko vijeće; |
| --- | --- | --- |

(1)

17,64  %
  za Europsko istraživačko vijeće;

17,64  %

| | (2) | 6 800 000 000  EUR za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie; |
| --- | --- | --- |

(2)

6 800 000 000  EUR za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie;

| | (2) | 7,23  %
  za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie: |
| --- | --- | --- |

(2)

7,23  %
  za aktivnosti Marie Skłodowska-Curie:

7,23  %

| | (3) | 2 400 000 000  EUR za istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(3)

2 400 000 000  EUR za istraživačke infrastrukture;

| | (3) | 2,55  
  %
  za istraživačke infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(3)

2,55  
  %
  za istraživačke infrastrukture;

%

| (b) | 52 700 000 000  EUR za stup II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” za razdoblje 2021.–2027., od čega |
| --- | --- |

(b)

52 700 000 000  EUR za stup II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| (b) | 55,48


  %
  za stup II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost” za razdoblje 2021. – 2027., od čega |
| --- | --- |

(b)

55,48


  %
  za stup II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost” za razdoblje 2021. – 2027., od čega

55,48

%

europska

| | (1) | 7 700 000 000  EUR
  za klaster „Zdravlje”; |
| --- | --- | --- |

(1)

7 700 000 000  EUR
  za klaster „Zdravlje”;

7 700 000 000  EUR

| | (1) | 8,16  %
  za klaster „Zdravlje”; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,16  %
  za klaster „Zdravlje”;

8,16  %

| | (2) | 2 800 000 000  EUR za klaster „Uključivo i sigurno društvo”; |
| --- | --- | --- |

(2)

2 800 000 000  EUR za klaster „Uključivo i sigurno društvo”;

| | (2) | 2,50
  %
  za klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”; |
| --- | --- | --- |

(2)

2,50
  %
  za klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”;

%

kreativno

| | (2.a) | 2,00  % za klaster „Sigurno društvo”; |
| --- | --- | --- |

(2.a)

(2.a)

2,00  % za klaster „Sigurno društvo”;

2,00  % za klaster „Sigurno društvo”;

| | (3) | 15 000 000 000  EUR za klaster „Digitalizacija i industrija”; |
| --- | --- | --- |

(3)

15 000 000 000  EUR za klaster „Digitalizacija i industrija”;

| | (3) | 15,94
  %
  za klaster „Digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir”
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

15,94
  %
  za klaster „Digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir”
  ;

%

, industrija

svemir”

| | (4) | 15 000 000 000  EUR za klaster „Klima, energija i mobilnost”; |
| --- | --- | --- |

(4)

15 000 000 000  EUR za klaster „Klima, energija i mobilnost”;

| | (4) | 15,84
  %
  za klaster „Klima, energija i mobilnost”; |
| --- | --- | --- |

(4)

15,84
  %
  za klaster „Klima, energija i mobilnost”;

%

| | (5) | 10 000 000 000  EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”; |
| --- | --- | --- |

(5)

10 000 000 000  EUR za klaster „Hrana i prirodni resursi”;

| | (5) | 9,00  %
  za klaster „Hrana, prirodni
  resursi i poljoprivreda”
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

9,00  %
  za klaster „Hrana, prirodni
  resursi i poljoprivreda”
  ;

9,00  %

resursi i poljoprivreda”

| | (6) | 2 200 000 000  EUR za nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC); |
| --- | --- | --- |

(6)

2 200 000 000  EUR za nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC);

| | (6) | 2,04
  %
  za nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC); |
| --- | --- | --- |

(6)

2,04
  %
  za nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC);

%

| (c) | 13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000  EUR za stup III. „Otvorene inovacije” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| (c) | 12,71  %
  za stup III.
  „Inovativna Europa”
  za razdoblje 2021.–2027., od čega |
| --- | --- |

(c)

12,71  %
  za stup III.
  „Inovativna Europa”
  za razdoblje 2021.–2027., od čega

12,71  %

„Inovativna Europa”

| | (1) | 10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući do 500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000  EUR za Europsko vijeće za inovacije, uključujući do 500 000 000  EUR za europske inovacijske ekosustave;

| | (1) | 8,71  %
  za Europsko vijeće za inovacije, uključujući do
  0,53  %
  za europske inovacijske ekosustave; |
| --- | --- | --- |

(1)

8,71  %
  za Europsko vijeće za inovacije, uključujući do
  0,53  %
  za europske inovacijske ekosustave;

8,71  %

0,53  %

| | (2) | 3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000  EUR za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT);

| | (2) | 4 %
  za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT). |
| --- | --- | --- |

(2)

4 %
  za Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT).

4 %

| (d) | 2 100 000 000  EUR za dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora” za razdoblje 2021.–2027., od čega |
| --- | --- |

(d)

2 100 000 000  EUR za dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora” za razdoblje 2021.–2027., od čega

| (d) | 4,39  %
  za dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora”
  , čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(d)

4,39  %
  za dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora”
  , čije su komponente sljedeće:

4,39  %

, čije su komponente sljedeće:

| | (1) | 1 700 000 000  EUR za „dijeljenje izvrsnosti”; |
| --- | --- | --- |

(1)

1 700 000 000  EUR za „dijeljenje izvrsnosti”;

| | (1) | 4,00  %
  za
  „širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja diljem Europske Unije”
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

4,00  %
  za
  „širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja diljem Europske Unije”
  ;

4,00  %

„širenje izvrsnosti i proširivanje sudjelovanja diljem Europske Unije”

| | (2) | 400 000 000  EUR za „reformu i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija”. |
| --- | --- | --- |

(2)

400 000 000  EUR za „reformu i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija”.

| | (2) | 0,39  % za „reformu i jačanje europskih sustava istraživanja i inovacija”. |
| --- | --- | --- |

(2)

0,39  % za „reformu i jačanje europskih sustava istraživanja i inovacija”.

0,39  % za „reformu i jačanje europskih sustava istraživanja i inovacija”.

3.   Kao odgovor na nepredviđene situacije ili nove razvoje događaja i potreba Komisija može, u okviru godišnjeg proračunskog postupka, odstupiti od iznosa iz stavka 2. za najviše 10 %
  . Takvo odstupanje nije dopušteno u pogledu iznosa
  iz
  stavka 2. točke (b) podstavka 6. ovog članka i ukupnog iznosa utvrđenog za dio „Jačanje europskog istraživačkog prostora” u stavku 2. ovog članka
  .

3.   Kao odgovor na nepredviđene situacije ili nove razvoje događaja i potreba Komisija može, u okviru godišnjeg proračunskog postupka, odstupiti od iznosa iz stavka 2. za najviše 10 %
  , uključujući dodjelu doprinosa
  iz
  pridruženih zemalja
  .

3.a
     
  Kao dio općeg cilja Unije za pojednostavljenje klimatskih politika i potrošnju u iznosu od 30 % proračuna Unije za potporu klimatskim ciljevima, najmanje 35 % rashoda za djelovanja u okviru Programa odnosit će se na klimatske ciljeve, kada je to prikladno;

3.b
     
  Najmanje 2,5 milijarde EUR dodijeljeno je bespovratnim sredstvima za inkrementalne inovacije u MSP-ovima u skladu s instrumentom iz članka 43.a ove Uredbe i Priloga I. ovoj Uredbi.

3.c
     
  45 % proračuna klastera „Uključivo i kreativno društvo” podupire istraživanja kulturnih i kreativnih sektora, uključujući kulturnu baštinu Unije, što uključuje 300 milijuna EUR za uspostavu europskog oblaka kulturne baštine, kako je utvrđeno u Prilogu I. posebnom programu nakon procjene učinka koja će se predstaviti Europskom parlamentu.

3.d
     
  najmanje 1 milijarda EUR namijenjena je kvantnom istraživanju u okviru klastera „Digitalizacija, industrija i svemir” u okviru stupa II.

4.   Iznosom iz stavka 1. prve polovice rečenice mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti te troškovi potrebni za upravljanje Programom i njegovu provedbu, uključujući sve administrativne rashode te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva. Usto, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, aktivnostima informiranja i priopćavanja, ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom.

4.   Iznosom iz stavka 1. prve polovice rečenice mogu se pokrivati i troškovi za pripremu, praćenje, kontrolu, reviziju, evaluaciju i druge aktivnosti te troškovi potrebni za upravljanje Programom i njegovu provedbu, uključujući sve administrativne rashode te evaluacije ostvarivanja njegovih ciljeva.
  Ti troškovi ne prelaze 5 % ukupnog iznosa sredstava u okviru Programa.
  Usto, mogu se pokriti troškovi povezani sa studijama, sastancima stručnjaka, aktivnostima informiranja i priopćavanja, ako su povezani s ciljevima Programa, te troškovi povezani s informacijskim mrežama s naglaskom na obradu i razmjenu informacija, uključujući institucijske alate informacijske tehnologije i drugu tehničku i administrativnu pomoć potrebnu u vezi s upravljanjem Programom.

5.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u stavku 4. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

5.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u stavku 4. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

6.   Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

6.   Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

7.   Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, rashodi za djelovanja koji proizlaze iz projekata uključenih u prvi program rada mogu biti prihvatljivi od 1. siječnja 2021.

7.   Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, rashodi za djelovanja koji proizlaze iz projekata uključenih u prvi program rada mogu biti prihvatljivi od 1. siječnja 2021.

8.
     
  Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX [...Uredba o zajedničkim odredbama] mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

9.
     
  Obzor Europa osmišljen je za provedbu u sinergiji s drugim programima financiranja sredstvima Unije. Neiscrpni popis sinergija s drugim programima financiranja sredstvima Unije uključen je u Prilog IV.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10. | Članak 10. |
| Otvoreni pristup i otvoreni podaci | Otvoreni pristup i otvoreni podaci |
| 1.   Otvoreni pristup znanstvenim publikacijama koje se temelje na istraživanjima financiranima u okviru Programa osigurava se u skladu s člankom 35. stavkom 3. Otvoreni pristup istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”.
  Potiče se otvoreni pristup drugim rezultatima istraživanja. | 1.   Otvoreni pristup znanstvenim publikacijama koje se temelje na istraživanjima financiranima u okviru Programa osigurava se u skladu s člankom 35. stavkom 3. Otvoreni pristup istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”. |
| | 1.a
     
  Otvoreni pristup istraživačkim podacima prepoznaje potrebe za različitim režimima pristupa zbog gospodarskih interesa Unije, prava intelektualnog vlasništva, zaštite osobnih podataka i povjerljivosti, sigurnosnih pitanja i drugih legitimnih interesa, uključujući mogućnost izuzeća. Planovi za upravljanje podacima tijekom trajanja projekta smatraju se prihvatljivim troškovima. |
| | 1.b
     
  Na međunarodnoj razini promiče se recipročan otvoreni pristup znanstvenim publikacijama i rezultatima istraživanja, uzimajući u obzir konkurentnost i industrijske interese Unije. Posebno, recipročan otvoreni pristup potiče se u svim sporazumima o udruživanju i suradnji u području znanosti i tehnologije s trećim zemljama, uključujući sporazume koje potpisuju tijela za financiranje kojima je povjereno neizravno upravljanje Programom. |
| 2.   Odgovorno upravljanje istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelima
  FAIR – vidljivost
  ,
  dostupnost
  ,
  interoperabilnost
  i 
  ponovna upotrebljivost
  . | 2.   Odgovorno upravljanje istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelima
  vidljivosti
  ,
  dostupnosti
  ,
  interoperabilnosti
  i 
  ponovne upotrebljivosti podataka (tzv. načela FAIR)
  . |
| 3.   Promiču se prakse otvorene znanosti povrh otvorenog pristupa istraživačkim
  rezultatima
  i odgovorno upravljanje istraživačkim podacima. | 3.   Promiču se prakse otvorene znanosti povrh otvorenog pristupa istraživačkim
  podacima
  i 
  znanstvenim publikacijama te
  odgovorno upravljanje istraživačkim podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.

Članak 10.

Otvoreni pristup i otvoreni podaci

Otvoreni pristup i otvoreni podaci

1.   Otvoreni pristup znanstvenim publikacijama koje se temelje na istraživanjima financiranima u okviru Programa osigurava se u skladu s člankom 35. stavkom 3. Otvoreni pristup istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”.
  Potiče se otvoreni pristup drugim rezultatima istraživanja.

1.   Otvoreni pristup znanstvenim publikacijama koje se temelje na istraživanjima financiranima u okviru Programa osigurava se u skladu s člankom 35. stavkom 3. Otvoreni pristup istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelom „otvoreni koliko je to moguće, zatvoreni koliko je to potrebno”.

1.a
     
  Otvoreni pristup istraživačkim podacima prepoznaje potrebe za različitim režimima pristupa zbog gospodarskih interesa Unije, prava intelektualnog vlasništva, zaštite osobnih podataka i povjerljivosti, sigurnosnih pitanja i drugih legitimnih interesa, uključujući mogućnost izuzeća. Planovi za upravljanje podacima tijekom trajanja projekta smatraju se prihvatljivim troškovima.

1.b
     
  Na međunarodnoj razini promiče se recipročan otvoreni pristup znanstvenim publikacijama i rezultatima istraživanja, uzimajući u obzir konkurentnost i industrijske interese Unije. Posebno, recipročan otvoreni pristup potiče se u svim sporazumima o udruživanju i suradnji u području znanosti i tehnologije s trećim zemljama, uključujući sporazume koje potpisuju tijela za financiranje kojima je povjereno neizravno upravljanje Programom.

2.   Odgovorno upravljanje istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelima
  FAIR – vidljivost
  ,
  dostupnost
  ,
  interoperabilnost
  i 
  ponovna upotrebljivost
  .

2.   Odgovorno upravljanje istraživačkim podacima osigurava se u skladu s načelima
  vidljivosti
  ,
  dostupnosti
  ,
  interoperabilnosti
  i 
  ponovne upotrebljivosti podataka (tzv. načela FAIR)
  .

3.   Promiču se prakse otvorene znanosti povrh otvorenog pristupa istraživačkim
  rezultatima
  i odgovorno upravljanje istraživačkim podacima.

3.   Promiču se prakse otvorene znanosti povrh otvorenog pristupa istraživačkim
  podacima
  i 
  znanstvenim publikacijama te
  odgovorno upravljanje istraživačkim podacima.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Komplementarno
  i
  kombinirano financiranje | Komplementarno, kombinirano
  i kumulativno
  financiranje |
| | 1.
     
  Program Obzor Europa provodi se u sinergiji s drugim programima Unije za financiranje, uz nastojanje da se postigne što veće administrativno pojednostavljenje. Neiscrpni popis sinergija s drugim programima financiranja uvršten je u Prilog IV. Za sufinancirane aktivnosti u području razvoja, istraživanja i inovacija primjenjuje se jedinstveni skup pravila programa Obzor Europa. |
| Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: | 2.
     
  Pečat izvrsnosti dodjeljuje se za sve dijelove Programa.
  Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete: |
| (a) | djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Komplementarno
  i
  kombinirano financiranje

i

Komplementarno, kombinirano
  i kumulativno
  financiranje

i kumulativno

1.
     
  Program Obzor Europa provodi se u sinergiji s drugim programima Unije za financiranje, uz nastojanje da se postigne što veće administrativno pojednostavljenje. Neiscrpni popis sinergija s drugim programima financiranja uvršten je u Prilog IV. Za sufinancirane aktivnosti u području razvoja, istraživanja i inovacija primjenjuje se jedinstveni skup pravila programa Obzor Europa.

Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete:

2.
     
  Pečat izvrsnosti dodjeljuje se za sve dijelove Programa.
  Za djelovanja kojima je dodijeljen certifikat „pečat izvrsnosti”, ili koja ispunjavaju sljedeće kumulativne i usporedive uvjete:

(a)

djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa;

| (a) | djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja procijenjena u pozivu na podnošenje ponuda u okviru Programa;

| (b) | djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda;

| (b) | djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda; |
| --- | --- |

(b)

djelovanja koja ispunjavaju minimalne zahtjeve kvalitete iz tog poziva na podnošenje ponuda;

| (c) | djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja, |
| --- | --- |

(c)

djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja,

| (c) | djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja, |
| --- | --- |

(c)

djelovanja koja se ne mogu financirati u okviru tog poziva na podnošenje ponuda zbog proračunskih ograničenja,

može se odobriti doprinos iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] Uredbe (EU) XX [Uredba o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike], uz uvjet da su takva djelovanja dosljedna ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda koji pruža potporu.

može se odobriti doprinos
  iz nacionalnih ili regionalnih fondova, uključujući doprinose
  iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda plus ili Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj u skladu s člankom [67.] stavkom 5. Uredbe (EU) XX [Uredba o zajedničkim odredbama] i člankom [8.] Uredbe (EU) XX [Uredba o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike],
  bez zahtjeva za dodatnu prijavu i evaluaciju i
  uz uvjet da su takva djelovanja dosljedna ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila fonda koji pruža potporu
  , uz iznimku pravila o državnoj potpori
  .

iz nacionalnih ili regionalnih fondova, uključujući doprinose

bez zahtjeva za dodatnu prijavu i evaluaciju i

, uz iznimku pravila o državnoj potpori

2.a
     
  U skladu s člankom 21. Uredbe (EU) XX [... Uredba o zajedničkim odredbama], upravljačko tijelo može na dobrovoljnoj osnovi zatražiti prijenos dijela svojih financijskih sredstava na program Obzor Europa. Prenesena sredstva primjenjuju se u skladu s pravilima programa Obzor Europa. Osim toga, Komisija jamči da su takva prenesena sredstva u cijelosti namijenjena za programe i/ili projekte koji će se, ako je primjenjivo, provesti u državi članici ili regiji iz koje dolaze.

2.b
     
  Komisija, uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga, uključuje dodijeljena sredstva iz ovoga članka u informacijski sustav za odabrane projekte kako bi se omogućila brza razmjena informacija i kako bi tijela za financiranje mogla pružiti financiranje za odabrane aktivnosti.

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove.

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12.

Članak 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 12. | Članak 12. |
| Treće zemlje pridružene Programu | Treće zemlje pridružene Programu |
| 1.   Program je otvoren za pridruživanje sljedećih trećih zemalja: | 1.   Program je otvoren za pridruživanje sljedećih trećih zemalja: |
| (a) | članica Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.

Članak 12.

Treće zemlje pridružene Programu

Treće zemlje pridružene Programu

1.   Program je otvoren za pridruživanje sljedećih trećih zemalja:

1.   Program je otvoren za pridruživanje sljedećih trećih zemalja:

(a)

članica Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (a) | članica Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članica Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (b) | zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemalja pristupnica, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemalja na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemalja na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemalja na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemalja na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | trećih zemalja i teritorija koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije: |
| --- | --- |

(d)

trećih zemalja i teritorija koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije:

| (d) | trećih zemalja i teritorija koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije: |
| --- | --- |

(d)

trećih zemalja i teritorija koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije:

| | i. | imaju dobre kapacitete u području znanosti, tehnologije i inovacija; |
| --- | --- | --- |

i.

imaju dobre kapacitete u području znanosti, tehnologije i inovacija;

| | i. | imaju dobre kapacitete u području znanosti, tehnologije i inovacija; |
| --- | --- | --- |

i.

imaju dobre kapacitete u području znanosti, tehnologije i inovacija;

| | ii. | predane su otvorenom tržišnom gospodarstvu utemeljenom na pravilima, uključujući pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva, što podupiru demokratske institucije; |
| --- | --- | --- |

ii.

predane su otvorenom tržišnom gospodarstvu utemeljenom na pravilima, uključujući pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva, što podupiru demokratske institucije;

| | ii. | predane su otvorenom tržišnom gospodarstvu utemeljenom na pravilima, uključujući pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva,
  poštovanje ljudskih prava,
  što podupiru demokratske institucije; |
| --- | --- | --- |

ii.

predane su otvorenom tržišnom gospodarstvu utemeljenom na pravilima, uključujući pošteno i pravedno postupanje s pravima intelektualnog vlasništva,
  poštovanje ljudskih prava,
  što podupiru demokratske institucije;

poštovanje ljudskih prava,

| | iii. | aktivno promiču politike kojima se poboljšava gospodarska i društvena dobrobit građana. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktivno promiču politike kojima se poboljšava gospodarska i društvena dobrobit građana.

| | iii. | aktivno promiču politike kojima se poboljšava gospodarska i društvena dobrobit građana. |
| --- | --- | --- |

iii.

aktivno promiču politike kojima se poboljšava gospodarska i društvena dobrobit građana.

Pridruživanje Programu svake treće zemlje iz točke (d) provodi
  se
  u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije, ako se tim sporazumom:

se

Potpuno ili djelomično
  pridruživanje Programu svake treće zemlje iz točke (d)
  temelji se na procjeni koristi za Uniju. Ono se posebno
  provodi u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem programu Unije, ako se tim sporazumom:

Potpuno ili djelomično

temelji se na procjeni koristi za Uniju. Ono se posebno

| — | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- |

—

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| — | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- |

—

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| — | prenosi pravo na koordinaciju djelovanja u okviru Programa uz uvjet da ono koristi Uniji i da je zajamčena zaštita financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

—

prenosi pravo na koordinaciju djelovanja u okviru Programa uz uvjet da ono koristi Uniji i da je zajamčena zaštita financijskih interesa Unije;

prenosi pravo na koordinaciju djelovanja u okviru Programa uz uvjet da ono koristi Uniji i da je zajamčena zaštita financijskih interesa Unije;

| — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u 
  programima
  , uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u 
  programima
  , uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe;

programima

| — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u 
  Programu
  , uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim
  (pot)
  programima i administrativnih troškova tih
  (pot)
  programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u 
  Programu
  , uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim
  (pot)
  programima i administrativnih troškova tih
  (pot)
  programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe;

Programu

(pot)

(pot)

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

2.   Opsegom pridruživanja svake treće zemlje Programu u obzir se uzima poticanje gospodarskog rasta u Uniji iskorištavanjem inovacija. U skladu s tim, uz iznimku članica EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, dijelovi Programa mogu se isključiti iz sporazuma o pridruživanju za određenu zemlju.

2.   Opsegom pridruživanja svake treće zemlje Programu u obzir se uzima poticanje gospodarskog rasta u Uniji iskorištavanjem inovacija
  i izbjegava se odljev mozgova iz Unije
  . U skladu s tim, uz iznimku članica EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata, dijelovi Programa
  kojima se koristi samo jedan korisnik
  mogu se isključiti iz sporazuma o pridruživanju za određenu zemlju
  , posebno oni koji su namijenjeni privatnim subjektima
  .

3.   Sporazum o pridruživanju sadržava, prema potrebi, odredbe o sudjelovanju pravnih subjekata s poslovnim nastanom u Uniji u jednakovrijednim programima pridruženih zemalja u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu.

3.   Sporazum o pridruživanju sadržava
  i ostvaruje
  , prema potrebi, odredbe o 
  recipročnom
  sudjelovanju pravnih subjekata s poslovnim nastanom u Uniji u jednakovrijednim programima pridruženih zemalja u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu.

4.   Uvjetima
  za određivanje
  razine financijskog doprinosa osigurava se
  automatsko ispravljanje svih znatnih neravnoteža
  u odnosu na iznos koji subjekti s poslovnim nastanom u pridruženoj zemlji prime sudjelovanjem u Programu, uzimajući u obzir troškove upravljanja, izvršenja i rada Programa.

4.   Uvjetima
  sporazuma o pridruživanju kojima se određuju
  razine financijskog doprinosa osigurava se
  da se svake dvije godine automatski ispravljaju sve znatne neravnoteže
  u odnosu na iznos koji subjekti s poslovnim nastanom u pridruženoj zemlji prime sudjelovanjem u Programu, uzimajući u obzir troškove upravljanja, izvršenja i rada Programa.

4.a
     
  Doprinosi svih pridruženih zemalja uvrštavaju se u odgovarajuće dijelove Programa pod uvjetom da se poštuje raspodjela proračuna kako je navedeno u članku 9. stavku 2. Komisija tijekom godišnjeg proračunskog postupka Vijeće i Parlament izvješćuje o ukupnom proračunu svakog dijela Programa navodeći pojedinačne doprinose i financijske bilance svake od pridruženih zemalja.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – naslov

Članak 14. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Djelovanja koja ispunjavaju uvjete za financiranje | Djelovanja koja ispunjavaju uvjete za financiranje
  i etička načela |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanja koja ispunjavaju uvjete za financiranje

Djelovanja koja ispunjavaju uvjete za financiranje
  i etička načela

i etička načela

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Članak 15. |
| Etička načela | Etička načela |
| 1.   Aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole. | 1.   Aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole. |
| | Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet osobe, pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguravanjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja. |
| 2.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanjima osiguravaju: | 2.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanjima osiguravaju: |
| (a) | etičku samoprocjenu kojom se utvrđuju i detaljno procjenjuju sva predvidljiva etička pitanja povezana s ciljem, provedbom i mogućim učinkom aktivnosti koje se financiraju, uključujući potvrdu usklađenosti tih aktivnosti sa stavkom 1. te opis načina na koji će se ona osigurati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Etička načela

Etička načela

1.   Aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole.

1.   Aktivnosti koje se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole.

Posebna pozornost obraća se na načelo proporcionalnosti, pravo na privatnost, pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na fizički i psihički integritet osobe, pravo na nediskriminaciju i potrebu za osiguravanjem visokih razina zaštite ljudskog zdravlja.

2.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanjima osiguravaju:

2.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanjima osiguravaju:

(a)

etičku samoprocjenu kojom se utvrđuju i detaljno procjenjuju sva predvidljiva etička pitanja povezana s ciljem, provedbom i mogućim učinkom aktivnosti koje se financiraju, uključujući potvrdu usklađenosti tih aktivnosti sa stavkom 1. te opis načina na koji će se ona osigurati;

| (a) | etičku samoprocjenu kojom se utvrđuju i detaljno procjenjuju sva predvidljiva etička pitanja povezana s ciljem, provedbom i mogućim učinkom aktivnosti koje se financiraju, uključujući potvrdu usklađenosti tih aktivnosti sa stavkom 1. te opis načina na koji će se ona osigurati; |
| --- | --- |

(a)

etičku samoprocjenu kojom se utvrđuju i detaljno procjenjuju sva predvidljiva etička pitanja povezana s ciljem, provedbom i mogućim učinkom aktivnosti koje se financiraju, uključujući potvrdu usklađenosti tih aktivnosti sa stavkom 1. te opis načina na koji će se ona osigurati;

| (b) | potvrdu da će aktivnosti biti u skladu s Europskim kodeksom ponašanja za istraživački integritet, koji je objavila Udruga svih europskih akademija, i da se neće provoditi nijedna aktivnost isključena iz financiranja; |
| --- | --- |

(b)

potvrdu da će aktivnosti biti u skladu s Europskim kodeksom ponašanja za istraživački integritet, koji je objavila Udruga svih europskih akademija, i da se neće provoditi nijedna aktivnost isključena iz financiranja;

| (b) | potvrdu da će aktivnosti biti u skladu s Europskim kodeksom ponašanja za istraživački integritet, koji je objavila Udruga svih europskih akademija, i da se neće provoditi nijedna aktivnost isključena iz financiranja; |
| --- | --- |

(b)

potvrdu da će aktivnosti biti u skladu s Europskim kodeksom ponašanja za istraživački integritet, koji je objavila Udruga svih europskih akademija, i da se neće provoditi nijedna aktivnost isključena iz financiranja;

| (c) | za aktivnosti koje se provode izvan Unije potvrdu da bi iste aktivnosti bile dopuštene u državi članici; i |
| --- | --- |

(c)

za aktivnosti koje se provode izvan Unije potvrdu da bi iste aktivnosti bile dopuštene u državi članici; i

| (c) | za aktivnosti koje se provode izvan Unije potvrdu da bi iste aktivnosti bile dopuštene u državi članici; i |
| --- | --- |

(c)

za aktivnosti koje se provode izvan Unije potvrdu da bi iste aktivnosti bile dopuštene u državi članici; i

| (d) | za aktivnosti u kojima se upotrebljavaju matične stanice iz ljudskih embrija, prema potrebi, pojedinosti povezane s mjerama izdavanja licencija i kontrole koje poduzimaju nadležna tijela predmetnih država članica, kao i pojedinosti etičkih odobrenja koja će se izdati prije početka predmetnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(d)

za aktivnosti u kojima se upotrebljavaju matične stanice iz ljudskih embrija, prema potrebi, pojedinosti povezane s mjerama izdavanja licencija i kontrole koje poduzimaju nadležna tijela predmetnih država članica, kao i pojedinosti etičkih odobrenja koja će se izdati prije početka predmetnih aktivnosti.

| (d) | za aktivnosti u kojima se upotrebljavaju matične stanice iz ljudskih embrija, prema potrebi, pojedinosti povezane s mjerama izdavanja licencija i kontrole koje poduzimaju nadležna tijela predmetnih država članica, kao i pojedinosti etičkih odobrenja koja će se izdati prije početka predmetnih aktivnosti. |
| --- | --- |

(d)

za aktivnosti u kojima se upotrebljavaju matične stanice iz ljudskih embrija, prema potrebi, pojedinosti povezane s mjerama izdavanja licencija i kontrole koje poduzimaju nadležna tijela predmetnih država članica, kao i pojedinosti etičkih odobrenja koja će se izdati prije početka predmetnih aktivnosti.

3.   Prijedlozi se sustavno pregledavaju radi utvrđivanja onih djelovanja koja izazivaju složena ili ozbiljna etička pitanja i podnose se na etičku procjenu. Tu etičku procjenu provodi Komisija, osim ako se procjena delegira tijelu za financiranje. Za aktivnosti koje uključuju upotrebu ljudskih embrija ili matičnih stanica iz ljudskih embrija etička je procjena obvezna. Etički pregledi i procjene provode se uz potporu stručnjaka za etička pitanja. Komisija i tijela za financiranje osiguravaju transparentnost etičkih postupaka
  u mjeri u kojoj je to moguće
  .

3.   Prijedlozi se sustavno pregledavaju radi utvrđivanja onih djelovanja koja izazivaju složena ili ozbiljna etička pitanja i podnose se na etičku procjenu. Tu etičku procjenu provodi Komisija, osim ako se procjena delegira tijelu za financiranje. Za aktivnosti koje uključuju upotrebu ljudskih embrija ili matičnih stanica iz ljudskih embrija etička je procjena obvezna. Etički pregledi i procjene provode se uz potporu stručnjaka za etička pitanja. Komisija i tijela za financiranje osiguravaju transparentnost etičkih postupaka.

4.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju moraju prije početka relevantne aktivnosti dobiti sva odobrenja ili druge obvezne dokumente od relevantnih nacionalnih i/ili lokalnih etičkih odbora ili drugih tijela, kao što su nadležna tijela za zaštitu podataka. Ti se dokumenti čuvaju u evidenciji i na zahtjev dostavljaju Komisiji ili tijelu za financiranje.

4.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju moraju prije početka relevantne aktivnosti dobiti sva odobrenja ili druge obvezne dokumente od relevantnih nacionalnih i/ili lokalnih etičkih odbora ili drugih tijela, kao što su nadležna tijela za zaštitu podataka. Ti se dokumenti čuvaju u evidenciji i na zahtjev dostavljaju Komisiji ili tijelu za financiranje.

5.   Prema potrebi etičke provjere provodi Komisija ili tijelo za financiranje. U slučaju složenih ili ozbiljnih etičkih pitanja provjere provodi Komisija, osim ako se provjera delegira tijelu za financiranje.

5.   Prema potrebi etičke provjere provodi Komisija ili tijelo za financiranje. U slučaju složenih ili ozbiljnih etičkih pitanja provjere provodi Komisija, osim ako se provjera delegira tijelu za financiranje.

Etičke provjere provode se uz potporu stručnjaka za etička pitanja.

Etičke provjere provode se uz potporu stručnjaka za etička pitanja.

6.   Aktivnosti koje nisu etički prihvatljive
  mogu
  se
  odbiti
  ili
  raskinuti u bilo kojem trenutku
  .

6.   Aktivnosti koje nisu etički prihvatljive
  odbijaju
  se ili
  raskidaju čim se utvrdi da nisu etički prihvatljive
  .

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16.

Članak 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 16. | Članak 16. |
| Sigurnost | Sigurnost |
| 1.   Djelovanja koja se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s primjenjivim sigurnosnim propisima, posebno propisima u pogledu zaštite klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja, uključujući usklađenost s mjerodavnim nacionalnim pravom i pravom Unije. U slučaju istraživanja koje se provodi izvan Unije u kojem se upotrebljavaju i/ili stvaraju klasificirani podaci, uz usklađenost s tim zahtjevima mora se sklopiti sporazum o sigurnosti između Unije i treće zemlje u kojoj se istraživanje provodi. | 1.   Djelovanja koja se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s primjenjivim sigurnosnim propisima, posebno propisima u pogledu zaštite klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja, uključujući usklađenost s mjerodavnim nacionalnim pravom i pravom Unije. U slučaju istraživanja koje se provodi izvan Unije u kojem se upotrebljavaju i/ili stvaraju klasificirani podaci, uz usklađenost s tim zahtjevima mora se sklopiti sporazum o sigurnosti između Unije i treće zemlje u kojoj se istraživanje provodi. |
| 2.   Prema potrebi prijedlozi uključuju samoprocjenu sigurnosti kojom se utvrđuju sva sigurnosna pitanja i detaljno razmatraju načini za rješavanje tih pitanja kako bi se ispunili zahtjevi mjerodavnog nacionalnog prava i prava Unije. | 2.   Prema potrebi prijedlozi uključuju samoprocjenu sigurnosti kojom se utvrđuju sva sigurnosna pitanja i detaljno razmatraju načini za rješavanje tih pitanja kako bi se ispunili zahtjevi mjerodavnog nacionalnog prava i prava Unije. |
| 3.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje provodi sigurnosnu provjeru prijedloga koji otvaraju pitanja sigurnosti. | 3.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje provodi sigurnosnu provjeru prijedloga koji otvaraju pitanja sigurnosti. |
| 4.   Prema potrebi djelovanja su u skladu s Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i njezinim provedbenim pravilima. | 4.   Prema potrebi djelovanja su u skladu s Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i njezinim provedbenim pravilima. |
| 5.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju osiguravaju zaštitu klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja klasificiranih podataka koji su upotrijebljeni/stvoreni tim djelovanjem. Prije početka predmetnih aktivnosti dostavljaju dokaz o sigurnosnoj provjeri osobe i/ili objekta od relevantnog nacionalnog sigurnosnog tijela. | 5.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju osiguravaju zaštitu klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja klasificiranih podataka koji su upotrijebljeni/stvoreni tim djelovanjem. Prije početka predmetnih aktivnosti dostavljaju
  , na zahtjev Komisije ili tijela za financiranje,
  dokaz o sigurnosnoj provjeri osobe i/ili objekta od relevantnog nacionalnog sigurnosnog tijela. |
| 6.   Ako vanjski stručnjaci moraju raditi s klasificiranim podacima, zahtijeva se da ti stručnjaci prođu odgovarajuću sigurnosnu provjeru prije imenovanja. | 6.   Ako vanjski stručnjaci moraju raditi s klasificiranim podacima, zahtijeva se da ti stručnjaci prođu odgovarajuću sigurnosnu provjeru prije imenovanja. |
| 7.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje može provoditi sigurnosne provjere. | 7.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje može provoditi sigurnosne provjere. |
| 8.   Aktivnosti koje nisu u skladu s pravilima sigurnosti mogu se odbiti ili raskinuti u bilo kojem trenutku. | 8.   Aktivnosti koje nisu u skladu s pravilima sigurnosti mogu se odbiti ili raskinuti u bilo kojem trenutku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 16.

Članak 16.

Sigurnost

Sigurnost

1.   Djelovanja koja se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s primjenjivim sigurnosnim propisima, posebno propisima u pogledu zaštite klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja, uključujući usklađenost s mjerodavnim nacionalnim pravom i pravom Unije. U slučaju istraživanja koje se provodi izvan Unije u kojem se upotrebljavaju i/ili stvaraju klasificirani podaci, uz usklađenost s tim zahtjevima mora se sklopiti sporazum o sigurnosti između Unije i treće zemlje u kojoj se istraživanje provodi.

1.   Djelovanja koja se provode u okviru Programa moraju biti u skladu s primjenjivim sigurnosnim propisima, posebno propisima u pogledu zaštite klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja, uključujući usklađenost s mjerodavnim nacionalnim pravom i pravom Unije. U slučaju istraživanja koje se provodi izvan Unije u kojem se upotrebljavaju i/ili stvaraju klasificirani podaci, uz usklađenost s tim zahtjevima mora se sklopiti sporazum o sigurnosti između Unije i treće zemlje u kojoj se istraživanje provodi.

2.   Prema potrebi prijedlozi uključuju samoprocjenu sigurnosti kojom se utvrđuju sva sigurnosna pitanja i detaljno razmatraju načini za rješavanje tih pitanja kako bi se ispunili zahtjevi mjerodavnog nacionalnog prava i prava Unije.

2.   Prema potrebi prijedlozi uključuju samoprocjenu sigurnosti kojom se utvrđuju sva sigurnosna pitanja i detaljno razmatraju načini za rješavanje tih pitanja kako bi se ispunili zahtjevi mjerodavnog nacionalnog prava i prava Unije.

3.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje provodi sigurnosnu provjeru prijedloga koji otvaraju pitanja sigurnosti.

3.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje provodi sigurnosnu provjeru prijedloga koji otvaraju pitanja sigurnosti.

4.   Prema potrebi djelovanja su u skladu s Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i njezinim provedbenim pravilima.

4.   Prema potrebi djelovanja su u skladu s Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i njezinim provedbenim pravilima.

5.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju osiguravaju zaštitu klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja klasificiranih podataka koji su upotrijebljeni/stvoreni tim djelovanjem. Prije početka predmetnih aktivnosti dostavljaju dokaz o sigurnosnoj provjeri osobe i/ili objekta od relevantnog nacionalnog sigurnosnog tijela.

5.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju osiguravaju zaštitu klasificiranih podataka od neovlaštenog otkrivanja klasificiranih podataka koji su upotrijebljeni/stvoreni tim djelovanjem. Prije početka predmetnih aktivnosti dostavljaju
  , na zahtjev Komisije ili tijela za financiranje,
  dokaz o sigurnosnoj provjeri osobe i/ili objekta od relevantnog nacionalnog sigurnosnog tijela.

6.   Ako vanjski stručnjaci moraju raditi s klasificiranim podacima, zahtijeva se da ti stručnjaci prođu odgovarajuću sigurnosnu provjeru prije imenovanja.

6.   Ako vanjski stručnjaci moraju raditi s klasificiranim podacima, zahtijeva se da ti stručnjaci prođu odgovarajuću sigurnosnu provjeru prije imenovanja.

7.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje može provoditi sigurnosne provjere.

7.   Prema potrebi Komisija ili tijelo za financiranje može provoditi sigurnosne provjere.

8.   Aktivnosti koje nisu u skladu s pravilima sigurnosti mogu se odbiti ili raskinuti u bilo kojem trenutku.

8.   Aktivnosti koje nisu u skladu s pravilima sigurnosti mogu se odbiti ili raskinuti u bilo kojem trenutku.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18.

Članak 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 18. | Članak 18. |
| Subjekti koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje | Subjekti koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje |
| 1.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto poslovnog nastana, ili međunarodna organizacija može sudjelovati u djelovanjima obuhvaćenima Programom uz uvjet da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi kao i svi uvjeti utvrđeni u relevantnom programu rada ili pozivu. | 1.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto poslovnog nastana,
  uključujući pravne subjekte iz nepridruženih trećih zemalja,
  ili međunarodna organizacija može sudjelovati u djelovanjima obuhvaćenima Programom uz uvjet da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi kao i svi uvjeti utvrđeni u relevantnom programu rada ili pozivu. |
| 2.   Subjekti su dio konzorcija koji uključuje najmanje tri neovisna pravna subjekta s poslovnim nastanom u različitim državama članicama ili pridruženoj zemlji i od kojih najmanje
  jedan ima
  poslovni nastan u državi članici, osim ako je: | 2.   Subjekti su dio konzorcija koji uključuje najmanje tri neovisna pravna subjekta s poslovnim nastanom u različitim državama članicama
  , uključujući najudaljenije regije,
  ili pridruženoj zemlji i od kojih najmanje
  dva imaju
  poslovni nastan u državi članici, osim ako je
  riječ o djelovanju iz stavka 3. ili 4.; |
| (a) | drukčije predviđeno programom rada, ako je to opravdano; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 18.

Članak 18.

Subjekti koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje

Subjekti koji ispunjavaju uvjete za sudjelovanje

1.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto poslovnog nastana, ili međunarodna organizacija može sudjelovati u djelovanjima obuhvaćenima Programom uz uvjet da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi kao i svi uvjeti utvrđeni u relevantnom programu rada ili pozivu.

1.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto poslovnog nastana,
  uključujući pravne subjekte iz nepridruženih trećih zemalja,
  ili međunarodna organizacija može sudjelovati u djelovanjima obuhvaćenima Programom uz uvjet da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u ovoj Uredbi kao i svi uvjeti utvrđeni u relevantnom programu rada ili pozivu.

2.   Subjekti su dio konzorcija koji uključuje najmanje tri neovisna pravna subjekta s poslovnim nastanom u različitim državama članicama ili pridruženoj zemlji i od kojih najmanje
  jedan ima
  poslovni nastan u državi članici, osim ako je:

2.   Subjekti su dio konzorcija koji uključuje najmanje tri neovisna pravna subjekta s poslovnim nastanom u različitim državama članicama
  , uključujući najudaljenije regije,
  ili pridruženoj zemlji i od kojih najmanje
  dva imaju
  poslovni nastan u državi članici, osim ako je
  riječ o djelovanju iz stavka 3. ili 4.;

(a)

(a)

drukčije predviđeno programom rada, ako je to opravdano;

drukčije predviđeno programom rada, ako je to opravdano;

| (b) | djelovanje jedno od navedenih u stavku 3. ili 4. |
| --- | --- |

(b)

(b)

djelovanje jedno od navedenih u stavku 3. ili 4.

djelovanje jedno od navedenih u stavku 3. ili 4.

3.   Pionirska istraživačka djelovanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC), djelovanja Europskog vijeća za inovacije (EIC), djelovanja za osposobljavanje i mobilnost ili djelovanja sufinanciranja programa može provoditi jedan pravni subjekt ili više njih, od kojih jedan mora imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji.

3.   Pionirska istraživačka djelovanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC), djelovanja Europskog vijeća za inovacije (EIC), djelovanja za osposobljavanje i mobilnost ili djelovanja sufinanciranja programa može provoditi jedan pravni subjekt ili više njih, od kojih jedan mora imati poslovni nastan u državi članici ili
  ako je primjenjivo u
  pridruženoj zemlji
  kako je navedeno u članku 12. stavku 1
  .

4.   Djelovanja koordinacije i potpore može provoditi jedan pravni subjekt ili više njih, s poslovnim nastanom u državi članici, pridruženoj zemlji ili u drugoj trećoj zemlji.

4.   Djelovanja koordinacije i potpore može provoditi jedan pravni subjekt ili više njih, s poslovnim nastanom u državi članici
  ili
  pridruženoj zemlji ili u drugoj trećoj zemlji.

5.   Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije, u programu rada može se predvidjeti da je sudjelovanje ograničeno samo na pravne subjekte koji imaju poslovni nastan u državama članicama, ili samo na pravne subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama uz pravne subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama.

5.   Za djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Unije, u programu rada može se predvidjeti da je sudjelovanje ograničeno samo na pravne subjekte koji imaju poslovni nastan u državama članicama, ili samo na pravne subjekte s poslovnim nastanom u određenim pridruženim ili ostalim trećim zemljama uz pravne subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama.

6.   Programom rada mogu se predvidjeti kriteriji prihvatljivosti uz one navedene u stavcima 2., 3., 4., i 5. u skladu s posebnim zahtjevima politike ili karakterom i ciljevima djelovanja, uključujući broj pravnih subjekata, vrstu pravnog subjekta i mjesto poslovnog nastana.

6.   Programom rada mogu se predvidjeti kriteriji prihvatljivosti uz one navedene u stavcima 2., 3., 4., i 5. u skladu s posebnim zahtjevima politike ili karakterom i ciljevima djelovanja, uključujući broj pravnih subjekata, vrstu pravnog subjekta i mjesto poslovnog nastana.

7.   Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  9. stavka 8.
  sudjelovanje je ograničeno samo na jedan pravni subjekt s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti, osim ako je drukčije dogovoreno s upravljačkim tijelom i predviđeno u programu rada.

7.   Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  11.
  sudjelovanje je ograničeno samo na jedan pravni subjekt s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti, osim ako je drukčije dogovoreno s upravljačkim tijelom i predviđeno u programu rada.

8.   Ako je to navedeno u programu rada, u djelovanjima može sudjelovati Zajednički istraživački centar.

8.   Ako je to navedeno u programu rada, u djelovanjima može sudjelovati Zajednički istraživački centar.

9.
     
  Za Zajednički istraživački centar, međunarodne europske istraživačke organizacije i pravne subjekte osnovane na temelju prava Unije smatra se da imaju poslovni nastan u državi članici različitoj od one u kojoj imaju poslovni nastan ostali pravni subjekti koji sudjeluju u djelovanju.

10.   Za pionirska istraživačka djelovanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC) i djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, za međunarodne organizacije sa sjedištem u državi članici ili pridruženoj zemlji smatra se da imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji.

10.   Za pionirska istraživačka djelovanja Europskog istraživačkog vijeća (ERC) i djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, za međunarodne organizacije sa sjedištem u državi članici ili pridruženoj zemlji smatra se da imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19.

Članak 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 19. | Članak 19. |
| Subjekti koji ispunjavaju uvjete za financiranje | Subjekti koji ispunjavaju uvjete za financiranje |
| 1.   Subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje ako imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji. | 1.   Subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje ako imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji
  kako je navedeno u članku 12. stavku 1
  . |
| Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  9. stavka 8.
  samo subjekti s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti ispunjavaju uvjete za financiranje iz tih iznosa. | Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  11. stavka 3.
  samo subjekti s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti ispunjavaju uvjete za financiranje iz tih iznosa. |
| | 1.a
     
  Ako je to primjenjivo, međunarodne organizacije ispunjavaju uvjete za financiranje djelovanja ako imaju sjedište u državi članici ili pridruženoj zemlji. |
| | 1.b
     
  Zemlje s niskim do srednjim dohotkom te iznimno druge treće zemlje koje nisu pridružene zemlje mogle bi ispunjavati uvjete za financiranje ako: |
| | (a) | je predmetna treća zemlja navedena u programu rada i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 19.

Članak 19.

Subjekti koji ispunjavaju uvjete za financiranje

Subjekti koji ispunjavaju uvjete za financiranje

1.   Subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje ako imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji.

1.   Subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje ako imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji
  kako je navedeno u članku 12. stavku 1
  .

Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  9. stavka 8.
  samo subjekti s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti ispunjavaju uvjete za financiranje iz tih iznosa.

9. stavka 8.

Za djelovanja koja imaju korist od iznosa iz članka 
  11. stavka 3.
  samo subjekti s poslovnim nastanom u nadležnosti upravljačkog tijela koje delegira ovlasti ispunjavaju uvjete za financiranje iz tih iznosa.

11. stavka 3.

1.a
     
  Ako je to primjenjivo, međunarodne organizacije ispunjavaju uvjete za financiranje djelovanja ako imaju sjedište u državi članici ili pridruženoj zemlji.

1.b
     
  Zemlje s niskim do srednjim dohotkom te iznimno druge treće zemlje koje nisu pridružene zemlje mogle bi ispunjavati uvjete za financiranje ako:

(a)

(a)

je predmetna treća zemlja navedena u programu rada i

je predmetna treća zemlja navedena u programu rada i

| (b) | Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja;

Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja;

2.   Subjekti s poslovnim nastanom u 
  trećoj zemlji koja nije pridružena zemlja
  trebali bi
  u načelu
  snositi trošak svojeg sudjelovanja.
  Međutim, zemlje s niskim do srednjim dohotkom te iznimno druge treće zemlje koje nisu pridružene zemlje mogle bi ispunjavati uvjete za financiranje ako:

2.   Subjekti s poslovnim nastanom u 
  drugim trećim zemljama koje nisu pridružene zemlje
  trebali bi snositi trošak svojeg sudjelovanja.
  Sporazumi o istraživanju i razvoju tih nepridruženih trećih zemalja i Unije mogu se sklapati kad god se to smatra korisnim te se može uspostaviti mehanizam sufinanciranja sličan onima koji su dogovoreni u sklopu programa Obzor 2020. Te zemlje trebale bi pravnim subjektima Unije zajamčiti recipročan pristup programima financiranja istraživanja, razvoja i inovacija tih zemalja, kao i reciprocitet u pogledu otvorenog pristupa znanstvenim rezultatima i podacima te poštenim i pravednim uvjetima u pogledu prava intelektualnog vlasništva.

| (a) | je predmetna treća zemlja navedena u programu rada koji je donijela Komisija ili |
| --- | --- |

(a)

(a)

je predmetna treća zemlja navedena u programu rada koji je donijela Komisija ili

je predmetna treća zemlja navedena u programu rada koji je donijela Komisija ili

| (b) | Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja; |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja;

Komisija ili tijelo za financiranje smatra da je njihovo sudjelovanje nužno za provedbu djelovanja;

3.   povezani subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru djelovanja ako imaju poslovni nastan u nekoj državi članici, pridruženoj zemlji
  ili u trećoj zemlji navedenoj u programu rada koji je donijela Komisija
  .

3.   povezani subjekti ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru djelovanja ako imaju poslovni nastan u nekoj državi članici
  ili
  pridruženoj zemlji.

3.a
     
  Komisija podnosi izvješće Parlamentu i Vijeću u kojemu za svaku nepridruženu treću zemlju navodi iznos financijskih doprinosa Unije osiguran subjektima koji su u njima sudjelovali i iznos financijskih doprinosa koji su te zemlje osigurale subjektima Unije koji su sudjelovali u njihovim aktivnostima.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20.

Članak 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 20. | Članak 20. |
| Pozivi na podnošenje prijedloga | Pozivi na podnošenje prijedloga |
| 1.   Za sva djelovanja
  , osim za tranzicijske aktivnosti u okviru EIC-ova Tragača,
  sadržaj poziva na podnošenje prijedloga uključen je u program rada. | 1.   Za sva djelovanja sadržaj poziva na podnošenje prijedloga uključen je u program rada. |
| | U programima rada objašnjava se zašto treba financirati određeno djelovanje vodeći računa o ishodu konkretnih prethodnih projekata i o stanju u znanosti, tehnologiji i inovacijama na razini Unije te na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i o relevantnim promjenama u politici, na tržištu i u društvu. |
| 2.
     
  Za tranzicijske aktivnosti EIC-ova Tragača: | |
| (a) | pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 20.

Članak 20.

Pozivi na podnošenje prijedloga

Pozivi na podnošenje prijedloga

1.   Za sva djelovanja
  , osim za tranzicijske aktivnosti u okviru EIC-ova Tragača,
  sadržaj poziva na podnošenje prijedloga uključen je u program rada.

1.   Za sva djelovanja sadržaj poziva na podnošenje prijedloga uključen je u program rada.

U programima rada objašnjava se zašto treba financirati određeno djelovanje vodeći računa o ishodu konkretnih prethodnih projekata i o stanju u znanosti, tehnologiji i inovacijama na razini Unije te na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i o relevantnim promjenama u politici, na tržištu i u društvu.

U programima rada objašnjava se zašto treba financirati određeno djelovanje vodeći računa o ishodu konkretnih prethodnih projekata i o stanju u znanosti, tehnologiji i inovacijama na razini Unije te na nacionalnoj i međunarodnoj razini, kao i o relevantnim promjenama u politici, na tržištu i u društvu.

2.
     
  Za tranzicijske aktivnosti EIC-ova Tragača:

(a)

(a)

pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja;

pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja;

| (b) | bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjenu mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta. |
| --- | --- |

(b)

(b)

bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjenu mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta.

bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjenu mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta.

3.   Ako je to potrebno za postizanje njihovih ciljeva, pozivi mogu biti ograničeni na razvoj dodatnih aktivnosti ili na dodavanje dodatnih partnera postojećim djelovanjima.

3.   Ako je to potrebno za postizanje njihovih ciljeva, pozivi mogu biti ograničeni na razvoj dodatnih aktivnosti ili na dodavanje dodatnih partnera postojećim djelovanjima.

4.   Poziv na podnošenje prijedloga ne zahtijeva se za djelovanja koordinacije i potpore ili djelovanja sufinanciranja programa koja:

4.   Poziv na podnošenje prijedloga ne zahtijeva se za djelovanja koordinacije i potpore ili djelovanja sufinanciranja programa koja:

| (a) | provodi Zajednički istraživački centar ili pravni subjekti navedeni u programu rada i |
| --- | --- |

(a)

provodi Zajednički istraživački centar ili pravni subjekti navedeni u programu rada i

| (a) | provodi Zajednički istraživački centar ili pravni subjekti navedeni u programu rada i |
| --- | --- |

(a)

provodi Zajednički istraživački centar ili pravni subjekti navedeni u programu rada i

| (b) | nisu obuhvaćena područjem primjene poziva na podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(b)

nisu obuhvaćena područjem primjene poziva na podnošenje prijedloga.

| (b) | nisu obuhvaćena područjem primjene poziva na podnošenje prijedloga. |
| --- | --- |

(b)

nisu obuhvaćena područjem primjene poziva na podnošenje prijedloga.

5.   U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti. Uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga informacije o primjeni i evaluaciji mogu se razmjenjivati sa zainteresiranim tijelima za financiranje, podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti.

5.   U programu rada bit će navedeno u okviru kojih se poziva dodjeljuju pečati izvrsnosti. Uz prethodno odobrenje podnositelja prijedloga informacije o primjeni i evaluaciji mogu se razmjenjivati sa zainteresiranim tijelima za financiranje, podložno sklapanju sporazuma o povjerljivosti.

5.a
     
  Kako bi se odgovorilo na problem prekomjernog prijavljivanja, Komisija na određeni broj poziva na podnošenje prijedloga može primijeniti postupke evaluacije u dvije faze.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21.

Članak 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 21. | Članak 21. |
| Zajednički pozivi | Zajednički pozivi |
| Komisija ili tijelo za financiranje može objaviti zajednički poziv na podnošenje prijedloga: | Komisija ili tijelo za financiranje može objaviti zajednički poziv na podnošenje prijedloga: |
| (a) | s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 21.

Članak 21.

Zajednički pozivi

Zajednički pozivi

Komisija ili tijelo za financiranje može objaviti zajednički poziv na podnošenje prijedloga:

Komisija ili tijelo za financiranje može objaviti zajednički poziv na podnošenje prijedloga:

(a)

s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije;

| (a) | s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije; |
| --- | --- |

(a)

s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije;

| (b) | s međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(b)

s međunarodnim organizacijama;

| (b) | s međunarodnim organizacijama; |
| --- | --- |

(b)

s međunarodnim organizacijama;

| (c) | s neprofitnim pravnim subjektima. |
| --- | --- |

(c)

s neprofitnim pravnim subjektima.

| (c) | s neprofitnim pravnim subjektima. |
| --- | --- |

(c)

s neprofitnim pravnim subjektima.

U slučaju zajedničkog poziva na podnošenje prijedloga
  utvrđuju
  se zajednički postupci odabira i evaluacije prijedloga. U te postupke uključena je uravnotežena skupina stručnjaka koje imenuje svaka strana.

utvrđuju

U slučaju zajedničkog poziva na podnošenje prijedloga
  , konzorciji koji
  se
  prijavljuju moraju ispunjavati zahtjeve iz članka 18. ove Uredbe te se utvrđuju
  zajednički postupci odabira i evaluacije prijedloga. U te postupke uključena je uravnotežena skupina stručnjaka koje imenuje svaka strana.

, konzorciji koji

prijavljuju moraju ispunjavati zahtjeve iz članka 18. ove Uredbe te se utvrđuju

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22.

Članak 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 22. | Članak 22. |
| Predkomercijalna nabava i javna nabava inovativnih rješenja | Predkomercijalna nabava i javna nabava inovativnih rješenja |
| 1.   Djelovanja mogu uključivati ili za primarni cilj imati predkomercijalnu javnu nabavu ili javnu nabavu inovativnih rješenja koju provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji kako je definirano direktivama 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) i 2009/81/EZ (33). | 1.   Djelovanja mogu uključivati ili za primarni cilj imati predkomercijalnu javnu nabavu ili javnu nabavu inovativnih rješenja koju provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji kako je definirano direktivama 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) i 2009/81/EZ (33). |
| 2.   U postupcima nabave: | 2.   U postupcima nabave: |
| (a) | poštuju se načela transparentnosti, nediskriminacije, jednakog postupanja, dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti te pravila o tržišnom natjecanju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 22.

Članak 22.

Predkomercijalna nabava i javna nabava inovativnih rješenja

Predkomercijalna nabava i javna nabava inovativnih rješenja

1.   Djelovanja mogu uključivati ili za primarni cilj imati predkomercijalnu javnu nabavu ili javnu nabavu inovativnih rješenja koju provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji kako je definirano direktivama 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) i 2009/81/EZ (33).

1.   Djelovanja mogu uključivati ili za primarni cilj imati predkomercijalnu javnu nabavu ili javnu nabavu inovativnih rješenja koju provode korisnici koji su javni naručitelji ili naručitelji kako je definirano direktivama 2014/24/EU (31), 2014/25/EU (32) i 2009/81/EZ (33).

2.   U postupcima nabave:

2.   U postupcima nabave:

(a)

poštuju se načela transparentnosti, nediskriminacije, jednakog postupanja, dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti te pravila o tržišnom natjecanju;

| (a) | poštuju se načela transparentnosti, nediskriminacije, jednakog postupanja, dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti te pravila o tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

(a)

poštuju se načela transparentnosti, nediskriminacije, jednakog postupanja, dobrog financijskog upravljanja i proporcionalnosti te pravila o tržišnom natjecanju;

| (b) | za predkomercijalnu nabavu mogu se predvidjeti posebni uvjeti kao što je ograničavanje mjesta izvođenja naručenih aktivnosti na državno područje država članica i pridruženih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

za predkomercijalnu nabavu mogu se predvidjeti posebni uvjeti kao što je ograničavanje mjesta izvođenja naručenih aktivnosti na državno područje država članica i pridruženih zemalja;

| (b) | za predkomercijalnu nabavu
  može se upotrijebiti pojednostavljeni i/ili ubrzani postupak i
  mogu se predvidjeti posebni uvjeti kao što je ograničavanje mjesta izvođenja naručenih aktivnosti na državno područje država članica i pridruženih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

za predkomercijalnu nabavu
  može se upotrijebiti pojednostavljeni i/ili ubrzani postupak i
  mogu se predvidjeti posebni uvjeti kao što je ograničavanje mjesta izvođenja naručenih aktivnosti na državno područje država članica i pridruženih zemalja;

može se upotrijebiti pojednostavljeni i/ili ubrzani postupak i

| (c) | može se odobriti sklapanje više ugovora u okviru istog postupka (više dobavljača); i |
| --- | --- |

(c)

može se odobriti sklapanje više ugovora u okviru istog postupka (više dobavljača); i

| (c) | može se odobriti sklapanje više ugovora u okviru istog postupka (više dobavljača); i |
| --- | --- |

(c)

može se odobriti sklapanje više ugovora u okviru istog postupka (više dobavljača); i

| (d) | predviđa se sklapanje ugovora s ponuđačem (ponuđačima) koji nudi (nude) najbolju vrijednost za novac, pri čemu se osigurava da ne postoji sukob interesa. |
| --- | --- |

(d)

predviđa se sklapanje ugovora s ponuđačem (ponuđačima) koji nudi (nude) najbolju vrijednost za novac, pri čemu se osigurava da ne postoji sukob interesa.

| (d) | predviđa se sklapanje ugovora s ponuđačem (ponuđačima) koji nudi (nude) najbolju vrijednost za novac, pri čemu se osigurava da ne postoji sukob interesa. |
| --- | --- |

(d)

predviđa se sklapanje ugovora s ponuđačem (ponuđačima) koji nudi (nude) najbolju vrijednost za novac, pri čemu se osigurava da ne postoji sukob interesa.

3.   Ugovorni izvođač koji ostvari rezultate u predkomercijalnoj nabavi vlasnik je barem pripadajućih prava intelektualnog vlasništva. Javni naručitelji uživaju
  barem
  pravo na besplatan pristup rezultatima za vlastitu upotrebu
  i pravo dodjele, ili pravo zahtijevati od sudjelujućih ugovornih izvođača da dodijele, neisključive licencije trećim stranama za iskorištavanje rezultata za javnog naručitelja u njegovo ime pod poštenim
  i 
  razumnim uvjetima i bez prava na davanje podlicencija
  .
  Ako ugovorni izvođač ne uspije komercijalno iskoristiti rezultate
  nakon
  predkomercijalne javne nabave u roku koji je utvrđen ugovorom,
  javni naručitelj može od izvođača zahtijevati prijenos vlasništva nad rezultatima na javnog naručitelja.

3.   Ugovorni izvođač koji ostvari rezultate u predkomercijalnoj nabavi vlasnik je barem pripadajućih prava intelektualnog vlasništva. Javni naručitelji uživaju pravo na besplatan pristup rezultatima za vlastitu upotrebu
  . Ako ugovorni izvođač ne uspije komercijalno iskoristiti rezultate nakon predkomercijalne javne nabave u roku koji je utvrđen ugovorom, javni naručitelj može se savjetovati s ugovornim izvođačem
  i 
  istražiti zbog kojih razloga ti rezultati nisu iskorišteni
  . Nakon
  tog savjetovanja
  javni naručitelj može od izvođača zahtijevati prijenos vlasništva nad rezultatima na javnog naručitelja.

3.a
     
  U ugovorima o javnoj nabavi inovativnih rješenja mogu se utvrditi posebne odredbe o vlasništvu, pravima pristupa i licenciranju.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23.

Članak 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 23. | Briše se. |
| Kumulativno financiranje | |
| Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju. Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 23.

Članak 23.

Briše se.

Briše se.

Kumulativno financiranje

Kumulativno financiranje

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju. Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu.

Za djelovanje za koje je dobiven doprinos u okviru bilo kojeg drugog programa Unije mogu se dobiti doprinosi i iz Programa, uz uvjet da ne pokrivaju iste troškove. Pravila programa Unije iz kojeg je dobiven doprinos primjenjuju se na pripadajući doprinos djelovanju. Kumulativno financiranje ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja te se potpora iz različitih programa Unije može izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima u kojima su propisani uvjeti za potporu.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – naslov

Članak 24. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kriteriji za odabir | Financijska sposobnost podnositelja prijedloga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kriteriji za odabir

Kriteriji za odabir

Financijska sposobnost podnositelja prijedloga

Financijska sposobnost podnositelja prijedloga

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25.

Članak 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 25. | Članak 25. |
| Kriteriji za dodjelu sredstava | Kriteriji za
  odabir i
  dodjelu sredstava |
| 1.   Prijedlozi se evaluiraju na temelju sljedećih kriterija za dodjelu sredstava: | 1.   Prijedlozi se evaluiraju na temelju sljedećih kriterija za dodjelu sredstava: |
| (a) | izvrsnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.

Članak 25.

Kriteriji za dodjelu sredstava

Kriteriji za
  odabir i
  dodjelu sredstava

odabir i

1.   Prijedlozi se evaluiraju na temelju sljedećih kriterija za dodjelu sredstava:

1.   Prijedlozi se evaluiraju na temelju sljedećih kriterija za dodjelu sredstava:

(a)

izvrsnosti;

| (a) | izvrsnosti; |
| --- | --- |

(a)

izvrsnosti;

| (b) | učinka; |
| --- | --- |

(b)

učinka;

| (b) | učinka; |
| --- | --- |

(b)

učinka;

| (c) | kvalitete i učinkovitosti provedbe. |
| --- | --- |

(c)

kvalitete i učinkovitosti provedbe.

| (c) | kvalitete i učinkovitosti provedbe. |
| --- | --- |

(c)

kvalitete i učinkovitosti provedbe.

2.   Na prijedloge za pionirska istraživačka djelovanja ERC-a primjenjuje se samo kriterij iz stavka 1. točke (a).

2.   Na prijedloge za pionirska istraživačka djelovanja ERC-a primjenjuje se samo kriterij iz stavka 1. točke (a).
  Samo u slučajevima u kojima je dva ili više izvrsnih projekata jednako rangirano, diferencira ih se primjenom kriterija iz točke (b) ili točke (c) stavka 1.

3.   Programom rada utvrđuju se daljnje pojedinosti primjene kriterija za dodjelu sredstava utvrđenih u stavku 1.
  te se mogu utvrditi ponderi i pragovi
  .

3.   Programom rada utvrđuju se daljnje pojedinosti primjene kriterija za dodjelu sredstava utvrđenih u stavku 1.
  , uključujući pondere, pragove i pravila za postupanje s prijedlozima ex aequo, uzimajući u obzir ciljeve poziva na podnošenje prijedloga
  .
  Uvjeti za postupanje s prijedlozima ex aequo mogu obuhvaćati, ali nisu ograničeni na, sljedeće kriterije: MSP-ove, spol, širenje broja zemalja sudionica;

3.a
     
  Komisija uzima u obzir mogućnost postupka podnošenja zahtjeva u dvije faze i, ako je to moguće, anonimni prijedlozi mogu se evaluirati tijekom prve faze evaluacije na temelju kriterija za dodjelu iz stavka 1.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26.

Članak 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 26. | Članak 26. |
| Evaluacija | Evaluacija |
| 1.   Prijedloge evaluira odbor za evaluaciju, koji
  može biti
  : | 1.   Prijedloge evaluira odbor za evaluaciju, koji
  je
  : |
| — | u potpunosti ili djelomično
  sastavljen od vanjskih neovisnih stručnjaka, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 26.

Članak 26.

Evaluacija

Evaluacija

1.   Prijedloge evaluira odbor za evaluaciju, koji
  može biti
  :

1.   Prijedloge evaluira odbor za evaluaciju, koji
  je
  :

—

u potpunosti ili djelomično
  sastavljen od vanjskih neovisnih stručnjaka,

u potpunosti ili djelomično

| — | sastavljen od vanjskih neovisnih stručnjaka. |
| --- | --- |

—

sastavljen od vanjskih neovisnih stručnjaka.

| — | sastavljen od predstavnika
  institucija Unije ili tijela kako su navedena u članku 150. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

—

sastavljen od predstavnika
  institucija Unije ili tijela kako su navedena u članku 150. Financijske uredbe.

sastavljen od predstavnika

U slučaju EIC-a i misija, odbor za evaluaciju mogu činiti i predstavnici
  institucija Unije ili tijela kako su navedena u članku 150. Financijske uredbe.

U slučaju EIC-a i misija, odbor za evaluaciju mogu činiti i predstavnici

Odboru za evaluaciju mogu pomagati neovisni stručnjaci.

Odboru za evaluaciju mogu pomagati neovisni stručnjaci.

2.   Prema potrebi odbor za evaluaciju rangira prijedloge koji su prošli primjenjive pragove s obzirom na:

2.   Prema potrebi odbor za evaluaciju rangira prijedloge koji su prošli primjenjive pragove s obzirom na:

| — | rezultate evaluacije i |
| --- | --- |

—

rezultate evaluacije i

| — | rezultate evaluacije i |
| --- | --- |

—

rezultate evaluacije i

| — | njihov doprinos ostvarenju posebnih ciljeva politike, uključujući stvaranje usklađenog portfelja projekata. |
| --- | --- |

—

njihov doprinos ostvarenju posebnih ciljeva politike, uključujući stvaranje usklađenog portfelja projekata.

| — | njihov doprinos ostvarenju posebnih ciljeva politike, uključujući stvaranje usklađenog portfelja projekata. |
| --- | --- |

—

njihov doprinos ostvarenju posebnih ciljeva politike, uključujući stvaranje usklađenog portfelja projekata.

Odbor za evaluaciju može i 
  predložiti bilo kakve znatne
  prilagodbe prijedloga u mjeri u kojoj je to potrebno za usklađenost portfelja.

predložiti bilo kakve znatne

Odbor za evaluaciju može
  samo iznimno
  i 
  u propisno opravdanim slučajevima predložiti
  prilagodbe prijedloga u mjeri u kojoj je to potrebno za usklađenost portfelja.

samo iznimno

u propisno opravdanim slučajevima predložiti

2.a
     
  U postupku evaluacije izbjegava se sukob interesa i reputacijska pristranost. Jamči se transparentnost kriterija evaluacije i ocjenjivanja prijedloga.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27.

Članak 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 27. | Članak 27. |
| Postupak preispitivanja evaluacije | Postupak preispitivanja evaluacije
  , upiti i pritužbe |
| 1.   Podnositelj prijedloga može zahtijevati preispitivanje evaluacije ako smatra da primjenjiv postupak evaluacije nije ispravno primijenjen na njegov prijedlog. | 1.   Podnositelj prijedloga može zahtijevati preispitivanje evaluacije ako smatra da primjenjiv postupak evaluacije nije ispravno primijenjen na njegov prijedlog. |
| 2.   Preispitivanje evaluacije primjenjuje se samo na proceduralne aspekte evaluacije, a ne na evaluaciju osnovanosti prijedloga. | 2.   Preispitivanje evaluacije primjenjuje se samo na proceduralne aspekte evaluacije, a ne na evaluaciju osnovanosti prijedloga. |
| | 2.a
     
  Zahtjev za preispitivanje odnosi se na određeni prijedlog i podnosi se u roku od 30 dana od priopćavanja rezultata evaluacije. Odbor za preispitivanje čine i predsjedaju mu predstavnici koji nisu bili uključeni u poziv na podnošenje prijedloga. Odbor odlučuje treba li ponovno evaluirati prijedlog ili potvrditi prvotnu evaluaciju. Odbor to čini bez odgađanja, ne narušavajući mogućnosti odabira. |
| 3.   Preispitivanje evaluacije ne smije odužiti postupak odabira za prijedloge koji nisu predmet preispitivanja. | 3.   Preispitivanje evaluacije ne smije odužiti postupak odabira za prijedloge koji nisu predmet preispitivanja. |
| | 3.a
     
  Komisija jamči postojanje postupka kojim sudionici mogu izravno podnositi upite i pritužbe o svojem sudjelovanju u programu Obzor Europa. Informacije o načinu prijave upita ili pritužbi moraju biti lako dostupne na internetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 27.

Članak 27.

Postupak preispitivanja evaluacije

Postupak preispitivanja evaluacije
  , upiti i pritužbe

, upiti i pritužbe

1.   Podnositelj prijedloga može zahtijevati preispitivanje evaluacije ako smatra da primjenjiv postupak evaluacije nije ispravno primijenjen na njegov prijedlog.

1.   Podnositelj prijedloga može zahtijevati preispitivanje evaluacije ako smatra da primjenjiv postupak evaluacije nije ispravno primijenjen na njegov prijedlog.

2.   Preispitivanje evaluacije primjenjuje se samo na proceduralne aspekte evaluacije, a ne na evaluaciju osnovanosti prijedloga.

2.   Preispitivanje evaluacije primjenjuje se samo na proceduralne aspekte evaluacije, a ne na evaluaciju osnovanosti prijedloga.

2.a
     
  Zahtjev za preispitivanje odnosi se na određeni prijedlog i podnosi se u roku od 30 dana od priopćavanja rezultata evaluacije. Odbor za preispitivanje čine i predsjedaju mu predstavnici koji nisu bili uključeni u poziv na podnošenje prijedloga. Odbor odlučuje treba li ponovno evaluirati prijedlog ili potvrditi prvotnu evaluaciju. Odbor to čini bez odgađanja, ne narušavajući mogućnosti odabira.

3.   Preispitivanje evaluacije ne smije odužiti postupak odabira za prijedloge koji nisu predmet preispitivanja.

3.   Preispitivanje evaluacije ne smije odužiti postupak odabira za prijedloge koji nisu predmet preispitivanja.

3.a
     
  Komisija jamči postojanje postupka kojim sudionici mogu izravno podnositi upite i pritužbe o svojem sudjelovanju u programu Obzor Europa. Informacije o načinu prijave upita ili pritužbi moraju biti lako dostupne na internetu.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28.

Članak 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 28. | Članak 28. |
| Vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava | Vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava |
| 1.   Odstupajući od članka 194. stavka 2. prvog podstavka Financijske uredbe primjenjuju se sljedeća razdoblja: | 1.   Odstupajući od članka 194. stavka 2. prvog podstavka Financijske uredbe primjenjuju se sljedeća razdoblja: |
| (a) | za obavješćivanje svih podnositelja prijedloga o ishodu evaluacije njihova prijedloga, najviše pet mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 28.

Članak 28.

Vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava

Vrijeme do dodjele bespovratnih sredstava

1.   Odstupajući od članka 194. stavka 2. prvog podstavka Financijske uredbe primjenjuju se sljedeća razdoblja:

1.   Odstupajući od članka 194. stavka 2. prvog podstavka Financijske uredbe primjenjuju se sljedeća razdoblja:

(a)

za obavješćivanje svih podnositelja prijedloga o ishodu evaluacije njihova prijedloga, najviše pet mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga;

| (a) | za obavješćivanje svih podnositelja prijedloga o ishodu evaluacije njihova prijedloga, najviše pet mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga; |
| --- | --- |

(a)

za obavješćivanje svih podnositelja prijedloga o ishodu evaluacije njihova prijedloga, najviše pet mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga;

| (b) | za potpisivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s podnositeljima prijedloga, najviše osam mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga. |
| --- | --- |

(b)

za potpisivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s podnositeljima prijedloga, najviše osam mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga.

| (b) | za potpisivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s podnositeljima prijedloga, najviše osam mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga; |
| --- | --- |

(b)

za potpisivanje sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava s podnositeljima prijedloga, najviše osam mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga;

| (b a) | za bespovratna sredstva potpisana u okviru Brzog programa za istraživanja i inovacije, najviše šest mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga. |
| --- | --- |

(b a)

(b a)

za bespovratna sredstva potpisana u okviru Brzog programa za istraživanja i inovacije, najviše šest mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga.

za bespovratna sredstva potpisana u okviru Brzog programa za istraživanja i inovacije, najviše šest mjeseci od završnog datuma za podnošenje cjelovitih prijedloga.

Rok za dodjelu bespovratnih sredstava ne utječe na kvalitetu evaluacije.

Rok za dodjelu bespovratnih sredstava ne utječe na kvalitetu evaluacije.

2.   U programu rada Europskog vijeća za inovacije mogu se utvrditi kraća razdoblja.

2.   U programu rada Europskog vijeća za inovacije mogu se utvrditi kraća razdoblja.

3.   Uz iznimke navedene u članku 194. stavku 2. drugom podstavku Financijske uredbe, rokovi iz stavka 1. mogu se produljiti i za djelovanja ERC-a, za misije i kada su djelovanja podvrgnuta etičkoj ili sigurnosnoj procjeni.

3.   Uz iznimke navedene u članku 194. stavku 2. drugom podstavku Financijske uredbe, rokovi iz stavka 1. mogu se produljiti i za djelovanja ERC-a, za misije i kada su djelovanja podvrgnuta etičkoj ili sigurnosnoj procjeni.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29.

Članak 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 29. | Članak 29. |
| Provedba sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava | Provedba sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava |
| 1.   Ako korisnik ne ispuni obveze u pogledu tehničke provedbe djelovanja, drugi korisnici moraju ispuniti te obveze bez dodatnih sredstava Unije, osim ako su izričito oslobođeni te obveze. Financijska odgovornost svakog korisnika ograničena je na njegov dug podložno odredbama koje se odnose na mehanizam uzajamnog osiguranja. | 1.   Ako korisnik ne ispuni obveze u pogledu tehničke provedbe djelovanja, drugi korisnici moraju ispuniti te obveze bez dodatnih sredstava Unije, osim ako su izričito oslobođeni te obveze. Financijska odgovornost svakog korisnika ograničena je na njegov dug podložno odredbama koje se odnose na mehanizam uzajamnog osiguranja. |
| 2.   Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava mogu se odrediti ključne etape i povezani obroci predfinanciranja. Ako se ključne etape ne ostvare, djelovanje se može suspendirati, izmijeniti ili raskinuti. | 2.   Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava mogu se odrediti ključne etape i povezani obroci predfinanciranja. Ako se ključne etape ne ostvare, djelovanje se može suspendirati, izmijeniti
  , ako nije pronađena korektivna mjera,
  ili raskinuti
  nakon evaluacije neovisnih stručnjaka
  . |
| 3.   Djelovanje se može raskinuti i ako očekivani rezultati prestanu biti relevantni za Uniju zbog znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih razloga te, uključujući i u slučaju EIC-a i misija, biti relevantni kao dio portfelja djelovanja. | 3.   Djelovanje se može raskinuti i ako očekivani rezultati
  i/ili ključne etape
  prestanu biti relevantni
  i
  za Uniju
  i za korisnike
  zbog znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih razloga te, uključujući i u slučaju EIC-a i misija, biti relevantni kao dio portfelja djelovanja.
  Komisija provodi postupak s koordinatorom djelovanja i ako je potrebno s vanjskim stručnjacima prije nego što odluči raskinuti djelovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 29.

Članak 29.

Provedba sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava

Provedba sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava

1.   Ako korisnik ne ispuni obveze u pogledu tehničke provedbe djelovanja, drugi korisnici moraju ispuniti te obveze bez dodatnih sredstava Unije, osim ako su izričito oslobođeni te obveze. Financijska odgovornost svakog korisnika ograničena je na njegov dug podložno odredbama koje se odnose na mehanizam uzajamnog osiguranja.

1.   Ako korisnik ne ispuni obveze u pogledu tehničke provedbe djelovanja, drugi korisnici moraju ispuniti te obveze bez dodatnih sredstava Unije, osim ako su izričito oslobođeni te obveze. Financijska odgovornost svakog korisnika ograničena je na njegov dug podložno odredbama koje se odnose na mehanizam uzajamnog osiguranja.

2.   Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava mogu se odrediti ključne etape i povezani obroci predfinanciranja. Ako se ključne etape ne ostvare, djelovanje se može suspendirati, izmijeniti ili raskinuti.

2.   Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava mogu se odrediti ključne etape i povezani obroci predfinanciranja. Ako se ključne etape ne ostvare, djelovanje se može suspendirati, izmijeniti
  , ako nije pronađena korektivna mjera,
  ili raskinuti
  nakon evaluacije neovisnih stručnjaka
  .

3.   Djelovanje se može raskinuti i ako očekivani rezultati prestanu biti relevantni za Uniju zbog znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih razloga te, uključujući i u slučaju EIC-a i misija, biti relevantni kao dio portfelja djelovanja.

3.   Djelovanje se može raskinuti i ako očekivani rezultati
  i/ili ključne etape
  prestanu biti relevantni
  i
  za Uniju
  i za korisnike
  zbog znanstvenih, tehnoloških i gospodarskih razloga te, uključujući i u slučaju EIC-a i misija, biti relevantni kao dio portfelja djelovanja.
  Komisija provodi postupak s koordinatorom djelovanja i ako je potrebno s vanjskim stručnjacima prije nego što odluči raskinuti djelovanje.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.

Članak 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 30. | Članak 30. |
| Stope financiranja | Stope financiranja |
| 1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada. | 1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa
  po djelovanju
  utvrđuje se u programu rada. |
| 2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za: | 2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za: |
| (a) | djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.

Članak 30.

Stope financiranja

Stope financiranja

1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa utvrđuje se u programu rada.

1.   Jedinstvena stopa financiranja po djelovanju primjenjuje se za sve aktivnosti koje financira. Najviša stopa
  po djelovanju
  utvrđuje se u programu rada.

2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za:

2.   Programom se može nadoknaditi do 100 % ukupnih prihvatljivih troškova djelovanja, osim za:

(a)

djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (a) | djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(a)

djelovanja u području inovacija: najviše 70 % ukupnih prihvatljivih troškova, osim za neprofitne pravne subjekte, kojima se Programom može nadoknaditi do najviše 100 % ukupnih prihvatljivih troškova;

| (b) | za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %.

| (b) | za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %. |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja sufinanciranja programa; najmanje 30 % ukupnih prihvatljivih troškova, a u utvrđenim i opravdanim slučajevima do 70 %.

3.   Stope sufinanciranja utvrđene u ovom članku primjenjuju se i na djelovanja za koja je utvrđena paušalna stopa, financiranje na temelju jediničnih troškova ili jednokratni iznos za cijelo djelovanje ili dio djelovanja.

3.   Stope sufinanciranja utvrđene u ovom članku primjenjuju se i na djelovanja za koja je utvrđena paušalna stopa, financiranje na temelju jediničnih troškova ili jednokratni iznos za cijelo djelovanje ili dio djelovanja.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31.

Članak 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 31. | Članak 31. |
| Neizravni troškovi | Neizravni troškovi |
| 1.   Neizravni prihvatljivi troškovi određuju se primjenom paušalnog iznosa od 25 % ukupnih izravnih prihvatljivih troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje, financijsku potporu trećim stranama i sve jedinične troškove ili paušalne stope koji uključuju neizravne troškove. | 1.   Neizravni prihvatljivi troškovi određuju se primjenom paušalnog iznosa od 25 % ukupnih izravnih prihvatljivih troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje, financijsku potporu trećim stranama i sve jedinične troškove ili paušalne stope koji uključuju neizravne troškove. |
| Ako je to primjereno, neizravni troškovi uključeni u jedinične troškove ili jednokratne iznose izračunavaju se primjenom paušalne stope iz stavka 1., osim za jedinične troškove interno fakturirane robe i usluga, koji se izračunavaju na osnovi stvarnih troškova u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva korisnika. | Ako je to primjereno, neizravni troškovi uključeni u jedinične troškove ili jednokratne iznose izračunavaju se primjenom paušalne stope iz stavka 1., osim za jedinične troškove interno fakturirane robe i usluga, koji se izračunavaju na osnovi stvarnih troškova
  i čime se omogućuje primjena ključeva za dodjelu sredstava
  u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva korisnika. |
| 2.   Međutim, ako je tako predviđeno u programu rada, neizravni troškovi mogu se prijaviti u obliku jednokratnog iznosa ili jediničnih troškova. | 2.   Međutim, ako je tako predviđeno u programu rada, neizravni troškovi mogu se prijaviti u obliku jednokratnog iznosa ili jediničnih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 31.

Članak 31.

Neizravni troškovi

Neizravni troškovi

1.   Neizravni prihvatljivi troškovi određuju se primjenom paušalnog iznosa od 25 % ukupnih izravnih prihvatljivih troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje, financijsku potporu trećim stranama i sve jedinične troškove ili paušalne stope koji uključuju neizravne troškove.

1.   Neizravni prihvatljivi troškovi određuju se primjenom paušalnog iznosa od 25 % ukupnih izravnih prihvatljivih troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove za podugovaranje, financijsku potporu trećim stranama i sve jedinične troškove ili paušalne stope koji uključuju neizravne troškove.

Ako je to primjereno, neizravni troškovi uključeni u jedinične troškove ili jednokratne iznose izračunavaju se primjenom paušalne stope iz stavka 1., osim za jedinične troškove interno fakturirane robe i usluga, koji se izračunavaju na osnovi stvarnih troškova u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva korisnika.

Ako je to primjereno, neizravni troškovi uključeni u jedinične troškove ili jednokratne iznose izračunavaju se primjenom paušalne stope iz stavka 1., osim za jedinične troškove interno fakturirane robe i usluga, koji se izračunavaju na osnovi stvarnih troškova
  i čime se omogućuje primjena ključeva za dodjelu sredstava
  u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva korisnika.

i čime se omogućuje primjena ključeva za dodjelu sredstava

2.   Međutim, ako je tako predviđeno u programu rada, neizravni troškovi mogu se prijaviti u obliku jednokratnog iznosa ili jediničnih troškova.

2.   Međutim, ako je tako predviđeno u programu rada, neizravni troškovi mogu se prijaviti u obliku jednokratnog iznosa ili jediničnih troškova.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32.

Članak 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 32. | Članak 32. |
| Prihvatljivi troškovi | Prihvatljivi troškovi |
| 1.   Uz kriterije navedene u članku 197. Financijske uredbe, za korisnike čije se naknade temelje na projektu troškovi osoblja prihvatljivi su do iznosa naknade koja se osobi isplaćuje za rad na sličnim projektima koji se financiraju iz nacionalnih programa. | 1.   Uz kriterije navedene u članku 197. Financijske uredbe, za korisnike čije se naknade temelje na projektu troškovi osoblja prihvatljivi su do iznosa naknade koja se osobi isplaćuje za rad na sličnim projektima koji se financiraju iz nacionalnih programa.
  Ograničeno na trajanje ovog Programa, u državama članicama koje imaju pravo na proširenje djelovanja, troškovi osoblja po satu prihvatljivi su do razine koja predstavlja nacionalnu razinu za satnicu koja se primjenjuje na projekte istraživanja, razvoja i inovacija koji se financiraju u okviru nacionalnih programa puta 1,25 . |
| Naknada na temelju projekta znači naknada koja je povezana sa sudjelovanjem osobe u projektima, dio je uobičajene prakse korisnika u pogledu isplate naknada i dosljedno se isplaćuje. | Naknada na temelju projekta znači naknada koja je povezana sa sudjelovanjem osobe u projektima, dio je uobičajene prakse korisnika u pogledu isplate naknada i dosljedno se isplaćuje. |
| 2.   Odstupajući od članka 190. stavka 1. Financijske uredbe troškovi sredstava koja treće strane stavljaju na raspolaganje putem doprinosa u naravi prihvatljivi su do iznosa izravnih prihvatljivih troškova treće strane. | 2.   Odstupajući od članka 190. stavka 1. Financijske uredbe troškovi sredstava koja treće strane stavljaju na raspolaganje putem doprinosa u naravi prihvatljivi su do iznosa izravnih prihvatljivih troškova treće strane. |
| 3.   Odstupajući od članka 192. Financijske uredbe prihod ostvaren iskorištavanjem rezultata ne smatra se primanjem od djelovanja. | 3.   Odstupajući od članka 192. Financijske uredbe prihod ostvaren iskorištavanjem rezultata ne smatra se primanjem od djelovanja. |
| | 3.a
     
  Korisnici mogu pri utvrđivanju i prijavljivanju troškova nastalih u vezi s određenim djelovanjem primjenjivati svoje uobičajene računovodstvene prakse. Komisija može odrediti ograničen broj dodatnih uvjeta prihvatljivosti radi jamčenja pouzdanog upravljanja bespovratnim sredstvima. Komisija ne smije odbiti računovodstvene prakse čiji se rezultati ne razlikuju od njezinih i koje pružaju istu razinu zaštite za financijske interese Unije. |
| 4.   Odstupajući od članka 203. stavka 4. Financijske uredbe, potvrda o financijskim izvještajima obvezna je u trenutku plaćanja preostalog iznosa ako su iznosi koji se potražuju kao stvarni troškovi i jedinični troškovi izračunani u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva jednaki ili veći od 325 000  EUR. | 4.   Odstupajući od članka 203. stavka 4. Financijske uredbe, potvrda o financijskim izvještajima obvezna je u trenutku plaćanja preostalog iznosa ako su iznosi koji se potražuju kao stvarni troškovi i jedinični troškovi izračunani u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva jednaki ili veći od 325 000  EUR. |
| | Potvrde o financijskim izvještajima može izdati nadležni i neovisni javni službenik kojeg su mjerodavna nacionalna tijela ovlastila za reviziju korisnika ili neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ. |
| | 4.a
     
  Odstupajući od članka 186. stavka 1. Financijske uredbe, za aktivnosti osposobljavanja i mobilnosti u okviru programa MSCA, isključivo u slučaju rodiljnog ili roditeljskog dopusta, tijekom razdoblja dodjele bespovratnih sredstava, najveći iznos bespovratnih sredstava uvećava se za iznos naknade na koju istraživač u tom pogledu ima pravo. |
| | 4.b
     
  Prihvatljivi su troškovi koji su nastali odgovornim upravljanjem istraživačkim podacima u skladu s načelima FAIR – vidljivost, dostupnost, interoperabilnost i ponovna upotrebljivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 32.

Članak 32.

Prihvatljivi troškovi

Prihvatljivi troškovi

1.   Uz kriterije navedene u članku 197. Financijske uredbe, za korisnike čije se naknade temelje na projektu troškovi osoblja prihvatljivi su do iznosa naknade koja se osobi isplaćuje za rad na sličnim projektima koji se financiraju iz nacionalnih programa.

1.   Uz kriterije navedene u članku 197. Financijske uredbe, za korisnike čije se naknade temelje na projektu troškovi osoblja prihvatljivi su do iznosa naknade koja se osobi isplaćuje za rad na sličnim projektima koji se financiraju iz nacionalnih programa.
  Ograničeno na trajanje ovog Programa, u državama članicama koje imaju pravo na proširenje djelovanja, troškovi osoblja po satu prihvatljivi su do razine koja predstavlja nacionalnu razinu za satnicu koja se primjenjuje na projekte istraživanja, razvoja i inovacija koji se financiraju u okviru nacionalnih programa puta 1,25 .

Naknada na temelju projekta znači naknada koja je povezana sa sudjelovanjem osobe u projektima, dio je uobičajene prakse korisnika u pogledu isplate naknada i dosljedno se isplaćuje.

Naknada na temelju projekta znači naknada koja je povezana sa sudjelovanjem osobe u projektima, dio je uobičajene prakse korisnika u pogledu isplate naknada i dosljedno se isplaćuje.

2.   Odstupajući od članka 190. stavka 1. Financijske uredbe troškovi sredstava koja treće strane stavljaju na raspolaganje putem doprinosa u naravi prihvatljivi su do iznosa izravnih prihvatljivih troškova treće strane.

2.   Odstupajući od članka 190. stavka 1. Financijske uredbe troškovi sredstava koja treće strane stavljaju na raspolaganje putem doprinosa u naravi prihvatljivi su do iznosa izravnih prihvatljivih troškova treće strane.

3.   Odstupajući od članka 192. Financijske uredbe prihod ostvaren iskorištavanjem rezultata ne smatra se primanjem od djelovanja.

3.   Odstupajući od članka 192. Financijske uredbe prihod ostvaren iskorištavanjem rezultata ne smatra se primanjem od djelovanja.

3.a
     
  Korisnici mogu pri utvrđivanju i prijavljivanju troškova nastalih u vezi s određenim djelovanjem primjenjivati svoje uobičajene računovodstvene prakse. Komisija može odrediti ograničen broj dodatnih uvjeta prihvatljivosti radi jamčenja pouzdanog upravljanja bespovratnim sredstvima. Komisija ne smije odbiti računovodstvene prakse čiji se rezultati ne razlikuju od njezinih i koje pružaju istu razinu zaštite za financijske interese Unije.

4.   Odstupajući od članka 203. stavka 4. Financijske uredbe, potvrda o financijskim izvještajima obvezna je u trenutku plaćanja preostalog iznosa ako su iznosi koji se potražuju kao stvarni troškovi i jedinični troškovi izračunani u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva jednaki ili veći od 325 000  EUR.

4.   Odstupajući od članka 203. stavka 4. Financijske uredbe, potvrda o financijskim izvještajima obvezna je u trenutku plaćanja preostalog iznosa ako su iznosi koji se potražuju kao stvarni troškovi i jedinični troškovi izračunani u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva jednaki ili veći od 325 000  EUR.

Potvrde o financijskim izvještajima može izdati nadležni i neovisni javni službenik kojeg su mjerodavna nacionalna tijela ovlastila za reviziju korisnika ili neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ.

Potvrde o financijskim izvještajima može izdati nadležni i neovisni javni službenik kojeg su mjerodavna nacionalna tijela ovlastila za reviziju korisnika ili neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ.

4.a
     
  Odstupajući od članka 186. stavka 1. Financijske uredbe, za aktivnosti osposobljavanja i mobilnosti u okviru programa MSCA, isključivo u slučaju rodiljnog ili roditeljskog dopusta, tijekom razdoblja dodjele bespovratnih sredstava, najveći iznos bespovratnih sredstava uvećava se za iznos naknade na koju istraživač u tom pogledu ima pravo.

4.b
     
  Prihvatljivi su troškovi koji su nastali odgovornim upravljanjem istraživačkim podacima u skladu s načelima FAIR – vidljivost, dostupnost, interoperabilnost i ponovna upotrebljivost.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33.

Članak 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 33. | Članak 33. |
| Mehanizam uzajamnog osiguranja | Mehanizam uzajamnog osiguranja |
| 1.   Uspostavlja se mehanizam uzajamnog osiguranja („Mehanizam”) koji zamjenjuje i nasljeđuje fond uspostavljen u skladu s člankom 38. Uredbe (EU) br. 1290/2013. Mehanizam pokriva rizik povezan s iznosima koje korisnici duguju: | 1.   Uspostavlja se mehanizam uzajamnog osiguranja („Mehanizam”) koji zamjenjuje i nasljeđuje fond uspostavljen u skladu s člankom 38. Uredbe (EU) br. 1290/2013. Mehanizam pokriva rizik povezan s iznosima koje korisnici duguju: |
| (a) | Komisiji na temelju Odluke br. 1982/2006/EZ, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 33.

Članak 33.

Mehanizam uzajamnog osiguranja

Mehanizam uzajamnog osiguranja

1.   Uspostavlja se mehanizam uzajamnog osiguranja („Mehanizam”) koji zamjenjuje i nasljeđuje fond uspostavljen u skladu s člankom 38. Uredbe (EU) br. 1290/2013. Mehanizam pokriva rizik povezan s iznosima koje korisnici duguju:

1.   Uspostavlja se mehanizam uzajamnog osiguranja („Mehanizam”) koji zamjenjuje i nasljeđuje fond uspostavljen u skladu s člankom 38. Uredbe (EU) br. 1290/2013. Mehanizam pokriva rizik povezan s iznosima koje korisnici duguju:

(a)

Komisiji na temelju Odluke br. 1982/2006/EZ,

| (a) | Komisiji na temelju Odluke br. 1982/2006/EZ, |
| --- | --- |

(a)

Komisiji na temelju Odluke br. 1982/2006/EZ,

| (b) | Komisiji i tijelima Unije u okviru programa Obzor 2020., |
| --- | --- |

(b)

Komisiji i tijelima Unije u okviru programa Obzor 2020.,

| (b) | Komisiji i tijelima Unije u okviru programa Obzor 2020., |
| --- | --- |

(b)

Komisiji i tijelima Unije u okviru programa Obzor 2020.,

| (c) | Komisiji i tijelima za financiranje u okviru Programa. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji i tijelima za financiranje u okviru Programa.

| (c) | Komisiji i tijelima za financiranje u okviru Programa. |
| --- | --- |

(c)

Komisiji i tijelima za financiranje u okviru Programa.

Pokrivanje rizika u pogledu tijela za financiranje iz točke (c) prvog podstavka može se provesti sustavom neizravnog pokrića utvrđenog u primjenjivom sporazumu i uzimajući u obzir prirodu tijela za financiranje.

Pokrivanje rizika u pogledu tijela za financiranje iz točke (c) prvog podstavka može se provesti sustavom neizravnog pokrića utvrđenog u primjenjivom sporazumu i uzimajući u obzir prirodu tijela za financiranje.

2.   Mehanizmom upravlja Unija, koju predstavlja Komisija, koja djeluje kao izvršitelj. Komisija utvrđuje posebna pravila za poslovanje Mehanizma.

2.   Mehanizmom upravlja Unija, koju predstavlja Komisija, koja djeluje kao izvršitelj. Komisija utvrđuje posebna pravila za poslovanje Mehanizma.

3.   Korisnici daju doprinos od 5 % financijskih sredstava koje je Unija dodijelila za djelovanje. Na temelju
  redovitih
  evaluacija Komisija može povećati doprinos do 8 % ili ga može smanjiti na manje od 5 %. Doprinos korisnika Mehanizmu može se kompenzirati iz prvog predfinanciranja i uplatiti u Mehanizam u ime korisnika.

3.   Korisnici daju doprinos od 5 % financijskih sredstava koje je Unija dodijelila za djelovanje. Na temelju
  transparentnih godišnjih
  evaluacija Komisija može povećati doprinos do 8 % ili ga može smanjiti na manje od 5 %. Doprinos korisnika Mehanizmu može se kompenzirati iz prvog predfinanciranja i uplatiti u Mehanizam u ime korisnika.

4.   Doprinos korisnika vraća se u trenutku plaćanja preostalog iznosa.

4.   Doprinos korisnika vraća se u trenutku plaćanja preostalog iznosa.

5.   Sav financijski povrat ostvaren u okviru Mehanizma pridodaje se Mehanizmu. Ako povrat nije dovoljan, Mehanizam neće intervenirati, a Komisija ili tijelo za financiranje izravno od korisnika ili trećih strana naplaćuje sve iznose koje duguju.

5.   Sav financijski povrat ostvaren u okviru Mehanizma pridodaje se Mehanizmu. Ako povrat nije dovoljan, Mehanizam neće intervenirati, a Komisija ili tijelo za financiranje izravno od korisnika ili trećih strana naplaćuje sve iznose koje duguju.

6.   Vraćeni iznosi predstavljaju prihod dodijeljen Mehanizmu u smislu članka 21. stavka 4. Financijske uredbe. Nakon dodjele svih bespovratnih sredstava čiji je rizik izravno ili neizravno obuhvaćen Mehanizmom, Komisija osigurava povrat svih nepodmirenih iznosa te ih uvrštava u proračun Unije
  u skladu s odlukama zakonodavnog tijela
  .

6.   Vraćeni iznosi predstavljaju prihod dodijeljen Mehanizmu u smislu članka 21. stavka 4. Financijske uredbe. Nakon dodjele svih bespovratnih sredstava čiji je rizik izravno ili neizravno obuhvaćen Mehanizmom, Komisija osigurava povrat svih nepodmirenih iznosa te ih uvrštava u proračun Unije.

7.   Mehanizam se može
  otvoriti korisnicima
  svih drugih programa Unije kojima se izravno upravlja. Komisija donosi načine za sudjelovanje korisnika drugih programa.

7.   Mehanizam se može
  proširiti na korisnike
  svih drugih programa Unije kojima se izravno upravlja. Komisija donosi načine za sudjelovanje korisnika drugih programa.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34.

Članak 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 34. | Članak 34. |
| Vlasništvo i zaštita | Vlasništvo i zaštita |
| 1.   Korisnici su vlasnici rezultata koje stvaraju. Oni osiguravaju da se sva prava njihovih zaposlenika ili bilo koje druge strane u pogledu rezultata mogu ostvarivati na način usklađen s obvezama korisnika u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. | 1.   Korisnici su vlasnici rezultata koje stvaraju. Oni osiguravaju da se sva prava njihovih zaposlenika ili bilo koje druge strane u pogledu rezultata mogu ostvarivati na način usklađen s obvezama korisnika u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. |
| Dva korisnika ili više njih zajednički posjeduju rezultate u sljedećim slučajevima: | Dva korisnika ili više njih zajednički posjeduju rezultate u sljedećim slučajevima: |
| (a) | zajednički su ih proizveli; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 34.

Članak 34.

Vlasništvo i zaštita

Vlasništvo i zaštita

1.   Korisnici su vlasnici rezultata koje stvaraju. Oni osiguravaju da se sva prava njihovih zaposlenika ili bilo koje druge strane u pogledu rezultata mogu ostvarivati na način usklađen s obvezama korisnika u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava.

1.   Korisnici su vlasnici rezultata koje stvaraju. Oni osiguravaju da se sva prava njihovih zaposlenika ili bilo koje druge strane u pogledu rezultata mogu ostvarivati na način usklađen s obvezama korisnika u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava.

Dva korisnika ili više njih zajednički posjeduju rezultate u sljedećim slučajevima:

Dva korisnika ili više njih zajednički posjeduju rezultate u sljedećim slučajevima:

(a)

zajednički su ih proizveli; i

| (a) | zajednički su ih proizveli; i |
| --- | --- |

(a)

zajednički su ih proizveli; i

| (b) | nije moguće: |
| --- | --- |

(b)

nije moguće:

| (b) | nije moguće: |
| --- | --- |

(b)

nije moguće:

| | (i) | utvrditi točan doprinos svakog korisnika, |
| --- | --- | --- |

(i)

utvrditi točan doprinos svakog korisnika,

| | i. | utvrditi točan doprinos svakog korisnika, |
| --- | --- | --- |

i.

utvrditi točan doprinos svakog korisnika,

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | ili |
| --- | --- |

ili

| | (ii) | razdvojiti ih za potrebe traženja, dobivanja ili zadržavanja njihove zaštite. |
| --- | --- | --- |

(ii)

razdvojiti ih za potrebe traženja, dobivanja ili zadržavanja njihove zaštite.

| | ii. | razdvojiti ih za potrebe traženja, dobivanja ili zadržavanja njihove zaštite. |
| --- | --- | --- |

ii.

razdvojiti ih za potrebe traženja, dobivanja ili zadržavanja njihove zaštite.

Zajednički vlasnici u pisanom se obliku dogovaraju o dodjeli i uvjetima ostvarivanja zajedničkog vlasništva. Osim ako je drukčije dogovoreno, svaki zajednički vlasnik može odobriti neisključive licencije trećim osobama za iskorištavanje rezultata u zajedničkom vlasništvu (bez prava na podlicenciranje) uz uvjet da su ostali zajednički vlasnici o tome unaprijed obaviješteni te da dobiju poštenu i razumnu naknadu. Zajednički vlasnici mogu se u pisanom obliku dogovoriti o primjeni nekog drugog rješenja umjesto zajedničkog vlasništva.

Zajednički vlasnici u pisanom se obliku dogovaraju o dodjeli i uvjetima ostvarivanja zajedničkog vlasništva. Osim ako je drukčije dogovoreno
  u sporazumu o konzorciju i/ili u sporazumu o zajedničkom vlasništvu
  , svaki zajednički vlasnik može odobriti neisključive licencije trećim osobama za iskorištavanje rezultata u zajedničkom vlasništvu (bez prava na podlicenciranje) uz uvjet da su ostali zajednički vlasnici o tome unaprijed obaviješteni te da dobiju poštenu i razumnu naknadu. Zajednički vlasnici mogu se u pisanom obliku dogovoriti o primjeni nekog drugog rješenja umjesto zajedničkog vlasništva.

u sporazumu o konzorciju i/ili u sporazumu o zajedničkom vlasništvu

2.   Korisnici koji su primili financijska sredstva Unije moraju na odgovarajući način zaštititi svoje rezultate ako je zaštita moguća i opravdana, uzimajući u obzir sve relevantne aspekte, uključujući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Pri donošenju odluke o zaštiti korisnici u obzir uzimaju i legitimne interese ostalih korisnika uključenih u djelovanje.

2.   Korisnici koji su primili financijska sredstva Unije moraju na odgovarajući način zaštititi svoje rezultate ako je zaštita moguća i opravdana, uzimajući u obzir sve relevantne aspekte, uključujući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje
  i druge legitimne interese kao što su, uz globalnu gospodarsku konkurentnost Unije, pravila o zaštiti podataka, privatnost, prava intelektualnog vlasništva i sigurnosna pravila
  . Pri donošenju odluke o zaštiti korisnici u obzir uzimaju i legitimne interese ostalih korisnika uključenih u djelovanje.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35.

Članak 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 35. | Članak 35. |
| Iskorištavanje i širenje rezultata | Iskorištavanje i širenje rezultata |
| 1.   Korisnici koji prime financijska sredstva Unije ulažu sve svoje napore u iskorištavanje svojih rezultata,
  posebno
  u Uniji. Korisnici mogu rezultate iskorištavati izravno ili neizravno, posebno putem prijenosa i licenciranja rezultata u skladu s člankom 36. | 1.   Korisnici koji prime financijska sredstva Unije ulažu sve svoje napore u iskorištavanje svojih rezultata,
  osobito
  u Uniji. Korisnici mogu rezultate iskorištavati izravno ili neizravno, posebno putem prijenosa i licenciranja rezultata u skladu s člankom 36. |
| U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane s iskorištavanjem. | U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane s iskorištavanjem. |
| Ako unatoč nastojanjima korisnika da izravno ili neizravno iskoristi rezultate njegovi rezultati ne budu iskorišteni u roku određenom u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  , korisnik upotrebljava odgovarajuću internetsku platformu utvrđenu
  u 
  sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava kako bi pronašao strane zainteresirane za iskorištavanje tih rezultata
  . Ako je to opravdano na temelju zahtjeva korisnika, od te se obveze može odstupiti. | Ako unatoč nastojanjima korisnika da izravno ili neizravno iskoristi rezultate njegovi rezultati ne budu iskorišteni u roku određenom u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  te kako je naznačeno
  u 
  planu iskorištavanja i širenja, aktivnosti iskorištavanja mogu se nakon dogovora s korisnicima prenijeti drugoj stranci
  . Ako je to opravdano na temelju zahtjeva korisnika, od te se obveze može odstupiti. |
| 2.   Podložno svim ograničenjima u smislu zaštite intelektualnog vlasništva, sigurnosnih pravila ili legitimnih interesa korisnici šire svoje rezultate što prije. | 2.   Podložno svim ograničenjima u smislu zaštite intelektualnog vlasništva, sigurnosnih pravila ili legitimnih interesa korisnici šire svoje rezultate što prije
  u otvorenom formatu
  . |
| U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane sa širenjem rezultata. | U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane sa širenjem rezultata
  , uz istodobnu zaštitu gospodarskih i znanstvenih interesa Unije
  . |
| 3.   Korisnici moraju osigurati da se otvoren pristup znanstvenim publikacijama primjenjuje u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. Korisnici moraju posebno osigurati da oni ili autori zadržavaju dostatna prava intelektualnog vlasništva kako bi se ispoštovali zahtjevi u pogledu otvorenog pristupa. | 3.   Korisnici moraju osigurati da se otvoren pristup znanstvenim publikacijama primjenjuje u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. Korisnici moraju posebno osigurati da oni ili autori zadržavaju dostatna prava intelektualnog vlasništva kako bi se ispoštovali zahtjevi u pogledu
  pravednog
  otvorenog pristupa. |
| Otvoreni pristup
  istraživačkim podacima
  opće je pravilo
  u 
  skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  ,
  ali se
  iznimke primjenjuju ako je to opravdano, uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i sva druga ograničenja kao što su pravila za zaštitu podataka, sigurnosna pravila ili prava intelektualnog vlasništva. | U pogledu širenja istraživačkih podataka, u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava, u kontekstu pravednog otvorenog pristupa
  istraživačkim podacima
  i njihova čuvanja, utvrđuju se uvjeti
  u 
  kojima se osigurava pravedan pristup takvim rezultatima, uz jamčenje izuzeća na osnovi načela „otvoreni koliko je to moguće
  ,
  zatvoreni koliko je to potrebno”.
  Iznimke
  se
  primjenjuju ako je to opravdano, uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i sva druga ograničenja kao što su pravila za zaštitu podataka,
  privatnost, povjerljivost,
  sigurnosna pravila
  , poslovne tajne, legitimni komercijalni interesi
  ili prava intelektualnog vlasništva
  ili vanjska konkurentnost Unije
  . |
| U programu rada mogu se predvidjeti
  dodatne obveze
  u pogledu pridržavanja praksi otvorene znanosti. | U programu rada mogu se predvidjeti
  dodatni poticaji
  u pogledu pridržavanja praksi otvorene znanosti. |
| 4.   Korisnici upravljaju svim istraživačkim podacima u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava i uspostavljaju plan za upravljanje podacima. | 4.   Korisnici upravljaju svim istraživačkim podacima
  dobivenima u okviru djelovanja Obzor Europa
  u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava i uspostavljaju plan za upravljanje podacima. |
| U programu rada
  mogu
  se
  predvidjeti dodatne obveze uporabe
  europskog oblaka za otvorenu znanost za pohranu istraživačkih podataka i omogućivanje pristupa tim podacima. | U programu rada
  može
  se
  dodatno potaknuti uporaba
  europskog oblaka za otvorenu znanost za pohranu istraživačkih podataka i omogućivanje pristupa tim podacima. |
| 5.   Korisnik koji namjerava širiti svoje rezultate o tome unaprijed obavješćuje ostale korisnike uključene u djelovanje. Bilo koji drugi korisnik može uložiti prigovor ako može dokazati da bi širenje rezultata znatno narušilo njegove legitimne interese povezane s njegovim rezultatima ili postojećim znanjem. U tim se slučajevima rezultati smiju širiti samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere zaštite tih legitimnih interesa. | 5.   Korisnik koji namjerava širiti svoje rezultate o tome unaprijed obavješćuje ostale korisnike uključene u djelovanje. Bilo koji drugi korisnik može uložiti prigovor ako može dokazati da bi širenje rezultata znatno narušilo njegove legitimne interese povezane s njegovim rezultatima ili postojećim znanjem. U tim se slučajevima rezultati smiju širiti samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere zaštite tih legitimnih interesa. |
| 6.   Osim ako je drukčije predviđeno u programu rada, prijedlozi uključuju plan za iskorištavanje i širenje rezultata. Ako očekivano iskorištavanje podrazumijeva razvoj, stvaranje, proizvodnju i stavljanje na tržište proizvoda ili procesa ili stvaranje i pružanje usluge, taj plan uključuje strategiju za takvo iskorištavanje. Ako je planom predviđeno da se rezultati iskorištavaju prvenstveno u nepridruženim trećim zemljama, pravni subjekti
  objašnjavaju
  na koji je način to iskorištavanje i dalje u interesu Unije. | 6.   Osim ako je drukčije predviđeno u programu rada, prijedlozi uključuju plan za iskorištavanje i širenje rezultata. Ako očekivano iskorištavanje podrazumijeva razvoj, stvaranje, proizvodnju i stavljanje na tržište proizvoda ili procesa ili stvaranje i pružanje usluge, taj plan uključuje strategiju za takvo iskorištavanje. Ako je planom predviđeno da se rezultati iskorištavaju prvenstveno u nepridruženim trećim zemljama, pravni subjekti
  obrazlažu
  na koji je način to iskorištavanje i dalje u interesu Unije. |
| Korisnici dodatno
  razvijaju
  plan tijekom
  i nakon završetka djelovanja
  . | Korisnici
  mogu
  dodatno
  razviti
  plan tijekom
  djelovanja, uključujući putem javnog angažmana i znanstvenog obrazovanja
  . |
| 7.   Za potrebe praćenja i širenja rezultata koje provodi Komisija ili tijelo za financiranje korisnici dostavljaju sve zatražene informacije povezane s iskorištavanjem i širenjem njihovih rezultata. Podložno legitimnim interesima korisnika takve informacije stavljaju se na raspolaganje javnosti. | 7.   Za potrebe praćenja i širenja rezultata koje provodi Komisija ili tijelo za financiranje korisnici dostavljaju sve
  potrebne
  zatražene informacije povezane s iskorištavanjem i širenjem njihovih rezultata
  u skladu sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava
  . Podložno legitimnim interesima korisnika takve informacije stavljaju se na raspolaganje javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 35.

Članak 35.

Iskorištavanje i širenje rezultata

Iskorištavanje i širenje rezultata

1.   Korisnici koji prime financijska sredstva Unije ulažu sve svoje napore u iskorištavanje svojih rezultata,
  posebno
  u Uniji. Korisnici mogu rezultate iskorištavati izravno ili neizravno, posebno putem prijenosa i licenciranja rezultata u skladu s člankom 36.

1.   Korisnici koji prime financijska sredstva Unije ulažu sve svoje napore u iskorištavanje svojih rezultata,
  osobito
  u Uniji. Korisnici mogu rezultate iskorištavati izravno ili neizravno, posebno putem prijenosa i licenciranja rezultata u skladu s člankom 36.

U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane s iskorištavanjem.

U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane s iskorištavanjem.

Ako unatoč nastojanjima korisnika da izravno ili neizravno iskoristi rezultate njegovi rezultati ne budu iskorišteni u roku određenom u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  , korisnik upotrebljava odgovarajuću internetsku platformu utvrđenu
  u 
  sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava kako bi pronašao strane zainteresirane za iskorištavanje tih rezultata
  . Ako je to opravdano na temelju zahtjeva korisnika, od te se obveze može odstupiti.

, korisnik upotrebljava odgovarajuću internetsku platformu utvrđenu

sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava kako bi pronašao strane zainteresirane za iskorištavanje tih rezultata

Ako unatoč nastojanjima korisnika da izravno ili neizravno iskoristi rezultate njegovi rezultati ne budu iskorišteni u roku određenom u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  te kako je naznačeno
  u 
  planu iskorištavanja i širenja, aktivnosti iskorištavanja mogu se nakon dogovora s korisnicima prenijeti drugoj stranci
  . Ako je to opravdano na temelju zahtjeva korisnika, od te se obveze može odstupiti.

te kako je naznačeno

planu iskorištavanja i širenja, aktivnosti iskorištavanja mogu se nakon dogovora s korisnicima prenijeti drugoj stranci

2.   Podložno svim ograničenjima u smislu zaštite intelektualnog vlasništva, sigurnosnih pravila ili legitimnih interesa korisnici šire svoje rezultate što prije.

2.   Podložno svim ograničenjima u smislu zaštite intelektualnog vlasništva, sigurnosnih pravila ili legitimnih interesa korisnici šire svoje rezultate što prije
  u otvorenom formatu
  .

U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane sa širenjem rezultata.

U programu rada mogu se predvidjeti dodatne obveze povezane sa širenjem rezultata
  , uz istodobnu zaštitu gospodarskih i znanstvenih interesa Unije
  .

, uz istodobnu zaštitu gospodarskih i znanstvenih interesa Unije

3.   Korisnici moraju osigurati da se otvoren pristup znanstvenim publikacijama primjenjuje u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. Korisnici moraju posebno osigurati da oni ili autori zadržavaju dostatna prava intelektualnog vlasništva kako bi se ispoštovali zahtjevi u pogledu otvorenog pristupa.

3.   Korisnici moraju osigurati da se otvoren pristup znanstvenim publikacijama primjenjuje u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava. Korisnici moraju posebno osigurati da oni ili autori zadržavaju dostatna prava intelektualnog vlasništva kako bi se ispoštovali zahtjevi u pogledu
  pravednog
  otvorenog pristupa.

Otvoreni pristup
  istraživačkim podacima
  opće je pravilo
  u 
  skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  ,
  ali se
  iznimke primjenjuju ako je to opravdano, uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i sva druga ograničenja kao što su pravila za zaštitu podataka, sigurnosna pravila ili prava intelektualnog vlasništva.

Otvoreni pristup

opće je pravilo

skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava

ali se

U pogledu širenja istraživačkih podataka, u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava, u kontekstu pravednog otvorenog pristupa
  istraživačkim podacima
  i njihova čuvanja, utvrđuju se uvjeti
  u 
  kojima se osigurava pravedan pristup takvim rezultatima, uz jamčenje izuzeća na osnovi načela „otvoreni koliko je to moguće
  ,
  zatvoreni koliko je to potrebno”.
  Iznimke
  se
  primjenjuju ako je to opravdano, uzimajući u obzir legitimne interese korisnika i sva druga ograničenja kao što su pravila za zaštitu podataka,
  privatnost, povjerljivost,
  sigurnosna pravila
  , poslovne tajne, legitimni komercijalni interesi
  ili prava intelektualnog vlasništva
  ili vanjska konkurentnost Unije
  .

U pogledu širenja istraživačkih podataka, u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava, u kontekstu pravednog otvorenog pristupa

i njihova čuvanja, utvrđuju se uvjeti

kojima se osigurava pravedan pristup takvim rezultatima, uz jamčenje izuzeća na osnovi načela „otvoreni koliko je to moguće

zatvoreni koliko je to potrebno”.

se

privatnost, povjerljivost,

, poslovne tajne, legitimni komercijalni interesi

ili vanjska konkurentnost Unije

U programu rada mogu se predvidjeti
  dodatne obveze
  u pogledu pridržavanja praksi otvorene znanosti.

dodatne obveze

U programu rada mogu se predvidjeti
  dodatni poticaji
  u pogledu pridržavanja praksi otvorene znanosti.

dodatni poticaji

4.   Korisnici upravljaju svim istraživačkim podacima u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava i uspostavljaju plan za upravljanje podacima.

4.   Korisnici upravljaju svim istraživačkim podacima
  dobivenima u okviru djelovanja Obzor Europa
  u skladu s uvjetima utvrđenima u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava i uspostavljaju plan za upravljanje podacima.

U programu rada
  mogu
  se
  predvidjeti dodatne obveze uporabe
  europskog oblaka za otvorenu znanost za pohranu istraživačkih podataka i omogućivanje pristupa tim podacima.

mogu

predvidjeti dodatne obveze uporabe

U programu rada
  može
  se
  dodatno potaknuti uporaba
  europskog oblaka za otvorenu znanost za pohranu istraživačkih podataka i omogućivanje pristupa tim podacima.

može

dodatno potaknuti uporaba

5.   Korisnik koji namjerava širiti svoje rezultate o tome unaprijed obavješćuje ostale korisnike uključene u djelovanje. Bilo koji drugi korisnik može uložiti prigovor ako može dokazati da bi širenje rezultata znatno narušilo njegove legitimne interese povezane s njegovim rezultatima ili postojećim znanjem. U tim se slučajevima rezultati smiju širiti samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere zaštite tih legitimnih interesa.

5.   Korisnik koji namjerava širiti svoje rezultate o tome unaprijed obavješćuje ostale korisnike uključene u djelovanje. Bilo koji drugi korisnik može uložiti prigovor ako može dokazati da bi širenje rezultata znatno narušilo njegove legitimne interese povezane s njegovim rezultatima ili postojećim znanjem. U tim se slučajevima rezultati smiju širiti samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere zaštite tih legitimnih interesa.

6.   Osim ako je drukčije predviđeno u programu rada, prijedlozi uključuju plan za iskorištavanje i širenje rezultata. Ako očekivano iskorištavanje podrazumijeva razvoj, stvaranje, proizvodnju i stavljanje na tržište proizvoda ili procesa ili stvaranje i pružanje usluge, taj plan uključuje strategiju za takvo iskorištavanje. Ako je planom predviđeno da se rezultati iskorištavaju prvenstveno u nepridruženim trećim zemljama, pravni subjekti
  objašnjavaju
  na koji je način to iskorištavanje i dalje u interesu Unije.

6.   Osim ako je drukčije predviđeno u programu rada, prijedlozi uključuju plan za iskorištavanje i širenje rezultata. Ako očekivano iskorištavanje podrazumijeva razvoj, stvaranje, proizvodnju i stavljanje na tržište proizvoda ili procesa ili stvaranje i pružanje usluge, taj plan uključuje strategiju za takvo iskorištavanje. Ako je planom predviđeno da se rezultati iskorištavaju prvenstveno u nepridruženim trećim zemljama, pravni subjekti
  obrazlažu
  na koji je način to iskorištavanje i dalje u interesu Unije.

Korisnici dodatno
  razvijaju
  plan tijekom
  i nakon završetka djelovanja
  .

razvijaju

i nakon završetka djelovanja

Korisnici
  mogu
  dodatno
  razviti
  plan tijekom
  djelovanja, uključujući putem javnog angažmana i znanstvenog obrazovanja
  .

mogu

razviti

djelovanja, uključujući putem javnog angažmana i znanstvenog obrazovanja

7.   Za potrebe praćenja i širenja rezultata koje provodi Komisija ili tijelo za financiranje korisnici dostavljaju sve zatražene informacije povezane s iskorištavanjem i širenjem njihovih rezultata. Podložno legitimnim interesima korisnika takve informacije stavljaju se na raspolaganje javnosti.

7.   Za potrebe praćenja i širenja rezultata koje provodi Komisija ili tijelo za financiranje korisnici dostavljaju sve
  potrebne
  zatražene informacije povezane s iskorištavanjem i širenjem njihovih rezultata
  u skladu sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava
  . Podložno legitimnim interesima korisnika takve informacije stavljaju se na raspolaganje javnosti.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36.

Članak 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 36. | Članak 36. |
| Prijenos i licenciranje | Prijenos i licenciranje |
| 1.   Korisnici mogu prenijeti vlasništvo nad svojim rezultatima. Korisnici osiguravaju da se njihove obveze primjenjuju i na novog vlasnika te da potonji ima obvezu prenijeti te obveze u okviru svakog budućeg prijenosa. | 1.   Korisnici mogu prenijeti vlasništvo nad svojim rezultatima. Korisnici osiguravaju da se njihove obveze primjenjuju i na novog vlasnika te da potonji ima obvezu prenijeti te obveze u okviru svakog budućeg prijenosa. |
| 2.   Osim ako je u pisanom obliku drukčije dogovoreno za posebno utvrđene treće strane ili ako to nije moguće u skladu s mjerodavnim pravom, korisnici koji namjeravaju prenijeti vlasništvo nad rezultatima o tome unaprijed obavješćuju sve ostale korisnike koji još uvijek imaju prava pristupa rezultatima. Ta obavijest mora uključivati dovoljno informacija o novom vlasniku kako bi korisnik mogao procijeniti učinke na svoja prava pristupa. | 2.   Osim ako je u pisanom obliku drukčije dogovoreno za posebno utvrđene treće strane
  i za povezane subjekte
  ili ako to nije moguće u skladu s mjerodavnim pravom, korisnici koji namjeravaju prenijeti vlasništvo nad rezultatima o tome unaprijed obavješćuju sve ostale korisnike koji još uvijek imaju prava pristupa rezultatima. Ta obavijest mora uključivati dovoljno informacija o novom vlasniku kako bi korisnik mogao procijeniti učinke na svoja prava pristupa. |
| Osim ako je u pisanom obliku dogovoreno drukčije za posebno utvrđene treće strane, korisnik može uložiti prigovor na prijenos ako može dokazati da bi prijenos negativno utjecao na njegova prava pristupa. U tom slučaju nije moguće izvršiti prijenos dok se ne postigne dogovor među predmetnim korisnicima. | Osim ako je u pisanom obliku dogovoreno drukčije za posebno utvrđene treće strane
  i za povezane subjekte
  , korisnik može uložiti prigovor na prijenos ako može dokazati da bi prijenos negativno utjecao na njegova prava pristupa. U tom slučaju nije moguće izvršiti prijenos dok se ne postigne dogovor među predmetnim korisnicima.
  Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se rokovi u tom smislu. |
| 3.   Korisnici mogu odobriti licencije za svoje rezultate ili na drugi način odobriti njihovo iskorištavanje ako to ne utječe na ispunjavanje obveza tih korisnika. | 3.   Korisnici mogu odobriti licencije za svoje rezultate ili na drugi način odobriti njihovo iskorištavanje ako to ne utječe na ispunjavanje obveza tih korisnika. |
| 4.   Ako je to opravdano, sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se prava na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili za dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata, ako: | 4.   Ako je to opravdano, sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se prava na
  temelju kojih Komisija može podnijeti
  prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili za dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata, ako: |
| (a) | korisnici koji ostvaruju rezultate primaju financijska sredstva Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 36.

Članak 36.

Prijenos i licenciranje

Prijenos i licenciranje

1.   Korisnici mogu prenijeti vlasništvo nad svojim rezultatima. Korisnici osiguravaju da se njihove obveze primjenjuju i na novog vlasnika te da potonji ima obvezu prenijeti te obveze u okviru svakog budućeg prijenosa.

1.   Korisnici mogu prenijeti vlasništvo nad svojim rezultatima. Korisnici osiguravaju da se njihove obveze primjenjuju i na novog vlasnika te da potonji ima obvezu prenijeti te obveze u okviru svakog budućeg prijenosa.

2.   Osim ako je u pisanom obliku drukčije dogovoreno za posebno utvrđene treće strane ili ako to nije moguće u skladu s mjerodavnim pravom, korisnici koji namjeravaju prenijeti vlasništvo nad rezultatima o tome unaprijed obavješćuju sve ostale korisnike koji još uvijek imaju prava pristupa rezultatima. Ta obavijest mora uključivati dovoljno informacija o novom vlasniku kako bi korisnik mogao procijeniti učinke na svoja prava pristupa.

2.   Osim ako je u pisanom obliku drukčije dogovoreno za posebno utvrđene treće strane
  i za povezane subjekte
  ili ako to nije moguće u skladu s mjerodavnim pravom, korisnici koji namjeravaju prenijeti vlasništvo nad rezultatima o tome unaprijed obavješćuju sve ostale korisnike koji još uvijek imaju prava pristupa rezultatima. Ta obavijest mora uključivati dovoljno informacija o novom vlasniku kako bi korisnik mogao procijeniti učinke na svoja prava pristupa.

Osim ako je u pisanom obliku dogovoreno drukčije za posebno utvrđene treće strane, korisnik može uložiti prigovor na prijenos ako može dokazati da bi prijenos negativno utjecao na njegova prava pristupa. U tom slučaju nije moguće izvršiti prijenos dok se ne postigne dogovor među predmetnim korisnicima.

Osim ako je u pisanom obliku dogovoreno drukčije za posebno utvrđene treće strane
  i za povezane subjekte
  , korisnik može uložiti prigovor na prijenos ako može dokazati da bi prijenos negativno utjecao na njegova prava pristupa. U tom slučaju nije moguće izvršiti prijenos dok se ne postigne dogovor među predmetnim korisnicima.
  Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se rokovi u tom smislu.

i za povezane subjekte

Sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se rokovi u tom smislu.

3.   Korisnici mogu odobriti licencije za svoje rezultate ili na drugi način odobriti njihovo iskorištavanje ako to ne utječe na ispunjavanje obveza tih korisnika.

3.   Korisnici mogu odobriti licencije za svoje rezultate ili na drugi način odobriti njihovo iskorištavanje ako to ne utječe na ispunjavanje obveza tih korisnika.

4.   Ako je to opravdano, sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se prava na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili za dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata, ako:

4.   Ako je to opravdano, sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava utvrđuju se prava na
  temelju kojih Komisija može podnijeti
  prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili za dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata, ako:

(a)

korisnici koji ostvaruju rezultate primaju financijska sredstva Unije;

| (a) | korisnici koji ostvaruju rezultate primaju financijska sredstva Unije; |
| --- | --- |

(a)

korisnici koji ostvaruju rezultate primaju financijska sredstva Unije;

| (b) | rezultati se prenose ili se licencija dodjeljuje pravnom subjektu s poslovnim nastanom u trećoj zemlji; i |
| --- | --- |

(b)

rezultati se prenose ili se licencija dodjeljuje pravnom subjektu s poslovnim nastanom u trećoj zemlji; i

| (b) | rezultati se prenose ili se licencija dodjeljuje pravnom subjektu s poslovnim nastanom u trećoj zemlji; i |
| --- | --- |

(b)

rezultati se prenose ili se licencija dodjeljuje pravnom subjektu s poslovnim nastanom u trećoj zemlji; i

| (c) | prijenos ili dodjela licencije nije u skladu s interesima Unije. |
| --- | --- |

(c)

prijenos ili dodjela licencije nije u skladu s interesima Unije.

| (c) | prijenos ili dodjela licencije nije u skladu s interesima Unije. |
| --- | --- |

(c)

prijenos ili dodjela licencije nije u skladu s interesima Unije.

Promiču se sporazumi o prijenosu tehnologije.

Promiču se sporazumi o prijenosu tehnologije.

Ako se primjenjuje pravo na prigovor, korisnik daje prethodnu obavijest. Od prava na prigovor može se odstupiti u pisanom obliku za prijenose ili dodjelu bespovratnih sredstava posebno određenim pravnim subjektima ako su uspostavljene mjere za zaštitu interesa Unije.

Ako se primjenjuje pravo na prigovor, korisnik daje prethodnu obavijest. Od prava na prigovor može se odstupiti u pisanom obliku za prijenose ili dodjelu bespovratnih sredstava posebno određenim pravnim subjektima ako su uspostavljene mjere za zaštitu interesa Unije.

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37.

Članak 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 37. | Članak 37. |
| Prava pristupa | Prava pristupa |
| 1.   Primjenjuju se sljedeća načela prava pristupa: | 1.   Primjenjuju se sljedeća načela prava pristupa: |
| (a) | zahtjev za ostvarivanje prava pristupa ili svako odricanje od prava pristupa sastavlja se u pisanom obliku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 37.

Članak 37.

Prava pristupa

Prava pristupa

1.   Primjenjuju se sljedeća načela prava pristupa:

1.   Primjenjuju se sljedeća načela prava pristupa:

(a)

zahtjev za ostvarivanje prava pristupa ili svako odricanje od prava pristupa sastavlja se u pisanom obliku;

| (a) | zahtjev za ostvarivanje prava pristupa ili svako odricanje od prava pristupa sastavlja se u pisanom obliku; |
| --- | --- |

(a)

zahtjev za ostvarivanje prava pristupa ili svako odricanje od prava pristupa sastavlja se u pisanom obliku;

| (b) | osim ako je dogovoreno drukčije, prava pristupa ne uključuju pravo na podlicenciranje; |
| --- | --- |

(b)

osim ako je dogovoreno drukčije, prava pristupa ne uključuju pravo na podlicenciranje;

| (b) | osim ako je dogovoreno drukčije, prava pristupa ne uključuju pravo na podlicenciranje; |
| --- | --- |

(b)

osim ako je dogovoreno drukčije, prava pristupa ne uključuju pravo na podlicenciranje;

| (c) | korisnici obavješćuju jedni druge prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava o svim ograničenjima dodjele prava pristupa njihovu postojećem znanju; |
| --- | --- |

(c)

korisnici obavješćuju jedni druge prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava o svim ograničenjima dodjele prava pristupa njihovu postojećem znanju;

| (c) | korisnici obavješćuju jedni druge prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava o svim ograničenjima dodjele prava pristupa njihovu postojećem znanju; |
| --- | --- |

(c)

korisnici obavješćuju jedni druge prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava o svim ograničenjima dodjele prava pristupa njihovu postojećem znanju;

| (d) | ako korisnik više nije uključen u djelovanje, to ne utječe na njegovu obvezu omogućavanja pristupa i |
| --- | --- |

(d)

ako korisnik više nije uključen u djelovanje, to ne utječe na njegovu obvezu omogućavanja pristupa i

| (d) | ako korisnik više nije uključen u djelovanje, to ne utječe na njegovu obvezu omogućavanja pristupa i |
| --- | --- |

(d)

ako korisnik više nije uključen u djelovanje, to ne utječe na njegovu obvezu omogućavanja pristupa i

| (e) | korisnici se mogu složiti da korisnik koji ne ispuni svoje obveze više nema prava pristupa. |
| --- | --- |

(e)

korisnici se mogu složiti da korisnik koji ne ispuni svoje obveze više nema prava pristupa.

| (e) | korisnici se mogu složiti da korisnik koji ne ispuni svoje obveze više nema prava pristupa. |
| --- | --- |

(e)

korisnici se mogu složiti da korisnik koji ne ispuni svoje obveze više nema prava pristupa.

2.   Korisnici omogućuju pristup:

2.   Korisnici omogućuju pristup:

| (a) | svojim rezultatima, besplatno, drugim korisnicima u djelovanju kojima su ti rezultati potrebni za provedbu njihovih zadataka; |
| --- | --- |

(a)

svojim rezultatima, besplatno, drugim korisnicima u djelovanju kojima su ti rezultati potrebni za provedbu njihovih zadataka;

| (a) | svojim rezultatima, besplatno, drugim korisnicima u djelovanju kojima su ti rezultati potrebni za provedbu njihovih zadataka; |
| --- | --- |

(a)

svojim rezultatima, besplatno, drugim korisnicima u djelovanju kojima su ti rezultati potrebni za provedbu njihovih zadataka;

| (b) | svojem postojećem znanju svim drugim korisnicima u djelovanju kojima je ono potrebno za provedbu njihovih zadataka, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c); taj se pristup odobrava besplatno, osim ako je s korisnicima drukčije dogovoreno prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(b)

svojem postojećem znanju svim drugim korisnicima u djelovanju kojima je ono potrebno za provedbu njihovih zadataka, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c); taj se pristup odobrava besplatno, osim ako je s korisnicima drukčije dogovoreno prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava;

| (b) | svojem postojećem znanju svim drugim korisnicima u djelovanju kojima je ono potrebno za provedbu njihovih zadataka, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c); taj se pristup odobrava besplatno, osim ako je s korisnicima drukčije dogovoreno prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava; |
| --- | --- |

(b)

svojem postojećem znanju svim drugim korisnicima u djelovanju kojima je ono potrebno za provedbu njihovih zadataka, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c); taj se pristup odobrava besplatno, osim ako je s korisnicima drukčije dogovoreno prije njihova pristupanja sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava;

| (c) | svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju drugim korisnicima u djelovanju kojima je su ti rezultati i znanje potrebni za iskorištavanje vlastitih rezultata; taj se pristup odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti. |
| --- | --- |

(c)

svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju drugim korisnicima u djelovanju kojima je su ti rezultati i znanje potrebni za iskorištavanje vlastitih rezultata; taj se pristup odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti.

| (c) | svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju drugim korisnicima u djelovanju kojima je su ti rezultati i znanje potrebni za iskorištavanje vlastitih rezultata; taj se pristup odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti. |
| --- | --- |

(c)

svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju drugim korisnicima u djelovanju kojima je su ti rezultati i znanje potrebni za iskorištavanje vlastitih rezultata; taj se pristup odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti.

| (3) | Osim ako su se korisnici drukčije dogovorili, korisnici omogućuju pristup svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju i pravnom subjektu koji: |
| --- | --- |

(3)

Osim ako su se korisnici drukčije dogovorili, korisnici omogućuju pristup svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju i pravnom subjektu koji:

3.   Osim ako su se korisnici drukčije dogovorili, korisnici omogućuju pristup svojim rezultatima i, podložno svim ograničenjima iz stavka 1. točke (c), svojem postojećem znanju i pravnom subjektu koji:

| (a) | ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji;

| (a) | ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji; |
| --- | --- |

(a)

ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji;

| (b) | je pod izravnom ili neizravnom kontrolom drugog korisnika ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i taj korisnik ili koji izravno ili neizravno kontrolira tog korisnika i |
| --- | --- |

(b)

je pod izravnom ili neizravnom kontrolom drugog korisnika ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i taj korisnik ili koji izravno ili neizravno kontrolira tog korisnika i

| (b) | je pod izravnom ili neizravnom kontrolom drugog korisnika ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i taj korisnik ili koji izravno ili neizravno kontrolira tog korisnika i |
| --- | --- |

(b)

je pod izravnom ili neizravnom kontrolom drugog korisnika ili je pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao i taj korisnik ili koji izravno ili neizravno kontrolira tog korisnika i

| (c) | potreban mu je pristup za iskorištavanje rezultata tog korisnika. |
| --- | --- |

(c)

potreban mu je pristup za iskorištavanje rezultata tog korisnika.

| (c) | potreban mu je pristup za iskorištavanje rezultata tog korisnika. |
| --- | --- |

(c)

potreban mu je pristup za iskorištavanje rezultata tog korisnika.

Pristup se odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti.

Pristup se odobrava pod poštenim i razumnim uvjetima koji se trebaju dogovoriti.

4.   Zahtjevi za pristup za potrebe iskorištavanja mogu se predati u roku od jedne godine nakon završetka djelovanja, osim ako se korisnici dogovore o drukčijem roku.

4.   Zahtjevi za pristup za potrebe iskorištavanja mogu se predati u roku od jedne godine nakon završetka djelovanja, osim ako se korisnici dogovore o drukčijem roku.

5.   Korisnici koji su primili financijska sredstva Unije omogućuju besplatan pristup svojim rezultatima institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije za razvoj, provedbu i praćenje politika ili programa Unije. Pristup je ograničen na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu.

5.   Korisnici koji su primili financijska sredstva Unije omogućuju besplatan pristup svojim rezultatima institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije za razvoj, provedbu i praćenje politika ili programa Unije. Pristup je ograničen na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu
  uzimajući u obzir legitimne interese korisnika
  .

Takva prava pristupa ne proširuju se na postojeće znanje sudionika.

Takva prava pristupa ne proširuju se na postojeće znanje sudionika.

U djelovanjima u okviru klastera „
  Uključivo i
  sigurno društvo”, područje djelovanja „zaštita i sigurnost”, korisnici koji su primili financijska sredstva Unije omogućuju besplatan pristup svojim rezultatima nacionalnim tijelima država članica za razvoj, provedbu i praćenje njihovih politika ili programa u tom području. Pristup je ograničen na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i odobrava se na temelju bilateralnog sporazuma kojim se utvrđuju posebni uvjeti čiji je cilj osigurati da će se ta prava upotrebljavati samo u predviđenu svrhu i da se uspostave odgovarajuće obveze povjerljivosti. Država članica odnosno institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koja podnosi zahtjev o zahtjevu obavješćuje sve države članice.

Uključivo i

U djelovanjima u okviru klastera „Sigurno društvo”, područje djelovanja „zaštita i sigurnost”, korisnici koji su primili financijska sredstva Unije omogućuju besplatan pristup svojim rezultatima nacionalnim tijelima država članica za razvoj, provedbu i praćenje njihovih politika ili programa u tom području. Pristup je ograničen na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i odobrava se na temelju bilateralnog sporazuma kojim se utvrđuju posebni uvjeti čiji je cilj osigurati da će se ta prava upotrebljavati samo u predviđenu svrhu i da se uspostave odgovarajuće obveze povjerljivosti. Država članica odnosno institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koja podnosi zahtjev o zahtjevu obavješćuje sve države članice.

6.   U programu rada mogu se predvidjeti dodatna prava pristupa.

6.   U programu rada mogu se
  po potrebi
  predvidjeti dodatna prava pristupa.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38.

Članak 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 38. | Članak 38. |
| Posebne odredbe o iskorištavanju i širenju rezultata | Posebne odredbe o iskorištavanju i širenju rezultata |
| Posebna pravila koja se odnose na
  vlasništvo,
  iskorištavanje i širenje rezultata, prijenos i licenciranje te i prava pristupa mogu se primjenjivati na djelovanja ERC-a, djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, djelovanja predkomercijalne nabave, djelovanja javne nabave inovativnih rješenja, djelovanja sufinanciranja programa te djelovanja za koordinaciju i potporu. | Posebna pravila koja se odnose na iskorištavanje i širenje rezultata, prijenos i licenciranje te i prava pristupa mogu se primjenjivati na djelovanja ERC-a
  , djelovanja EIT-a
  , djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, djelovanja predkomercijalne nabave, djelovanja javne nabave inovativnih rješenja, djelovanja sufinanciranja programa te djelovanja za koordinaciju i potporu. |
| Ta posebna pravila ne mijenjaju obveze povezane s otvorenim pristupom. | Ta posebna pravila ne mijenjaju obveze
  i načela
  povezane s otvorenim pristupom
  iz članka 10
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 38.

Članak 38.

Posebne odredbe o iskorištavanju i širenju rezultata

Posebne odredbe o iskorištavanju i širenju rezultata

Posebna pravila koja se odnose na
  vlasništvo,
  iskorištavanje i širenje rezultata, prijenos i licenciranje te i prava pristupa mogu se primjenjivati na djelovanja ERC-a, djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, djelovanja predkomercijalne nabave, djelovanja javne nabave inovativnih rješenja, djelovanja sufinanciranja programa te djelovanja za koordinaciju i potporu.

vlasništvo,

Posebna pravila koja se odnose na iskorištavanje i širenje rezultata, prijenos i licenciranje te i prava pristupa mogu se primjenjivati na djelovanja ERC-a
  , djelovanja EIT-a
  , djelovanja za osposobljavanje i mobilnost, djelovanja predkomercijalne nabave, djelovanja javne nabave inovativnih rješenja, djelovanja sufinanciranja programa te djelovanja za koordinaciju i potporu.

, djelovanja EIT-a

Ta posebna pravila ne mijenjaju obveze povezane s otvorenim pristupom.

Ta posebna pravila ne mijenjaju obveze
  i načela
  povezane s otvorenim pristupom
  iz članka 10
  .

i načela

iz članka 10

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 39.

Članak 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 39. | Članak 39. |
| Nagrade | Nagrade |
| 1.   Nagrade u okviru Programa dodjeljuju se i njima se upravlja u skladu s glavom IX. Financijske uredbe, osim ako je drukčije navedeno u ovom poglavlju. | 1.   Nagrade u okviru Programa dodjeljuju se i njima se upravlja u skladu s glavom IX. Financijske uredbe, osim ako je drukčije navedeno u ovom poglavlju. |
| 2.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto njegova poslovnog nastana, može sudjelovati u natječaju, osim ako je drukčije predviđeno u programu rada ili pravilima natječaja. | 2.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto njegova poslovnog nastana, može sudjelovati u natječaju, osim ako je drukčije predviđeno u programu rada ili pravilima natječaja. |
| 3.   Komisija ili tijelo za financiranje može organizirati nagrade: | 3.   Komisija ili tijelo za financiranje može
  , prema potrebi,
  organizirati nagrade: |
| (a) | s drugim tijelima Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 39.

Članak 39.

Nagrade

Nagrade

1.   Nagrade u okviru Programa dodjeljuju se i njima se upravlja u skladu s glavom IX. Financijske uredbe, osim ako je drukčije navedeno u ovom poglavlju.

1.   Nagrade u okviru Programa dodjeljuju se i njima se upravlja u skladu s glavom IX. Financijske uredbe, osim ako je drukčije navedeno u ovom poglavlju.

2.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto njegova poslovnog nastana, može sudjelovati u natječaju, osim ako je drukčije predviđeno u programu rada ili pravilima natječaja.

2.   Svaki pravni subjekt, bez obzira na mjesto njegova poslovnog nastana, može sudjelovati u natječaju, osim ako je drukčije predviđeno u programu rada ili pravilima natječaja.

3.   Komisija ili tijelo za financiranje može organizirati nagrade:

3.   Komisija ili tijelo za financiranje može
  , prema potrebi,
  organizirati nagrade:

(a)

s drugim tijelima Unije;

| (a) | s drugim tijelima Unije; |
| --- | --- |

(a)

s drugim tijelima Unije;

| (b) | s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije; |
| --- | --- |

(b)

s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije;

| (b) | s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije; |
| --- | --- |

(b)

s trećim zemljama, uključujući njihove znanstvene i tehnološke organizacije ili agencije;

| (c) | s međunarodnim organizacijama; ili |
| --- | --- |

(c)

s međunarodnim organizacijama; ili

| (c) | s međunarodnim organizacijama; ili |
| --- | --- |

(c)

s međunarodnim organizacijama; ili

| (d) | s neprofitnim pravnim subjektima. |
| --- | --- |

(d)

s neprofitnim pravnim subjektima.

| (d) | s neprofitnim pravnim subjektima. |
| --- | --- |

(d)

s neprofitnim pravnim subjektima.

4.   Program rada ili pravila natječaja
  mogu sadržavati
  obveze o komunikaciji, iskorištavanju i širenju rezultata.

4.   Program rada ili pravila natječaja
  sadrže
  obveze o komunikaciji,
  vlasništvu, pravima pristupa te
  iskorištavanju i širenju rezultata
  , uključujući odredbe o licenciranju
  .

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42.

Članak 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 42. | Članak 42. |
| Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a | Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a |
| 1.   Bespovratna sredstva i nadoknadivi predujam, kao sastavnice mješovitog financiranja Obzora Europa ili EIC-a, podliježu člancima 30. i 33. | 1.   Bespovratna sredstva i nadoknadivi predujam, kao sastavnice mješovitog financiranja Obzora Europa ili EIC-a, podliježu člancima 30. i 33. |
| 2.   Mješovito financiranje EIC-a provodi se u skladu s člankom 43. Potpora u okviru mješovitog financiranja EIC-a može se dodijeliti sve dok se djelovanje može financirati kao operacija mješovitog financiranja ili kao operacija financiranja i ulaganja u potpunosti obuhvaćena jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Odstupajući od članka 209. Financijske uredbe uvjeti utvrđeni u stavku 2. te posebno podstavcima (a) i (d) ne primjenjuju se u trenutku dodjele mješovitog financiranja EIC-a. | 2.   Mješovito financiranje EIC-a provodi se u skladu s člankom 43. Potpora u okviru mješovitog financiranja EIC-a može se dodijeliti
  za rizične projekte
  sve dok se djelovanje može financirati kao operacija mješovitog financiranja ili kao operacija financiranja i ulaganja u potpunosti obuhvaćena jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Odstupajući od članka 209. Financijske uredbe uvjeti utvrđeni u stavku 2. te posebno podstavcima (a) i (d) ne primjenjuju se u trenutku dodjele mješovitog financiranja EIC-a. |
| 3.   Mješovito financiranje Obzora Europa može se dodijeliti i za sufinanciranje programa ako se u zajedničkom programu država članica i pridruženih zemalja predviđa uvođenje financijskih instrumenata za potporu odabranim djelovanjima. Evaluacija i odabir tih djelovanja izvršavaju se u skladu s člancima 19., 20.,
  23
  ., 24., 25.
  i
  26. Načini provedbe mješovitog financiranja Obzora Europa u skladu su s člankom 29. i analogno s člankom 43. stavkom 9. te s dodatnim uvjetima utvrđenima u programu rada. | 3.   Mješovito financiranje Obzora Europa može se dodijeliti i za sufinanciranje programa ako se u zajedničkom programu država članica i pridruženih zemalja predviđa uvođenje financijskih instrumenata za potporu odabranim djelovanjima. Evaluacija i odabir tih djelovanja izvršavaju se u skladu s člancima 
  11
  ., 19., 20., 24., 25. , 26.
  , 42.a i 43.
  Načini provedbe mješovitog financiranja Obzora Europa u skladu su s člankom 29. i analogno s člankom 43. stavkom 9. te s dodatnim
  i opravdanim
  uvjetima utvrđenima u programu rada. |
| 4.   Otplate koje uključuju nadoknadive predujmove i prihode od mješovitog financiranja Obzora Europa i EIC-a smatraju se unutarnjim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (f) i člankom 21. stavkom 4. Financijske uredbe. | 4.   Otplate koje uključuju nadoknadive predujmove i prihode od mješovitog financiranja Obzora Europa i EIC-a smatraju se unutarnjim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (f) i člankom 21. stavkom 4. Financijske uredbe. |
| 5.   Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a osigurava se na način da
  ne narušava tržišno natjecanje
  . | 5.   Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a osigurava se na način da
  se promiče konkurentnost Unije, uz istodobno izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 42.

Članak 42.

Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a

Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a

1.   Bespovratna sredstva i nadoknadivi predujam, kao sastavnice mješovitog financiranja Obzora Europa ili EIC-a, podliježu člancima 30. i 33.

1.   Bespovratna sredstva i nadoknadivi predujam, kao sastavnice mješovitog financiranja Obzora Europa ili EIC-a, podliježu člancima 30. i 33.

2.   Mješovito financiranje EIC-a provodi se u skladu s člankom 43. Potpora u okviru mješovitog financiranja EIC-a može se dodijeliti sve dok se djelovanje može financirati kao operacija mješovitog financiranja ili kao operacija financiranja i ulaganja u potpunosti obuhvaćena jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Odstupajući od članka 209. Financijske uredbe uvjeti utvrđeni u stavku 2. te posebno podstavcima (a) i (d) ne primjenjuju se u trenutku dodjele mješovitog financiranja EIC-a.

2.   Mješovito financiranje EIC-a provodi se u skladu s člankom 43. Potpora u okviru mješovitog financiranja EIC-a može se dodijeliti
  za rizične projekte
  sve dok se djelovanje može financirati kao operacija mješovitog financiranja ili kao operacija financiranja i ulaganja u potpunosti obuhvaćena jamstvom EU-a u okviru programa InvestEU. Odstupajući od članka 209. Financijske uredbe uvjeti utvrđeni u stavku 2. te posebno podstavcima (a) i (d) ne primjenjuju se u trenutku dodjele mješovitog financiranja EIC-a.

3.   Mješovito financiranje Obzora Europa može se dodijeliti i za sufinanciranje programa ako se u zajedničkom programu država članica i pridruženih zemalja predviđa uvođenje financijskih instrumenata za potporu odabranim djelovanjima. Evaluacija i odabir tih djelovanja izvršavaju se u skladu s člancima 19., 20.,
  23
  ., 24., 25.
  i
  26. Načini provedbe mješovitog financiranja Obzora Europa u skladu su s člankom 29. i analogno s člankom 43. stavkom 9. te s dodatnim uvjetima utvrđenima u programu rada.

3.   Mješovito financiranje Obzora Europa može se dodijeliti i za sufinanciranje programa ako se u zajedničkom programu država članica i pridruženih zemalja predviđa uvođenje financijskih instrumenata za potporu odabranim djelovanjima. Evaluacija i odabir tih djelovanja izvršavaju se u skladu s člancima 
  11
  ., 19., 20., 24., 25. , 26.
  , 42.a i 43.
  Načini provedbe mješovitog financiranja Obzora Europa u skladu su s člankom 29. i analogno s člankom 43. stavkom 9. te s dodatnim
  i opravdanim
  uvjetima utvrđenima u programu rada.

4.   Otplate koje uključuju nadoknadive predujmove i prihode od mješovitog financiranja Obzora Europa i EIC-a smatraju se unutarnjim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (f) i člankom 21. stavkom 4. Financijske uredbe.

4.   Otplate koje uključuju nadoknadive predujmove i prihode od mješovitog financiranja Obzora Europa i EIC-a smatraju se unutarnjim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 3. točkom (f) i člankom 21. stavkom 4. Financijske uredbe.

5.   Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a osigurava se na način da
  ne narušava tržišno natjecanje
  .

5.   Mješovito financiranje Obzora Europa i EIC-a osigurava se na način da
  se promiče konkurentnost Unije, uz istodobno izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja
  .

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42.a (novi)

Članak 42.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 42.a |
| | Tragač |
| | 1.
     
  U okviru Tragača dodjeljuju se bespovratna sredstva visokorizičnim najsuvremenijim projektima s ciljem razvoja strateške autonomije Unije, potencijalno radikalnih inovativnih tehnologija sutrašnjice i novih tržišnih prilika. Tragač u početku podupire najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije. |
| | Tragač se uglavnom provodi putem otvorenog poziva za podnošenje prijedloga na temelju pristupa „odozdo prema gore” i s redovitim krajnjim rokovima na godišnjoj osnovi te osigurava natjecateljske izazove radi razvoja ključnih strateških ciljeva

   (1a)

  koji zahtijevaju duboko tehnološko i radikalno promišljanje. Grupiranje odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje projekata namijenjenih za određeni cilj omogućit će postizanje kritične mase u radu, tehnološku stratešku autonomiju na razini EU-a i strukturiranje novih multidisciplinarnih istraživačkih zajednica. |
| | 2.
     
  Tranzicijske aktivnosti u okviru Tragača provode se kako bi se inovatorima olakšala izrada plana za komercijalni razvoj u Uniji, primjerice demonstracijske aktivnosti i studije izvedivosti za procjenu potencijalnih poslovnih modela, te pružila potpora izdvajanju poduzeća i osnivanju novih poduzeća: |
| | (a) | pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 42.a

Članak 42.a

Tragač

Tragač

1.
     
  U okviru Tragača dodjeljuju se bespovratna sredstva visokorizičnim najsuvremenijim projektima s ciljem razvoja strateške autonomije Unije, potencijalno radikalnih inovativnih tehnologija sutrašnjice i novih tržišnih prilika. Tragač u početku podupire najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije.

Tragač se uglavnom provodi putem otvorenog poziva za podnošenje prijedloga na temelju pristupa „odozdo prema gore” i s redovitim krajnjim rokovima na godišnjoj osnovi te osigurava natjecateljske izazove radi razvoja ključnih strateških ciljeva

   (1a)

  koji zahtijevaju duboko tehnološko i radikalno promišljanje. Grupiranje odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje projekata namijenjenih za određeni cilj omogućit će postizanje kritične mase u radu, tehnološku stratešku autonomiju na razini EU-a i strukturiranje novih multidisciplinarnih istraživačkih zajednica.

Tragač se uglavnom provodi putem otvorenog poziva za podnošenje prijedloga na temelju pristupa „odozdo prema gore” i s redovitim krajnjim rokovima na godišnjoj osnovi te osigurava natjecateljske izazove radi razvoja ključnih strateških ciljeva

1a

koji zahtijevaju duboko tehnološko i radikalno promišljanje. Grupiranje odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje projekata namijenjenih za određeni cilj omogućit će postizanje kritične mase u radu, tehnološku stratešku autonomiju na razini EU-a i strukturiranje novih multidisciplinarnih istraživačkih zajednica.

2.
     
  Tranzicijske aktivnosti u okviru Tragača provode se kako bi se inovatorima olakšala izrada plana za komercijalni razvoj u Uniji, primjerice demonstracijske aktivnosti i studije izvedivosti za procjenu potencijalnih poslovnih modela, te pružila potpora izdvajanju poduzeća i osnivanju novih poduzeća:

(a)

(a)

pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja;

pokretanje i sadržaj poziva na podnošenje prijedloga određuju se s obzirom na ciljeve i proračun uspostavljene programom rada u vezi s predmetnim portfeljom djelovanja;

| (b) | bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga samo onim aktivnostima koje se već financiraju u okviru Tragača za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjene mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta. |
| --- | --- |

(b)

(b)

bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga samo onim aktivnostima koje se već financiraju u okviru Tragača za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjene mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta.

bespovratna sredstva u fiksnom iznosu koji ne premašuje 50 000  EUR mogu se dodijeliti bez poziva na podnošenje prijedloga samo onim aktivnostima koje se već financiraju u okviru Tragača za provedbu hitnih djelovanja koordinacije i potpore radi jačanja zajednice korisnika portfelja ili procjene mogućih izdvajanja poduzeća ili potencijalnih inovacija za stvaranje tržišta.

3.
     
  Na Tragač EIC-a primjenjuju se kriteriji za odabir kako su definirani u članku 25.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43.

Članak 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 43. | Članak 43. |
| Akcelerator
  Europskog vijeća za inovacije | Akcelerator |
| 1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu. | 1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće,
  rastuće poduzeće,
  malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu. |
| 2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a. | 2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a. |
| 3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4. | 3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4. |
| 4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći: | 4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći: |
| — | izvrsnost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 43.

Članak 43.

Akcelerator
  Europskog vijeća za inovacije

Europskog vijeća za inovacije

Akcelerator

1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće, malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu.

1.   Korisnik Akceleratora Europskog vijeća za inovacije pravni je subjekt koji je novoosnovano poduzeće,
  rastuće poduzeće,
  malo ili srednje poduzeće ili poduzeće srednje tržišne kapitalizacije, s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji. Prijedlog može podnijeti korisnik ili jedna ili više fizičkih ili pravnih osoba koje namjeravaju osnovati tog korisnika ili mu dati potporu.

2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a.

2.   Jedinstvenom odlukom o dodjeli obuhvaćaju se i osiguravaju sredstva za sve oblike doprinosa Unije pruženog u okviru mješovitog financiranja EIC-a.

3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4.

3.   Prijedloge evaluiraju na temelju njihove pojedinačne osnovanosti neovisni stručnjaci odabrani tijekom godišnjeg otvorenog poziva s krajnjim rokovima, na temelju članaka 24. i 26., podložno stavku 4.

4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći:

4.   Kriteriji za dodjelu su sljedeći:

—

izvrsnost;

| — | izvrsnost; |
| --- | --- |

—

izvrsnost;

| — | učinak; |
| --- | --- |

—

učinak;

| — | učinak
  i dodana vrijednost za EU
  ; |
| --- | --- |

—

učinak
  i dodana vrijednost za EU
  ;

i dodana vrijednost za EU

| — | razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije. |
| --- | --- |

—

razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije.

| — | razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije. |
| --- | --- |

—

razina rizika djelovanja i potreba za potporom Unije.

5.   U dogovoru s predmetnim podnositeljima prijedloga Komisija ili tijela za financiranje koja provode Obzor Europa mogu izravno podnijeti na evaluaciju u skladu s posljednjim evaluacijskim kriterijem prijedlog za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište koji već ispunjava prva dva kriterija, podložno sljedećim kumulativnim uvjetima:

5.   U dogovoru s predmetnim podnositeljima prijedloga Komisija ili tijela za financiranje koja provode Obzor Europa
  (uključujući EIT i njegove ZZI-je)
  mogu izravno podnijeti na evaluaciju u skladu s posljednjim evaluacijskim kriterijem prijedlog za djelovanje u području inovacija i uvođenja na tržište
  , osobito u Uniji,
  koji već ispunjava prva dva kriterija, podložno sljedećim kumulativnim uvjetima:

| — | prijedlog proizlazi iz bilo kojeg djelovanja koje se financira u okviru Obzora 2020. ili ovog Programa, ili u okviru nacionalnog programa
  sličnog Tragaču EIC-a koji kao takav priznaje Komisija
  ; |
| --- | --- |

—

prijedlog proizlazi iz bilo kojeg djelovanja koje se financira u okviru Obzora 2020. ili ovog Programa, ili u okviru nacionalnog programa
  sličnog Tragaču EIC-a koji kao takav priznaje Komisija
  ;

sličnog Tragaču EIC-a koji kao takav priznaje Komisija

| — | prijedlog proizlazi iz bilo kojeg djelovanja koje se financira u okviru Obzora 2020. ili ovog Programa, ili u okviru nacionalnog programa
  koji priznaje Komisija jer ispunjava zahtjeve EIC-a
  ; |
| --- | --- |

—

prijedlog proizlazi iz bilo kojeg djelovanja koje se financira u okviru Obzora 2020. ili ovog Programa, ili u okviru nacionalnog programa
  koji priznaje Komisija jer ispunjava zahtjeve EIC-a
  ;

koji priznaje Komisija jer ispunjava zahtjeve EIC-a

| — | na temelju prethodne revizije projekta u kojoj se procjenjuju izvrsnost i učinak prijedloga te podložno uvjetima i postupcima detaljnije utvrđenima u programu rada. |
| --- | --- |

—

na temelju prethodne revizije projekta u kojoj se procjenjuju izvrsnost i učinak prijedloga te podložno uvjetima i postupcima detaljnije utvrđenima u programu rada.

| — | na temelju prethodne revizije projekta u kojoj se procjenjuju izvrsnost i učinak prijedloga te podložno uvjetima i postupcima detaljnije utvrđenima u programu rada. |
| --- | --- |

—

na temelju prethodne revizije projekta u kojoj se procjenjuju izvrsnost i učinak prijedloga te podložno uvjetima i postupcima detaljnije utvrđenima u programu rada.

6.   Pečat izvrsnosti može se dodijeliti pod sljedećim kumulativnim uvjetima:

6.   Pečat izvrsnosti može se dodijeliti pod sljedećim kumulativnim uvjetima:

| — | korisnik je novoosnovano poduzeće ili MSP; |
| --- | --- |

—

korisnik je novoosnovano poduzeće ili MSP;

| — | korisnik je novoosnovano poduzeće ili MSP; |
| --- | --- |

—

korisnik je novoosnovano poduzeće ili MSP;

| — | prijedlog je ispunjavao uvjete i premašio primjenjive pragove za prva dva kriterija za dodjelu navedena u stavku 4.; |
| --- | --- |

—

prijedlog je ispunjavao uvjete i premašio primjenjive pragove za prva dva kriterija za dodjelu navedena u stavku 4.;

| — | prijedlog je ispunjavao uvjete i premašio primjenjive pragove za prva dva kriterija za dodjelu navedena u stavku 4.; |
| --- | --- |

—

prijedlog je ispunjavao uvjete i premašio primjenjive pragove za prva dva kriterija za dodjelu navedena u stavku 4.;

| — | za one aktivnosti koje bi bile prihvatljive za djelovanje u području inovacija. |
| --- | --- |

—

za one aktivnosti koje bi bile prihvatljive za djelovanje u području inovacija.

| — | za one aktivnosti koje bi bile prihvatljive za djelovanje u području inovacija. |
| --- | --- |

—

za one aktivnosti koje bi bile prihvatljive za djelovanje u području inovacija.

7.   Za prijedlog koji je uspješno prošao evaluaciju neovisni stručnjaci predlažu odgovarajuće mješovito financiranje EIC-a na temelju nastalog rizika te resursa i vremena potrebnih za uvođenje inovacije na tržište.

7.   Za prijedlog koji je uspješno prošao evaluaciju neovisni stručnjaci predlažu odgovarajuće mješovito financiranje EIC-a na temelju nastalog rizika te resursa i vremena potrebnih za uvođenje inovacije na tržište.

Komisija može odbiti prijedlog koji su odobrili neovisni stručnjaci zbog opravdanih razloga, uključujući
  usklađenost
  s ciljevima politika Unije.

usklađenost

Komisija može odbiti prijedlog koji su odobrili neovisni stručnjaci zbog opravdanih razloga, uključujući
  neusklađenost
  s ciljevima politika Unije.

neusklađenost

8.   Iznos bespovratnih sredstava ili nadoknadiv predujam kao sastavnice mješovitog financiranja ne premašuje70 % troškova odabranog djelovanja u području inovacija.

8.   Iznos bespovratnih sredstava ili nadoknadiv predujam kao sastavnice mješovitog financiranja ne premašuje 70 % troškova odabranog djelovanja u području inovacija.

9.   Načini provedbe kapitala i povratnih oblika potpore kao sastavnica mješovitog financiranja EIC-a detaljno su utvrđeni u Odluci [o posebnom programu].

9.   Načini provedbe kapitala i povratnih oblika potpore kao sastavnica mješovitog financiranja EIC-a detaljno su utvrđeni u Odluci [o posebnom programu].

10.   Ugovorom za odabrano djelovanje utvrđuju se ključne etape
  i
  odgovarajuće predfinanciranje te obročna plaćanja mješovitog financiranja EIC-a.

10.   Ugovorom za odabrano djelovanje utvrđuju se
  posebne mjerljive
  ključne etape, odgovarajuće predfinanciranje te obročna plaćanja mješovitog financiranja EIC-a.

Aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija mogu se pokrenuti, a prvo predfinanciranje bespovratnim sredstvima ili nadoknadiv predujam isplatiti, prije provedbe ostalih sastavnica dodijeljenog mješovitog financiranja EIC-a. Provedba tih sastavnica podliježe ostvarenju ključnih etapa utvrđenih u ugovoru.

Aktivnosti koje odgovaraju djelovanju u području inovacija mogu se pokrenuti, a prvo predfinanciranje bespovratnim sredstvima ili nadoknadiv predujam isplatiti, prije provedbe ostalih sastavnica dodijeljenog mješovitog financiranja EIC-a. Provedba tih sastavnica podliježe ostvarenju ključnih etapa utvrđenih u ugovoru.

11.   U skladu s ugovorom djelovanje se obustavlja, izmjenjuje ili prekida ako ključne etape nisu ostvarene. Djelovanje se može
  prekinute
  i ako se očekivano uvođenje na tržište ne može ostvariti.

11.   U skladu s ugovorom djelovanje se obustavlja, izmjenjuje ili prekida ako ključne
  mjerljive
  etape nisu ostvarene. Djelovanje se može
  prekinuti
  i ako se očekivano uvođenje na tržište
  , osobito u Uniji,
  ne može ostvariti.

Komisija može odlučiti povećati mješovito financiranje EIC-a podložno reviziji projekta koju provode vanjski neovisni stručnjaci.

Komisija može odlučiti povećati mješovito financiranje EIC-a podložno reviziji projekta koju provode vanjski neovisni stručnjaci.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43.a (novi)

Članak 43.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 43.a




  Postupne inovacije za MSP-ove




  Osim instrumenata u okviru EIC-a, posebnim instrumentom za postupne inovacije za MSP-ove i njegovom provedbom upravlja se centralno kako bi se poduprlo pružanje bespovratnih sredstva za jednog korisnika za aktivnosti u području istraživanja i inovacija u svim klasterima, na temelju pristupa „odozdo prema gore”, putem stalnog otvorenog poziva koji je prilagođen potrebama MSP-ova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 43.a

Postupne inovacije za MSP-ove

Osim instrumenata u okviru EIC-a, posebnim instrumentom za postupne inovacije za MSP-ove i njegovom provedbom upravlja se centralno kako bi se poduprlo pružanje bespovratnih sredstva za jednog korisnika za aktivnosti u području istraživanja i inovacija u svim klasterima, na temelju pristupa „odozdo prema gore”, putem stalnog otvorenog poziva koji je prilagođen potrebama MSP-ova.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 44.

Članak 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 44. | Članak 44. |
| Imenovanje vanjskih stručnjaka | Imenovanje
  neovisnih
  vanjskih stručnjaka |
| 1.   Odstupajući od članka 237. stavka 3. Financijske uredbe, vanjski stručnjaci mogu biti odabrani bez poziva za iskaz interesa ako
  je to opravdano i ako se taj
  odabir
  provede
  na transparentan način. | 1.   Odstupajući od članka 237. stavka 3. Financijske uredbe,
  neovisni
  vanjski stručnjaci mogu
  iznimno
  biti odabrani bez poziva za iskaz interesa
  samo
  ako
  pozivom za iskaz interesa nisu utvrđeni odgovarajući vanjski stručnjaci. Svaki
  odabir
  vanjskih stručnjaka bez poziva za iskaz interesa mora biti propisno opravdan te se odabir provodi
  na transparentan način.
  Ti stručnjaci moraju dokazati da su neovisni i sposobni podupirati ciljeve Obzora Europa. |
| | 1.a
     
  Neovisni vanjski stručnjaci odabiru se na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja potrebnih za izvršenje dodijeljenih zadataka. Komisija ili tijelo Unije za financiranje pri imenovanju neovisnih vanjskih stručnjaka nastoji postići uravnoteženu zastupljenost i sastav u stručnoj skupini i odborima za evaluaciju s obzirom na područje specijalizacije, zemljopisno podrijetlo, rodnu pripadnost i vrstu organizacije koju predstavljaju. |
| 2.   U skladu s člankom 237. stavkom 2. i člankom 237. stavkom 3. Financijske uredbe vanjski stručnjaci dobivaju naknadu na temelju standardnih uvjeta.
  Ako je to opravdano, može se odobriti odgovarajuća razina naknade iznad uobičajenih uvjeta na temelju relevantnih tržišnih standarda, osobito za posebne stručnjake na visokoj razini. | 2.   U skladu s člankom 237. stavkom 2. i člankom 237. stavkom 3. Financijske uredbe
  neovisni
  vanjski stručnjaci dobivaju naknadu na temelju standardnih uvjeta. |
| 3.   Uz članak 38. stavke 2. i 3. Financijske uredbe imena vanjskih stručnjaka koji provode evaluaciju zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, a koji su imenovani u osobnom svojstvu objavljuju se zajedno s njihovim područjem stručnog znanja najmanje jednom godišnje na internetskom mjestu Komisije ili tijela za financiranje. Te se informacije prikupljaju, obrađuju i objavljuju u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka. | 3.   Uz članak 38. stavke 2. i 3. Financijske uredbe imena
  neovisnih
  vanjskih stručnjaka koji provode evaluaciju zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, a koji su imenovani u osobnom svojstvu objavljuju se zajedno s njihovim područjem stručnog znanja najmanje jednom godišnje na internetskom mjestu Komisije ili tijela za financiranje. Te se informacije prikupljaju, obrađuju i objavljuju u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka. |
| | 3.a
     
  Komisija ili relevantno tijelo za financiranje osigurava da se stručnjak koji je suočen sa sukobom interesa u odnosu na predmet za koji je potrebno mišljenje tog stručnjaka ne evaluira, savjetuje ili pomaže u vezi s dotičnim predmetom. |
| | 3.b
     
  Za svaki poziv osigurava se odgovarajući broj nezavisnih stručnjaka kako bi se zajamčila kvaliteta evaluacije. |
| | 3.c
     
  Izvješće o razini naknade za sve neovisne i vanjske stručnjake na godišnjoj se osnovi podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. Te se naknade podmiruju u okviru administrativnih troškova programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 44.

Članak 44.

Imenovanje vanjskih stručnjaka

Imenovanje
  neovisnih
  vanjskih stručnjaka

neovisnih

1.   Odstupajući od članka 237. stavka 3. Financijske uredbe, vanjski stručnjaci mogu biti odabrani bez poziva za iskaz interesa ako
  je to opravdano i ako se taj
  odabir
  provede
  na transparentan način.

1.   Odstupajući od članka 237. stavka 3. Financijske uredbe,
  neovisni
  vanjski stručnjaci mogu
  iznimno
  biti odabrani bez poziva za iskaz interesa
  samo
  ako
  pozivom za iskaz interesa nisu utvrđeni odgovarajući vanjski stručnjaci. Svaki
  odabir
  vanjskih stručnjaka bez poziva za iskaz interesa mora biti propisno opravdan te se odabir provodi
  na transparentan način.
  Ti stručnjaci moraju dokazati da su neovisni i sposobni podupirati ciljeve Obzora Europa.

1.a
     
  Neovisni vanjski stručnjaci odabiru se na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja potrebnih za izvršenje dodijeljenih zadataka. Komisija ili tijelo Unije za financiranje pri imenovanju neovisnih vanjskih stručnjaka nastoji postići uravnoteženu zastupljenost i sastav u stručnoj skupini i odborima za evaluaciju s obzirom na područje specijalizacije, zemljopisno podrijetlo, rodnu pripadnost i vrstu organizacije koju predstavljaju.

2.   U skladu s člankom 237. stavkom 2. i člankom 237. stavkom 3. Financijske uredbe vanjski stručnjaci dobivaju naknadu na temelju standardnih uvjeta.
  Ako je to opravdano, može se odobriti odgovarajuća razina naknade iznad uobičajenih uvjeta na temelju relevantnih tržišnih standarda, osobito za posebne stručnjake na visokoj razini.

2.   U skladu s člankom 237. stavkom 2. i člankom 237. stavkom 3. Financijske uredbe
  neovisni
  vanjski stručnjaci dobivaju naknadu na temelju standardnih uvjeta.

3.   Uz članak 38. stavke 2. i 3. Financijske uredbe imena vanjskih stručnjaka koji provode evaluaciju zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, a koji su imenovani u osobnom svojstvu objavljuju se zajedno s njihovim područjem stručnog znanja najmanje jednom godišnje na internetskom mjestu Komisije ili tijela za financiranje. Te se informacije prikupljaju, obrađuju i objavljuju u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka.

3.   Uz članak 38. stavke 2. i 3. Financijske uredbe imena
  neovisnih
  vanjskih stručnjaka koji provode evaluaciju zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, a koji su imenovani u osobnom svojstvu objavljuju se zajedno s njihovim područjem stručnog znanja najmanje jednom godišnje na internetskom mjestu Komisije ili tijela za financiranje. Te se informacije prikupljaju, obrađuju i objavljuju u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka.

3.a
     
  Komisija ili relevantno tijelo za financiranje osigurava da se stručnjak koji je suočen sa sukobom interesa u odnosu na predmet za koji je potrebno mišljenje tog stručnjaka ne evaluira, savjetuje ili pomaže u vezi s dotičnim predmetom.

3.b
     
  Za svaki poziv osigurava se odgovarajući broj nezavisnih stručnjaka kako bi se zajamčila kvaliteta evaluacije.

3.c
     
  Izvješće o razini naknade za sve neovisne i vanjske stručnjake na godišnjoj se osnovi podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. Te se naknade podmiruju u okviru administrativnih troškova programa.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45.

Članak 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 45. | Članak 45. |
| Praćenje i izvješćivanje | Praćenje i izvješćivanje |
| | 1.
     
  Komisija godišnje prati provedbu programa Obzor Europa, njegovog posebnog programa te aktivnosti EIT-a. Godišnja izvješća o praćenju uključuju sljedeće: |
| 1.
     Pokazatelji
  za izvješćivanje o napretku
  Programa prema ostvarivanju ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu V. uz smjerove učinaka. | i. | pokazatelji
  napretka
  Programa prema ostvarivanju ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu V. uz smjerove učinaka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 45.

Članak 45.

Praćenje i izvješćivanje

Praćenje i izvješćivanje

1.
     
  Komisija godišnje prati provedbu programa Obzor Europa, njegovog posebnog programa te aktivnosti EIT-a. Godišnja izvješća o praćenju uključuju sljedeće:

1.
     Pokazatelji
  za izvješćivanje o napretku
  Programa prema ostvarivanju ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu V. uz smjerove učinaka.

i.

i.

pokazatelji
  napretka
  Programa prema ostvarivanju ciljeva iz članka 3. navedeni su u Prilogu V. uz smjerove učinaka;

napretka

| ii. | informacije o provedbi načela financiranja i međusektorskih pitanja, posebno utvrđenih u članku 6.a., kao što su razina uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjer nižih i viših razina tehnološke spremnosti u zajedničkom istraživanju, povećanje sudjelovanja zemalja, ažurirani popis sudjelovanja zemalja u programima rada, napredak postignut u smanjenju jaza u području istraživanja, razvoja i inovacija, geografska pokrivenost u projektima suradnje, plaće istraživača, upotreba dviju faza za podnošenje i evaluaciju projekata, upotreba postupka preispitivanja i razina pritužbi, razina uključivanja klimatskih pitanja i povezani rashodi, sudjelovanje MSP-ova, uključujući usporedbu sa sličnim posebnim nacionalnim instrumentima za MSP-ove, sudjelovanje privatnog sektora, napredak u području rodne jednakosti, javno-privatna partnerstva, kao i učinak poluge na dodatno privatno i javno financiranje, komplementarno i kumulativno financiranje iz drugih fondova Unije, posebno sinergije s programima iz Priloga IV., korištenje istraživačkih infrastruktura koje podupiru drugi programi Unije, ubrzanje istraživanja i inovacija, razina i utjecaj međunarodne suradnje u pogledu načela uzajamnosti, uključenosti građana i sudjelovanja civilnog društva na nacionalnoj razini i razini Unije; |
| --- | --- |

ii.

ii.

informacije o provedbi načela financiranja i međusektorskih pitanja, posebno utvrđenih u članku 6.a., kao što su razina uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjer nižih i viših razina tehnološke spremnosti u zajedničkom istraživanju, povećanje sudjelovanja zemalja, ažurirani popis sudjelovanja zemalja u programima rada, napredak postignut u smanjenju jaza u području istraživanja, razvoja i inovacija, geografska pokrivenost u projektima suradnje, plaće istraživača, upotreba dviju faza za podnošenje i evaluaciju projekata, upotreba postupka preispitivanja i razina pritužbi, razina uključivanja klimatskih pitanja i povezani rashodi, sudjelovanje MSP-ova, uključujući usporedbu sa sličnim posebnim nacionalnim instrumentima za MSP-ove, sudjelovanje privatnog sektora, napredak u području rodne jednakosti, javno-privatna partnerstva, kao i učinak poluge na dodatno privatno i javno financiranje, komplementarno i kumulativno financiranje iz drugih fondova Unije, posebno sinergije s programima iz Priloga IV., korištenje istraživačkih infrastruktura koje podupiru drugi programi Unije, ubrzanje istraživanja i inovacija, razina i utjecaj međunarodne suradnje u pogledu načela uzajamnosti, uključenosti građana i sudjelovanja civilnog društva na nacionalnoj razini i razini Unije;

informacije o provedbi načela financiranja i međusektorskih pitanja, posebno utvrđenih u članku 6.a., kao što su razina uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjer nižih i viših razina tehnološke spremnosti u zajedničkom istraživanju, povećanje sudjelovanja zemalja, ažurirani popis sudjelovanja zemalja u programima rada, napredak postignut u smanjenju jaza u području istraživanja, razvoja i inovacija, geografska pokrivenost u projektima suradnje, plaće istraživača, upotreba dviju faza za podnošenje i evaluaciju projekata, upotreba postupka preispitivanja i razina pritužbi, razina uključivanja klimatskih pitanja i povezani rashodi, sudjelovanje MSP-ova, uključujući usporedbu sa sličnim posebnim nacionalnim instrumentima za MSP-ove, sudjelovanje privatnog sektora, napredak u području rodne jednakosti, javno-privatna partnerstva, kao i učinak poluge na dodatno privatno i javno financiranje, komplementarno i kumulativno financiranje iz drugih fondova Unije, posebno sinergije s programima iz Priloga IV., korištenje istraživačkih infrastruktura koje podupiru drugi programi Unije, ubrzanje istraživanja i inovacija, razina i utjecaj međunarodne suradnje u pogledu načela uzajamnosti, uključenosti građana i sudjelovanja civilnog društva na nacionalnoj razini i razini Unije;

| iii. | razine izdataka po područjima intervencije iz Priloga I. i međusektorska pitanja u okviru Programa i EIT-a kako bi se omogućila analiza portfelja, također, kako bi se povećala transparentnost, ti su podaci u skladu s najnovijim ažuriranjem javno dostupni na internetskoj stranici Komisije; |
| --- | --- |

iii.

iii.

razine izdataka po područjima intervencije iz Priloga I. i međusektorska pitanja u okviru Programa i EIT-a kako bi se omogućila analiza portfelja, također, kako bi se povećala transparentnost, ti su podaci u skladu s najnovijim ažuriranjem javno dostupni na internetskoj stranici Komisije;

razine izdataka po područjima intervencije iz Priloga I. i međusektorska pitanja u okviru Programa i EIT-a kako bi se omogućila analiza portfelja, također, kako bi se povećala transparentnost, ti su podaci u skladu s najnovijim ažuriranjem javno dostupni na internetskoj stranici Komisije;

| iv. | stupanj prekomjernog broja, posebno broj prijedloga po proračunskoj liniji i po područjima intervencije, njihov prosječni rezultat, udio prijedloga iznad i ispod pragova. |
| --- | --- |

iv.

iv.

stupanj prekomjernog broja, posebno broj prijedloga po proračunskoj liniji i po područjima intervencije, njihov prosječni rezultat, udio prijedloga iznad i ispod pragova.

stupanj prekomjernog broja, posebno broj prijedloga po proračunskoj liniji i po područjima intervencije, njihov prosječni rezultat, udio prijedloga iznad i ispod pragova.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 50. u pogledu izmjena Priloga V. kako bi prema potrebi dopunila ili izmijenila pokazatelje smjera učinka te utvrdila početno stanje i ciljeve.

2.   Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 50. u pogledu izmjena Priloga V. kako bi prema potrebi dopunila ili izmijenila pokazatelje smjera učinka te utvrdila početno stanje i ciljeve.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti
  osigurava
  se da se podaci za praćenje provedbe
  programa i rezultati
  prikupljaju
  učinkovito
  ,
  djelotvorno
  i pravodobno. U 
  tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije
  i (
  ako je potrebno) države članice
  .

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti
  trebalo bi
  se
  osigurati
  da se podaci za praćenje provedbe
  i evaluaciju programa
  prikupljaju
  djelotvorno
  ,
  učinkovito
  i pravodobno
  bez povećanja administrativnog opterećenja za korisnike
  .
  Konkretno, podaci za projekte koji se financiraju
  u 
  okviru ERC-a, europskih partnerstava, misija, EIC-a i EIT-a uključeni su u istu bazu podataka kao
  i 
  mjere koje se financiraju izravno iz Programa
  (
  tj. baza podataka E-corda)
  .

3.a
     
  Kvalitativna analiza Komisije i tijela za financiranje Unije ili nacionalnih tijela za financiranje nadopunjava, koliko je to moguće, kvantitativne podatke.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 46.

Članak 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 46. | Članak 46. |
| Informiranje, komunikacija, promidžba te širenje i iskorištavanje rezultata | Informiranje, komunikacija, promidžba te širenje i iskorištavanje rezultata |
| 1.   Primatelji financijskih sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja sredstvima Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Primatelji financijskih sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja sredstvima Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata
  , uključujući za nagrade
  ) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. |
| 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3
  . | 2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Posebice pruža državama članicama i korisnicima pravovremene i detaljne informacije
  . |
| 3.   Komisija ujedno uspostavlja strategiju širenja i iskorištavanja radi veće dostupnosti i raširenosti istraživačkih i inovacijskih rezultata i znanja u okviru Programa, čime bi se ubrzalo iskorištavanje u smislu prihvaćanja na tržištu i osnažio učinak Programa. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije te aktivnostima informiranja, komunikacije, promidžbe, širenja i iskorištavanja, ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. | 3.   Komisija ujedno uspostavlja strategiju širenja i iskorištavanja radi veće dostupnosti i raširenosti istraživačkih i inovacijskih rezultata i znanja u okviru Programa, čime bi se ubrzalo iskorištavanje u smislu prihvaćanja na tržištu
  , osobito unutar Unije,
  i osnažio učinak Programa. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije te aktivnostima informiranja, komunikacije, promidžbe, širenja i iskorištavanja, ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 46.

Članak 46.

Informiranje, komunikacija, promidžba te širenje i iskorištavanje rezultata

Informiranje, komunikacija, promidžba te širenje i iskorištavanje rezultata

1.   Primatelji financijskih sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja sredstvima Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Primatelji financijskih sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja sredstvima Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata
  , uključujući za nagrade
  ) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3
  .

2.   Komisija provodi aktivnosti informiranja i priopćavanja u pogledu Programa, njegovih djelovanja i rezultata.
  Posebice pruža državama članicama i korisnicima pravovremene i detaljne informacije
  .

3.   Komisija ujedno uspostavlja strategiju širenja i iskorištavanja radi veće dostupnosti i raširenosti istraživačkih i inovacijskih rezultata i znanja u okviru Programa, čime bi se ubrzalo iskorištavanje u smislu prihvaćanja na tržištu i osnažio učinak Programa. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije te aktivnostima informiranja, komunikacije, promidžbe, širenja i iskorištavanja, ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

3.   Komisija ujedno uspostavlja strategiju širenja i iskorištavanja radi veće dostupnosti i raširenosti istraživačkih i inovacijskih rezultata i znanja u okviru Programa, čime bi se ubrzalo iskorištavanje u smislu prihvaćanja na tržištu
  , osobito unutar Unije,
  i osnažio učinak Programa. Financijska sredstva dodijeljena Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije te aktivnostima informiranja, komunikacije, promidžbe, širenja i iskorištavanja, ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47.

Članak 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 47. | Članak 47. |
| Evaluacija Programa | Evaluacija Programa |
| 1.   Evaluacije Programa provode se pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije. | 1.   Evaluacije Programa provode se pravodobno
  i javno objavljuju
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije. |
| | 1.a
     
  Misije se u cijelosti ocjenjuju do 31. prosinca 2022. prije donošenja bilo kakve odluke o stvaranju novih misija ili preusmjeravanju, okončanju, nastavku putovanja ili povećanju njihova proračuna. Rezultati ocjene misija objavljuju se i uključuju, među ostalim, analizu njihovih postupaka odabira i njihova upravljanja, usmjerenosti i uspješnosti. |
| 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa. | 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje
  analizu portfelja i
  procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa
  i/ili preispitivanje programa. Njome se ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, usklađenost i učinak poluge programa, te njegova komplementarnost s drugim programima financiranja za istraživanje, razvoj i inovacije na razini Unije i nacionalnoj razini te dodanu vrijednost za Uniju. Osobito se ocjenjuje utjecaj prenesenih sredstava iz drugih programa Unije. |
| 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa. | 3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa. |
| 4.   Komisija
  priopćuje
  zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija
  objavljuje i širi rezultate i
  zaključke evaluacija i svoje primjedbe
  te ih predstavlja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 47.

Članak 47.

Evaluacija Programa

Evaluacija Programa

1.   Evaluacije Programa provode se pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije.

1.   Evaluacije Programa provode se pravodobno
  i javno objavljuju
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja o programu, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije.

1.a
     
  Misije se u cijelosti ocjenjuju do 31. prosinca 2022. prije donošenja bilo kakve odluke o stvaranju novih misija ili preusmjeravanju, okončanju, nastavku putovanja ili povećanju njihova proračuna. Rezultati ocjene misija objavljuju se i uključuju, među ostalim, analizu njihovih postupaka odabira i njihova upravljanja, usmjerenosti i uspješnosti.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  četiri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije
  tri
  godine nakon početka provedbe Programa. Evaluacija uključuje
  analizu portfelja i
  procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa te, prema potrebi, čini temelj za prilagodbu provedbe programa
  i/ili preispitivanje programa. Njome se ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, usklađenost i učinak poluge programa, te njegova komplementarnost s drugim programima financiranja za istraživanje, razvoj i inovacije na razini Unije i nacionalnoj razini te dodanu vrijednost za Uniju. Osobito se ocjenjuje utjecaj prenesenih sredstava iz drugih programa Unije.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  četiri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  tri
  godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa. Evaluacija uključuje procjenu dugoročnog učinka prethodnih okvirnih programa.

4.   Komisija
  priopćuje
  zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija
  objavljuje i širi rezultate i
  zaključke evaluacija i svoje primjedbe
  te ih predstavlja
  Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48.

Članak 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 48. | Članak 48. |
| Revizije | Revizije |
| 1.   Sustav kontrole Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike. | 1.   Sustav kontrole Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike.
  Pravila za provođenje revizija su jasna, dosljedna i usklađena tijekom cijelog Programa. |
| 2.   Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila. | 2.   Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila. |
| 3.   Nadalje, Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Ta kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizija sustava i procesa te revizije transakcija koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ (34). Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima. | 3.   Nadalje, Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Ta kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizija sustava i procesa te revizije transakcija koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ (34). Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje
  prihvatljivosti prijavljenih troškova i
  razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima. |
| 4.   U skladu s člankom 127. Financijske uredbe Komisija ili tijelo za financiranje
  može
  se
  osloniti
  na revizije upotreba doprinosa Unije koje provode druge osobe ili subjekti, uključujući i one koje nisu ovlastile institucije ili tijela Unije. | 4.   U skladu s člankom 127. Financijske uredbe Komisija ili tijelo za financiranje
  oslanja
  se na revizije upotreba doprinosa Unije koje provode druge
  ovlaštene
  osobe ili subjekti, uključujući i one koje nisu ovlastile institucije ili tijela Unije. |
| 5.   Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon
  plaćanja preostalog iznosa
  . | 5.   Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon
  završetka ovog projekta
  . |
| | 5.a
     
  Komisija objavljuje smjernice za reviziju osmišljene u suradnji s Europskim revizorskim sudom. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, revizori osiguravaju transparentnost revizije koju su proveli, kao i pouzdano i ujednačeno tumačenje pravila o reviziji za vrijeme trajanja Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 48.

Članak 48.

Revizije

Revizije

1.   Sustav kontrole Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike.

1.   Sustav kontrole Programa osigurava odgovarajuću ravnotežu povjerenja i kontrole uzimajući u obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, posebno za korisnike.
  Pravila za provođenje revizija su jasna, dosljedna i usklađena tijekom cijelog Programa.

2.   Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila.

2.   Strategija revizije za Program temelji se na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda u cjelokupnom Programu. Reprezentativni uzorak dopunjuje se odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. Revizija djelovanja koja se zajednički financiraju iz različitih programa Unije provodi se samo jednom i obuhvaća sve uključene programe i njihova primjenjiva pravila.

3.   Nadalje, Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Ta kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizija sustava i procesa te revizije transakcija koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ (34). Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima.

3.   Nadalje, Komisija ili tijelo za financiranje može se osloniti na kombinirana preispitivanja sustava na razini korisnika. Ta kombinirana preispitivanja neobvezna su za određene vrste korisnika i sastoje se od revizija sustava i procesa te revizije transakcija koje provodi nadležni neovisni revizor kvalificiran za provedbu zakonske revizije računovodstvenih dokumenata u skladu s Direktivom 2006/43/EZ (34). Komisija ili tijelo za financiranje može ih upotrebljavati za određivanje ukupnog jamstva dobrog financijskog upravljanja rashodima te za preispitivanje
  prihvatljivosti prijavljenih troškova i
  razine ex post revizija i potvrda o financijskim izvještajima.

4.   U skladu s člankom 127. Financijske uredbe Komisija ili tijelo za financiranje
  može
  se
  osloniti
  na revizije upotreba doprinosa Unije koje provode druge osobe ili subjekti, uključujući i one koje nisu ovlastile institucije ili tijela Unije.

4.   U skladu s člankom 127. Financijske uredbe Komisija ili tijelo za financiranje
  oslanja
  se na revizije upotreba doprinosa Unije koje provode druge
  ovlaštene
  osobe ili subjekti, uključujući i one koje nisu ovlastile institucije ili tijela Unije.

5.   Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon
  plaćanja preostalog iznosa
  .

5.   Revizije se mogu provoditi do dvije godine nakon
  završetka ovog projekta
  .

5.a
     
  Komisija objavljuje smjernice za reviziju osmišljene u suradnji s Europskim revizorskim sudom. Kako bi se osigurala pravna sigurnost, revizori osiguravaju transparentnost revizije koju su proveli, kao i pouzdano i ujednačeno tumačenje pravila o reviziji za vrijeme trajanja Programa.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 1. – uvodni dio

Prilog I. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Stup I.
  „Otvorena
  znanost” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

Stup I.
  „Otvorena
  znanost”

„Otvorena

| (1) | Stup I.
  – „Izvrsna i otvorena
  znanost” |
| --- | --- |

(1)

Stup I.
  – „Izvrsna i otvorena
  znanost”

– „Izvrsna i otvorena

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka a – uvodni dio

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | Europsko istraživačko vijeće: na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije osigurava privlačna i prilagodljiva financijska sredstva kojima se pojedinim nadarenim i kreativnim istražiteljima i njihovim timovima omogućuje istraživanje najperspektivnijih putova u pionirskim područjima znanosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

Europsko istraživačko vijeće: na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije osigurava privlačna i prilagodljiva financijska sredstva kojima se pojedinim nadarenim i kreativnim istražiteljima i njihovim timovima omogućuje istraživanje najperspektivnijih putova u pionirskim područjima znanosti.

| (a) | Europsko istraživačko vijeće: na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije osigurava privlačna i prilagodljiva financijska sredstva kojima se pojedinim nadarenim i kreativnim istražiteljima i njihovim timovima
  , uz naglasak na mlade istraživače,
  omogućuje istraživanje najperspektivnijih putova u pionirskim područjima znanosti. |
| --- | --- |

(a)

Europsko istraživačko vijeće: na temelju tržišnog natjecanja na razini čitave Unije osigurava privlačna i prilagodljiva financijska sredstva kojima se pojedinim nadarenim i kreativnim istražiteljima i njihovim timovima
  , uz naglasak na mlade istraživače,
  omogućuje istraživanje najperspektivnijih putova u pionirskim područjima znanosti.

, uz naglasak na mlade istraživače,

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka b – uvodni dio

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie: stjecanje novih znanja i vještina za istraživače kroz mobilnost i prekograničnu, međusektorsku i interdisciplinarnu izloženost te strukturiranje i poboljšavanje institucionalnog i nacionalnog zapošljavanja, osposobljavanja i razvoja karijere; pritom aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pomažu u uspostavljanju temelja za europsko područje vrhunskog istraživanja poticanjem zapošljavanja, rasta i ulaganja te rješavanjem sadašnjih i budućih društvenih izazova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie: stjecanje novih znanja i vještina za istraživače kroz mobilnost i prekograničnu, međusektorsku i interdisciplinarnu izloženost te strukturiranje i poboljšavanje institucionalnog i nacionalnog zapošljavanja, osposobljavanja i razvoja karijere; pritom aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pomažu u uspostavljanju temelja za europsko područje vrhunskog istraživanja poticanjem zapošljavanja, rasta i ulaganja te rješavanjem sadašnjih i budućih društvenih izazova.

| (b) | Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie: stjecanje novih znanja i vještina za istraživače kroz mobilnost i prekograničnu, međusektorsku i interdisciplinarnu izloženost te strukturiranje i poboljšavanje institucionalnog i nacionalnog zapošljavanja, osposobljavanja i razvoja karijere; pritom aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pomažu u uspostavljanju temelja za europsko područje vrhunskog istraživanja
  u cijeloj Europi
  poticanjem zapošljavanja, rasta i ulaganja te rješavanjem sadašnjih i budućih društvenih izazova. |
| --- | --- |

(b)

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie: stjecanje novih znanja i vještina za istraživače kroz mobilnost i prekograničnu, međusektorsku i interdisciplinarnu izloženost te strukturiranje i poboljšavanje institucionalnog i nacionalnog zapošljavanja, osposobljavanja i razvoja karijere; pritom aktivnosti Marie Skłodowska-Curie pomažu u uspostavljanju temelja za europsko područje vrhunskog istraživanja
  u cijeloj Europi
  poticanjem zapošljavanja, rasta i ulaganja te rješavanjem sadašnjih i budućih društvenih izazova.

u cijeloj Europi

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka b – uvodni dio

Prilog I. – točka 1. – stavak 1. – točka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: njegovanje izvrsnosti putem prekogranične, međusektorske i interdisciplinarne mobilnosti; poticanje novih vještina izvrsnim osposobljavanjem istraživača; jačanje
  ljudskog kapitala
  i razvoj vještina diljem europskog istraživačkog prostora, poboljšanje i olakšavanje sinergija; i informiranje javnosti. | Područja djelovanja: njegovanje izvrsnosti putem prekogranične, međusektorske i interdisciplinarne mobilnosti; poticanje novih vještina izvrsnim osposobljavanjem istraživača; jačanje
  ljudskih resursa
  i razvoj vještina diljem europskog istraživačkog prostora, poboljšanje i olakšavanje sinergija; i informiranje javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: njegovanje izvrsnosti putem prekogranične, međusektorske i interdisciplinarne mobilnosti; poticanje novih vještina izvrsnim osposobljavanjem istraživača; jačanje
  ljudskog kapitala
  i razvoj vještina diljem europskog istraživačkog prostora, poboljšanje i olakšavanje sinergija; i informiranje javnosti.

ljudskog kapitala

Područja djelovanja: njegovanje izvrsnosti putem prekogranične, međusektorske i interdisciplinarne mobilnosti; poticanje novih vještina izvrsnim osposobljavanjem istraživača; jačanje
  ljudskih resursa
  i razvoj vještina diljem europskog istraživačkog prostora, poboljšanje i olakšavanje sinergija; i informiranje javnosti.

ljudskih resursa

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Stup II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

Stup II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”

| (2) | Stup II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost” |
| --- | --- |

(2)

Stup II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”

europska

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 2.

Prilog I. – točka 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Radi što veće fleksibilnosti učinka i sinergija, istraživačke i inovacijske aktivnosti organizirat će se u pet klastera, koji će zasebno i zajedno poticati interdisciplinarnu, međusektorsku, horizontalnu, prekograničnu i međunarodnu suradnju. | Radi što veće fleksibilnosti učinka i sinergija, istraživačke i inovacijske aktivnosti organizirat će se u šest klastera, međusobno povezanih paneuropskim istraživačkim infrastrukturama, koji će zasebno i zajedno poticati interdisciplinarnu, međusektorsku, horizontalnu, prekograničnu i međunarodnu suradnju.
  Tih šest klastera poduprijet će i inovacije pojedinačnih MSP-ova na temelju pristupa „odozdo prema gore” putem bespovratnih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Radi što veće fleksibilnosti učinka i sinergija, istraživačke i inovacijske aktivnosti organizirat će se u pet klastera, koji će zasebno i zajedno poticati interdisciplinarnu, međusektorsku, horizontalnu, prekograničnu i međunarodnu suradnju.

Radi što veće fleksibilnosti učinka i sinergija, istraživačke i inovacijske aktivnosti organizirat će se u šest klastera, međusobno povezanih paneuropskim istraživačkim infrastrukturama, koji će zasebno i zajedno poticati interdisciplinarnu, međusektorsku, horizontalnu, prekograničnu i međunarodnu suradnju.
  Tih šest klastera poduprijet će i inovacije pojedinačnih MSP-ova na temelju pristupa „odozdo prema gore” putem bespovratnih sredstava.

Tih šest klastera poduprijet će i inovacije pojedinačnih MSP-ova na temelju pristupa „odozdo prema gore” putem bespovratnih sredstava.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka a – uvodni dio

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | klaster „Zdravlje”: poboljšanje i zaštita zdravlja građana svih uzrasta, razvijanje inovativnih rješenja za sprečavanje, dijagnostiku, praćenje, liječenje i izlječenje bolesti, ublažavanje zdravstvenih rizika, zaštita stanovništva i promicanje zdravlja; osiguravanje javnih zdravstvenih sustava više isplativim, pravednim i održivim; i podržavanje i omogućivanje sudjelovanja pacijenata i samoupravljanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

klaster „Zdravlje”: poboljšanje i zaštita zdravlja građana svih uzrasta, razvijanje inovativnih rješenja za sprečavanje, dijagnostiku, praćenje, liječenje i izlječenje bolesti, ublažavanje zdravstvenih rizika, zaštita stanovništva i promicanje zdravlja; osiguravanje javnih zdravstvenih sustava više isplativim, pravednim i održivim; i podržavanje i omogućivanje sudjelovanja pacijenata i samoupravljanje.

| (a) | klaster „Zdravlje”: poboljšanje i zaštita zdravlja građana svih uzrasta, razvijanje inovativnih rješenja za sprečavanje, dijagnostiku, praćenje, liječenje i izlječenje bolesti
  te razvoj zdravstvenih tehnologija;
  ublažavanje zdravstvenih rizika, zaštita stanovništva i promicanje zdravlja; osiguravanje javnih zdravstvenih sustava više isplativim, pravednim i održivim; i podržavanje i omogućivanje sudjelovanja pacijenata i samoupravljanje. |
| --- | --- |

(a)

klaster „Zdravlje”: poboljšanje i zaštita zdravlja građana svih uzrasta, razvijanje inovativnih rješenja za sprečavanje, dijagnostiku, praćenje, liječenje i izlječenje bolesti
  te razvoj zdravstvenih tehnologija;
  ublažavanje zdravstvenih rizika, zaštita stanovništva i promicanje zdravlja; osiguravanje javnih zdravstvenih sustava više isplativim, pravednim i održivim; i podržavanje i omogućivanje sudjelovanja pacijenata i samoupravljanje.

te razvoj zdravstvenih tehnologija;

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka b – uvodni dio

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka b – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”: jačanje europskih demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava, očuvanje naše kulturne baštine i promicanje društvenih i gospodarskih transformacija koje doprinose uključivosti i rastu,
  uz odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji,
  uključujući
  kiberkriminalitet, kao
  i 
  prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”: jačanje europskih demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava, očuvanje naše kulturne baštine i promicanje društvenih i gospodarskih transformacija koje doprinose uključivosti i rastu,
  uz odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji,
  uključujući
  kiberkriminalitet, kao
  i 
  prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem
  .

sigurno

uz odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji,

kiberkriminalitet, kao

prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem

| (b) | klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”: jačanje europskih demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava, očuvanje naše kulturne baštine
  , istraživanje potencijala kulturnih i kreativnih sektora
  i promicanje društvenih i gospodarskih transformacija koje doprinose uključivosti i rastu, uključujući
  upravljanje migracijama
  i 
  integraciju migranata
  . |
| --- | --- |

(b)

klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”: jačanje europskih demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava, očuvanje naše kulturne baštine
  , istraživanje potencijala kulturnih i kreativnih sektora
  i promicanje društvenih i gospodarskih transformacija koje doprinose uključivosti i rastu, uključujući
  upravljanje migracijama
  i 
  integraciju migranata
  .

kreativno

, istraživanje potencijala kulturnih i kreativnih sektora

upravljanje migracijama

integraciju migranata

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka b – stavak 1.

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: demokracija;
  kulturna baština
  ; društvena i gospodarska transformacija;
  društva otporna na katastrofe; zaštita i sigurnost i kibersigurnost | Područja djelovanja: demokracija;
  kultura i kreativnost
  ; društvena
  , kulturna
  i gospodarska transformacija;
  društvene i humanističke znanosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: demokracija;
  kulturna baština
  ; društvena i gospodarska transformacija;
  društva otporna na katastrofe; zaštita i sigurnost i kibersigurnost

kulturna baština

društva otporna na katastrofe; zaštita i sigurnost i kibersigurnost

Područja djelovanja: demokracija;
  kultura i kreativnost
  ; društvena
  , kulturna
  i gospodarska transformacija;
  društvene i humanističke znanosti

kultura i kreativnost

, kulturna

društvene i humanističke znanosti

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka c – stavak 1.

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka c – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; napredni materijali; umjetna inteligencija i robotika; internet sljedeće generacije; računalstvo visokih performansi i velike količine podataka; kružne industrije; niskougljične i čiste industrije; svemir | Područja djelovanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; napredni materijali; umjetna inteligencija i robotika; internet sljedeće generacije;
  kvantne tehnologije;
  računalstvo visokih performansi i velike količine podataka; kružne industrije; niskougljične i čiste industrije; svemir |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; napredni materijali; umjetna inteligencija i robotika; internet sljedeće generacije; računalstvo visokih performansi i velike količine podataka; kružne industrije; niskougljične i čiste industrije; svemir

Područja djelovanja: proizvodne tehnologije; digitalne tehnologije; napredni materijali; umjetna inteligencija i robotika; internet sljedeće generacije;
  kvantne tehnologije;
  računalstvo visokih performansi i velike količine podataka; kružne industrije; niskougljične i čiste industrije; svemir

kvantne tehnologije;

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka ca (nova)

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c a) | klaster „Sigurno društvo”: odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji, uključujući kiberkriminalitet, kao i prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem.



  Područja djelovanja: organizirani kriminal; terorizam, ekstremizam, radikalizacija i ideološki motivirano nasilje; upravljanje zaštitom granica; kibersigurnost, privatnost, zaštita podataka; zaštita ključne infrastrukture i poboljšanje odgovora na katastrofe; piratstvo i krivotvorenje proizvoda; potpora vanjskoj sigurnosnoj politici Unije, između ostalog i sprečavanjem sukoba i uspostavljanjem mira; promicanje koordinacije, suradnje i sinergija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c a)

(c a)

klaster „Sigurno društvo”: odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji, uključujući kiberkriminalitet, kao i prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem.

klaster „Sigurno društvo”: odgovor na izazove koji proizlaze iz stalnih sigurnosnih prijetnji, uključujući kiberkriminalitet, kao i prirodne katastrofe i katastrofe prouzročene ljudskim djelovanjem.

Područja djelovanja: organizirani kriminal; terorizam, ekstremizam, radikalizacija i ideološki motivirano nasilje; upravljanje zaštitom granica; kibersigurnost, privatnost, zaštita podataka; zaštita ključne infrastrukture i poboljšanje odgovora na katastrofe; piratstvo i krivotvorenje proizvoda; potpora vanjskoj sigurnosnoj politici Unije, između ostalog i sprečavanjem sukoba i uspostavljanjem mira; promicanje koordinacije, suradnje i sinergija

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka d – uvodni dio

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”; borba protiv klimatskih promjena boljim razumijevanjem njihovih uzroka, razvoja, rizika, učinaka i prilika, te energetskim i prometnim sektorima koji su prihvatljivi za klimu i okoliš, učinkovitiji i konkurentniji, pametniji, sigurniji i otporniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”; borba protiv klimatskih promjena boljim razumijevanjem njihovih uzroka, razvoja, rizika, učinaka i prilika, te energetskim i prometnim sektorima koji su prihvatljivi za klimu i okoliš, učinkovitiji i konkurentniji, pametniji, sigurniji i otporniji.

| (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”; borba protiv klimatskih promjena boljim razumijevanjem njihovih uzroka, razvoja, rizika, učinaka i prilika, te energetskim i prometnim sektorima koji su prihvatljivi za klimu i okoliš, učinkovitiji i konkurentniji, pametniji, sigurniji i otporniji
  ; promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora i promjene ponašanja
  . |
| --- | --- |

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”; borba protiv klimatskih promjena boljim razumijevanjem njihovih uzroka, razvoja, rizika, učinaka i prilika, te energetskim i prometnim sektorima koji su prihvatljivi za klimu i okoliš, učinkovitiji i konkurentniji, pametniji, sigurniji i otporniji
  ; promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora i promjene ponašanja
  .

; promicanje uporabe energije iz obnovljivih izvora i promjene ponašanja

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka d – stavak 1.

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka d – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: znanost o klimi i rješenja za klimatske promjene; opskrba energijom; energetski sustavi i mreže; zgrade
  i
  industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji; zajednice i gradovi; industrijska konkurentnost u području prometa; čist promet i mobilnost; pametna mobilnost; pohrana energije. | Područja djelovanja: znanost o klimi i rješenja za klimatske promjene; opskrba energijom; energetski sustavi i mreže; zgrade
  u energetskoj tranziciji;
  industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji
  ; rudarske regije u tranziciji koje proizvode ugljen
  ; zajednice i gradovi; industrijska konkurentnost u području prometa; čist promet i mobilnost; pametna mobilnost; pohrana energije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: znanost o klimi i rješenja za klimatske promjene; opskrba energijom; energetski sustavi i mreže; zgrade
  i
  industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji; zajednice i gradovi; industrijska konkurentnost u području prometa; čist promet i mobilnost; pametna mobilnost; pohrana energije.

i

Područja djelovanja: znanost o klimi i rješenja za klimatske promjene; opskrba energijom; energetski sustavi i mreže; zgrade
  u energetskoj tranziciji;
  industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji
  ; rudarske regije u tranziciji koje proizvode ugljen
  ; zajednice i gradovi; industrijska konkurentnost u području prometa; čist promet i mobilnost; pametna mobilnost; pohrana energije

u energetskoj tranziciji;

; rudarske regije u tranziciji koje proizvode ugljen

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka e – uvodni dio

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka e – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | klaster „Hrana i 
  prirodni resursi”:
  zaštita, obnova i iskorištavanje prirodnih i bioloških resursa iz tla i mora i održivo upravljanje tim resursima, rješavanje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te prijelaz na niskougljično, resursno učinkovito kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

klaster „Hrana i 
  prirodni resursi”:
  zaštita, obnova i iskorištavanje prirodnih i bioloških resursa iz tla i mora i održivo upravljanje tim resursima, rješavanje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te prijelaz na niskougljično, resursno učinkovito kružno gospodarstvo.

prirodni resursi”:

| (e) | klaster „Hrana
  , prirodni resursi
  i 
  poljoprivreda”;
  zaštita, obnova i iskorištavanje prirodnih i bioloških resursa iz tla
  , kopnenih voda
  i mora i održivo upravljanje tim resursima, rješavanje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te prijelaz na niskougljično, resursno učinkovito kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(e)

klaster „Hrana
  , prirodni resursi
  i 
  poljoprivreda”;
  zaštita, obnova i iskorištavanje prirodnih i bioloških resursa iz tla
  , kopnenih voda
  i mora i održivo upravljanje tim resursima, rješavanje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te prijelaz na niskougljično, resursno učinkovito kružno gospodarstvo.

, prirodni resursi

poljoprivreda”;

, kopnenih voda

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka e – stavak 1.

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka e – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: promatranje okoliša; biološka raznolikost i prirodni kapital; poljoprivreda, šumarstvo i ruralna područja; mora
  i
  oceani, prehrambeni sustavi, sustavi bioinovacija; kružni sustavi | Područja djelovanja: promatranje okoliša; biološka raznolikost i prirodni kapital; poljoprivreda, šumarstvo i ruralna područja; mora, oceani,
  kopnene vode i plavo gospodarstvo;
  prehrambeni sustavi; sustavi bioinovacija; kružni sustavi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: promatranje okoliša; biološka raznolikost i prirodni kapital; poljoprivreda, šumarstvo i ruralna područja; mora
  i
  oceani, prehrambeni sustavi, sustavi bioinovacija; kružni sustavi

i

Područja djelovanja: promatranje okoliša; biološka raznolikost i prirodni kapital; poljoprivreda, šumarstvo i ruralna područja; mora, oceani,
  kopnene vode i plavo gospodarstvo;
  prehrambeni sustavi; sustavi bioinovacija; kružni sustavi

kopnene vode i plavo gospodarstvo;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka f – stavak 1.

Prilog I. – točka 2. – stavak 4. – točka f – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja: zdravlje;
  otpornost
  i 
  sigurnost
  ; digitalizacija i 
  industrija
  ; klima, energija i mobilnost; hrana i prirodni resursi; potpora funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom; potpora državama članicama u provedbi zakonodavstva i razvoju strategija pametne specijalizacije; analitički alati i metode za donošenje politika; upravljanje znanjem; prijenos znanja i tehnologija; potpora znanosti za platforme za politiku. | Područja djelovanja: zdravlje;
  uključivo i kreativno društvo; sigurno društvo
  ; digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir
  ; klima, energija i mobilnost; hrana i prirodni resursi; potpora funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom; potpora državama članicama u provedbi zakonodavstva i razvoju strategija pametne specijalizacije; analitički alati i metode za donošenje politika; upravljanje znanjem; prijenos znanja i tehnologija; potpora znanosti za platforme za politiku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja: zdravlje;
  otpornost
  i 
  sigurnost
  ; digitalizacija i 
  industrija
  ; klima, energija i mobilnost; hrana i prirodni resursi; potpora funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom; potpora državama članicama u provedbi zakonodavstva i razvoju strategija pametne specijalizacije; analitički alati i metode za donošenje politika; upravljanje znanjem; prijenos znanja i tehnologija; potpora znanosti za platforme za politiku.

otpornost

sigurnost

industrija

Područja djelovanja: zdravlje;
  uključivo i kreativno društvo; sigurno društvo
  ; digitalizacija
  , industrija
  i 
  svemir
  ; klima, energija i mobilnost; hrana i prirodni resursi; potpora funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom; potpora državama članicama u provedbi zakonodavstva i razvoju strategija pametne specijalizacije; analitički alati i metode za donošenje politika; upravljanje znanjem; prijenos znanja i tehnologija; potpora znanosti za platforme za politiku.

uključivo i kreativno društvo; sigurno društvo

, industrija

svemir

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 3. – uvodni dio

Prilog I. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Stup III.
  „Otvorene inovacije” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

Stup III.
  „Otvorene inovacije”

„Otvorene inovacije”

| (3) | Stup III.
  „Inovativna Europa” |
| --- | --- |

(3)

Stup III.
  „Inovativna Europa”

„Inovativna Europa”

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 3. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog I. – točka 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će stup, u skladu s člankom 4., poticati sve oblike inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačati uvođenje inovativnih rješenja na tržište. Pridonijet će se i ostalim posebnim ciljevima Programa kako su opisani u članku 3. | U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će stup, u skladu s člankom 4., poticati sve oblike inovacija, uključujući revolucionarne
  tehnološke i društvene
  inovacije, i ojačati uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  , a posebno suradnjom novoosnovanih poduzeća i MSP-ova s istraživačkim institucijama
  . Pridonijet će se i ostalim posebnim ciljevima Programa kako su opisani u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će stup, u skladu s člankom 4., poticati sve oblike inovacija, uključujući revolucionarne inovacije, i ojačati uvođenje inovativnih rješenja na tržište. Pridonijet će se i ostalim posebnim ciljevima Programa kako su opisani u članku 3.

U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će stup, u skladu s člankom 4., poticati sve oblike inovacija, uključujući revolucionarne
  tehnološke i društvene
  inovacije, i ojačati uvođenje inovativnih rješenja na tržište
  , a posebno suradnjom novoosnovanih poduzeća i MSP-ova s istraživačkim institucijama
  . Pridonijet će se i ostalim posebnim ciljevima Programa kako su opisani u članku 3.

tehnološke i društvene

, a posebno suradnjom novoosnovanih poduzeća i MSP-ova s istraživačkim institucijama

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.

Prilog I. – točka 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će dio, u skladu s člankom 4., optimirati provedbu Programa za povećanje učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. Podupirat će i ostale posebne ciljeve Programa kako su opisani u članku 3. Tim se dijelom podupire cjelokupni Program te općenito podupiru aktivnosti koje pridonose Europi koja je utemeljena na znanju, inovativna i rodno ravnopravna, na čelu globalnog tržišnog natjecanja,
  i time
  optimiraju nacionalne prednosti i potencijal diljem Europe u uspješnom europskom istraživačkom prostoru (ERA), u kojem znanje i visokokvalificirana radna snaga slobodno cirkuliraju, u kojoj informirani građani razumiju rezultate istraživanja i inovacija i u njih imaju povjerenje, a društvo u cjelini od njih ostvaruje korist, te u kojoj se politika EU-a, posebno politika istraživanja i inovacija, temelji na visokokvalitetnim znanstvenim dokazima. | U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će dio, u skladu s člankom 4., optimirati provedbu Programa za povećanje učinka
  i privlačnosti
  u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. Podupirat će i ostale posebne ciljeve Programa kako su opisani u članku 3. Tim se dijelom podupire cjelokupni Program te općenito podupiru aktivnosti koje pridonose
  privlačenju talenata u Uniju i rješavanju problema odljeva mozgova. Pridonosi se i
  Europi koja je utemeljena na znanju, inovativna i rodno ravnopravna, na čelu globalnog tržišnog natjecanja,
  čime se
  optimiraju nacionalne prednosti i potencijal diljem
  cijele
  Europe u uspješnom europskom istraživačkom prostoru (ERA), u kojem znanje i visokokvalificirana radna snaga slobodno cirkuliraju
  na uravnotežen način
  , u kojoj informirani građani razumiju rezultate istraživanja i inovacija i u njih imaju povjerenje, a društvo u cjelini od njih ostvaruje korist, te u kojoj se politika EU-a, posebno politika istraživanja i inovacija, temelji na visokokvalitetnim znanstvenim dokazima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će dio, u skladu s člankom 4., optimirati provedbu Programa za povećanje učinka u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. Podupirat će i ostale posebne ciljeve Programa kako su opisani u članku 3. Tim se dijelom podupire cjelokupni Program te općenito podupiru aktivnosti koje pridonose Europi koja je utemeljena na znanju, inovativna i rodno ravnopravna, na čelu globalnog tržišnog natjecanja,
  i time
  optimiraju nacionalne prednosti i potencijal diljem Europe u uspješnom europskom istraživačkom prostoru (ERA), u kojem znanje i visokokvalificirana radna snaga slobodno cirkuliraju, u kojoj informirani građani razumiju rezultate istraživanja i inovacija i u njih imaju povjerenje, a društvo u cjelini od njih ostvaruje korist, te u kojoj se politika EU-a, posebno politika istraživanja i inovacija, temelji na visokokvalitetnim znanstvenim dokazima.

i time

U okviru sljedećih aktivnosti ovaj će dio, u skladu s člankom 4., optimirati provedbu Programa za povećanje učinka
  i privlačnosti
  u ojačanom europskom istraživačkom prostoru. Podupirat će i ostale posebne ciljeve Programa kako su opisani u članku 3. Tim se dijelom podupire cjelokupni Program te općenito podupiru aktivnosti koje pridonose
  privlačenju talenata u Uniju i rješavanju problema odljeva mozgova. Pridonosi se i
  Europi koja je utemeljena na znanju, inovativna i rodno ravnopravna, na čelu globalnog tržišnog natjecanja,
  čime se
  optimiraju nacionalne prednosti i potencijal diljem
  cijele
  Europe u uspješnom europskom istraživačkom prostoru (ERA), u kojem znanje i visokokvalificirana radna snaga slobodno cirkuliraju
  na uravnotežen način
  , u kojoj informirani građani razumiju rezultate istraživanja i inovacija i u njih imaju povjerenje, a društvo u cjelini od njih ostvaruje korist, te u kojoj se politika EU-a, posebno politika istraživanja i inovacija, temelji na visokokvalitetnim znanstvenim dokazima.

i privlačnosti

privlačenju talenata u Uniju i rješavanju problema odljeva mozgova. Pridonosi se i

čime se

cijele

na uravnotežen način

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I. – točka 4. – stavak 2.

Prilog I. – točka 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Područja djelovanja:
  dijeljenje
  izvrsnosti; reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija. | Područja djelovanja:
  širenje
  izvrsnosti
  i povećanje sudjelovanja udruživanjem u timove, povezivanjem institucija, inicijativama za katedre EIP-a, europskim sudjelovanjem u znanosti i tehnologiji (COST), inicijativama izvrsnosti i širenjem stipendija
  ; reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Područja djelovanja:
  dijeljenje
  izvrsnosti; reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija.

dijeljenje

Područja djelovanja:
  širenje
  izvrsnosti
  i povećanje sudjelovanja udruživanjem u timove, povezivanjem institucija, inicijativama za katedre EIP-a, europskim sudjelovanjem u znanosti i tehnologiji (COST), inicijativama izvrsnosti i širenjem stipendija
  ; reforma i jačanje europskog sustava istraživanja i inovacija.

širenje

i povećanje sudjelovanja udruživanjem u timove, povezivanjem institucija, inicijativama za katedre EIP-a, europskim sudjelovanjem u znanosti i tehnologiji (COST), inicijativama izvrsnosti i širenjem stipendija

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – stavak 1.

Prilog II. – točka 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | istraživačko i inovacijsko djelovanje: djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživačko i inovacijsko djelovanje: djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju;

| — | istraživačko i inovacijsko djelovanje: djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju
  . Za odabrani broj suradničkih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti primjenjivat će se logika brzog programa za istraživanja i inovacije; |
| --- | --- |

—

istraživačko i inovacijsko djelovanje: djelovanje koje se sastoji prvenstveno od aktivnosti čiji je cilj stvoriti nova znanja i/ili istražiti izvedivost nove ili poboljšane tehnologije, proizvoda, procesa, usluge ili rješenja. Te aktivnosti mogu uključivati temeljno ili primijenjeno istraživanje, razvoj tehnologije i njezinu integraciju, ispitivanje i provjeru prototipa u laboratoriju ili simuliranom okruženju
  . Za odabrani broj suradničkih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti primjenjivat će se logika brzog programa za istraživanja i inovacije;

. Za odabrani broj suradničkih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti primjenjivat će se logika brzog programa za istraživanja i inovacije;

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog II. – točka 2. – stavak 6.

Prilog II. – točka 2. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa;

| — | djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu
  međusobnom povezivanju,
  umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa; |
| --- | --- |

—

djelovanje sufinanciranja Programa: djelovanje sufinanciranja programa aktivnosti koje uspostavljaju i/ili provode subjekti koji upravljaju istraživačkim i inovacijskim programima i/ili ih financiraju, osim tijela Unije za financiranje. Taj program aktivnosti može davati potporu
  međusobnom povezivanju,
  umrežavanju i koordinaciji, istraživanju, inovaciji, testnim aktivnostima, inovacijskom djelovanju i djelovanju uvođenja na tržište, djelovanju u području osposobljavanja i mobilnosti, podizanju svijesti i komunikaciji, širenju i iskorištavanju rezultata ili kombinaciji navedenog, a koje izravno provode ti subjekti ili treće strane kojima oni mogu osigurati bilo kakvu relevantnu financijsku potporu kao što su bespovratna sredstva, nagrade, javna nabava te mješovito financiranje Obzora Europa;

međusobnom povezivanju,

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – uvodni dio

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | Dokazi da je europsko partnerstvo djelotvornije u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka
  za EU
  njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

Dokazi da je europsko partnerstvo djelotvornije u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka
  za EU
  njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza;

za EU

| (a) | Dokazi da je europsko partnerstvo djelotvornije u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka
  diljem EU-a i za
  njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

(a)

Dokazi da je europsko partnerstvo djelotvornije u postizanju povezanih ciljeva Programa, posebno u ostvarenju jasnih učinaka
  diljem EU-a i za
  njegove građane, osobito u pogledu suočavanja s globalnim izazovima te ostvarivanju ciljeva istraživanja i inovacija, osiguravanju konkurentnosti EU-a i doprinosu jačanju europskog prostora za istraživanje i inovacije te međunarodnih obveza;

diljem EU-a i za

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | usklađenost i sinergije
  europskog partnerstva
  u istraživačkom i inovacijskom okruženju EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

usklađenost i sinergije
  europskog partnerstva
  u istraživačkom i inovacijskom okruženju EU-a;

europskog partnerstva

| (b) | usklađenost i sinergije
  europskih partnerstava
  u istraživačkom i inovacijskom okruženju EU-a
  , uključujući nacionalne i regionalne strategije
  ; |
| --- | --- |

(b)

usklađenost i sinergije
  europskih partnerstava
  u istraživačkom i inovacijskom okruženju EU-a
  , uključujući nacionalne i regionalne strategije
  ;

europskih partnerstava

, uključujući nacionalne i regionalne strategije

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | transparentnost i otvorenost
  europskog partnerstva
  u pogledu utvrđivanja prioriteta i ciljeva te uključenja partnera i dionika iz različitih sektora, uključujući i međunarodne ako je to relevantno; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

transparentnost i otvorenost
  europskog partnerstva
  u pogledu utvrđivanja prioriteta i ciljeva te uključenja partnera i dionika iz različitih sektora, uključujući i međunarodne ako je to relevantno;

europskog partnerstva

| (c) | Transparentnost i otvorenost
  europskih partnerstava
  u pogledu utvrđivanja prioriteta i ciljeva
  i upravljanja njima
  te uključenja partnera i dionika iz različitih sektora
  ili okolina
  , uključujući i međunarodne ako je to relevantno; |
| --- | --- |

(c)

Transparentnost i otvorenost
  europskih partnerstava
  u pogledu utvrđivanja prioriteta i ciljeva
  i upravljanja njima
  te uključenja partnera i dionika iz različitih sektora
  ili okolina
  , uključujući i međunarodne ako je to relevantno;

europskih partnerstava

i upravljanja njima

ili okolina

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 1.

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | utvrđivanje mjerljivih očekivanih rezultata, ishoda i učinaka u zadanim rokovima, uključujući ključnu gospodarsku vrijednost za
  Europu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

utvrđivanje mjerljivih očekivanih rezultata, ishoda i učinaka u zadanim rokovima, uključujući ključnu gospodarsku vrijednost za
  Europu
  ;

Europu

| — | utvrđivanje mjerljivih očekivanih rezultata, ishoda i učinaka u zadanim rokovima, uključujući ključnu gospodarsku vrijednost za
  EU
  ; |
| --- | --- |

—

utvrđivanje mjerljivih očekivanih rezultata, ishoda i učinaka u zadanim rokovima, uključujući ključnu gospodarsku vrijednost za
  EU
  ;

EU

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | demonstraciju očekivanih kvalitativnih i kvantitativnih učinaka poluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

demonstraciju očekivanih kvalitativnih i kvantitativnih učinaka poluge;

| — | demonstraciju
  snažnih
  očekivanih kvalitativnih i kvantitativnih učinaka poluge; |
| --- | --- |

—

demonstraciju
  snažnih
  očekivanih kvalitativnih i kvantitativnih učinaka poluge;

snažnih

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 3.

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pristupe za osiguravanje fleksibilnosti provedbe i prilagodbu promjenama potreba politike ili tržišta ili znanstvenom napretku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pristupe za osiguravanje fleksibilnosti provedbe i prilagodbu promjenama potreba politike ili tržišta ili znanstvenom napretku;

| — | pristupe za osiguravanje fleksibilnosti provedbe i prilagodbu promjenama potreba politike
  , društva i/
  ili tržišta ili znanstvenom napretku; |
| --- | --- |

—

pristupe za osiguravanje fleksibilnosti provedbe i prilagodbu promjenama potreba politike
  , društva i/
  ili tržišta ili znanstvenom napretku;

, društva i/

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka e – stavak 1.

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka e – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| u slučaju institucionaliziranog europskog partnerstva financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 %
  te mogu iznositi do 75 %
  agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva
  . Za svako institucionalizirano europsko partnerstvo minimalan udio doprinosa partnera koji nisu Unija bit će u obliku financijskih doprinosa; | U slučaju institucionaliziranog europskog partnerstva financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 % agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva za
  partnerstva između Unije i privatnih partnera, odnosno mogu iznositi do 75 % za partnerstva koja uključuju i države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

u slučaju institucionaliziranog europskog partnerstva financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 %
  te mogu iznositi do 75 %
  agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva
  . Za svako institucionalizirano europsko partnerstvo minimalan udio doprinosa partnera koji nisu Unija bit će u obliku financijskih doprinosa;

te mogu iznositi do 75 %

. Za svako institucionalizirano europsko partnerstvo minimalan udio doprinosa partnera koji nisu Unija bit će u obliku financijskih doprinosa;

U slučaju institucionaliziranog europskog partnerstva financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 % agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva za
  partnerstva između Unije i privatnih partnera, odnosno mogu iznositi do 75 % za partnerstva koja uključuju i države članice.

partnerstva između Unije i privatnih partnera, odnosno mogu iznositi do 75 % za partnerstva koja uključuju i države članice.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ea (nova)

Prilog III. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (e a) | U dogovoru s regionalnim tijelima, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) prihvaća se kao djelomičan nacionalni doprinos za aktivnosti koje uključuju države članice i koje se sufinanciraju iz Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e a)

(e a)

U dogovoru s regionalnim tijelima, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) prihvaća se kao djelomičan nacionalni doprinos za aktivnosti koje uključuju države članice i koje se sufinanciraju iz Programa.

U dogovoru s regionalnim tijelima, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) prihvaća se kao djelomičan nacionalni doprinos za aktivnosti koje uključuju države članice i koje se sufinanciraju iz Programa.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Prilog III. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama
  kojima se osiguravaju djelotvorne sinergije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama
  kojima se osiguravaju djelotvorne sinergije
  ;

kojima se osiguravaju djelotvorne sinergije

| (c) | aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama
  radi osiguravanja optimalne razine međusobne povezanosti i jamčenja djelotvornih sinergija
  ; |
| --- | --- |

(c)

aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama
  radi osiguravanja optimalne razine međusobne povezanosti i jamčenja djelotvornih sinergija
  ;

radi osiguravanja optimalne razine međusobne povezanosti i jamčenja djelotvornih sinergija

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

Prilog III. – stavak 1. – točka 2. – podtočka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pravno obvezujuće obveze, osobito za financijske doprinose, svakog partnera kroz čitavo trajanje inicijative; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pravno obvezujuće obveze, osobito za financijske doprinose, svakog partnera kroz čitavo trajanje inicijative;

| (d) | Pravno obvezujuće obveze, osobito za
  doprinose u naravi i/ili
  financijske doprinose, svakog partnera kroz čitavo trajanje inicijative; |
| --- | --- |

(d)

Pravno obvezujuće obveze, osobito za
  doprinose u naravi i/ili
  financijske doprinose, svakog partnera kroz čitavo trajanje inicijative;

doprinose u naravi i/ili

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Prilog III. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | sustav praćenja u skladu sa zahtjevima navedenima u članku 45. za praćenje napretka prema posebnim ciljevima politike / rezultatima i ključnim pokazateljima uspješnosti, koji tijekom vremena omogućuje procjenu postignuća, učinaka i potencijalnih potreba za korektivnim mjerama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

sustav praćenja u skladu sa zahtjevima navedenima u članku 45. za praćenje napretka prema posebnim ciljevima politike / rezultatima i ključnim pokazateljima uspješnosti, koji tijekom vremena omogućuje procjenu postignuća, učinaka i potencijalnih potreba za korektivnim mjerama;

| (a) | sustav praćenja u skladu sa zahtjevima navedenima u članku 45. za praćenje napretka prema posebnim
  programskim
  ciljevima politike / rezultatima i ključnim pokazateljima uspješnosti, koji tijekom vremena omogućuje procjenu postignuća, učinaka i potencijalnih potreba za korektivnim mjerama; |
| --- | --- |

(a)

sustav praćenja u skladu sa zahtjevima navedenima u članku 45. za praćenje napretka prema posebnim
  programskim
  ciljevima politike / rezultatima i ključnim pokazateljima uspješnosti, koji tijekom vremena omogućuje procjenu postignuća, učinaka i potencijalnih potreba za korektivnim mjerama;

programskim

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

Prilog III. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odgovarajuće
  mjere kojima se osigurava postupno ukidanje u skladu s dogovorenim uvjetima
  i vremenskim rokovima
  , ne dovodeći u pitanje moguće kontinuirano transnacionalno financiranje iz nacionalnih programa ili drugih programa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odgovarajuće
  mjere kojima se osigurava postupno ukidanje u skladu s dogovorenim uvjetima
  i vremenskim rokovima
  , ne dovodeći u pitanje moguće kontinuirano transnacionalno financiranje iz nacionalnih programa ili drugih programa Unije.

odgovarajuće

i vremenskim rokovima

| (b) | u nedostatku obnove, odgovarajuće
  mjere kojima se osigurava postupno ukidanje u skladu s dogovorenim
  vremenskim rokovima i
  uvjetima
  dogovorenima s partnerima koji su se pravno obvezali
  , ne dovodeći u pitanje moguće kontinuirano transnacionalno financiranje iz nacionalnih programa ili drugih programa Unije
  i ne dovodeći u pitanje privatna ulaganja i tekuće projekte
  . |
| --- | --- |

(b)

u nedostatku obnove, odgovarajuće
  mjere kojima se osigurava postupno ukidanje u skladu s dogovorenim
  vremenskim rokovima i
  uvjetima
  dogovorenima s partnerima koji su se pravno obvezali
  , ne dovodeći u pitanje moguće kontinuirano transnacionalno financiranje iz nacionalnih programa ili drugih programa Unije
  i ne dovodeći u pitanje privatna ulaganja i tekuće projekte
  .

u nedostatku obnove, odgovarajuće

vremenskim rokovima i

dogovorenima s partnerima koji su se pravno obvezali

i ne dovodeći u pitanje privatna ulaganja i tekuće projekte

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 1. – podtočka b

Prilog IV. – točka 1. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | zajednička poljoprivredna politika na najbolji mogući način iskorištava rezultate istraživanja i promiče upotrebu, provedbu i uvođenje inovativnih rješenja, uključujući ona koja proizlaze iz projekata koji se financiraju iz okvirnih programa za istraživanje i inovacije
  i
  Europskog partnerstva za inovacije za „produktivnost i održivost u poljoprivredi”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

zajednička poljoprivredna politika na najbolji mogući način iskorištava rezultate istraživanja i promiče upotrebu, provedbu i uvođenje inovativnih rješenja, uključujući ona koja proizlaze iz projekata koji se financiraju iz okvirnih programa za istraživanje i inovacije
  i
  Europskog partnerstva za inovacije za „produktivnost i održivost u poljoprivredi”;

i

| (b) | zajednička poljoprivredna politika na najbolji mogući način iskorištava rezultate istraživanja i promiče upotrebu, provedbu i uvođenje inovativnih rješenja, uključujući ona koja proizlaze iz projekata koji se financiraju iz okvirnih programa za istraživanje i inovacije, Europskog partnerstva za inovacije za „produktivnost i održivost u poljoprivredi”
  i važnih EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ovi)
  ; |
| --- | --- |

(b)

zajednička poljoprivredna politika na najbolji mogući način iskorištava rezultate istraživanja i promiče upotrebu, provedbu i uvođenje inovativnih rješenja, uključujući ona koja proizlaze iz projekata koji se financiraju iz okvirnih programa za istraživanje i inovacije, Europskog partnerstva za inovacije za „produktivnost i održivost u poljoprivredi”
  i važnih EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ovi)
  ;

i važnih EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ovi)

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 2. – podtočka b

Prilog IV. – točka 2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | EFPR podupire uvođenje novih tehnologija i inovativnih proizvoda, postupaka i usluga, osobito onih koji proizlaze iz Programa u područjima politike mora i pomorstva; EFPR promiče i prikupljanje i obradu temeljnih podataka te širi relevantna djelovanja koja se podupiru u okviru Programa, čime se doprinosi provedbi zajedničke ribarske politike, pomorske politike EU-a
  i
  međunarodnom upravljanju oceanima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

EFPR podupire uvođenje novih tehnologija i inovativnih proizvoda, postupaka i usluga, osobito onih koji proizlaze iz Programa u područjima politike mora i pomorstva; EFPR promiče i prikupljanje i obradu temeljnih podataka te širi relevantna djelovanja koja se podupiru u okviru Programa, čime se doprinosi provedbi zajedničke ribarske politike, pomorske politike EU-a
  i
  međunarodnom upravljanju oceanima.

i

| (b) | EFPR podupire uvođenje novih tehnologija i inovativnih proizvoda, postupaka i usluga, osobito onih koji proizlaze iz Programa u područjima politike mora i pomorstva; EFPR promiče i prikupljanje i obradu temeljnih podataka te širi relevantna djelovanja koja se podupiru u okviru Programa, čime se doprinosi provedbi zajedničke ribarske politike, pomorske politike EU-a, međunarodnom upravljanju oceanima
  i međunarodnim obvezama. |
| --- | --- |

(b)

EFPR podupire uvođenje novih tehnologija i inovativnih proizvoda, postupaka i usluga, osobito onih koji proizlaze iz Programa u područjima politike mora i pomorstva; EFPR promiče i prikupljanje i obradu temeljnih podataka te širi relevantna djelovanja koja se podupiru u okviru Programa, čime se doprinosi provedbi zajedničke ribarske politike, pomorske politike EU-a, međunarodnom upravljanju oceanima
  i međunarodnim obvezama.

i međunarodnim obvezama.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 3. – podtočka a

Prilog IV. – točka 3. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | mehanizmi kombiniranog financiranja iz Europskog fonda za regionalni razvoj i 
  Programa
  povezuju strategije pametne specijalizacije i međunarodnu izvrsnost u istraživanjima i inovacijama, uključujući zajedničke transregionalne ili transnacionalne programe te paneuropske istraživačke infrastrukture u cilju jačanja europskog istraživačkog prostora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

mehanizmi kombiniranog financiranja iz Europskog fonda za regionalni razvoj i 
  Programa
  povezuju strategije pametne specijalizacije i međunarodnu izvrsnost u istraživanjima i inovacijama, uključujući zajedničke transregionalne ili transnacionalne programe te paneuropske istraživačke infrastrukture u cilju jačanja europskog istraživačkog prostora;

Programa

| (a) | mehanizmi kombiniranog financiranja iz Europskog fonda za regionalni razvoj i 
  Obzora Europa
  povezuju
  regionalne operativne programe,
  strategije pametne specijalizacije i međunarodnu izvrsnost u istraživanjima i inovacijama, uključujući zajedničke transregionalne ili transnacionalne programe te paneuropske istraživačke infrastrukture u cilju jačanja europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

(a)

mehanizmi kombiniranog financiranja iz Europskog fonda za regionalni razvoj i 
  Obzora Europa
  povezuju
  regionalne operativne programe,
  strategije pametne specijalizacije i međunarodnu izvrsnost u istraživanjima i inovacijama, uključujući zajedničke transregionalne ili transnacionalne programe te paneuropske istraživačke infrastrukture u cilju jačanja europskog istraživačkog prostora;

Obzora Europa

regionalne operativne programe,

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 3. – podtočka aa (nova)

Prilog IV. – točka 3. – podtočka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a a) | sredstva EFRR-a mogu se dobrovoljno prenijeti radi potpore aktivnostima u okviru Programa, posebno pečata izvrsnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a a)

(a a)

sredstva EFRR-a mogu se dobrovoljno prenijeti radi potpore aktivnostima u okviru Programa, posebno pečata izvrsnosti;

sredstva EFRR-a mogu se dobrovoljno prenijeti radi potpore aktivnostima u okviru Programa, posebno pečata izvrsnosti;

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 3. – podtočka ba (nova)

Prilog IV. – točka 3. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b a) | poboljšanje postojećih regionalnih ekosustava, mreža platformi i regionalnih strategija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b a)

(b a)

poboljšanje postojećih regionalnih ekosustava, mreža platformi i regionalnih strategija;

poboljšanje postojećih regionalnih ekosustava, mreža platformi i regionalnih strategija;

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 4. – podtočka b

Prilog IV. – točka 4. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mehanizmi za komplementarno financiranje iz ESF-a plus mogu se upotrebljavati za potporu aktivnostima
  promicanja razvoja
  ljudskog kapitala u istraživanjima i inovacijama, s ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mehanizmi za komplementarno financiranje iz ESF-a plus mogu se upotrebljavati za potporu aktivnostima
  promicanja razvoja
  ljudskog kapitala u istraživanjima i inovacijama, s ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora;

promicanja razvoja

| (b) | mehanizmi za komplementarno financiranje iz ESF-a plus mogu se
  dobrovoljno
  upotrebljavati za potporu aktivnostima
  Programa kojima se promiče razvoj
  ljudskog kapitala u istraživanjima i inovacijama, s ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora; |
| --- | --- |

(b)

mehanizmi za komplementarno financiranje iz ESF-a plus mogu se
  dobrovoljno
  upotrebljavati za potporu aktivnostima
  Programa kojima se promiče razvoj
  ljudskog kapitala u istraživanjima i inovacijama, s ciljem jačanja europskog istraživačkog prostora;

dobrovoljno

Programa kojima se promiče razvoj

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 6. – podtočka b

Prilog IV. – točka 6. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti, u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama;

| (b) | potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti,
  tehnologije distribuirane glavne knjige, kvantne tehnologije,
  u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama; |
| --- | --- |

(b)

potrebe za istraživanjem i inovacijama koje se odnose na digitalne aspekte određene su i utvrđene strateškim planovima za istraživanje i inovacije u okviru Programa; to obuhvaća istraživanja i inovacije u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti,
  tehnologije distribuirane glavne knjige, kvantne tehnologije,
  u kombinaciji s digitalnim i drugim razvojnim tehnologijama i netehnološkim inovacijama; potpora za rast poduzeća uvođenjem revolucionarnih inovacija (od kojih mnoge obuhvaćaju digitalne i fizičke tehnologije); integracija digitalnog aspekta u cijelom stupu „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”; i potpora digitalnim istraživačkim infrastrukturama;

tehnologije distribuirane glavne knjige, kvantne tehnologije,

europska

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 6. – podtočka c

Prilog IV. – točka 6. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | program Digitalna Europa usmjeren je na izgradnju kapaciteta i infrastrukture velikih razmjera u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina u cilju širokog uvođenja i primjene ključnih postojećih ili ispitanih inovativnih digitalnih rješenja u Europi okviru EU-a u područjima od javnog interesa (kao što su zdravlje, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnih nedostataka (kao što je digitalizacija poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća); program Digitalna Europa uglavnom se provodi kroz usklađeno i strateško ulaganje s državama članicama, posebno kroz zajedničke javne nabave za digitalne kapacitete u cilju njihove raspodjele diljem Europe te u djelovanjima na razini EU-a za potporu interoperabilnosti i normizaciji kao dijelu razvoja jedinstvenog digitalnog tržišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

program Digitalna Europa usmjeren je na izgradnju kapaciteta i infrastrukture velikih razmjera u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina u cilju širokog uvođenja i primjene ključnih postojećih ili ispitanih inovativnih digitalnih rješenja u Europi okviru EU-a u područjima od javnog interesa (kao što su zdravlje, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnih nedostataka (kao što je digitalizacija poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća); program Digitalna Europa uglavnom se provodi kroz usklađeno i strateško ulaganje s državama članicama, posebno kroz zajedničke javne nabave za digitalne kapacitete u cilju njihove raspodjele diljem Europe te u djelovanjima na razini EU-a za potporu interoperabilnosti i normizaciji kao dijelu razvoja jedinstvenog digitalnog tržišta;

| (c) | program Digitalna Europa usmjeren je na izgradnju kapaciteta i infrastrukture velikih razmjera u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti
  , decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, kvantnih tehnologija
  i naprednih digitalnih vještina u cilju širokog uvođenja i primjene ključnih postojećih ili ispitanih inovativnih digitalnih rješenja u Europi okviru EU-a u područjima od javnog interesa (kao što su zdravlje, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnih nedostataka (kao što je digitalizacija poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća); program Digitalna Europa uglavnom se provodi kroz usklađeno i strateško ulaganje s državama članicama, posebno kroz zajedničke javne nabave za digitalne kapacitete u cilju njihove raspodjele diljem Europe te u djelovanjima na razini EU-a za potporu interoperabilnosti i normizaciji kao dijelu razvoja jedinstvenog digitalnog tržišta; |
| --- | --- |

(c)

program Digitalna Europa usmjeren je na izgradnju kapaciteta i infrastrukture velikih razmjera u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti
  , decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, kvantnih tehnologija
  i naprednih digitalnih vještina u cilju širokog uvođenja i primjene ključnih postojećih ili ispitanih inovativnih digitalnih rješenja u Europi okviru EU-a u područjima od javnog interesa (kao što su zdravlje, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnih nedostataka (kao što je digitalizacija poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća); program Digitalna Europa uglavnom se provodi kroz usklađeno i strateško ulaganje s državama članicama, posebno kroz zajedničke javne nabave za digitalne kapacitete u cilju njihove raspodjele diljem Europe te u djelovanjima na razini EU-a za potporu interoperabilnosti i normizaciji kao dijelu razvoja jedinstvenog digitalnog tržišta;

, decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, kvantnih tehnologija

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 6. – podtočka f

Prilog IV. – točka 6. – podtočka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | inicijative Programa za planove razvoja vještina i kompetencija, uključujući one izrađene u kolokacijskim centrima
  EIT-ove zajednice
  znanja i inovacija 
  – Digitalno područje
  , dopunjuju se izgradnjom kapaciteta u naprednim digitalnim vještinama koju podržava program Digitalna Europa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

inicijative Programa za planove razvoja vještina i kompetencija, uključujući one izrađene u kolokacijskim centrima
  EIT-ove zajednice
  znanja i inovacija 
  – Digitalno područje
  , dopunjuju se izgradnjom kapaciteta u naprednim digitalnim vještinama koju podržava program Digitalna Europa;

EIT-ove zajednice

– Digitalno područje

| (f) | inicijative Programa za planove razvoja vještina i kompetencija, uključujući one izrađene u kolokacijskim centrima
  zajednica
  znanja i inovacija
  Europskog instituta za inovacije i tehnologiju
  , dopunjuju se izgradnjom kapaciteta u naprednim digitalnim vještinama koju podržava program Digitalna Europa; |
| --- | --- |

(f)

inicijative Programa za planove razvoja vještina i kompetencija, uključujući one izrađene u kolokacijskim centrima
  zajednica
  znanja i inovacija
  Europskog instituta za inovacije i tehnologiju
  , dopunjuju se izgradnjom kapaciteta u naprednim digitalnim vještinama koju podržava program Digitalna Europa;

zajednica

Europskog instituta za inovacije i tehnologiju

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 7. – podtočka a

Prilog IV. – točka 7. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | program jedinstvenog tržišta rješava tržišne nedostatke koji utječu na sve MSP-ove te promiče poduzetništvo i osnivanje te rast poduzeća. Postoji potpuna komplementarnost između programa jedinstvenog tržišta i djelovanja budućeg Europskog vijeća za inovacije u području inovativnih poduzeća, kao i u području usluga potpore MSP-ovima, posebno ako tržište ne osigurava održivo financiranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

program jedinstvenog tržišta rješava tržišne nedostatke koji utječu na sve MSP-ove te promiče poduzetništvo i osnivanje te rast poduzeća. Postoji potpuna komplementarnost između programa jedinstvenog tržišta i djelovanja budućeg Europskog vijeća za inovacije u području inovativnih poduzeća, kao i u području usluga potpore MSP-ovima, posebno ako tržište ne osigurava održivo financiranje;

| (a) | program jedinstvenog tržišta rješava tržišne nedostatke koji utječu na sve MSP-ove te promiče poduzetništvo i osnivanje te rast poduzeća. Postoji potpuna komplementarnost između programa jedinstvenog tržišta i djelovanja
  EIT-a i
  budućeg Europskog vijeća za inovacije u području inovativnih poduzeća, kao i u području usluga potpore MSP-ovima, posebno ako tržište ne osigurava održivo financiranje; |
| --- | --- |

(a)

program jedinstvenog tržišta rješava tržišne nedostatke koji utječu na sve MSP-ove te promiče poduzetništvo i osnivanje te rast poduzeća. Postoji potpuna komplementarnost između programa jedinstvenog tržišta i djelovanja
  EIT-a i
  budućeg Europskog vijeća za inovacije u području inovativnih poduzeća, kao i u području usluga potpore MSP-ovima, posebno ako tržište ne osigurava održivo financiranje;

EIT-a i

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 7. – podtočka b

Prilog IV. – točka 7. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Europska poduzetnička mreža može poslužiti, kao i druge strukture za potporu MSP-ova (na primjer, nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije), za pružanje usluga potpore u okviru
  Europskog vijeća
  za inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Europska poduzetnička mreža može poslužiti, kao i druge strukture za potporu MSP-ova (na primjer, nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije), za pružanje usluga potpore u okviru
  Europskog vijeća
  za inovacije.

Europskog vijeća

| (b) | Europska poduzetnička mreža može poslužiti, kao i druge strukture za potporu MSP-ova (na primjer, nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije
  , digitalno-inovacijski centar, centri izvrsnosti, certificirani inkubatori
  ), za pružanje usluga potpore u okviru
  programa Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće
  za inovacije. |
| --- | --- |

(b)

Europska poduzetnička mreža može poslužiti, kao i druge strukture za potporu MSP-ova (na primjer, nacionalne kontaktne točke, agencije za inovacije
  , digitalno-inovacijski centar, centri izvrsnosti, certificirani inkubatori
  ), za pružanje usluga potpore u okviru
  programa Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće
  za inovacije.

, digitalno-inovacijski centar, centri izvrsnosti, certificirani inkubatori

programa Obzor Europa, uključujući Europsko vijeće

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 8. – stavak 1.

Prilog IV. – točka 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| potrebe za istraživanjem i inovacijama u području suočavanja s okolišnim, klimatskim i energetskim izazovima unutar EU-a određene su i utvrđene tijekom strateškog planiranja istraživanja i inovacija u okviru Programa; program LIFE nastavlja djelovati kao katalizator za provedbu ekološke, klimatske, i relevantne energetske politike i zakonodavstva EU-a, uključujući donošenje i primjenu rezultata istraživanja i inovacija proizišlih iz Programa te pomaže u njihovu uvođenju na nacionalnoj i (među)regionalnoj razini ako to može pomoći u rješavanju okolišnih, klimatskih ili energetskih pitanja; LIFE posebno nastavlja poticati sinergije s Programom dodjelom bonusa u evaluaciji prijedloga koji uključuju prihvaćanje rezultata Programa; tradicionalni projekti djelovanja u okviru programa LIFE podržavaju razvoj, testiranje ili demonstraciju održivih tehnologija ili metodologija za provedbu politike okoliša i klimatske politike EU-a, koje se zatim mogu uvesti u većem razmjeru uz pomoć drugih financijskih sredstava, uključujući ona iz Programa. Europsko vijeće za inovacije
  može
  osigurati potporu za rast i komercijalizaciju novih revolucionarnih ideja koje mogu nastati u provedbi projekata programa LIFE: | potrebe za istraživanjem i inovacijama u području suočavanja s okolišnim, klimatskim i energetskim izazovima unutar EU-a određene su i utvrđene tijekom strateškog planiranja istraživanja i inovacija u okviru Programa; program LIFE nastavlja djelovati kao katalizator za provedbu ekološke, klimatske, i relevantne energetske politike i zakonodavstva EU-a, uključujući donošenje i primjenu rezultata istraživanja i inovacija proizišlih iz Programa te pomaže u njihovu uvođenju na nacionalnoj i (među)regionalnoj razini ako to može pomoći u rješavanju okolišnih, klimatskih ili energetskih pitanja; LIFE posebno nastavlja poticati sinergije s Programom dodjelom bonusa u evaluaciji prijedloga koji uključuju prihvaćanje rezultata Programa; tradicionalni projekti djelovanja u okviru programa LIFE podržavaju razvoj, testiranje ili demonstraciju održivih tehnologija ili metodologija za provedbu politike okoliša i klimatske politike EU-a, koje se zatim mogu uvesti u većem razmjeru uz pomoć drugih financijskih sredstava, uključujući ona iz Programa.
  U okviru Programa nastali EIT i buduće
  Europsko vijeće za inovacije
  mogu
  osigurati potporu za rast i komercijalizaciju novih revolucionarnih ideja koje mogu nastati u provedbi projekata programa LIFE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

potrebe za istraživanjem i inovacijama u području suočavanja s okolišnim, klimatskim i energetskim izazovima unutar EU-a određene su i utvrđene tijekom strateškog planiranja istraživanja i inovacija u okviru Programa; program LIFE nastavlja djelovati kao katalizator za provedbu ekološke, klimatske, i relevantne energetske politike i zakonodavstva EU-a, uključujući donošenje i primjenu rezultata istraživanja i inovacija proizišlih iz Programa te pomaže u njihovu uvođenju na nacionalnoj i (među)regionalnoj razini ako to može pomoći u rješavanju okolišnih, klimatskih ili energetskih pitanja; LIFE posebno nastavlja poticati sinergije s Programom dodjelom bonusa u evaluaciji prijedloga koji uključuju prihvaćanje rezultata Programa; tradicionalni projekti djelovanja u okviru programa LIFE podržavaju razvoj, testiranje ili demonstraciju održivih tehnologija ili metodologija za provedbu politike okoliša i klimatske politike EU-a, koje se zatim mogu uvesti u većem razmjeru uz pomoć drugih financijskih sredstava, uključujući ona iz Programa. Europsko vijeće za inovacije
  može
  osigurati potporu za rast i komercijalizaciju novih revolucionarnih ideja koje mogu nastati u provedbi projekata programa LIFE:

može

potrebe za istraživanjem i inovacijama u području suočavanja s okolišnim, klimatskim i energetskim izazovima unutar EU-a određene su i utvrđene tijekom strateškog planiranja istraživanja i inovacija u okviru Programa; program LIFE nastavlja djelovati kao katalizator za provedbu ekološke, klimatske, i relevantne energetske politike i zakonodavstva EU-a, uključujući donošenje i primjenu rezultata istraživanja i inovacija proizišlih iz Programa te pomaže u njihovu uvođenju na nacionalnoj i (među)regionalnoj razini ako to može pomoći u rješavanju okolišnih, klimatskih ili energetskih pitanja; LIFE posebno nastavlja poticati sinergije s Programom dodjelom bonusa u evaluaciji prijedloga koji uključuju prihvaćanje rezultata Programa; tradicionalni projekti djelovanja u okviru programa LIFE podržavaju razvoj, testiranje ili demonstraciju održivih tehnologija ili metodologija za provedbu politike okoliša i klimatske politike EU-a, koje se zatim mogu uvesti u većem razmjeru uz pomoć drugih financijskih sredstava, uključujući ona iz Programa.
  U okviru Programa nastali EIT i buduće
  Europsko vijeće za inovacije
  mogu
  osigurati potporu za rast i komercijalizaciju novih revolucionarnih ideja koje mogu nastati u provedbi projekata programa LIFE.

U okviru Programa nastali EIT i buduće

mogu

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 9. – podtočka a

Prilog IV. – točka 9. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | kombinirana sredstva iz Programa i programa Erasmus upotrebljavaju se za potporu aktivnostima usmjerenima na jačanje i modernizaciju europskih institucija visokog obrazovanja. Program će dopuniti potporu koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice njezin istraživački element, kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

kombinirana sredstva iz Programa i programa Erasmus upotrebljavaju se za potporu aktivnostima usmjerenima na jačanje i modernizaciju europskih institucija visokog obrazovanja. Program će dopuniti potporu koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice njezin istraživački element, kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu,

| (a) | kombinirana sredstva iz Programa i programa Erasmus upotrebljavaju se za potporu aktivnostima usmjerenima na jačanje i modernizaciju europskih institucija visokog obrazovanja. Program će dopuniti potporu koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice njezin istraživački element, kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu
  ; obrazovne aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju mogu služiti kao inspiracija inicijativi europskih sveučilišta te biti povezane sa njom. |
| --- | --- |

(a)

kombinirana sredstva iz Programa i programa Erasmus upotrebljavaju se za potporu aktivnostima usmjerenima na jačanje i modernizaciju europskih institucija visokog obrazovanja. Program će dopuniti potporu koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice njezin istraživački element, kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu
  ; obrazovne aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju mogu služiti kao inspiracija inicijativi europskih sveučilišta te biti povezane sa njom.

; obrazovne aktivnosti Europskog instituta za inovacije i tehnologiju mogu služiti kao inspiracija inicijativi europskih sveučilišta te biti povezane sa njom.

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 13. – podtočka b

Prilog IV. – točka 13. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | okupljanje financijskih instrumenata za istraživanje i inovacije te malih i srednjih poduzeća fond InvestEU, posebno kroz namjenske tematske sastavnice istraživanja i inovacija te kroz proizvode uvedene u okviru sastavnice za MSP-ove koje su usmjerene na inovativna poduzeća pomažući time ostvarivanju ciljeva Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

okupljanje financijskih instrumenata za istraživanje i inovacije te malih i srednjih poduzeća fond InvestEU, posebno kroz namjenske tematske sastavnice istraživanja i inovacija te kroz proizvode uvedene u okviru sastavnice za MSP-ove koje su usmjerene na inovativna poduzeća pomažući time ostvarivanju ciljeva Programa.

| (b) | okupljanje financijskih instrumenata za istraživanje i inovacije te malih i srednjih poduzeća fond InvestEU, posebno kroz namjenske tematske sastavnice istraživanja i inovacija te kroz proizvode uvedene u okviru sastavnice za MSP-ove koje su usmjerene na inovativna poduzeća pomažući time ostvarivanju ciljeva Programa.
  Uspostavit će se snažne komplementarne veze između fonda InvestEU i programa Obzor Europa. |
| --- | --- |

(b)

okupljanje financijskih instrumenata za istraživanje i inovacije te malih i srednjih poduzeća fond InvestEU, posebno kroz namjenske tematske sastavnice istraživanja i inovacija te kroz proizvode uvedene u okviru sastavnice za MSP-ove koje su usmjerene na inovativna poduzeća pomažući time ostvarivanju ciljeva Programa.
  Uspostavit će se snažne komplementarne veze između fonda InvestEU i programa Obzor Europa.

Uspostavit će se snažne komplementarne veze između fonda InvestEU i programa Obzor Europa.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 14. – podtočka a

Prilog IV. – točka 14. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | inovacijski fond usmjeren je na inovacije u niskougljičnim tehnologijama i procesima, uključujući ekološko hvatanje ugljika i upotrebu koja znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, kao i proizvode koji zamjenjuju one s većim udjelom ugljika te potiče izgradnju i iskorištavanje projekata čiji je cilj ekološko hvatanje i geološko skladištenje ugljikova dioksida te inovativne obnovljive energije i tehnologije skladištenja energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

inovacijski fond usmjeren je na inovacije u niskougljičnim tehnologijama i procesima, uključujući ekološko hvatanje ugljika i upotrebu koja znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, kao i proizvode koji zamjenjuju one s većim udjelom ugljika te potiče izgradnju i iskorištavanje projekata čiji je cilj ekološko hvatanje i geološko skladištenje ugljikova dioksida te inovativne obnovljive energije i tehnologije skladištenja energije;

| (a) | inovacijski fond usmjeren je na inovacije u niskougljičnim tehnologijama i procesima, uključujući ekološko hvatanje ugljika i upotrebu koja znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, kao i proizvode koji zamjenjuju one s većim udjelom ugljika te potiče izgradnju i iskorištavanje projekata čiji je cilj ekološko hvatanje i geološko skladištenje ugljikova dioksida te inovativne obnovljive energije i tehnologije skladištenja energije;
  stvorit će se odgovarajući okvir kako bi se potaknuli „zeleniji” proizvodi s održivom dodanom vrijednošću za kupce i krajnje korisnike. |
| --- | --- |

(a)

inovacijski fond usmjeren je na inovacije u niskougljičnim tehnologijama i procesima, uključujući ekološko hvatanje ugljika i upotrebu koja znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, kao i proizvode koji zamjenjuju one s većim udjelom ugljika te potiče izgradnju i iskorištavanje projekata čiji je cilj ekološko hvatanje i geološko skladištenje ugljikova dioksida te inovativne obnovljive energije i tehnologije skladištenja energije;
  stvorit će se odgovarajući okvir kako bi se potaknuli „zeleniji” proizvodi s održivom dodanom vrijednošću za kupce i krajnje korisnike.

stvorit će se odgovarajući okvir kako bi se potaknuli „zeleniji” proizvodi s održivom dodanom vrijednošću za kupce i krajnje korisnike.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 14. – podtočka b

Prilog IV. – točka 14. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Program financira razvoj i 
  demonstraciju
  tehnologija koje mogu ostvariti ciljeve EU-a u pogledu dekarbonizacije, energetike i industrijske preobrazbe, posebno u stupu II.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Program financira razvoj i 
  demonstraciju
  tehnologija koje mogu ostvariti ciljeve EU-a u pogledu dekarbonizacije, energetike i industrijske preobrazbe, posebno u stupu II.;

demonstraciju

| (b) | Program financira razvoj
  , demonstraciju
  i 
  primjenu
  tehnologija
  , uključujući revolucionarna rješenja,
  koje mogu ostvariti
  gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te
  ciljeve EU-a u pogledu dekarbonizacije, energetike i industrijske preobrazbe, posebno u stupu II.
  i kroz EIT
  ; |
| --- | --- |

(b)

Program financira razvoj
  , demonstraciju
  i 
  primjenu
  tehnologija
  , uključujući revolucionarna rješenja,
  koje mogu ostvariti
  gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te
  ciljeve EU-a u pogledu dekarbonizacije, energetike i industrijske preobrazbe, posebno u stupu II.
  i kroz EIT
  ;

, demonstraciju

primjenu

, uključujući revolucionarna rješenja,

gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te

i kroz EIT

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 14. – podtočka c

Prilog IV. – točka 14. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | inovacijski fond može, podložno ispunjavanju njegovih kriterija za odabir i dodjelu potpore, podržati demonstracijsku fazu prihvatljivih projekata koji
  su primili
  potporu iz okvirnih programa za istraživanja i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

inovacijski fond može, podložno ispunjavanju njegovih kriterija za odabir i dodjelu potpore, podržati demonstracijsku fazu prihvatljivih projekata koji
  su primili
  potporu iz okvirnih programa za istraživanja i inovacije.

su primili

| (c) | Inovacijski fond može, podložno ispunjavanju njegovih kriterija za odabir i dodjelu potpore, podržati demonstracijsku fazu prihvatljivih projekata
  . Projekti
  koji
  primaju potporu iz inovacijskog fonda mogu biti prihvatljivi za
  potporu iz okvirnih programa za istraživanja i inovacije
  , i obrnuto
  .
  Kako bi se upotpunio program Obzor Europa, inovacijski fond može se usredotočiti na tržišne inovacije kojima se doprinosi značajnom i brzom smanjenju emisija CO2. Uspostavit će se snažne komplementarne veze između inovacijskog fonda i programa Obzor Europa. |
| --- | --- |

(c)

Inovacijski fond može, podložno ispunjavanju njegovih kriterija za odabir i dodjelu potpore, podržati demonstracijsku fazu prihvatljivih projekata
  . Projekti
  koji
  primaju potporu iz inovacijskog fonda mogu biti prihvatljivi za
  potporu iz okvirnih programa za istraživanja i inovacije
  , i obrnuto
  .
  Kako bi se upotpunio program Obzor Europa, inovacijski fond može se usredotočiti na tržišne inovacije kojima se doprinosi značajnom i brzom smanjenju emisija CO2. Uspostavit će se snažne komplementarne veze između inovacijskog fonda i programa Obzor Europa.

. Projekti

primaju potporu iz inovacijskog fonda mogu biti prihvatljivi za

, i obrnuto

Kako bi se upotpunio program Obzor Europa, inovacijski fond može se usredotočiti na tržišne inovacije kojima se doprinosi značajnom i brzom smanjenju emisija CO2. Uspostavit će se snažne komplementarne veze između inovacijskog fonda i programa Obzor Europa.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 16.

Prilog IV. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 16. | Sinergije
  s Europskim fondom za obranu pridonijet će
  civilnim i obrambenim istraživanjima. Nepotrebno udvostručavanje posla bit će isključeno
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

16.

Sinergije
  s Europskim fondom za obranu pridonijet će
  civilnim i obrambenim istraživanjima. Nepotrebno udvostručavanje posla bit će isključeno
  .

Sinergije

civilnim i obrambenim istraživanjima. Nepotrebno udvostručavanje posla bit će isključeno

| 16. | Potencijalne sinergije
  s Europskim fondom za obranu pridonijet će
  izbjegavanju udvostručavanja
  . |
| --- | --- |

16.

Potencijalne sinergije
  s Europskim fondom za obranu pridonijet će
  izbjegavanju udvostručavanja
  .

Potencijalne sinergije

izbjegavanju udvostručavanja

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 16.a (nova)

Prilog IV. – točka 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 16.a | Sinergijama s programom Kreativna Europa podupirat će se konkurentnost i inovacije te doprinijeti ekonomskom i socijalnom rastu te promicati učinkovita uporaba javnih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

16.a

16.a

Sinergijama s programom Kreativna Europa podupirat će se konkurentnost i inovacije te doprinijeti ekonomskom i socijalnom rastu te promicati učinkovita uporaba javnih sredstava.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – točka 16.b (nova)

Prilog IV. – točka 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 16.b | Sinergije s bilo kojim važnim projektima od zajedničkog europskog interesa mogu se razmotriti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

16.b

16.b

Sinergije s bilo kojim važnim projektima od zajedničkog europskog interesa mogu se razmotriti.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 1.

Prilog V. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Praćenje uspješnosti okvirnog programa u odnosu na njegove ciljeve sastoji se od smjera učinka i povezanih ključnih pokazatelja slijeda učinka.
  Smjer
  učinka
  ovisi
  o uloženom vremenu
  : razlikuju se kratkoročni
  ,
  srednjoročni
  i 
  dugoročni smjer učinka
  .
  Pokazatelji smjera učinka služe kao zamjene za izvješće o napretku
  u 
  ostvarivanju svakog pojedinog učinka istraživanja
  i 
  inovacija na razini okvirnog programa
  . Pojedinačni dijelovi Programa
  Programom
  pridonose navedenim pokazateljima u različitoj mjeri i različitim mehanizmima. Prema potrebi mogu se upotrebljavati i dodatni pokazatelji za praćenje pojedinačnih dijelova programa. | Praćenje uspješnosti okvirnog programa u odnosu na njegove ciljeve sastoji se od smjera učinka i povezanih ključnih pokazatelja slijeda učinka
  u skladu s člankom 3
  .
  Smjerovi
  učinka
  ovise
  o uloženom vremenu
  i odražavaju četiri komplementarne kategorije učinka nelinearne naravi ulaganja u istraživanja i inovacije: znanstvenu, društvenu i ekonomsku kategoriju te europski istraživački prostor. Za svaku od navedenih kategorija učinka zamjenski će se pokazatelji upotrebljavati
  u 
  cilju praćenja napretka razlikujući kratkoročni, srednjoročni
  i 
  dugoročni napredak, uz odgovarajuće raščlanjivanje, te uz razliku među država članica i pridruženih zemalja
  . Pojedinačni dijelovi Programa pridonose navedenim pokazateljima u različitoj mjeri i različitim mehanizmima. Prema potrebi mogu se upotrebljavati i dodatni pokazatelji za praćenje pojedinačnih dijelova programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Praćenje uspješnosti okvirnog programa u odnosu na njegove ciljeve sastoji se od smjera učinka i povezanih ključnih pokazatelja slijeda učinka.
  Smjer
  učinka
  ovisi
  o uloženom vremenu
  : razlikuju se kratkoročni
  ,
  srednjoročni
  i 
  dugoročni smjer učinka
  .
  Pokazatelji smjera učinka služe kao zamjene za izvješće o napretku
  u 
  ostvarivanju svakog pojedinog učinka istraživanja
  i 
  inovacija na razini okvirnog programa
  . Pojedinačni dijelovi Programa
  Programom
  pridonose navedenim pokazateljima u različitoj mjeri i različitim mehanizmima. Prema potrebi mogu se upotrebljavati i dodatni pokazatelji za praćenje pojedinačnih dijelova programa.

Smjer

ovisi

: razlikuju se kratkoročni

srednjoročni

dugoročni smjer učinka

Pokazatelji smjera učinka služe kao zamjene za izvješće o napretku

ostvarivanju svakog pojedinog učinka istraživanja

inovacija na razini okvirnog programa

Programom

Praćenje uspješnosti okvirnog programa u odnosu na njegove ciljeve sastoji se od smjera učinka i povezanih ključnih pokazatelja slijeda učinka
  u skladu s člankom 3
  .
  Smjerovi
  učinka
  ovise
  o uloženom vremenu
  i odražavaju četiri komplementarne kategorije učinka nelinearne naravi ulaganja u istraživanja i inovacije: znanstvenu, društvenu i ekonomsku kategoriju te europski istraživački prostor. Za svaku od navedenih kategorija učinka zamjenski će se pokazatelji upotrebljavati
  u 
  cilju praćenja napretka razlikujući kratkoročni, srednjoročni
  i 
  dugoročni napredak, uz odgovarajuće raščlanjivanje, te uz razliku među država članica i pridruženih zemalja
  . Pojedinačni dijelovi Programa pridonose navedenim pokazateljima u različitoj mjeri i različitim mehanizmima. Prema potrebi mogu se upotrebljavati i dodatni pokazatelji za praćenje pojedinačnih dijelova programa.

u skladu s člankom 3

Smjerovi

ovise

i odražavaju četiri komplementarne kategorije učinka nelinearne naravi ulaganja u istraživanja i inovacije: znanstvenu, društvenu i ekonomsku kategoriju te europski istraživački prostor. Za svaku od navedenih kategorija učinka zamjenski će se pokazatelji upotrebljavati

cilju praćenja napretka razlikujući kratkoročni, srednjoročni

dugoročni napredak, uz odgovarajuće raščlanjivanje, te uz razliku među država članica i pridruženih zemalja

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 2.

Prilog V. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mikropodaci ključnih pokazatelja smjera učinka koji su zajednički s Programom prikupljaju se pod središnjim upravljanjem na usklađen način s minimalnim opterećenjem izvješćivanja za korisnike. | Mikropodaci ključnih pokazatelja smjera učinka koji su zajednički s Programom prikupljaju se pod središnjim upravljanjem na usklađen način s minimalnim opterećenjem izvješćivanja za korisnike.
  Empirijski dokazi i pokazatelji u najvećoj mogućoj mjeri moraju biti popraćeni kvalitativnom analizom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mikropodaci ključnih pokazatelja smjera učinka koji su zajednički s Programom prikupljaju se pod središnjim upravljanjem na usklađen način s minimalnim opterećenjem izvješćivanja za korisnike.

Mikropodaci ključnih pokazatelja smjera učinka koji su zajednički s Programom prikupljaju se pod središnjim upravljanjem na usklađen način s minimalnim opterećenjem izvješćivanja za korisnike.
  Empirijski dokazi i pokazatelji u najvećoj mogućoj mjeri moraju biti popraćeni kvalitativnom analizom.

Empirijski dokazi i pokazatelji u najvećoj mogućoj mjeri moraju biti popraćeni kvalitativnom analizom.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 4.

Prilog V. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Očekuje se da će se Programom ostvariti društveni učinak rješavanjem prioriteta politika EU-a putem istraživanja i inovacija, stvaranjem koristi i učinka putem zadaća istraživanja i inovacija i jačanjem prihvaćanja inovacija u društvu. Napredak tog učinka prati se prema skupu zamjenskih pokazatelja uz sljedeća četiri ključna smjera učinka. | Očekuje se da će se Programom ostvariti društveni učinak rješavanjem
  globalnih izazova utvrđenih u stupu II., uključujući ciljeve održivog razvoja UN-a, kao i
  prioriteta politika
  i obveza
  EU-a putem istraživanja i inovacija, stvaranjem koristi i učinka putem zadaća istraživanja i inovacija i jačanjem prihvaćanja inovacija u društvu
  , što u konačnici pridonosi dobrobiti ljudi
  . Napredak tog učinka prati se prema skupu zamjenskih pokazatelja uz sljedeća četiri ključna smjera učinka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Očekuje se da će se Programom ostvariti društveni učinak rješavanjem prioriteta politika EU-a putem istraživanja i inovacija, stvaranjem koristi i učinka putem zadaća istraživanja i inovacija i jačanjem prihvaćanja inovacija u društvu. Napredak tog učinka prati se prema skupu zamjenskih pokazatelja uz sljedeća četiri ključna smjera učinka.

Očekuje se da će se Programom ostvariti društveni učinak rješavanjem
  globalnih izazova utvrđenih u stupu II., uključujući ciljeve održivog razvoja UN-a, kao i
  prioriteta politika
  i obveza
  EU-a putem istraživanja i inovacija, stvaranjem koristi i učinka putem zadaća istraživanja i inovacija i jačanjem prihvaćanja inovacija u društvu
  , što u konačnici pridonosi dobrobiti ljudi
  . Napredak tog učinka prati se prema skupu zamjenskih pokazatelja uz sljedeća četiri ključna smjera učinka.

globalnih izazova utvrđenih u stupu II., uključujući ciljeve održivog razvoja UN-a, kao i

i obveza

, što u konačnici pridonosi dobrobiti ljudi

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 2.

Prilog V. – stavak 2.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Napredak prema društvenim učincima | Kratkoročni | Srednjoročno | Dugoročni |
| --- | --- | --- | --- |
| Rješavanje političkih prioriteta EU-a putem istraživanja i inovacija | Rezultati –
  broj i udio rezultata kojima se rješavaju posebni prioriteti politike EU-a | Rješenja –
  broj i udio inovacija i znanstvenih rezultata kojima se rješavaju posebni prioriteti politike EU-a | Koristi –
  agregirani procijenjeni učinci od upotrebe rezultata financiranih okvirnim programom, koji rješavaju posebne prioritete politike EU-a,
  uključujući
  doprinos ciklusu kreiranja politika i zakonodavstva |
| Pružanje koristi i učinka kroz zadaće u okviru istraživanja i inovacija | Ostvarenja zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Ostvarenja posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija | Rezultati zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Rezultati posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija | Ostvareni ciljevi zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Ciljevi postignuti posebnim zadaćama u okviru istraživanja i inovacija |
| Jačanje primjene inovacija u društvu | Zajedničko stvaranje –
  broj i udio projekata okvirnog programa u kojima građani EU-a i krajnji korisnici pridonose zajedničkom stvaranju sadržaja u području istraživanja i inovacija | Obveza –
  broj i udio korisničkih subjekata okvirnog programa s mehanizmima obveze za građane i krajnje korisnike nakon projekta okvirnog programa | Socijalna prihvaćenost istraživanja i inovacija –
  prihvaćenost i informiranje javnosti o 
  zajednički kreiranim
  znanstvenim rezultatima i inovativnim rješenjima u okvirnom programu |

Napredak prema društvenim učincima

Kratkoročni

Srednjoročno

Dugoročni

Rješavanje političkih prioriteta EU-a putem istraživanja i inovacija

Rezultati –

broj i udio rezultata kojima se rješavaju posebni prioriteti politike EU-a

Rješenja –

broj i udio inovacija i znanstvenih rezultata kojima se rješavaju posebni prioriteti politike EU-a

Koristi –

agregirani procijenjeni učinci od upotrebe rezultata financiranih okvirnim programom, koji rješavaju posebne prioritete politike EU-a,
  uključujući
  doprinos ciklusu kreiranja politika i zakonodavstva

uključujući

Pružanje koristi i učinka kroz zadaće u okviru istraživanja i inovacija

Ostvarenja zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Ostvarenja posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija

Rezultati zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Rezultati posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija

Ostvareni ciljevi zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Ciljevi postignuti posebnim zadaćama u okviru istraživanja i inovacija

Jačanje primjene inovacija u društvu

Zajedničko stvaranje –

broj i udio projekata okvirnog programa u kojima građani EU-a i krajnji korisnici pridonose zajedničkom stvaranju sadržaja u području istraživanja i inovacija

Obveza –

broj i udio korisničkih subjekata okvirnog programa s mehanizmima obveze za građane i krajnje korisnike nakon projekta okvirnog programa

Socijalna prihvaćenost istraživanja i inovacija –

prihvaćenost i informiranje javnosti o 
  zajednički kreiranim
  znanstvenim rezultatima i inovativnim rješenjima u okvirnom programu

zajednički kreiranim

Izmjena

Izmjena

| Napredak prema društvenim učincima | Kratkoročni | Srednjoročno | Dugoročni |
| --- | --- | --- | --- |
| Rješavanje
  ciljeva programa Obzor Europa i
  političkih prioriteta EU-a putem istraživanja i inovacija | Rezultati –
  broj i udio rezultata kojima se rješavaju posebni
  ciljevi programa Obzor Europa i
  prioriteti politike EU-a | Rješenja –
  broj i udio inovacija i znanstvenih rezultata kojima se rješavaju posebni
  ciljevi programa Obzor Europa i
  prioriteti politike EU-a | Koristi –
  agregirani procijenjeni učinci od upotrebe rezultata financiranih okvirnim programom, koji rješavaju posebne
  ciljeve programa Obzor Europa i
  prioritete politike EU-a, doprinos ciklusu kreiranja politika i zakonodavstva |
| Pružanje koristi i učinka kroz zadaće u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava | Ostvarenja zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Ostvarenja posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava | Rezultati zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Rezultati posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava | Ostvareni ciljevi zadaća u okviru istraživanja i inovacija –
  Ciljevi postignuti posebnim zadaćama u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava |
| Ispunjenje obveze Unije u području klime | Projekti i ostvarenja –




  Broj i udio projekata i ostvarenja relevantnih za klimu (po misijama, partnerstvima i proračunskim linijama programa) | Inovacije u provedbi okvirnog programa povezanog s klimom –




  Broj inovacija iz okvirnog programa relevantnih za klimu, uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva | Društveni i gospodarski učinak projekata relevantnih za klimu –




  Agregirani procijenjeni učinci upotrebe rezultata utemeljenih na okvirnim programima na ostvarivanje dugoročnih klimatskih i energetskih obveza EU-a u skladu s Pariškim sporazumom




  Ekonomski, društveni i ekološki troškovi i prednosti projekata relevantnih za klimu








  — | Poduzimanje inovativnih rješenja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih koja proizlaze iz projekata okvirnih programa |

Napredak prema društvenim učincima

Kratkoročni

Srednjoročno

Dugoročni

Rješavanje
  ciljeva programa Obzor Europa i
  političkih prioriteta EU-a putem istraživanja i inovacija

ciljeva programa Obzor Europa i

Rezultati –

broj i udio rezultata kojima se rješavaju posebni
  ciljevi programa Obzor Europa i
  prioriteti politike EU-a

ciljevi programa Obzor Europa i

Rješenja –

broj i udio inovacija i znanstvenih rezultata kojima se rješavaju posebni
  ciljevi programa Obzor Europa i
  prioriteti politike EU-a

ciljevi programa Obzor Europa i

Koristi –

agregirani procijenjeni učinci od upotrebe rezultata financiranih okvirnim programom, koji rješavaju posebne
  ciljeve programa Obzor Europa i
  prioritete politike EU-a, doprinos ciklusu kreiranja politika i zakonodavstva

ciljeve programa Obzor Europa i

Pružanje koristi i učinka kroz zadaće u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava

te partnerstava

Ostvarenja zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Ostvarenja posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava

te partnerstava

Rezultati zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Rezultati posebnih zadaća u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava

te partnerstava

Ostvareni ciljevi zadaća u okviru istraživanja i inovacija –

Ciljevi postignuti posebnim zadaćama u okviru istraživanja i inovacija
  te partnerstava

te partnerstava

Ispunjenje obveze Unije u području klime

Ispunjenje obveze Unije u području klime

Projekti i ostvarenja –

Projekti i ostvarenja –

Broj i udio projekata i ostvarenja relevantnih za klimu (po misijama, partnerstvima i proračunskim linijama programa)

Broj i udio projekata i ostvarenja relevantnih za klimu (po misijama, partnerstvima i proračunskim linijama programa)

Inovacije u provedbi okvirnog programa povezanog s klimom –

Inovacije u provedbi okvirnog programa povezanog s klimom –

Broj inovacija iz okvirnog programa relevantnih za klimu, uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva

Broj inovacija iz okvirnog programa relevantnih za klimu, uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva

Društveni i gospodarski učinak projekata relevantnih za klimu –

Društveni i gospodarski učinak projekata relevantnih za klimu –

Agregirani procijenjeni učinci upotrebe rezultata utemeljenih na okvirnim programima na ostvarivanje dugoročnih klimatskih i energetskih obveza EU-a u skladu s Pariškim sporazumom

Agregirani procijenjeni učinci upotrebe rezultata utemeljenih na okvirnim programima na ostvarivanje dugoročnih klimatskih i energetskih obveza EU-a u skladu s Pariškim sporazumom

Ekonomski, društveni i ekološki troškovi i prednosti projekata relevantnih za klimu

Ekonomski, društveni i ekološki troškovi i prednosti projekata relevantnih za klimu

—

Poduzimanje inovativnih rješenja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih koja proizlaze iz projekata okvirnih programa

Poduzimanje inovativnih rješenja za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih koja proizlaze iz projekata okvirnih programa

| — | Agregirani procijenjeni učinci primjene tih rješenja na otvaranje radnih mjesta i stvaranje poduzeća, gospodarski rast, čistu energiju, zdravlje i dobrobit (uključujući kvalitetu zraka, tla i vode) |
| --- | --- |

—

Agregirani procijenjeni učinci primjene tih rješenja na otvaranje radnih mjesta i stvaranje poduzeća, gospodarski rast, čistu energiju, zdravlje i dobrobit (uključujući kvalitetu zraka, tla i vode)

Agregirani procijenjeni učinci primjene tih rješenja na otvaranje radnih mjesta i stvaranje poduzeća, gospodarski rast, čistu energiju, zdravlje i dobrobit (uključujući kvalitetu zraka, tla i vode)

Jačanje primjene
  istraživanja i
  inovacija u društvu
  , u državama članicama

istraživanja i

, u državama članicama

Zajedničko stvaranje –

broj i udio projekata okvirnog programa u kojima građani EU-a i krajnji korisnici pridonose zajedničkom stvaranju sadržaja u području istraživanja i inovacija

Obveza –

broj i udio korisničkih subjekata okvirnog programa s mehanizmima obveze za građane i krajnje korisnike nakon projekta okvirnog programa

Socijalna prihvaćenost istraživanja i inovacija

pristup,
  prihvaćenost i informiranje javnosti o znanstvenim rezultatima i inovativnim rješenjima u okvirnom programu

pristup,

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 5.

Prilog V. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Očekuje se da će se Programom ostvariti gospodarski/inovacijski učinak utjecanjem na stvaranje i rast poduzeća,
  stvaranjem
  izravnih ili neizravnih radnih mjesta
  i
  poticanjem ulaganja u istraživanje i inovacije. Napredak prema ovom učinku prati se s pomoću zamjenskih pokazatelja utvrđenih uz sljedećih triju ključnih sljedova učinka. | Očekuje se da će se Programom ostvariti gospodarski/inovacijski učinak
  osobito unutar Unije
  utjecanjem na stvaranje i rast poduzeća,
  posebno MSP-ova, otvaranjem
  izravnih ili neizravnih radnih mjesta
  , naročito unutar Unije, te
  poticanjem ulaganja u istraživanje i inovacije. Napredak prema ovom učinku prati se s pomoću zamjenskih pokazatelja utvrđenih uz sljedećih triju ključnih sljedova učinka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Očekuje se da će se Programom ostvariti gospodarski/inovacijski učinak utjecanjem na stvaranje i rast poduzeća,
  stvaranjem
  izravnih ili neizravnih radnih mjesta
  i
  poticanjem ulaganja u istraživanje i inovacije. Napredak prema ovom učinku prati se s pomoću zamjenskih pokazatelja utvrđenih uz sljedećih triju ključnih sljedova učinka.

stvaranjem

i

Očekuje se da će se Programom ostvariti gospodarski/inovacijski učinak
  osobito unutar Unije
  utjecanjem na stvaranje i rast poduzeća,
  posebno MSP-ova, otvaranjem
  izravnih ili neizravnih radnih mjesta
  , naročito unutar Unije, te
  poticanjem ulaganja u istraživanje i inovacije. Napredak prema ovom učinku prati se s pomoću zamjenskih pokazatelja utvrđenih uz sljedećih triju ključnih sljedova učinka.

osobito unutar Unije

posebno MSP-ova, otvaranjem

, naročito unutar Unije, te

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 3.

Prilog V. – stavak 3.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Napredak prema gospodarskim/inovacijskim učincima | Kratkoročno | Srednjoročno | Dugoročno |
| --- | --- | --- | --- |
| Stvaranje rasta temeljenog na inovacijama | Inovativna ostvarenja –
  broj inovativnih proizvoda, procesa ili metoda iz okvirnog programa (po vrsti inovacije) i primjene prava intelektualnog vlasništva | Inovacije –
  broj inovacija iz okvirnih projekata (po vrsti inovacije) uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva | Gospodarski rast –
  osnivanje, rast i tržišni udjeli društava koja razvijaju inovacije u okvirnom programu |
| Stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta | Podupirano zapošljavanje –
  broj stvorenih radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena i zadržana radna mjesta kod subjekata koji su korisnici projekta u okviru okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta) | Održivo zapošljavanje –
  porast broja radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena kod subjekata nakon projekta okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta) | Ukupno zapošljavanje –
  broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih ili održanih zahvaljujući širenju rezultata okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta) |
| Poticanje ulaganja u istraživanja i inovacije | Zajednička ulaganja –
  iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih početnim ulaganjem okvirnog programa | Poboljšanje –
  iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih za iskorištavanje ili poboljšanje rezultata okvirnog programa | Doprinos „cilju od 3 %” –
  napredak EU-a prema 3 % BDP-a za okvirne programe |

Napredak prema gospodarskim/inovacijskim učincima

Kratkoročno

Srednjoročno

Dugoročno

Stvaranje rasta temeljenog na inovacijama

Inovativna ostvarenja –

broj inovativnih proizvoda, procesa ili metoda iz okvirnog programa (po vrsti inovacije) i primjene prava intelektualnog vlasništva

Inovacije –

broj inovacija iz okvirnih projekata (po vrsti inovacije) uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva

Gospodarski rast –

osnivanje, rast i tržišni udjeli društava koja razvijaju inovacije u okvirnom programu

Stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta

Podupirano zapošljavanje –

broj stvorenih radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena i zadržana radna mjesta kod subjekata koji su korisnici projekta u okviru okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

Održivo zapošljavanje –

porast broja radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena kod subjekata nakon projekta okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

Ukupno zapošljavanje –

broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih ili održanih zahvaljujući širenju rezultata okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

Poticanje ulaganja u istraživanja i inovacije

Zajednička ulaganja –

iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih početnim ulaganjem okvirnog programa

Poboljšanje –

iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih za iskorištavanje ili poboljšanje rezultata okvirnog programa

Doprinos „cilju od 3 %” –

napredak EU-a prema 3 % BDP-a za okvirne programe

Izmjena

Izmjena

| Napredak prema gospodarskim/inovacijskim učincima | Kratkoročno | Srednjoročno | Dugoročno |
| --- | --- | --- | --- |
| Stvaranje rasta temeljenog na inovacijama
  u Uniji | Inovativna ostvarenja –
  broj inovativnih proizvoda, procesa ili metoda iz okvirnog programa (po vrsti inovacije) i primjene prava intelektualnog vlasništva
  u svim zemljama sudionicama | Inovacije –
  broj inovacija iz okvirnih projekata (po vrsti inovacije
  i državi
  ) uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva


  Mala i srednja poduzeća




  Mala i srednja poduzeća koja uvode inovacije proizvoda ili postupaka zahvaljujući financiranju iz okvirnog programa, kao postotak malih i srednjih poduzeća koja se financiraju iz okvirnog programa




  Norme i standardi




  Broj normi i standarda koji proizlaze iz projekata okvirnog programa koji se razvijaju unutar EU-a | Gospodarski rast –
  osnivanje, rast i tržišni udjeli društava koja razvijaju inovacije u okvirnom programu
  unutar i izvan Unije |
| Smanjenje jaza između aktivnosti u području istraživanja i razvoja i tržišta u Uniji | Iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija




  Udio rezultata okvirnog programa koji su doveli do komercijalnog iskorištavanja unutar ili izvan Unije, ovisno o predmetnom sektoru




  Analiza iskorištavanja unutar ili izvan Unije




  Razlozi (bivših) sudionika okvirnog programa za iskorištavanje istraživanja i inovacija izvan Unije |
| Stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta | Podupirano zapošljavanje –


  za svaku zemlju sudionicu
  broj stvorenih radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena i zadržana radna mjesta kod subjekata koji su korisnici projekta u okviru okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta) | Održivo zapošljavanje –


  za svaku zemlju sudionicu
  porast broja radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena kod subjekata nakon projekta okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta) | Ukupno zapošljavanje
  – broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih ili održanih
  ili premještenih u Uniju
  zahvaljujući širenju rezultata okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)






  — | broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih u sektorima utemeljenima na intenzivnom znanju po zemlji sudionici |

Napredak prema gospodarskim/inovacijskim učincima

Kratkoročno

Srednjoročno

Dugoročno

Stvaranje rasta temeljenog na inovacijama
  u Uniji

u Uniji

Inovativna ostvarenja –

broj inovativnih proizvoda, procesa ili metoda iz okvirnog programa (po vrsti inovacije) i primjene prava intelektualnog vlasništva
  u svim zemljama sudionicama

u svim zemljama sudionicama

Inovacije –

broj inovacija iz okvirnih projekata (po vrsti inovacije
  i državi
  ) uključujući i one kojima su dodijeljena prava intelektualnog vlasništva

i državi

Mala i srednja poduzeća

Mala i srednja poduzeća

Mala i srednja poduzeća koja uvode inovacije proizvoda ili postupaka zahvaljujući financiranju iz okvirnog programa, kao postotak malih i srednjih poduzeća koja se financiraju iz okvirnog programa

Mala i srednja poduzeća koja uvode inovacije proizvoda ili postupaka zahvaljujući financiranju iz okvirnog programa, kao postotak malih i srednjih poduzeća koja se financiraju iz okvirnog programa

Norme i standardi

Norme i standardi

Broj normi i standarda koji proizlaze iz projekata okvirnog programa koji se razvijaju unutar EU-a

Broj normi i standarda koji proizlaze iz projekata okvirnog programa koji se razvijaju unutar EU-a

Gospodarski rast –

osnivanje, rast i tržišni udjeli društava koja razvijaju inovacije u okvirnom programu
  unutar i izvan Unije

unutar i izvan Unije

Smanjenje jaza između aktivnosti u području istraživanja i razvoja i tržišta u Uniji

Smanjenje jaza između aktivnosti u području istraživanja i razvoja i tržišta u Uniji

Iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija

Iskorištavanje rezultata istraživanja, razvoja i inovacija

Udio rezultata okvirnog programa koji su doveli do komercijalnog iskorištavanja unutar ili izvan Unije, ovisno o predmetnom sektoru

Udio rezultata okvirnog programa koji su doveli do komercijalnog iskorištavanja unutar ili izvan Unije, ovisno o predmetnom sektoru

Analiza iskorištavanja unutar ili izvan Unije

Analiza iskorištavanja unutar ili izvan Unije

Razlozi (bivših) sudionika okvirnog programa za iskorištavanje istraživanja i inovacija izvan Unije

Razlozi (bivših) sudionika okvirnog programa za iskorištavanje istraživanja i inovacija izvan Unije

Stvaranje brojnijih i kvalitetnijih radnih mjesta

Podupirano zapošljavanje –

za svaku zemlju sudionicu
  broj stvorenih radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena i zadržana radna mjesta kod subjekata koji su korisnici projekta u okviru okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

za svaku zemlju sudionicu

Održivo zapošljavanje –

za svaku zemlju sudionicu
  porast broja radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena kod subjekata nakon projekta okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

za svaku zemlju sudionicu

Ukupno zapošljavanje

– broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih ili održanih
  ili premještenih u Uniju
  zahvaljujući širenju rezultata okvirnog programa (po vrsti radnog mjesta)

ili premještenih u Uniju

—

broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih u sektorima utemeljenima na intenzivnom znanju po zemlji sudionici

broj izravnih i neizravnih radnih mjesta stvorenih u sektorima utemeljenima na intenzivnom znanju po zemlji sudionici

Poticanje ulaganja u istraživanja i inovacije

Zajednička ulaganja –

iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih početnim ulaganjem okvirnog programa

Poboljšanje –

iznos javnih i privatnih ulaganja mobiliziranih za iskorištavanje ili poboljšanje rezultata okvirnog programa

Doprinos „cilju od 3 %” –

napredak EU-a prema 3 % BDP-a za okvirne programe

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – podnaslov 4.a (nova)

Prilog V. – podnaslov 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pokazatelji smjera učinka za europski istraživački prostor |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pokazatelji smjera učinka za europski istraživački prostor

Pokazatelji smjera učinka za europski istraživački prostor

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – stavak 3.a (nova)

Prilog V. – stavak 3.a (nova)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Ostvariti učinak na europski istraživački prostor | Kratkoročno | Srednjoročno | Dugoročno |
| --- | --- | --- | --- |
| Privlačenje i zadržavanje talenata u Uniji | Mobilnost financirana iz okvirnih programa




  Ulazne i izlazne mobilnosti istraživača i inovatora, unutar i izvan Unije, po državi | Internacionalizacija financirana iz okvirnih programa








  — | razvoj i udio stranih istraživača i inovatora sa sjedištem u svim zemljama europskog istraživačkog prostora |

Ostvariti učinak na europski istraživački prostor

Ostvariti učinak na europski istraživački prostor

Kratkoročno

Kratkoročno

Srednjoročno

Srednjoročno

Dugoročno

Dugoročno

Privlačenje i zadržavanje talenata u Uniji

Privlačenje i zadržavanje talenata u Uniji

Mobilnost financirana iz okvirnih programa

Mobilnost financirana iz okvirnih programa

Ulazne i izlazne mobilnosti istraživača i inovatora, unutar i izvan Unije, po državi

Ulazne i izlazne mobilnosti istraživača i inovatora, unutar i izvan Unije, po državi

Internacionalizacija financirana iz okvirnih programa

Internacionalizacija financirana iz okvirnih programa

—

razvoj i udio stranih istraživača i inovatora sa sjedištem u svim zemljama europskog istraživačkog prostora

razvoj i udio stranih istraživača i inovatora sa sjedištem u svim zemljama europskog istraživačkog prostora

| — | razvoj povezanosti i aktivnosti umrežavanja istraživačkih institucija, uključujući javno-privatne veze |
| --- | --- |

—

razvoj povezanosti i aktivnosti umrežavanja istraživačkih institucija, uključujući javno-privatne veze

razvoj povezanosti i aktivnosti umrežavanja istraživačkih institucija, uključujući javno-privatne veze

Atraktivni sustavi za istraživanje i inovacije

Atraktivni sustavi za istraživanje i inovacije

| — | strana ulaganja u inovativne aktivnosti u Uniji




  – broj patenata u zemljama sudionicama |
| --- | --- |

—

strana ulaganja u inovativne aktivnosti u Uniji

strana ulaganja u inovativne aktivnosti u Uniji

– broj patenata u zemljama sudionicama

– broj patenata u zemljama sudionicama

| — | prihodi od licencija iz inozemstva |
| --- | --- |

—

prihodi od licencija iz inozemstva

prihodi od licencija iz inozemstva

Širenje izvrsnosti i sudjelovanja

Širenje izvrsnosti i sudjelovanja

Sudjelovanje u okvirnom programu

Sudjelovanje u okvirnom programu

| — | Udio koordinatora i sudionika iz zemalja za proširenje po komponentama programa i instrumentima, |
| --- | --- |

—

Udio koordinatora i sudionika iz zemalja za proširenje po komponentama programa i instrumentima,

Udio koordinatora i sudionika iz zemalja za proširenje po komponentama programa i instrumentima,

| — | udio evaluatora i članova upravnih odbora, među ostalim iz zemalja za proširenje i regija koje su manje uspješne u području istraživanja i inovacija |
| --- | --- |

—

udio evaluatora i članova upravnih odbora, među ostalim iz zemalja za proširenje i regija koje su manje uspješne u području istraživanja i inovacija

udio evaluatora i članova upravnih odbora, među ostalim iz zemalja za proširenje i regija koje su manje uspješne u području istraživanja i inovacija

Stvaranje i modernizacija izoliranih središta izvrsnosti

Stvaranje i modernizacija izoliranih središta izvrsnosti

Izvrsni ekosustavi istraživanja i inovacija, uključujući regije koje su manje uspješne u području istraživanja i inovacija, a koje postaju centri i pokretači promjena u vlastitoj zemlji

Izvrsni ekosustavi istraživanja i inovacija, uključujući regije koje su manje uspješne u području istraživanja i inovacija, a koje postaju centri i pokretači promjena u vlastitoj zemlji

Jaz u području istraživanja i inovacija

Jaz u području istraživanja i inovacija

Geografska koncentracija

Geografska koncentracija

| — | stope uspjeha |
| --- | --- |

—

stope uspjeha

stope uspjeha

| — | korištenje infrastruktura za istraživanje financiranih sredstvima Unije u svim zemljama europskog istraživačkog prostora |
| --- | --- |

—

korištenje infrastruktura za istraživanje financiranih sredstvima Unije u svim zemljama europskog istraživačkog prostora

korištenje infrastruktura za istraživanje financiranih sredstvima Unije u svim zemljama europskog istraživačkog prostora

Strateško planiranje programa financiranja EU-a

Strateško planiranje programa financiranja EU-a

Sinergije i interakcije između okvirnog programa i strategija pametne specijalizacije

Sinergije i interakcije između okvirnog programa i strategija pametne specijalizacije

Poboljšanje nacionalnih sustava istraživanja i inovacija

Poboljšanje nacionalnih sustava istraživanja i inovacija

| — | povećanje kvalitetnih, neovisnih i konkurentnih sustava financiranja istraživanja i evaluacije karijere |
| --- | --- |

—

povećanje kvalitetnih, neovisnih i konkurentnih sustava financiranja istraživanja i evaluacije karijere

povećanje kvalitetnih, neovisnih i konkurentnih sustava financiranja istraživanja i evaluacije karijere

| — | povećanje privatnih i nacionalnih javnih rashoda za istraživanje i inovacije |
| --- | --- |

—

povećanje privatnih i nacionalnih javnih rashoda za istraživanje i inovacije

povećanje privatnih i nacionalnih javnih rashoda za istraživanje i inovacije

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0401/2018).

1

13

(14)  
  Vidjeti npr. Komisijin Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji, (COM(2017)0487).

14

Vidjeti npr. Komisijin Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji, (COM(2017)0487).

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 294/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. (SL L 97, 9.4.2008., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (SL L 347, 20.12.2013., str. 174.).

1a

Uredba (EZ) br. 294/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. (SL L 97, 9.4.2008., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 1292/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. (SL L 347, 20.12.2013., str. 174.).

(1b)  
  Uredba (EU) Europskog parlamenta i Vijeća.

1b

Uredba (EU) Europskog parlamenta i Vijeća.

16

(16)  ...

16

(23)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

23

(23)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji („Odluka o prekomorskom pridruživanju”) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

23

(24)  SL C 205, 19.7.2013., str. 9.

24

(24)  SL C 205, 19.7.2013., str. 9.

24

25

25

(26)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

26

(26)  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006.

26

(26a)  
  Komisija može preispitati i prema potrebi ažurirati popis zemalja za proširenje u svojim programima rada.

26a

Komisija može preispitati i prema potrebi ažurirati popis zemalja za proširenje u svojim programima rada.

27

27

(28)  SL ....

28

(28)  SL ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.)

31

(32)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

32

(33)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

33

(31)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.)

31

(32)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

32

(33)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

33

(1a)  
  Oni bi se mogli baviti temama kao što su umjetna inteligencija, kvantna tehnologija, biokontrola, digitalni blizanci druge generacije ili bilo kojim drugim temama utvrđenima u kontekstu strateškog planiranja za Obzor Europa (uključujući umrežene programe država članica).

1a

Oni bi se mogli baviti temama kao što su umjetna inteligencija, kvantna tehnologija, biokontrola, digitalni blizanci druge generacije ili bilo kojim drugim temama utvrđenima u kontekstu strateškog planiranja za Obzor Europa (uključujući umrežene programe država članica).

(34)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87).

34

(34)  Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).

34

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Program za provedbu Obzora Europa ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa – okvirnog programa za istraživanja i inovacije (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 388/40)

Amandman 1

Prijedlog odluke

Pozivanje 5.a (novo)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | uzimajući u obzir izvješće Europskog parlamenta o ocjeni provedbe programa Obzor 2020. u svjetlu njegove privremene evaluacije i o prijedlogu Devetog okvirnog programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

uzimajući u obzir izvješće Europskog parlamenta o ocjeni provedbe programa Obzor 2020. u svjetlu njegove privremene evaluacije i o prijedlogu Devetog okvirnog programa.

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu posebnog programa Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje programâ rada za provedbu posebnog programa. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu posebnog programa Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje programâ rada za provedbu posebnog programa. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

| (3) | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu posebnog programa Komisiji bi trebalo dodijeliti
  ovlasti za donošenje strateških planova za istraživanja i inovacije te
  provedbene ovlasti za donošenje programâ rada za provedbu posebnog programa. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4). |
| --- | --- |

(3)

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu posebnog programa Komisiji bi trebalo dodijeliti
  ovlasti za donošenje strateških planova za istraživanja i inovacije te
  provedbene ovlasti za donošenje programâ rada za provedbu posebnog programa. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebnim programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva. Očekuje se da će se 35 % iznosa ukupne financijske omotnice posebnog programa za klimatske ciljeve osigurati mjerama u okviru ovog posebnog programa. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe posebnog programa, a ponovno će se procijeniti u kontekstu relevantnih procesa evaluacije i preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebnim programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva. Očekuje se da će se 35 % iznosa ukupne financijske omotnice posebnog programa za klimatske ciljeve osigurati mjerama u okviru ovog posebnog programa. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe posebnog programa, a ponovno će se procijeniti u kontekstu relevantnih procesa evaluacije i preispitivanja.

| (5) | Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebnim programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva. Očekuje se da će se
  najmanje
  35 % iznosa ukupne financijske omotnice posebnog programa za klimatske ciljeve
  i obveze EU-a, prema potrebi,
  osigurati mjerama u okviru ovog posebnog programa. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe posebnog programa, a 
  nadzirat će se, izvješćivati o njima i
  ponovno će se procijeniti u kontekstu relevantnih procesa evaluacije i preispitivanja. |
| --- | --- |

(5)

Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama Unije za provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, posebnim programom pridonijet će se uključivanju klimatskih mjera i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podržavanje klimatskih ciljeva. Očekuje se da će se
  najmanje
  35 % iznosa ukupne financijske omotnice posebnog programa za klimatske ciljeve
  i obveze EU-a, prema potrebi,
  osigurati mjerama u okviru ovog posebnog programa. Relevantne mjere utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe posebnog programa, a 
  nadzirat će se, izvješćivati o njima i
  ponovno će se procijeniti u kontekstu relevantnih procesa evaluacije i preispitivanja.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Mjere u okviru posebnog programa trebale bi se upotrebljavati i za
  proporcionalno
  rješavanje nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne,
  bez udvostručavanja ili
  istiskivanja privatnog financiranja.
  Te mjere trebaju imati i jasnu europsku dodanu vrijednost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Mjere u okviru posebnog programa trebale bi se upotrebljavati i za
  proporcionalno
  rješavanje nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne,
  bez udvostručavanja ili
  istiskivanja privatnog financiranja.
  Te mjere trebaju imati i jasnu europsku dodanu vrijednost.

| (6) | Mjere u okviru posebnog programa trebale bi se upotrebljavati i za
  jačanje, proširenje i produbljivanje izvrsnosti znanstvenih i tehnoloških temelja Unije, suočavanje sa značajnim globalnim izazovima, povećanje kvalitete života u Uniji i pojačanje ulaganja,
  rješavanje nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne,
  upotreba dodatnih financijskih sredstava umjesto
  istiskivanja privatnog financiranja. |
| --- | --- |

(6)

Mjere u okviru posebnog programa trebale bi se upotrebljavati i za
  jačanje, proširenje i produbljivanje izvrsnosti znanstvenih i tehnoloških temelja Unije, suočavanje sa značajnim globalnim izazovima, povećanje kvalitete života u Uniji i pojačanje ulaganja,
  rješavanje nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne,
  upotreba dodatnih financijskih sredstava umjesto
  istiskivanja privatnog financiranja.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Rodna ravnopravnost prioritet je politike EU-a i ključni društveni izazov (UN-ov cilj održivog razvoja br. 5). Nadalje, rodna ravnopravnost u društvu kao cilj ključni je pokretač društvenih i industrijskih transformacija kao uvjeta iz drugih ciljeva održivog razvoja. Aspekti roda trebali bi se na odgovarajući način integrirati za vrijeme provedbe programa, a potrebno je i posebno rodno istraživanje za podupiranje provedbe i oblikovanja boljih politika EU-a o rodnoj ravnopravnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Rodna ravnopravnost prioritet je politike EU-a i ključni društveni izazov (UN-ov cilj održivog razvoja br. 5). Nadalje, rodna ravnopravnost u društvu kao cilj ključni je pokretač društvenih i industrijskih transformacija kao uvjeta iz drugih ciljeva održivog razvoja. Aspekti roda trebali bi se na odgovarajući način integrirati za vrijeme provedbe programa, a potrebno je i posebno rodno istraživanje za podupiranje provedbe i oblikovanja boljih politika EU-a o rodnoj ravnopravnosti.

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6b) | Posebni bi se program trebao provesti transparentno, participativno i strateški, tražeći sudjelovanje dionika i civilnog društva. Predstavljanje dionika i uključivanje civilnog društva trebalo bi biti uravnoteženo i obuhvaćati predstavnike iz različitih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6b)

Posebni bi se program trebao provesti transparentno, participativno i strateški, tražeći sudjelovanje dionika i civilnog društva. Predstavljanje dionika i uključivanje civilnog društva trebalo bi biti uravnoteženo i obuhvaćati predstavnike iz različitih područja.

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora
  u iznosu od 10 milijardi EUR za
  klaster „Hrana
  i
  prirodni resursi”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom, te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021.–2027. dodijelit će se potpora
  u iznosu od 10 milijardi EUR za
  klaster „Hrana
  i
  prirodni resursi”.

| (7) | Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom
  kako bi oni postali održiviji
  te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021. – 2027. dodijelit će se potpora za
  namjenski
  klaster „Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda
  ”. |
| --- | --- |

(7)

Odražavajući važne doprinose koje bi istraživanja i inovacije trebali dati rješavanju izazova povezanih s prehranom, poljoprivredom, ruralnim razvojem i biogospodarstvom
  kako bi oni postali održiviji
  te kako bi se iskoristile odgovarajuće prilike za istraživanja i inovacije blisko povezane sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, za relevantne mjere u okviru posebnog programa u razdoblju 2021. – 2027. dodijelit će se potpora za
  namjenski
  klaster „Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda
  ”.

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Europski kulturni i kreativni sektori predstavljaju mostove između umjetnosti, kulture, poslovnog svijeta i tehnologije. Kulturna baština sastavni je dio europske kohezije i olakšava povezivanje tradicije i inovacija. Očuvanje kulturne baštine i razvoj kreativnih rješenja, osobito u području digitalizacije, prioritet je programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Europski kulturni i kreativni sektori predstavljaju mostove između umjetnosti, kulture, poslovnog svijeta i tehnologije. Kulturna baština sastavni je dio europske kohezije i olakšava povezivanje tradicije i inovacija. Očuvanje kulturne baštine i razvoj kreativnih rješenja, osobito u području digitalizacije, prioritet je programa.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Za dovršenje digitalnog jedinstvenog tržišta i sve veće prilike proizašle iz konvergencije digitalnih i fizičkih tehnologija potrebno je povećanje ulaganja. U okviru Obzora Europa tim će se nastojanjima doprinijeti
  znatnim povećanjem izdataka za glavne aktivnosti digitalnih istraživanja i inovacija u odnosu na Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020

   (6)

  . Tako bi se trebalo osigurati
  da Europa ostane predvodnica u globalnim istraživanjima i inovacijama u digitalnom sektoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Za dovršenje digitalnog jedinstvenog tržišta i sve veće prilike proizašle iz konvergencije digitalnih i fizičkih tehnologija potrebno je povećanje ulaganja. U okviru Obzora Europa tim će se nastojanjima doprinijeti
  znatnim povećanjem izdataka za glavne aktivnosti digitalnih istraživanja i inovacija u odnosu na Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor 2020

   (6)

  . Tako bi se trebalo osigurati
  da Europa ostane predvodnica u globalnim istraživanjima i inovacijama u digitalnom sektoru.

| (8) | Za dovršenje digitalnog jedinstvenog tržišta i sve veće prilike proizašle iz konvergencije digitalnih i fizičkih tehnologija potrebno je povećanje ulaganja. U okviru Obzora Europa tim će se nastojanjima doprinijeti
  namjenskim klasterom za osiguranje
  da Europa ostane predvodnica u globalnim istraživanjima i inovacijama u digitalnom sektoru. |
| --- | --- |

(8)

Za dovršenje digitalnog jedinstvenog tržišta i sve veće prilike proizašle iz konvergencije digitalnih i fizičkih tehnologija potrebno je povećanje ulaganja. U okviru Obzora Europa tim će se nastojanjima doprinijeti
  namjenskim klasterom za osiguranje
  da Europa ostane predvodnica u globalnim istraživanjima i inovacijama u digitalnom sektoru.

Amandman 10

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Uzimajući u obzir važnost boljeg prenošenja dodane vrijednosti i učinka djelovanja EU-a široj javnosti, Komisija bi trebala povećati svoje napore za postizanje vidljivosti programa Obzor Europa. Slično tomu, korisnici bi trebali osigurati vidljivost svojim ostvarenjima s pomoću fondova EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Uzimajući u obzir važnost boljeg prenošenja dodane vrijednosti i učinka djelovanja EU-a široj javnosti, Komisija bi trebala povećati svoje napore za postizanje vidljivosti programa Obzor Europa. Slično tomu, korisnici bi trebali osigurati vidljivost svojim ostvarenjima s pomoću fondova EU-a.

Amandman 11

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Odluke odabrat će se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjera te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to uključuje razmatranje primjene jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i raspona jediničnih troškova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Vrste financiranja i metode provedbe iz ove Odluke odabrat će se na temelju njihove sposobnosti da postignu posebne ciljeve mjera te daju rezultate, uzimajući u obzir posebice trošak nadzora, administrativno opterećenje te očekivani rizik od neusklađenosti. Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, to uključuje razmatranje primjene jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i raspona jediničnih troškova.

Briše se.

Amandman 12

Prijedlog odluke

Članak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 2. | Članak 2. |
| Operativni ciljevi | Operativni ciljevi |
| 1.   Posebni program doprinosi općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. Uredbe o Obzoru Europa. | 1.   Posebni program doprinosi općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. Uredbe o Obzoru Europa. |
| 2.   Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve: | 2.   Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve: |
| (a) | jačanje i širenje izvrsnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 2.

Članak 2.

Operativni ciljevi

Operativni ciljevi

1.   Posebni program doprinosi općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. Uredbe o Obzoru Europa.

1.   Posebni program doprinosi općim i posebnim ciljevima utvrđenima u članku 3. Uredbe o Obzoru Europa.

2.   Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve:

2.   Posebni program ima sljedeće operativne ciljeve:

(a)

jačanje i širenje izvrsnosti;

| (a) | osnaživanje i produbljivanje europskih znanstvenih i tehnoloških temelja te
  jačanje i širenje izvrsnosti; |
| --- | --- |

(a)

osnaživanje i produbljivanje europskih znanstvenih i tehnoloških temelja te
  jačanje i širenje izvrsnosti;

osnaživanje i produbljivanje europskih znanstvenih i tehnoloških temelja te

| (b) | povećanje suradnje među sektorima i disciplinama; |
| --- | --- |

(b)

povećanje suradnje među sektorima i disciplinama;

| (b) | povećanje suradnje među sektorima i disciplinama; |
| --- | --- |

(b)

povećanje suradnje među sektorima i disciplinama;

| (c) | povezivanje
  i
  razvoj
  istraživačkih infrastruktura
  u europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezivanje
  i
  razvoj
  istraživačkih infrastruktura
  u europskom istraživačkom prostoru;

i

istraživačkih infrastruktura

| (c) | povezivanje, razvoj
  i olakšavanje širokog pristupa, uključujući virtualnim putem, istraživačkim infrastrukturama
  u europskom istraživačkom prostoru; |
| --- | --- |

(c)

povezivanje, razvoj
  i olakšavanje širokog pristupa, uključujući virtualnim putem, istraživačkim infrastrukturama
  u europskom istraživačkom prostoru;

i olakšavanje širokog pristupa, uključujući virtualnim putem, istraživačkim infrastrukturama

| (d) | jačanje međunarodne suradnje; |
| --- | --- |

(d)

jačanje međunarodne suradnje;

| (d) | jačanje međunarodne suradnje
  u području znanosti i tehnologije za podupiranje izvrsnosti Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

jačanje međunarodne suradnje
  u području znanosti i tehnologije za podupiranje izvrsnosti Unije
  ;

u području znanosti i tehnologije za podupiranje izvrsnosti Unije

| (e) | privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora
  u europskom istraživačkom prostoru
  , uključujući putem mobilnosti istraživača; |
| --- | --- |

(e)

privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora
  u europskom istraživačkom prostoru
  , uključujući putem mobilnosti istraživača;

u europskom istraživačkom prostoru

| (e) | privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora
  iz EU-a i svijeta
  , uključujući putem mobilnosti istraživača
  radi uspostave europskog istraživačkog prostora kao najboljeg i najkonkurentnijeg na svijetu
  ; |
| --- | --- |

(e)

privlačenje, osposobljavanje i zadržavanje istraživača i inovatora
  iz EU-a i svijeta
  , uključujući putem mobilnosti istraživača
  radi uspostave europskog istraživačkog prostora kao najboljeg i najkonkurentnijeg na svijetu
  ;

iz EU-a i svijeta

radi uspostave europskog istraživačkog prostora kao najboljeg i najkonkurentnijeg na svijetu

| (f) | poticanje otvorene znanosti
  te osiguravanje vidljivosti prema javnosti
  i otvorenog pristupa rezultatima; |
| --- | --- |

(f)

poticanje otvorene znanosti
  te osiguravanje vidljivosti prema javnosti
  i otvorenog pristupa rezultatima;

te osiguravanje vidljivosti prema javnosti

| (f) | poticanje otvorene znanosti i otvorenog pristupa rezultatima; |
| --- | --- |

(f)

poticanje otvorene znanosti i otvorenog pristupa rezultatima;

| (g) | aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika; |
| --- | --- |

(g)

aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika;

| (g) | aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika; |
| --- | --- |

(g)

aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, posebno za razvoj politika;

| (h) | potporu provedbi prioriteta politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

potporu provedbi prioriteta politike Unije;

| (h) | potporu provedbi
  ciljeva i
  prioriteta politike Unije; |
| --- | --- |

(h)

potporu provedbi
  ciljeva i
  prioriteta politike Unije;

ciljeva i

| i. | jačanje poveznice između istraživanja
  i
  inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja; |
| --- | --- |

i.

jačanje poveznice između istraživanja
  i
  inovacija i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja;

i

| (i) | jačanje poveznice između istraživanja, inovacija
  , obrazovanja
  i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja
  i Pariški sporazum
  ; |
| --- | --- |

(i)

jačanje poveznice između istraživanja, inovacija
  , obrazovanja
  i drugih politika, uključujući ciljeve održivog razvoja
  i Pariški sporazum
  ;

, obrazovanja

i Pariški sporazum

| (j) | ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(j)

ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija;

| (j) | ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(j)

ostvarivanje ambicioznih ciljeva u određenom vremenskom roku putem misija u području istraživanja i inovacija;

| (k) | uključivanje
  građana i krajnjih korisnika
  u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja; |
| --- | --- |

(k)

uključivanje
  građana i krajnjih korisnika
  u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja;

građana i krajnjih korisnika

| (k) | uključivanje
  relevantnih dionika u području istraživanja i inovacija, uključujući građane, akademsku zajednicu, istraživačke organizacije i industriju
  u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja; |
| --- | --- |

(k)

uključivanje
  relevantnih dionika u području istraživanja i inovacija, uključujući građane, akademsku zajednicu, istraživačke organizacije i industriju
  u postupke zajedničkog osmišljavanja i zajedničkog stvaranja;

relevantnih dionika u području istraživanja i inovacija, uključujući građane, akademsku zajednicu, istraživačke organizacije i industriju

| (l) | poboljšanje komunikacije o znanosti; |
| --- | --- |

(l)

poboljšanje komunikacije o znanosti;

| (l) | poboljšanje komunikacije o znanosti; |
| --- | --- |

(l)

poboljšanje komunikacije o znanosti;

| (m) | ubrzavanje
  industrijske preobrazbe; |
| --- | --- |

(m)

ubrzavanje
  industrijske preobrazbe;

ubrzavanje

| (m) | poticanje
  industrijske preobrazbe
  EU-a kako bi se oslobodio potencijal europskih strateških sektora, kao što su ključne razvojne tehnologije
  ; |
| --- | --- |

(m)

poticanje
  industrijske preobrazbe
  EU-a kako bi se oslobodio potencijal europskih strateških sektora, kao što su ključne razvojne tehnologije
  ;

poticanje

EU-a kako bi se oslobodio potencijal europskih strateških sektora, kao što su ključne razvojne tehnologije

| (n) | poboljšanje vještina
  za
  inovacije; |
| --- | --- |

(n)

poboljšanje vještina
  za
  inovacije;

za

| (n) | poboljšanje vještina
  osposobljavanjem i poticanje kreativnosti za istraživanje i
  inovacije; |
| --- | --- |

(n)

poboljšanje vještina
  osposobljavanjem i poticanje kreativnosti za istraživanje i
  inovacije;

osposobljavanjem i poticanje kreativnosti za istraživanje i

| (o) | poticanje osnivanja i rasta inovativnih poduzeća, posebice MSP-ova; |
| --- | --- |

(o)

poticanje osnivanja i rasta inovativnih poduzeća, posebice MSP-ova;

| (o) | poticanje osnivanja i rasta inovativnih poduzeća, posebice
  novoosnovanih poduzeća i
  MSP-ova; |
| --- | --- |

(o)

poticanje osnivanja i rasta inovativnih poduzeća, posebice
  novoosnovanih poduzeća i
  MSP-ova;

novoosnovanih poduzeća i

| (p) | poboljšanje pristupa rizičnom financiranju, posebice u situacijama kad tržište ne pruža održivo financiranje. |
| --- | --- |

(p)

poboljšanje pristupa rizičnom financiranju, posebice u situacijama kad tržište ne pruža održivo financiranje.

| (p) | poboljšanje pristupa rizičnom financiranju,
  uključujući sinergijama s fondom InvestEU,
  posebice u situacijama kad tržište ne pruža održivo financiranje; |
| --- | --- |

(p)

poboljšanje pristupa rizičnom financiranju,
  uključujući sinergijama s fondom InvestEU,
  posebice u situacijama kad tržište ne pruža održivo financiranje;

uključujući sinergijama s fondom InvestEU,

| (pa) | jačanje rodne ravnopravnosti i uključivanje rodne dimenzije u područje istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(pa)

(pa)

jačanje rodne ravnopravnosti i uključivanje rodne dimenzije u područje istraživanja i inovacija;

jačanje rodne ravnopravnosti i uključivanje rodne dimenzije u područje istraživanja i inovacija;

| (pb) | postizanje najvećeg znanstvenog, tehnološkog, društvenog i gospodarskog učinka. |
| --- | --- |

(pb)

(pb)

postizanje najvećeg znanstvenog, tehnološkog, društvenog i gospodarskog učinka.

postizanje najvećeg znanstvenog, tehnološkog, društvenog i gospodarskog učinka.

3.   U okviru ciljeva iz stavka 2. mogu se uzeti u obzir nove i nepredviđene potrebe koje nastaju tijekom razdoblja provedbe posebnog programa. To može, ako je opravdano, obuhvaćati odgovor na novonastale prilike, krize i prijetnje, kao i odgovor na potrebe povezane s razvojem novih politika Unije.

3.   U okviru ciljeva iz stavka 2. mogu se uzeti u obzir nove i nepredviđene potrebe koje nastaju tijekom razdoblja provedbe posebnog programa. To može, ako je opravdano, obuhvaćati odgovor na novonastale prilike, krize i prijetnje, kao i odgovor na potrebe povezane s razvojem novih politika Unije.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 3.

Članak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 3. | Članak 3. |
| Struktura | Struktura |
| 1.   U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova: | 1.   U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova: |
| (1) | stupa I. „
  Otvorena
  znanost”, čije su komponente sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 3.

Članak 3.

Struktura

Struktura

1.   U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova:

1.   U skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, posebni program sastoji se od sljedećih dijelova:

(1)

stupa I. „
  Otvorena
  znanost”, čije su komponente sljedeće:

Otvorena

| (1) | stupa I. „
  Izvrsna i otvorena
  znanost”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(1)

stupa I. „
  Izvrsna i otvorena
  znanost”, čije su komponente sljedeće:

Izvrsna i otvorena

| | (a) | Europsko istraživačko vijeće (ERC), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko istraživačko vijeće (ERC), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.;

| | (a) | Europsko istraživačko vijeće (ERC), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko istraživačko vijeće (ERC), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.;

| | (b) | aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 2.;

| | (b) | aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA), kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 2.;

| | (c) | istraživačke infrastrukture, kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(c)

istraživačke infrastrukture, kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 3.;

| | (c) | istraživačke infrastrukture, kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(c)

istraživačke infrastrukture, kako je opisano u Prilogu I. stupu I. odjeljku 3.;

| (2) | stupa II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,
  čije su komponente sljedeće
  : |
| --- | --- |

(2)

stupa II. „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,
  čije su komponente sljedeće
  :

čije su komponente sljedeće

| (2) | stupa II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”
  , uključujući instrument dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove iz članka 43. točke (a) Uredbe i Priloga I. posebnom programu
  : |
| --- | --- |

(2)

stupa II. „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”
  , uključujući instrument dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove iz članka 43. točke (a) Uredbe i Priloga I. posebnom programu
  :

europska

, uključujući instrument dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove iz članka 43. točke (a) Uredbe i Priloga I. posebnom programu

| | (a) | klaster „Zdravlje”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

klaster „Zdravlje”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 1.;

| | (a) | klaster „Zdravlje”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

klaster „Zdravlje”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 1.;

| | (b) | klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

klaster „Uključivo i 
  sigurno
  društvo”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 2.;

sigurno

| | (b) | klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

klaster „Uključivo i 
  kreativno
  društvo”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 2.;

kreativno

| | (ba) | klaster „Sigurno društvo” |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

klaster „Sigurno društvo”

klaster „Sigurno društvo”

| | (c) | klaster „Digitalizacija
  i
  industrija”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(c)

klaster „Digitalizacija
  i
  industrija”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 3.;

i

| | (c) | klaster „Digitalizacija, industrija
  i svemir
  ”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(c)

klaster „Digitalizacija, industrija
  i svemir
  ”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 3.;

i svemir

| | (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 4.; |
| --- | --- | --- |

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 4.;

| | (d) | klaster „Klima, energija i mobilnost”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 4.; |
| --- | --- | --- |

(d)

klaster „Klima, energija i mobilnost”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 4.;

| | (e) | klaster „Hrana
  i
  prirodni resursi”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 5.; |
| --- | --- | --- |

(e)

klaster „Hrana
  i
  prirodni resursi”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 5.;

i

| | (e) | klaster „Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda
  ”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 5.; |
| --- | --- | --- |

(e)

klaster „Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda
  ”, kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 5.;

i poljoprivreda

| | (f) | nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 6.; |
| --- | --- | --- |

(f)

nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 6.;

| | (f) | nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 6.; |
| --- | --- | --- |

(f)

nenuklearna izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), kako je opisano u Prilogu I. stupu II. odjeljku 6.;

| (3) | stupa III. „
  Otvorene inovacije
  ”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(3)

stupa III. „
  Otvorene inovacije
  ”, čije su komponente sljedeće:

Otvorene inovacije

| (3) | stupa III. „
  Inovativna Europa
  ”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(3)

stupa III. „
  Inovativna Europa
  ”, čije su komponente sljedeće:

Inovativna Europa

| | (a) | Europsko vijeće za inovacije (EIC), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko vijeće za inovacije (EIC), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.;

| | (a) | Europsko vijeće za inovacije (EIC), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.;
  uključujući europske inovacijske ekosustave, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(a)

Europsko vijeće za inovacije (EIC), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.;
  uključujući europske inovacijske ekosustave, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.;

uključujući europske inovacijske ekosustave, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.;

| | (b) | europski inovacijski ekosustavi, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

europski inovacijski ekosustavi, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.;

europski inovacijski ekosustavi, kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 2.;

| | Briše se. |
| --- | --- |

Briše se.

Briše se.

| | (c) | Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 3.;

| | (b) | Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 3.; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT), kako je opisano u Prilogu I. stupu III. odjeljku 3.;

| (4) | dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(4)

dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće:

| (4) | dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće: |
| --- | --- |

(4)

dijela „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, čije su komponente sljedeće:

| | (a) | dijeljenje
  izvrsnosti, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

dijeljenje
  izvrsnosti, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 1.;

dijeljenje

| | (a) | širenje
  izvrsnosti
  i povećanje sudjelovanja
  , kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 1.; |
| --- | --- | --- |

(a)

širenje
  izvrsnosti
  i povećanje sudjelovanja
  , kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 1.;

širenje

i povećanje sudjelovanja

| | (b) | reforma i poboljšanje europskog sustava istraživanja i informacija, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma i poboljšanje europskog sustava istraživanja i informacija, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 2.

| | (b) | reforma i poboljšanje europskog sustava istraživanja i informacija, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

reforma i poboljšanje europskog sustava istraživanja i informacija, kako je opisano u Prilogu I., dijelu „Jačanje europskog istraživačkog prostora”, odjeljku 2.

2.   Aktivnosti koje će se provoditi u okviru dijelova iz stavka 1. navedene su u Prilogu I.

2.   Aktivnosti koje će se provoditi u okviru dijelova iz stavka 1. navedene su u Prilogu I.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 4.

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Proračun | Proračun |
| 1.   U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, financijska omotnica za provedbu posebnog programa za razdoblje
  2021.–2027.
  iznosi
  94 100 000 000  EUR
  prema
  trenutačnim
  cijenama. | 1.   U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, financijska omotnica za provedbu posebnog programa za razdoblje
  2021. – 2027.
  iznosi
  120 000 000 000  EUR
  prema cijenama
  za 2018
  . |
| 2.   Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se među komponentama navedenima u članku 3. stavku 1. ove Odluke, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe ... o Obzoru Europa. Primjenjuju se mehanizmi iz članka 9. stavaka od 3. do 8. Uredbe o Obzoru Europa. | 2.   Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se među komponentama navedenima u članku 3. stavku 1. ove Odluke, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe ... o Obzoru Europa. Primjenjuju se mehanizmi iz članka 9. stavaka od 3. do 8. Uredbe o Obzoru Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Proračun

Proračun

1.   U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, financijska omotnica za provedbu posebnog programa za razdoblje
  2021.–2027.
  iznosi
  94 100 000 000  EUR
  prema
  trenutačnim
  cijenama.

1.   U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe o Obzoru Europa, financijska omotnica za provedbu posebnog programa za razdoblje
  2021. – 2027.
  iznosi
  120 000 000 000  EUR
  prema cijenama
  za 2018
  .

2.   Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se među komponentama navedenima u članku 3. stavku 1. ove Odluke, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe ... o Obzoru Europa. Primjenjuju se mehanizmi iz članka 9. stavaka od 3. do 8. Uredbe o Obzoru Europa.

2.   Iznos iz stavka 1. ovog članka dijeli se među komponentama navedenima u članku 3. stavku 1. ove Odluke, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe ... o Obzoru Europa. Primjenjuju se mehanizmi iz članka 9. stavaka od 3. do 8. Uredbe o Obzoru Europa.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 5.

Članak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 5. | Članak 5. |
| Misije | Misije |
| 1.   Za svaku se misiju
  može uspostaviti
  odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od
  15-ak
  osoba na visokoj razini, uključujući
  relevantne
  predstavnike
  krajnjih korisnika
  . Odbor za misije daje savjete o sljedećem: | 1.   Za svaku se misiju
  uspostavlja
  odbor za misiju
  u svrhu zajedničkog osmišljavanja i usmjeravanja provedbe
  . Taj se odbor sastoji od
  15 do 20 neovisnih
  osoba na visokoj razini, uključujući predstavnike
  područja istraživanja i inovacija iz različitih sektora i disciplina, akademske zajednice, istraživačkih i tehnoloških organizacija, industrija svih veličina, nacionalnih i regionalnih tijela te organizacija civilnog društva. Članove odbora za misije imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka, uključujući otvoren poziv za iskazivanje interesa.
  Odbor za misije daje savjete o sljedećem: |
| (a) | sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija
  , uz zajedničko osmišljavanje s dionicima i javnošću kad je to relevantno
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.

Članak 5.

Misije

Misije

1.   Za svaku se misiju
  može uspostaviti
  odbor za misiju. Taj se odbor sastoji od
  15-ak
  osoba na visokoj razini, uključujući
  relevantne
  predstavnike
  krajnjih korisnika
  . Odbor za misije daje savjete o sljedećem:

1.   Za svaku se misiju
  uspostavlja
  odbor za misiju
  u svrhu zajedničkog osmišljavanja i usmjeravanja provedbe
  . Taj se odbor sastoji od
  15 do 20 neovisnih
  osoba na visokoj razini, uključujući predstavnike
  područja istraživanja i inovacija iz različitih sektora i disciplina, akademske zajednice, istraživačkih i tehnoloških organizacija, industrija svih veličina, nacionalnih i regionalnih tijela te organizacija civilnog društva. Članove odbora za misije imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka, uključujući otvoren poziv za iskazivanje interesa.
  Odbor za misije daje savjete o sljedećem:

(a)

sadržaju programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija
  , uz zajedničko osmišljavanje s dionicima i javnošću kad je to relevantno
  ;

, uz zajedničko osmišljavanje s dionicima i javnošću kad je to relevantno

| (a) | sadržaju
  relevantnih
  programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija; |
| --- | --- |

(a)

sadržaju
  relevantnih
  programâ rada i njihovu preispitivanju ako je ono potrebno za postizanje ciljeva misija;

relevantnih

| (b) | postupcima prilagodbe, ili o prekidu ako je to primjereno, na temelju procjena provedbe misije; |
| --- | --- |

(b)

postupcima prilagodbe, ili o prekidu ako je to primjereno, na temelju procjena provedbe misije;

| (b) | postupcima prilagodbe, ili o prekidu ako je to primjereno, na temelju procjena provedbe misije; |
| --- | --- |

(b)

postupcima prilagodbe, ili o prekidu ako je to primjereno, na temelju procjena provedbe misije;

| (c) | odabiru stručnih evaluatora, izvješćivanju stručnih evaluatora te evaluacijskim kriterijima i njihovom ponderiranju; |
| --- | --- |

(c)

odabiru stručnih evaluatora, izvješćivanju stručnih evaluatora te evaluacijskim kriterijima i njihovom ponderiranju;

| (c) | odabiru stručnih evaluatora,
  sprečavanju sukoba interesa stručnih evaluatora,
  izvješćivanju stručnih evaluatora te evaluacijskim kriterijima i njihovom ponderiranju
  , uz standardne kriterije odabira, točnije „izvrsnost
  ;
  utjecaj; kvalitetu i učinkovitost provedbe”; |
| --- | --- |

(c)

odabiru stručnih evaluatora,
  sprečavanju sukoba interesa stručnih evaluatora,
  izvješćivanju stručnih evaluatora te evaluacijskim kriterijima i njihovom ponderiranju
  , uz standardne kriterije odabira, točnije „izvrsnost
  ;
  utjecaj; kvalitetu i učinkovitost provedbe”;

sprečavanju sukoba interesa stručnih evaluatora,

, uz standardne kriterije odabira, točnije „izvrsnost

utjecaj; kvalitetu i učinkovitost provedbe”;

| (d) | okvirnim uvjetima koji pomažu u postizanju ciljeva misije; |
| --- | --- |

(d)

okvirnim uvjetima koji pomažu u postizanju ciljeva misije;

| (d) | okvirnim uvjetima koji pomažu u postizanju ciljeva misije
  u skladu s prioritetima Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

okvirnim uvjetima koji pomažu u postizanju ciljeva misije
  u skladu s prioritetima Unije
  ;

u skladu s prioritetima Unije

| (e) | komunikaciji. |
| --- | --- |

(e)

komunikaciji.

| (e) | komunikaciji. |
| --- | --- |

(e)

komunikaciji.

| (ea) | jasnim i mjerljivim ciljevima i mogućim ishodima misija; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

jasnim i mjerljivim ciljevima i mogućim ishodima misija;

jasnim i mjerljivim ciljevima i mogućim ishodima misija;

| (eb) | evaluaciji socijalnog učinka i poslovnog potencijala misije; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

evaluaciji socijalnog učinka i poslovnog potencijala misije;

evaluaciji socijalnog učinka i poslovnog potencijala misije;

2.   Posebne odredbe kojima se omogućuje učinkovit i fleksibilan pristup na temelju portfelja
  mogu se navesti
  u programu rada iz članka 11.

2.   Posebne odredbe kojima se omogućuje učinkovit i fleksibilan pristup na temelju portfelja
  navode se
  u programu rada iz članka 11.

2a.
     
  Sadržaj misija, pojedinosti o provedbi, uključujući njihov opseg, pokazatelje, mjerljive ciljeve i ključne točke, procijenjeni proračun, sinergije s drugim fondovima Unije i poveznice s europskim partnerstvima, utvrđuju se strateškim planovima za istraživanje i inovacije, kako je navedeno u Priloga I. ovoj Odluci.

2b.
     
  Misije se provode putem otvorenog poziva na podnošenje prijedloga u okviru programa rada relevantnih klastera, kojima se poziva na podnošenje prijedloga za projekte kojima se pridonosi misiji i koji su smješteni u jednom ili više područja intervencije klastera.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Članak 6. |
| Europsko istraživačko vijeće | Europsko istraživačko vijeće |
| 1.   Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa I. „Otvorena znanost” koje se odnose na ERC. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom C(2013)1895 (7). | 1.   Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa I. „Otvorena
  i izvrsna
  znanost” koje se odnose na ERC. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom C(2013)1895 (7). |
| 2.   ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8. | 2.   ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8. |
| 3.   ERC ima predsjednika, koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom. | 3.   ERC ima predsjednika, koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom. |
| Predsjednika imenuje Komisija na temelju transparentnog postupka zapošljavanja, u koji je uključen i za tu svrhu osnovan poseban neovisni odbor za traženje, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća. | Predsjednika imenuje Komisija na temelju transparentnog postupka zapošljavanja, u koji je uključen i za tu svrhu osnovan poseban neovisni odbor za traženje, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća. |
| Predsjednik predsjeda Znanstvenim vijećem, osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom te ga predstavlja u znanstvenom svijetu. | Predsjednik predsjeda Znanstvenim vijećem, osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom te ga predstavlja u znanstvenom svijetu. |
| 4.   ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, autonomije, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a koje se provode u skladu s Odlukom .../EZ. | 4.   ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, autonomije, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a koje se provode u skladu s Odlukom .../EZ. |
| 5.   Aktivnostima ERC-a podupiru se istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini. | 5.   Aktivnostima ERC-a podupiru se istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini.
  Potpora inovacijama, točnije putem programa dokaza koncepta, trebala bi se nastaviti kako bi se potaknula brža otkrića komercijalnih ili socijalno vrijednih proizvoda, procesa i usluga. Kako bi se doprinijelo tome, izvrsni podnositelji prijedloga ERC-u koji su prešli prag, ali nisu financirani zbog manjka sredstava, mogu dobiti pečat izvrsnosti. |
| | 5a.
     
  Korisniku provjere koncepta ERC-a dodjeljuje se pečat izvrsnosti ako je prijedlog prihvatljiv, ako je prešao primjenjive pragove i ako se nije mogao financirati. |
| 6.   Komisija djeluje kao jamac autonomije i integriteta ERC-a te osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća. | 6.   Komisija djeluje kao jamac autonomije i integriteta ERC-a te osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća. |
| Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a), koju je utvrdilo Znanstveno vijeće. | Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a), koju je utvrdilo Znanstveno vijeće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Europsko istraživačko vijeće

Europsko istraživačko vijeće

1.   Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa I. „Otvorena znanost” koje se odnose na ERC. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom C(2013)1895 (7).

1.   Komisija osniva Europsko istraživačko vijeće („ERC”) za provedbu aktivnosti u okviru stupa I. „Otvorena
  i izvrsna
  znanost” koje se odnose na ERC. ERC nasljeđuje ERC uspostavljen Odlukom C(2013)1895 (7).

2.   ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.

2.   ERC se sastoji od neovisnog Znanstvenog vijeća iz članka 7. i posebne provedbene strukture iz članka 8.

3.   ERC ima predsjednika, koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.

3.   ERC ima predsjednika, koji se bira iz redova viših znanstvenika s međunarodnim ugledom.

Predsjednika imenuje Komisija na temelju transparentnog postupka zapošljavanja, u koji je uključen i za tu svrhu osnovan poseban neovisni odbor za traženje, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.

Predsjednika imenuje Komisija na temelju transparentnog postupka zapošljavanja, u koji je uključen i za tu svrhu osnovan poseban neovisni odbor za traženje, a mandat je ograničen na četiri godine i može se jednom produljiti. Postupak zapošljavanja i odabrani kandidat moraju imati odobrenje Znanstvenog vijeća.

Predsjednik predsjeda Znanstvenim vijećem, osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom te ga predstavlja u znanstvenom svijetu.

Predsjednik predsjeda Znanstvenim vijećem, osigurava njegov vodeći položaj i vezu s posebnom provedbenom strukturom te ga predstavlja u znanstvenom svijetu.

4.   ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, autonomije, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a koje se provode u skladu s Odlukom .../EZ.

4.   ERC djeluje u skladu s načelima znanstvene izvrsnosti, autonomije, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. Osigurava kontinuitet s aktivnostima ERC-a koje se provode u skladu s Odlukom .../EZ.

5.   Aktivnostima ERC-a podupiru se istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini.

5.   Aktivnostima ERC-a podupiru se istraživanja koja u svim područjima provode pojedinačni i transnacionalni timovi koji se natječu na europskoj razini.
  Potpora inovacijama, točnije putem programa dokaza koncepta, trebala bi se nastaviti kako bi se potaknula brža otkrića komercijalnih ili socijalno vrijednih proizvoda, procesa i usluga. Kako bi se doprinijelo tome, izvrsni podnositelji prijedloga ERC-u koji su prešli prag, ali nisu financirani zbog manjka sredstava, mogu dobiti pečat izvrsnosti.

5a.
     
  Korisniku provjere koncepta ERC-a dodjeljuje se pečat izvrsnosti ako je prijedlog prihvatljiv, ako je prešao primjenjive pragove i ako se nije mogao financirati.

6.   Komisija djeluje kao jamac autonomije i integriteta ERC-a te osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.

6.   Komisija djeluje kao jamac autonomije i integriteta ERC-a te osigurava pravilno izvođenje povjerenih mu zadaća.

Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a), koju je utvrdilo Znanstveno vijeće.

Komisija osigurava provedbu aktivnosti ERC-a u skladu s načelima utvrđenima u stavku 4. ovog članka, kao i s cjelokupnom strategijom za ERC iz članka 7. stavka 2. točke (a), koju je utvrdilo Znanstveno vijeće.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Znanstveno vijeće ERC-a | Znanstveno vijeće ERC-a |
| 1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem, žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina i iz raznih područja istraživanja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima. | 1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem, čime se jamče razna područja istraživanja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima. |
| Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka imenovanja, koji je dogovoren sa Znanstvenim vijećem te uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. | Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka imenovanja, koji je dogovoren sa Znanstvenim vijećem te uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. |
| Mandat članova Znanstvenog vijeća ERC-a ograničen je na četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava kontinuitet rada Znanstvenog vijeća. | Mandat članova Znanstvenog vijeća ERC-a ograničen je na četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava kontinuitet rada Znanstvenog vijeća. |
| 2.   Znanstveno vijeće utvrđuje: | 2.   Znanstveno vijeće utvrđuje: |
| (a) | cjelokupnu strategiju ERC-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Znanstveno vijeće ERC-a

Znanstveno vijeće ERC-a

1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem, žena i muškaraca iz različitih dobnih skupina i iz raznih područja istraživanja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.

1.   Znanstveno vijeće sastoji se od najuglednijih znanstvenika, inženjera i stručnjaka s primjerenim stručnim znanjem, čime se jamče razna područja istraživanja, koji djeluju u svoje osobno ime, neovisno o vanjskim interesima.

Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka imenovanja, koji je dogovoren sa Znanstvenim vijećem te uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Članove Znanstvenog vijeća imenuje Komisija nakon neovisnog i transparentnog postupka imenovanja, koji je dogovoren sa Znanstvenim vijećem te uključuje savjetovanje sa znanstvenom zajednicom i izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Mandat članova Znanstvenog vijeća ERC-a ograničen je na četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava kontinuitet rada Znanstvenog vijeća.

Mandat članova Znanstvenog vijeća ERC-a ograničen je na četiri godine, uz mogućnost ponovnog imenovanja još jednom na temelju sustava rotacije, čime se osigurava kontinuitet rada Znanstvenog vijeća.

2.   Znanstveno vijeće utvrđuje:

2.   Znanstveno vijeće utvrđuje:

(a)

cjelokupnu strategiju ERC-a;

| (a) | cjelokupnu strategiju ERC-a; |
| --- | --- |

(a)

cjelokupnu strategiju ERC-a;

| (b) | program rada za provedbu aktivnosti ERC-a; |
| --- | --- |

(b)

program rada za provedbu aktivnosti ERC-a;

| (b) | program rada za provedbu aktivnosti ERC-a; |
| --- | --- |

(b)

program rada za provedbu aktivnosti ERC-a;

| (c) | metode i postupke za istorazinsku ocjenu i evaluaciju prijedloga na temelju kojih će se odrediti koji će se prijedlozi financirati; |
| --- | --- |

(c)

metode i postupke za istorazinsku ocjenu i evaluaciju prijedloga na temelju kojih će se odrediti koji će se prijedlozi financirati;

| (c) | metode i postupke za istorazinsku ocjenu i evaluaciju prijedloga na temelju kojih će se odrediti koji će se prijedlozi financirati; |
| --- | --- |

(c)

metode i postupke za istorazinsku ocjenu i evaluaciju prijedloga na temelju kojih će se odrediti koji će se prijedlozi financirati;

| (d) | svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak ERC-a te kvalitetu provedenih istraživanja; |
| --- | --- |

(d)

svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak ERC-a te kvalitetu provedenih istraživanja;

| (d) | svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak ERC-a te kvalitetu provedenih istraživanja; |
| --- | --- |

(d)

svoje stajalište o svim pitanjima koja sa znanstvenog stajališta mogu poboljšati dostignuća i učinak ERC-a te kvalitetu provedenih istraživanja;

| (e) | kodeks ponašanja, koji se, među ostalim, odnosi na sprečavanje sukoba interesa. |
| --- | --- |

(e)

(e)

kodeks ponašanja, koji se, među ostalim, odnosi na sprečavanje sukoba interesa.

kodeks ponašanja, koji se, među ostalim, odnosi na sprečavanje sukoba interesa.

Komisija odstupa od stajališta koja utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s prvim podstavkom točkama (a), (c)
  , (d) i (e)
  samo kad smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva te utvrđuje točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.

, (d) i (e)

Komisija
  uspostavlja kodeks ponašanja kojime se omogućuje, među ostalim, izbjegavanje sukoba interesa i
  odstupa od stajališta koja utvrdi Znanstveno vijeće u skladu s prvim podstavkom točkama (a), (c)
  i (d)
  samo kad smatra da se nisu poštovale odredbe ove Odluke. U tom slučaju Komisija donosi mjere za održavanje kontinuiteta provedbe posebnog programa i postizanje njegovih ciljeva te utvrđuje točke odstupanja od stajališta Znanstvenog vijeća i obrazlaže ih.

uspostavlja kodeks ponašanja kojime se omogućuje, među ostalim, izbjegavanje sukoba interesa i

i (d)

3.   Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenima u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.

3.   Znanstveno vijeće djeluje u skladu sa svojim ovlastima utvrđenima u Prilogu I. stupu I. odjeljku 1.

4.   Znanstveno vijeće djeluje isključivo u interesu ostvarivanja ERC-a, u skladu s načelima iz članka 6. Djeluje pošteno i čestito te svoj posao obavlja učinkovito i uz najveću moguću transparentnost.

4.   Znanstveno vijeće djeluje isključivo u interesu ostvarivanja
  ciljeva
  ERC-a, u skladu s načelima iz članka 6. Djeluje
  potpuno neovisno,
  pošteno i čestito te svoj posao obavlja učinkovito i uz najveću moguću transparentnost
  i otvorenost, maksimalno povećavajući doprinos ERC-a postizanju ciljeva politike EU-a u području istraživanja i inovacija, osobito ciljeva iz programa Obzor Europa
  .

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 9.

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 9. | Članak 9. |
| Europsko vijeće za inovacije | Europsko vijeće za inovacije |
| 1.   Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”)
  za provedbu aktivnosti u okviru stupa III. „Otvorene inovacije” koje se odnose na EIC
  .
  EIC djeluje u skladu s načelima: usmjerenosti na revolucionarne i disruptivne inovacije, autonomije, sposobnosti preuzimanja rizika, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti. | 1.   Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”)
  u skladu s člankom 7. točkom (a) Uredbe
  . |
| | 1a.
     
  EIC je izgrađen u dva instrumenta, Tragač i Akcelerator, kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci. Instrumenti EIC-a stalno će se pratiti kako bi se inovacije sustavno poduprle. |
| | 1b.
     
  Ciljevi i djelovanja EIC-a po potrebi su povezani s drugim dijelovima Programa te s drugim nacionalnim fondovima i fondovima Unije, osobito EIT-om i fondom InvestEU. |
| 2.   EIC obuhvaća Odbor na visokoj razini („Odbor EIC-a”) iz članka 10. | 2.   EIC obuhvaća Odbor na visokoj razini („Odbor EIC-a”) iz članka 10. |
| 3.   Komisija osigurava da provedba EIC-a bude: | 3.   Komisija osigurava da provedba EIC-a bude: |
| (a) | u skladu s načelima iz stavka 1. ovog članka, uzimajući u obzir mišljenje Odbora EIC-a o cjelokupnoj strategiji EIC-a, navedenoj u članku 10. stavku 1. točki (a) te |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.

Članak 9.

Europsko vijeće za inovacije

Europsko vijeće za inovacije

1.   Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”)
  za provedbu aktivnosti u okviru stupa III. „Otvorene inovacije” koje se odnose na EIC
  .
  EIC djeluje u skladu s načelima: usmjerenosti na revolucionarne i disruptivne inovacije, autonomije, sposobnosti preuzimanja rizika, učinkovitosti, djelotvornosti, transparentnosti i odgovornosti.

1.   Komisija osniva Europsko vijeće za inovacije („EIC”)
  u skladu s člankom 7. točkom (a) Uredbe
  .

1a.
     
  EIC je izgrađen u dva instrumenta, Tragač i Akcelerator, kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci. Instrumenti EIC-a stalno će se pratiti kako bi se inovacije sustavno poduprle.

1b.
     
  Ciljevi i djelovanja EIC-a po potrebi su povezani s drugim dijelovima Programa te s drugim nacionalnim fondovima i fondovima Unije, osobito EIT-om i fondom InvestEU.

2.   EIC obuhvaća Odbor na visokoj razini („Odbor EIC-a”) iz članka 10.

2.   EIC obuhvaća Odbor na visokoj razini („Odbor EIC-a”) iz članka 10.

3.   Komisija osigurava da provedba EIC-a bude:

3.   Komisija osigurava da provedba EIC-a bude:

(a)

u skladu s načelima iz stavka 1. ovog članka, uzimajući u obzir mišljenje Odbora EIC-a o cjelokupnoj strategiji EIC-a, navedenoj u članku 10. stavku 1. točki (a) te

| (a) | u skladu s načelima iz stavka 1. ovog članka, uzimajući u obzir mišljenje Odbora EIC-a o cjelokupnoj strategiji EIC-a, navedenoj u članku 10. stavku 1. točki (a) te |
| --- | --- |

(a)

u skladu s načelima iz stavka 1. ovog članka, uzimajući u obzir mišljenje Odbora EIC-a o cjelokupnoj strategiji EIC-a, navedenoj u članku 10. stavku 1. točki (a) te

| (b) | takva da ne rezultira narušavanjem tržišnog natjecanja suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(b)

takva da ne rezultira narušavanjem tržišnog natjecanja suprotno zajedničkom interesu.

| (b) | takva da ne rezultira narušavanjem tržišnog natjecanja suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(b)

takva da ne rezultira narušavanjem tržišnog natjecanja suprotno zajedničkom interesu.

4.   Za potrebe upravljanja mješovitim financiranjem EIC-a Komisija primjenjuje neizravno upravljanje ili, ako to nije moguće, može osnovati subjekt posebne namjene. Komisija nastoji osigurati sudjelovanje drugih javnih i privatnih ulagača. Ako to nije moguće pri početnoj uspostavi, subjekt posebne namjene bit će strukturiran tako da može privući druge javne ili privatne ulagače kako bi se povećao učinak poluge doprinosa Unije.

4.   Za potrebe upravljanja mješovitim financiranjem EIC-a Komisija primjenjuje neizravno upravljanje ili, ako to nije moguće, može osnovati subjekt posebne namjene. Komisija nastoji osigurati sudjelovanje drugih javnih i privatnih ulagača. Ako to nije moguće pri početnoj uspostavi, subjekt posebne namjene bit će strukturiran tako da može privući druge javne ili privatne ulagače kako bi se povećao učinak poluge doprinosa Unije.

4a.
     
  Komisija jamči suradnju između EIC-a i EIT-a, posebno putem ZZI-ja.

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10. | Članak 10. |
| Odbor EIC-a | Odbor EIC-a |
| 1.   Odbor EIC-a savjetuje Komisiju o: | 1.   Odbor EIC-a savjetuje Komisiju o: |
| (a) | cjelokupnoj strategiji za komponentu EIC u okviru stupa III. „
  Otvorene inovacije
  ”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.

Članak 10.

Odbor EIC-a

Odbor EIC-a

1.   Odbor EIC-a savjetuje Komisiju o:

1.   Odbor EIC-a savjetuje Komisiju o:

(a)

cjelokupnoj strategiji za komponentu EIC u okviru stupa III. „
  Otvorene inovacije
  ”;

Otvorene inovacije

| (a) | cjelokupnoj strategiji za komponentu EIC u okviru stupa III. „
  Inovativna Europa
  ”; |
| --- | --- |

(a)

cjelokupnoj strategiji za komponentu EIC u okviru stupa III. „
  Inovativna Europa
  ”;

Inovativna Europa

| (b) | programu rada za provedbu aktivnosti EIC-a; |
| --- | --- |

(b)

programu rada za provedbu aktivnosti EIC-a;

| (b) | programu rada za provedbu aktivnosti EIC-a; |
| --- | --- |

(b)

programu rada za provedbu aktivnosti EIC-a;

| (c) | kriterijima za procjenu profila inovativnosti i rizika prijedloga te odgovarajućoj ravnoteži bespovratnih sredstava, kapitala i drugih oblika financiranja za akcelerator EIC-a; |
| --- | --- |

(c)

kriterijima za procjenu profila inovativnosti i rizika prijedloga te odgovarajućoj ravnoteži bespovratnih sredstava, kapitala i drugih oblika financiranja za akcelerator EIC-a;

| (c) | kriterijima za procjenu profila inovativnosti i rizika prijedloga te odgovarajućoj ravnoteži bespovratnih sredstava, kapitala i drugih oblika financiranja za akcelerator EIC-a; |
| --- | --- |

(c)

kriterijima za procjenu profila inovativnosti i rizika prijedloga te odgovarajućoj ravnoteži bespovratnih sredstava, kapitala i drugih oblika financiranja za akcelerator EIC-a;

| (d) | identifikaciji strateškog portfelja projekata; |
| --- | --- |

(d)

identifikaciji strateškog portfelja projekata;

| (d) | identifikaciji strateškog portfelja projekata; |
| --- | --- |

(d)

identifikaciji strateškog portfelja projekata;

| (e) | profilu voditeljâ programa. |
| --- | --- |

(e)

profilu voditeljâ programa.

| (e) | profilu voditeljâ programa. |
| --- | --- |

(e)

profilu voditeljâ programa.

| (ea) | sustavnom i stalnom postupku ocjenjivanja djelovanja EIC-a; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

sustavnom i stalnom postupku ocjenjivanja djelovanja EIC-a;

sustavnom i stalnom postupku ocjenjivanja djelovanja EIC-a;

2.   Odbor EIC-a na zahtjev može Komisiji uputiti preporuke o:

2.   Odbor EIC-a na zahtjev
  , i kad god je to primjereno, u suradnji s upravnim odborom EIT-a
  može Komisiji uputiti preporuke o:

| (a) | svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja; |
| --- | --- |

(a)

svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja;

| (a) | svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja; |
| --- | --- |

(a)

svakom pitanju koje, iz perspektive inovacija, može pojačati i potaknuti inovacijske ekosustave diljem Europe, postizanju i učinku ciljeva komponente EIC te sposobnosti inovativnih poduzeća da počnu primjenjivati svoja rješenja;

| (b) | utvrđivanju, u suradnji s relevantnim službama Komisije, mogućih regulatornih prepreka s kojima se suočavaju poduzetnici, posebice oni kojima je dodijeljena potpora u okviru komponente EIC; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanju, u suradnji s relevantnim službama Komisije, mogućih regulatornih prepreka s kojima se suočavaju poduzetnici, posebice oni kojima je dodijeljena potpora u okviru komponente EIC;

| (b) | utvrđivanju, u suradnji s relevantnim službama Komisije
  i EIT-om
  , mogućih regulatornih prepreka s kojima se suočavaju poduzetnici, posebice oni kojima je dodijeljena potpora u okviru komponente EIC; |
| --- | --- |

(b)

utvrđivanju, u suradnji s relevantnim službama Komisije
  i EIT-om
  , mogućih regulatornih prepreka s kojima se suočavaju poduzetnici, posebice oni kojima je dodijeljena potpora u okviru komponente EIC;

i EIT-om

| (c) | novim tehnološkim trendovima iz portfelja EIC-a, kao temelj za programiranje u drugim dijelovima posebnog programa; |
| --- | --- |

(c)

novim tehnološkim trendovima iz portfelja EIC-a, kao temelj za programiranje u drugim dijelovima posebnog programa;

| (c) | novim tehnološkim trendovima iz portfelja EIC-a, kao temelj za programiranje u drugim dijelovima posebnog programa; |
| --- | --- |

(c)

novim tehnološkim trendovima iz portfelja EIC-a, kao temelj za programiranje u drugim dijelovima posebnog programa;

| (d) | utvrđivanju posebnih pitanja za koja je potreban savjet Odbora EIC-a. |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanju posebnih pitanja za koja je potreban savjet Odbora EIC-a.

| (d) | utvrđivanju posebnih pitanja za koja je potreban savjet Odbora EIC-a. |
| --- | --- |

(d)

utvrđivanju posebnih pitanja za koja je potreban savjet Odbora EIC-a.

Odbor EIC-a djeluje u interesu postizanja ciljeva
  komponente EIC
  . Djeluje pošteno i čestito i obavlja svoj posao učinkovito i transparentno.

komponente EIC

Odbor EIC-a djeluje u interesu postizanja ciljeva
  EIC-a, uzimajući u obzir strategiju konkurentnosti EU-a, njegovu konkurentnost i globalne izazove
  . Djeluje pošteno i čestito i obavlja svoj posao učinkovito i transparentno
  te otvoreno, izbjegavajući narušavanje tržišnoga natjecanja na unutarnjem tržištu
  .

EIC-a, uzimajući u obzir strategiju konkurentnosti EU-a, njegovu konkurentnost i globalne izazove

te otvoreno, izbjegavajući narušavanje tržišnoga natjecanja na unutarnjem tržištu

Odbor EIC-a djeluje u skladu sa svojim mandatom utvrđenim u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.

Odbor EIC-a djeluje u skladu sa svojim mandatom utvrđenim u Prilogu I. stupu III. odjeljku 1.

3.   Odbor EIC-a sastoji se od 15–20 osoba na visokoj razini iz različitih dijelova europskog inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike
  , poslovne predvodnike
  , ulagače
  i
  istraživače. Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a.

3.   Odbor EIC-a sastoji se od 15 – 20
  neovisnih
  osoba na visokoj razini iz različitih dijelova europskog
  istraživačkog i
  inovacijskog ekosustava, uključujući poduzetnike
  iz poduzeća svih veličina, ekonomiste
  , ulagače, istraživače
  i stručnjake iz akademske zajednice u području inovacijske politike
  . Pridonosi aktivnostima za informiranje javnosti, a članovi Odbora EIC-a nastoje povećati ugled EIC-a.

Članove Odbora EIC-a imenuje Komisija na temelju otvorenog poziva na podnošenje kandidatura ili na iskaz interesa ili oboje, ovisno o tome što Komisija smatra primjerenijim, te uzimajući u obzir potrebu za postizanjem ravnoteže stručnog znanja, spola, dobi i geografske raspodjele.

Članove Odbora EIC-a imenuje Komisija na temelju otvorenog poziva na podnošenje kandidatura ili na iskaz interesa ili oboje, ovisno o tome što Komisija smatra primjerenijim, te uzimajući u obzir potrebu za postizanjem ravnoteže stručnog znanja, spola, dobi i geografske raspodjele.

Mandat članova Odbora EIC-a ograničen je na
  dvije
  godine i obnovljiv je
  dvaput
  , uz tekući sustav imenovanja (
  članovi se imenuju
  svake dvije godine).

dvije

dvaput

članovi se imenuju

Mandat članova Odbora EIC-a ograničen je na
  tri
  godine i obnovljiv je
  jedanput
  , uz tekući sustav imenovanja (
  polovica članova izmjenjuje se
  svake dvije godine).

tri

jedanput

polovica članova izmjenjuje se

4.   Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta
  javna
  osoba
  povezana sa svijetom inovacija
  .

4.   Odbor EIC-a ima predsjednika, kojega imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta osoba
  dokazane stručnosti u svijetu istraživanja i inovacija
  .

Predsjednik se imenuje na mandat od
  četiri
  godine, obnovljiv jednom.

četiri

Predsjednik se imenuje na mandat od
  tri
  godine, obnovljiv jednom.

tri

Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a. On ili ona promiče EIC, komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu inovacija. Komisija
  može
  predsjedniku
  pružiti
  administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća.

može

pružiti

Predsjednik predsjeda Odborom EIC-a, priprema njegove sastanke, dodjeljuje zadaće članovima i može osnovati posebne podskupine, posebice za utvrđivanje novih tehnoloških trendova iz portfelja EIC-a. On ili ona promiče EIC
  , njegovu ulogu u ostvarivanju ciljeva programa i Unije u području istraživanja i inovacija
  , komunicira s Komisijom te predstavlja EIC u svijetu
  istraživanja i
  inovacija. Komisija predsjedniku
  pruža
  administrativnu podršku u vršenju njegovih ili njezinih zadaća.

, njegovu ulogu u ostvarivanju ciljeva programa i Unije u području istraživanja i inovacija

istraživanja i

pruža

5.   Komisija donosi kodeks ponašanja koji se, među ostalim, odnosi na sprečavanje sukoba interesa. Od članova Odbora EIC-a
  očekuje se da
  prilikom stupanja na dužnost
  prihvate
  kodeks ponašanja.

5.   Komisija donosi kodeks ponašanja koji se, među ostalim, odnosi na sprečavanje sukoba interesa. Članovi Odbora EIC-a prilikom stupanja na dužnost
  moraju prihvatiti
  kodeks ponašanja.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 11.

Članak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 11. | Članak 11. |
| Programi
  rada | Strateško planiranje i programi
  rada |
| | -1.
     
  Provedba posebnog programa temelji se na posebnim planovima za istraživanja i inovacije koji se pripremaju svake dvije godine s pomoću delegiranih akata u skladu s člankom 6. ove Uredbe i postupkom transparentnog, uključivog i strateškog višegodišnjeg planiranja istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, osobito za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. Obveznim savjetovanjima s više dionika, odnosno s nacionalnim tijelima, Europskim parlamentom i predstavnicima dionika u području razvoja, istraživanja i inovacija, uključujući civilno društvo, o prioritetima i odgovarajućim vrstama djelovanja te oblicima provedbe, uključujući za misije i europska partnerstva, jamče se potrebne interdisciplinarne i međusektorske perspektive i usklađenost s drugim relevantnim postojećim inicijativama na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini. Time će se doprinijeti upotrebi dodatnog privatnog i javnog financiranja, čime će se ojačati EIP, kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci. |
| 1.   
  Program
  se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  Oni se pripremaju u skladu s procesom strateškog planiranja kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci. | 1.   
  Nakon donošenja strateškog plana za istraživanje i inovacije program
  se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. |
| U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. | U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja. |
| 2.   Komisija putem provedbenih akata donosi zasebne programe rada za provedbu aktivnosti u okviru sljedećih komponenti, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. ove Odluke: | 2.   Komisija putem provedbenih akata donosi zasebne programe rada za provedbu aktivnosti u okviru sljedećih komponenti, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. ove Odluke: |
| (a) | ERC-a, za koji program rada utvrđuje Znanstveno vijeće na temelju članka 7. stavka 2. točke (b), u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 12. stavka 3. Komisija odstupa od programa rada koji je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija program rada donosi putem provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže tu mjeru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.

Članak 11.

Programi
  rada

Programi

Strateško planiranje i programi
  rada

Strateško planiranje i programi

-1.
     
  Provedba posebnog programa temelji se na posebnim planovima za istraživanja i inovacije koji se pripremaju svake dvije godine s pomoću delegiranih akata u skladu s člankom 6. ove Uredbe i postupkom transparentnog, uključivog i strateškog višegodišnjeg planiranja istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, osobito za stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. Obveznim savjetovanjima s više dionika, odnosno s nacionalnim tijelima, Europskim parlamentom i predstavnicima dionika u području razvoja, istraživanja i inovacija, uključujući civilno društvo, o prioritetima i odgovarajućim vrstama djelovanja te oblicima provedbe, uključujući za misije i europska partnerstva, jamče se potrebne interdisciplinarne i međusektorske perspektive i usklađenost s drugim relevantnim postojećim inicijativama na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini. Time će se doprinijeti upotrebi dodatnog privatnog i javnog financiranja, čime će se ojačati EIP, kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci.

1.   
  Program
  se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.
  Oni se pripremaju u skladu s procesom strateškog planiranja kako je opisano u Prilogu I. ovoj Odluci.

1.   
  Nakon donošenja strateškog plana za istraživanje i inovacije program
  se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe.

U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

U programima rada utvrđuje se, prema potrebi, cjelokupni iznos namijenjen operacijama mješovitog financiranja.

2.   Komisija putem provedbenih akata donosi zasebne programe rada za provedbu aktivnosti u okviru sljedećih komponenti, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. ove Odluke:

2.   Komisija putem provedbenih akata donosi zasebne programe rada za provedbu aktivnosti u okviru sljedećih komponenti, kako je navedeno u članku 3. stavku 1. ove Odluke:

(a)

ERC-a, za koji program rada utvrđuje Znanstveno vijeće na temelju članka 7. stavka 2. točke (b), u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 12. stavka 3. Komisija odstupa od programa rada koji je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija program rada donosi putem provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže tu mjeru;

| (a) | ERC-a, za koji program rada utvrđuje Znanstveno vijeće na temelju članka 7. stavka 2. točke (b), u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 12. stavka 3. Komisija odstupa od programa rada koji je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija program rada donosi putem provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže tu mjeru; |
| --- | --- |

(a)

ERC-a, za koji program rada utvrđuje Znanstveno vijeće na temelju članka 7. stavka 2. točke (b), u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 12. stavka 3. Komisija odstupa od programa rada koji je utvrdilo Znanstveno vijeće samo kad smatra da on nije u skladu s odredbama ove Odluke. U tom slučaju Komisija program rada donosi putem provedbenog akta u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4. Komisija propisno obrazlaže tu mjeru;

| (b) | svih klastera u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, aktivnosti MSCA, istraživačkih infrastruktura, potpore inovacijskim ekosustavima,
  dijeljena
  izvrsnosti te reforme i poboljšanja europskog sustava istraživanja i inovacija, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.; |
| --- | --- |

(b)

svih klastera u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, aktivnosti MSCA, istraživačkih infrastruktura, potpore inovacijskim ekosustavima,
  dijeljena
  izvrsnosti te reforme i poboljšanja europskog sustava istraživanja i inovacija, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.;

dijeljena

| (b) | svih klastera u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, aktivnosti MSCA, istraživačkih infrastruktura, potpore
  europskim
  inovacijskim ekosustavima,
  širenja
  izvrsnosti
  i povećanja sudjelovanja
  te reforme i poboljšanja europskog sustava istraživanja i inovacija, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.; |
| --- | --- |

(b)

svih klastera u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, aktivnosti MSCA, istraživačkih infrastruktura, potpore
  europskim
  inovacijskim ekosustavima,
  širenja
  izvrsnosti
  i povećanja sudjelovanja
  te reforme i poboljšanja europskog sustava istraživanja i inovacija, u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.;

europska

europskim

širenja

i povećanja sudjelovanja

| (c) | EIC-a, za koji se programi rada pripremaju na temelju savjeta Odbora EIC-a iz članka 10. stavka 1. točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.; |
| --- | --- |

(c)

EIC-a, za koji se programi rada pripremaju na temelju savjeta Odbora EIC-a iz članka 10. stavka 1. točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.;

| (c) | EIC-a, za koji se programi rada pripremaju na temelju savjeta Odbora EIC-a iz članka 10. stavka 1. točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.; |
| --- | --- |

(c)

EIC-a, za koji se programi rada pripremaju na temelju savjeta Odbora EIC-a iz članka 10. stavka 1. točke (b), u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 4.;

| (d) | JRC-a, u čijem se višegodišnjem programu rada uzima u obzir mišljenje Vijeća guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC-a, u čijem se višegodišnjem programu rada uzima u obzir mišljenje Vijeća guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom.

| (d) | JRC-a, u čijem se višegodišnjem programu rada uzima u obzir mišljenje Vijeća guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom. |
| --- | --- |

(d)

JRC-a, u čijem se višegodišnjem programu rada uzima u obzir mišljenje Vijeća guvernera JRC-a iz Odluke 96/282/Euratom.

3.   Osim zahtjeva iz članka 110. Financijske uredbe, programi rada iz stavka 2. ovog članka, prema potrebi, sadržavaju:

3.   Osim zahtjeva iz članka 110. Financijske uredbe, programi rada iz stavka 2. ovog članka, prema potrebi, sadržavaju:

| (a) | utvrđeni iznos
  dodijeljen
  za svaku aktivnost
  i
  misiju te okvirni vremenski raspored provedbe; |
| --- | --- |

(a)

utvrđeni iznos
  dodijeljen
  za svaku aktivnost
  i
  misiju te okvirni vremenski raspored provedbe;

dodijeljen

i

| (a) | utvrđeni iznos
  i proračunski udio u vezi s programom dodijeljeni
  za svaku aktivnost, misiju
  i europsko partnerstvo
  te okvirni vremenski raspored provedbe; |
| --- | --- |

(a)

utvrđeni iznos
  i proračunski udio u vezi s programom dodijeljeni
  za svaku aktivnost, misiju
  i europsko partnerstvo
  te okvirni vremenski raspored provedbe;

i proračunski udio u vezi s programom dodijeljeni

i europsko partnerstvo

| (b) | kad je riječ o bespovratnim sredstvima, prioritete, kriterije za odabir i dodjelu, relativni ponder različitih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o bespovratnim sredstvima, prioritete, kriterije za odabir i dodjelu, relativni ponder različitih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih prihvatljivih troškova;

| (b) | kad je riječ o bespovratnim sredstvima, prioritete, kriterije za odabir i dodjelu, relativni ponder različitih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih prihvatljivih troškova; |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o bespovratnim sredstvima, prioritete, kriterije za odabir i dodjelu, relativni ponder različitih kriterija za dodjelu te maksimalnu stopu financiranja ukupnih prihvatljivih troškova;

| (c) | iznos dodijeljen za mješovito financiranje u skladu s člancima od 41. do 43. Uredbe o Obzoru Europa; |
| --- | --- |

(c)

iznos dodijeljen za mješovito financiranje u skladu s člancima od 41. do 43. Uredbe o Obzoru Europa;

| (c) | iznos dodijeljen za mješovito financiranje u skladu s člancima od 41. do 43. Uredbe o Obzoru Europa; |
| --- | --- |

(c)

iznos dodijeljen za mješovito financiranje u skladu s člancima od 41. do 43. Uredbe o Obzoru Europa;

| (d) | sve dodatne obveze korisnikâ, u skladu s člancima 35. i 37. Uredbe o Obzoru Europa. |
| --- | --- |

(d)

sve dodatne obveze korisnikâ, u skladu s člancima 35. i 37. Uredbe o Obzoru Europa.

| (d) | sve dodatne obveze korisnikâ, u skladu s člancima 35. i 37. Uredbe o Obzoru Europa. |
| --- | --- |

(d)

sve dodatne obveze korisnikâ, u skladu s člancima 35. i 37. Uredbe o Obzoru Europa.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Upravljački odbor za zdravlje |
| | 1.
     
  Komisija uspostavlja Upravljački odbor za zdravlje radi provedbe mjera iz stupa II. „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” koje se odnose na „Zdravlje”. |
| | 2.
     
  Upravljački odbor za zdravlje sastoji se od 15 do 20 osoba na visokoj razini iz različitih disciplina i aktivnosti na području istraživanja, inovacija, javnog zdravlja i dobrobiti. |
| | 3.
     
  Upravljački odbor za zdravlje usmjeren je na sljedeća načela: koordinacija i sinergije između EU-ovih i nacionalnih programa za zdravlje te između klastera „Zdravlje” i drugih dijelova programa Obzor Europa, uključujući misije i partnerstva. Upravljački odbor promiče uključivanje pacijenata i društva, pružajući znanstvene savjete i preporuke. Provedbom mjera potrebno je promicati zdravstvena istraživanja utemeljena na vrijednosti, bolja zdravstvena rješenja i smanjenje zdravstvenih nejednakosti. |
| | 4.
     
  Upravljački odbor za zdravlje trebao bi: |
| | (a) | doprinositi strategiji za klaster „Zdravlje”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Upravljački odbor za zdravlje

Upravljački odbor za zdravlje

1.
     
  Komisija uspostavlja Upravljački odbor za zdravlje radi provedbe mjera iz stupa II. „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” koje se odnose na „Zdravlje”.

2.
     
  Upravljački odbor za zdravlje sastoji se od 15 do 20 osoba na visokoj razini iz različitih disciplina i aktivnosti na području istraživanja, inovacija, javnog zdravlja i dobrobiti.

3.
     
  Upravljački odbor za zdravlje usmjeren je na sljedeća načela: koordinacija i sinergije između EU-ovih i nacionalnih programa za zdravlje te između klastera „Zdravlje” i drugih dijelova programa Obzor Europa, uključujući misije i partnerstva. Upravljački odbor promiče uključivanje pacijenata i društva, pružajući znanstvene savjete i preporuke. Provedbom mjera potrebno je promicati zdravstvena istraživanja utemeljena na vrijednosti, bolja zdravstvena rješenja i smanjenje zdravstvenih nejednakosti.

4.
     
  Upravljački odbor za zdravlje trebao bi:

(a)

(a)

doprinositi strategiji za klaster „Zdravlje”;

doprinositi strategiji za klaster „Zdravlje”;

| (b) | doprinositi nacrtu za usmjeravanje koordinacije i suradnje između zdravstvenih programa, povezanih stupova, kao što su EIC, ERC, kao i unutar strateških partnerstava i strukturnih fondova EU-a; nacrtom se jamči bolja vidljivost i koordinacija postojećih financijskih mehanizama namijenjenih za istraživanje u području zdravlja, usmjerava koordinacija i suradnja te razvijaju programi rada i misije povezane sa zdravljem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

doprinositi nacrtu za usmjeravanje koordinacije i suradnje između zdravstvenih programa, povezanih stupova, kao što su EIC, ERC, kao i unutar strateških partnerstava i strukturnih fondova EU-a; nacrtom se jamči bolja vidljivost i koordinacija postojećih financijskih mehanizama namijenjenih za istraživanje u području zdravlja, usmjerava koordinacija i suradnja te razvijaju programi rada i misije povezane sa zdravljem;

doprinositi nacrtu za usmjeravanje koordinacije i suradnje između zdravstvenih programa, povezanih stupova, kao što su EIC, ERC, kao i unutar strateških partnerstava i strukturnih fondova EU-a; nacrtom se jamči bolja vidljivost i koordinacija postojećih financijskih mehanizama namijenjenih za istraživanje u području zdravlja, usmjerava koordinacija i suradnja te razvijaju programi rada i misije povezane sa zdravljem;

| (c) | doprinositi metodama i postupcima za osmišljavanje, odabir i provedbu zdravstvenih misija; |
| --- | --- |

(c)

(c)

doprinositi metodama i postupcima za osmišljavanje, odabir i provedbu zdravstvenih misija;

doprinositi metodama i postupcima za osmišljavanje, odabir i provedbu zdravstvenih misija;

| (d) | omogućiti građanima sudjelovanje i angažman u postupku odlučivanja odozdo prema gore; |
| --- | --- |

(d)

(d)

omogućiti građanima sudjelovanje i angažman u postupku odlučivanja odozdo prema gore;

omogućiti građanima sudjelovanje i angažman u postupku odlučivanja odozdo prema gore;

| (e) | poticati održivost u financiranju strategija i mehanizama omogućujući dugoročne projekte i ambiciozne misije; |
| --- | --- |

(e)

(e)

poticati održivost u financiranju strategija i mehanizama omogućujući dugoročne projekte i ambiciozne misije;

poticati održivost u financiranju strategija i mehanizama omogućujući dugoročne projekte i ambiciozne misije;

| (f) | zajamčiti plodne transnacionalne istraživačke suradnje s pomoću kojih se povećava europski potencijal i postižu rezultati u zdravstvenim sustavima; |
| --- | --- |

(f)

(f)

zajamčiti plodne transnacionalne istraživačke suradnje s pomoću kojih se povećava europski potencijal i postižu rezultati u zdravstvenim sustavima;

zajamčiti plodne transnacionalne istraživačke suradnje s pomoću kojih se povećava europski potencijal i postižu rezultati u zdravstvenim sustavima;

| (g) | povećati upotrebu multidisciplinarnog istraživanja između područja bolesti sa zajedničkim karakteristikama, čime se smanjuje udvostručavanje i izolirana istraživanja; |
| --- | --- |

(g)

(g)

povećati upotrebu multidisciplinarnog istraživanja između područja bolesti sa zajedničkim karakteristikama, čime se smanjuje udvostručavanje i izolirana istraživanja;

povećati upotrebu multidisciplinarnog istraživanja između područja bolesti sa zajedničkim karakteristikama, čime se smanjuje udvostručavanje i izolirana istraživanja;

| (h) | povećati vidljivost programa Obzor Europa i njegovu korist za građane EU-a, riješiti rascjepkanost odgovornosti za znanost i istraživanje unutar upravljačkih tijela EU-a, pojednostaviti postojeće mehanizme financiranja. |
| --- | --- |

(h)

(h)

povećati vidljivost programa Obzor Europa i njegovu korist za građane EU-a, riješiti rascjepkanost odgovornosti za znanost i istraživanje unutar upravljačkih tijela EU-a, pojednostaviti postojeće mehanizme financiranja.

povećati vidljivost programa Obzor Europa i njegovu korist za građane EU-a, riješiti rascjepkanost odgovornosti za znanost i istraživanje unutar upravljačkih tijela EU-a, pojednostaviti postojeće mehanizme financiranja.

5.
     
  Upravljački odbor za zdravlje osigurava sveobuhvatnu strategiju istraživanja i usmjerava razvoj programa rada i misija povezanih sa zdravljem u skladu s odgovarajućim odborom za misiju.

6.
     
  Upravni odbor za zdravstvo neovisna je skupina usmjerena na znanost, koja se sastoji od aktera iz biomedicinskog istraživanja i inovacija, drugih relevantnih sektora istraživanja i industrije, uz snažno sudjelovanje predstavnika pacijenata i građana.

7.
     
  Članove Upravljačkog odbora imenuje Komisija na temelju otvorenog poziva na podnošenje kandidatura ili na iskaz interesa ili oboje, ovisno o tome što je primjerenije, te uzimajući u obzir potrebu za postizanjem ravnoteže u području stručnog znanja, spola, dobi i geografske raspodjele. Mandat članova Odbora EIC-a ograničen je na dvije godine i obnovljiv je dvaput, uz tekući sustav imenovanja (članovi se imenuju svake dvije godine).

8.
     
  Upravljački odbor za zdravlje ima predsjednika kojeg imenuje Komisija nakon transparentnog postupka zapošljavanja. Predsjednik je istaknuta javna osoba povezana s područjem istraživanja zdravlja.

9.
     
  Djelovanja i rezultati odbora provjeravaju se i o njima se izvješćuje u privremenoj evaluaciji programa, u kojoj se određuje jesu li potrebne mjere za produljivanje, prilagodbu ili zatvaranje grupe.

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – Programske aktivnosti

Prilog I. – Programske aktivnosti

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| PROGRAMSKE AKTIVNOSTI | PROGRAMSKE AKTIVNOSTI |
| Pri provedbi Programa primjenjuje se navedeno u nastavku. | Pri provedbi Programa primjenjuje se navedeno u nastavku. |
| Strateško planiranje | Strateško planiranje |
| Integrirana provedba programskih
  ciljeva Obzora Europa
  osigurat će se višegodišnjim strateškim planiranjem
  .
  Takvim će se planiranjem
  povećati učinak
  cjelokupnog
  programa i usklađenost između stupova
  Programa
  , kao i sinergije s drugim programima EU-a i 
  uzajamna
  potpora
  s
  drugim politikama EU-a. | Provedba programa Obzor Europa
  temelji se na uključivom i transparentnom procesu strateškog planiranja aktivnosti istraživanja i inovacija koje će se financirati u okviru Programa
  .
  Proces strateškog planiranja dovest će do provedbe programskih
  ciljeva Obzora Europa
  definirajući na taj način prioritete financiranja
  .
  Njime će se
  povećati učinak programa i usklađenost između
  njegovih
  stupova, kao i sinergije s drugim programima EU-a i potpora drugim politikama EU-a. |
| | Postupkom strateškog planiranja i donošenjem strateškog plana za istraživanje i razvoj s pomoću delegiranog akta povećat će se odgovornost za program i podignuti razina razumijevanja svrhe programa u široj javnosti te će se omogućiti da suzakonodavci, dionici i države članice budu potpuno informirani o predviđenim inicijativama. Postupkom strateškog planiranja pridonijet će se razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, na razini Unije te će se predstavljati nadopunu politikama u državama članicama, istodobno jamčeći da se glavni ciljevi europske politike očituju u programu Obzor Europa i da im se pruži potpora odgovarajućim resursima. Njime će se omogućiti pojednostavljenje mogućnosti financiranja, izbjeći će se udvostručavanje i preklapanja između mogućnosti financiranja, uz poticanje dodatnog privatnog i javnog financiranja, te će se promicati brže širenje i prihvaćanje rezultata istraživanja i inovacija. |
| | Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja društvenih i gospodarskih izazova, doći će do spoznaja te će se prema potrebi potaknuti uspostava novih konkurentnih i održivih poduzeća i industrija, uz poticanje socijalnih i tehnoloških inovacija, jačanje konkurentnosti, poticanje privatnih ulaganja i očuvanje ravnopravnih uvjeta na unutarnjem tržištu. |
| Strateškim planiranjem
  promicat će se snažan angažman građana i organizacija civilnog društva u 
  svim fazama istraživanja i inovacija
  , zajedničko stvaranje znanja, djelotvorno promicanje ravnopravnosti spolova, uključujući integraciju rodne dimenzije u 
  sadržaj
  istraživanja i 
  inovacija
  , te će se
  osigurati i
  promicati poštovanje najviših standarda integriteta i etičnosti. | Postupkom strateškog planiranja
  promicat će se snažan angažman građana i organizacija civilnog društva u 
  istraživanju i inovacijama
  , zajedničko stvaranje znanja, djelotvorno promicanje ravnopravnosti spolova, uključujući integraciju rodne dimenzije u istraživanja i 
  inovacije
  , te će se promicati poštovanje najviših standarda integriteta i etičnosti. |
| Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju
  s državama članicama,
  raznim
  dionicima
  i prema potrebi s
  Europskim parlamentom
  , a njihova će tema biti
  prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena
  odgovarajuće vrste djelovanja
  , osobito europskih partnerstava. | Komisija će pokrenuti fazu otvorenog savjetovanja
  s državama članicama, Europskim parlamentom i dionicima
  iz različitih područja
  ,
  uključujući znanstvenu zajednicu, organizacije za istraživanje i tehnologiju, industriju, organizacije civilnog društva, među ostalima, kako bi odgovorila na te ciljeve
  .
  Savjetovanje će obuhvaćati strateške
  prioritete i misije
  programa, uključujući misije
  u okviru stupa Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost te primjena
  odgovarajućih instrumenata
  , osobito europskih partnerstava.
  Rezultati savjetovanja objavljuju se na odgovarajućoj internetskoj stranici, na kojoj će se nalaziti i pojedinosti o sadržaju i definicija postupka strateškog planiranja. |
| | U pogledu europskog partnerstva, u strateškom planu za istraživanje i razvoj bit će prikazano i obrazloženo stvaranje, spajanje i postupno ukidanje europskih partnerstava. Pozitivno ocijenjene zajedničke tehnološke inicijative i ugovorna javno-privatna partnerstva trebali bi se razmotriti za nastavak i nakon 2020. zbog njihove dodane vrijednosti u postizanju socijalnog i gospodarskog te uporabe privatnih ulaganja i njihova doprinosa sinergijama fondova. |
| | U zakonodavnom prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu (SIA) EIT-a definirat će se aktualne i potencijalne zajednice znanja i inovacija u skladu sa strateškim planom za istraživanje i razvoj. Bez obzira na to, stvaranje svake nove zajednice znanja i inovacija treba podlijegati odgovarajućem financiranju, omogućujući postojećim zajednicama znanja i inovacija da razviju ekosustave, izgrade partnerstva te učinkovito ostvaruju i provode svoje ambiciozne ciljeve. |
| | „Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i programom. Budući da uvelike nalikuju na misije, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju” mogu se poduprijeti u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. Misijama je potrebno ojačati suradničke aspekte programa i nadopuniti postojeća europska partnerstva, koja mogu djelovati kao provedbeni stupovi za potporu misijama. Misije će imati tehnološke i društvene elemente te će biti definirane i u bliskoj suradnji sa svim relevantnim glavnim upravama. Postupkom strateškog planiranja definirat će se misije u skladu s člankom 7. Uredbe i člankom 5. Odluke. |
| Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija. | |
| Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama. Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj razini. | |
| Strateškim planiranjem
  promicat će se sinergije
  između Obzora Europa i drugih programa Unije,
  uključujući program Euratoma, pa će ono postati
  referentna točka za istraživanje i inovacije u svim povezanim programima u okviru proračuna EU-a
  i nefinancijskih instrumenata. Usto će se promicati brže širenje i prihvaćanje istraživačkih i inovacijskih rezultata te izbjeći udvostručenja i preklapanja mogućnosti financiranja.
  Pružit će se okvir za povezivanje izravnih istraživačkih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra i drugih djelovanja koja se podupiru Programom, što uključuje i upotrebu rezultata za potporu politici. | Strateškim planiranjem
  utvrdit će se postojeće poveznice
  između programa Obzor Europa i drugih programa Unije,
  koji pružaju mogućnosti za sinergije između fondova Unije. Obzor Europa postat će
  referentna točka za istraživanje i inovacije u svim povezanim programima u okviru proračuna EU-a
  kako bi se pridonijelo ostvarenju političkih prioriteta i ciljeva EU-a.
  Pružit će se
  i
  okvir za povezivanje izravnih istraživačkih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra i drugih djelovanja koja se podupiru Programom, što uključuje i upotrebu rezultata za potporu politici. |
| U strateškom će se planu utvrditi višegodišnja strategija za realizaciju sadržaja iz programa rada (kako je utvrđeno u članku 11.), pri čemu će se zadržati dovoljna fleksibilnost za brz odgovor na neočekivane prilike i krize. Budući da je Obzor Europa program koji obuhvaća sedmogodišnje razdoblje, gospodarski, društveni i politički kontekst u kojemu on djeluje može se tijekom njegova trajanja znatno promijeniti. Obzor Europa mora se moći brzo prilagoditi tim promjenama. Postojat će stoga mogućnost da se podupru aktivnosti osim onih navedenih u nastavku teksta, ako je to opravdano zbog važnih promjena ili nepredviđenih događaja, potreba politike ili kriznih situacija, primjerice kako bi se odgovorilo na ozbiljne prijetnje zdravlju koje su rezultat npr. epidemije. | |
| U provedbi Obzora Europa posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju uravnoteženog i širokog pristupa istraživanju i inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda, procesa i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških spoznaja i iskoraka, nego podrazumijeva upotrebu postojećih tehnologija u novim primjenama, kontinuirano poboljšavanje te društvene inovacije i inovacije izvan područja tehnologije. Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja izazova, pri čemu će nastajati nova konkurentna poduzeća i industrije, jačat će se konkurentnost, poticati privatna ulaganja i očuvati ravnopravni uvjeti na unutarnjem tržištu. | |
| U stupovima „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” i „Otvorene inovacije” istraživanje i inovacije dopunit će se aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstracijske aktivnosti, pokusno izvođenje ili provjera koncepta. Međutim, one neće obuhvaćati aktivnosti komercijalizacije koje nadilaze fazu istraživanja i inovacija. Podupirat će se aktivnosti temeljene na potražnji koje pospješuju uvođenje i širenje raznolikog spektra inovacija. Naglasak će biti na nepreskriptivnim pozivima na podnošenje prijedloga. | |
| Na temelju iskustva iz programa Obzor 2020., u stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, društvene i humanističke znanosti bit će u potpunosti uklopljene u sve klastere, uključujući posebne i namjenske aktivnosti. Isto tako, aktivnosti koje uključuju morska i pomorska istraživanja i inovacije provodit će se na strateški i integriran način u skladu s integriranom pomorskom politikom EU-a, zajedničkom ribarstvenom politikom i međunarodnim obvezama. | |
| „Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. | |
| Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta. | |
| Iako je zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) u prirodnom skladu sa stupom „Otvorene inovacije” iz Obzora Europa, planiranje zajednica znanja i inovacija EIT-a u okviru strateškog će se planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. | |
| | Brz program za istraživanje i inovacije |
| | Obzor Europa pružit će mogućnost korisnicima da se brže prijave za financiranje, ako je tako predviđeno programima rada svih klastera, EIC i „širenje izvrsnosti”, u području istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Nastavljajući se na uspjeh postojećeg Brzog programa za inovacije u Obzoru 2020., navedeni pristup temeljit će se na pristupu odozdo prema gore na osnovi trajno otvorenih poziva na podnošenje prijedloga u kojima „rok za dodjelu ugovora” ne premašuje šest mjeseci. U okviru dijela za „širenje izvrsnosti” ovim će se pristupom također pružati potpora slabije razvijenim državama članicama EU-a za brži pristup fondovima na temelju pristupa odozdo prema gore. Taj se modalitet primjenjuje na najmanje 15 % proračuna programa. |
| Komunikacija i širenje rezultata | Komunikacija i širenje rezultata |
| U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave,
  akademsku
  zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka. | U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave,
  znanstvenu
  zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka. |
| Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu. | Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu. |
| Komisija će provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane s programom Obzor Europa kako bi istaknula da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava EU-a. Nastojat će se povećati javna svijest o važnosti istraživanja i inovacija te o širem utjecaju i relevantnosti istraživanja i inovacija koje financira EU, npr. putem publikacija, odnosa s medijima, događanja, repozitorija znanja, baza podataka, višekanalnih platformi, internetskih stranica ili ciljane upotrebe društvenih medija. Usto, u okviru Obzora Europa korisnici će primati potporu za priopćavanje o svojem radu i učinku svojeg rada na društvo u cjelini. | Komisija će provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane s programom Obzor Europa kako bi istaknula da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava EU-a. Nastojat će se povećati javna svijest o važnosti istraživanja i inovacija te o širem utjecaju i relevantnosti istraživanja i inovacija koje financira EU, npr. putem publikacija, odnosa s medijima, događanja, repozitorija znanja, baza podataka, višekanalnih platformi, internetskih stranica ili ciljane upotrebe društvenih medija. Usto, u okviru Obzora Europa korisnici će primati potporu za priopćavanje o svojem radu i učinku svojeg rada na društvo u cjelini. |
| Iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu | Iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu |
| Komisija će uspostaviti sveobuhvatne mjere za iskorištavanje rezultata programa Obzor Europa i nastalih spoznaja. Tako će se ubrzati iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu te pojačati učinak Programa. | Komisija će uspostaviti sveobuhvatne mjere za iskorištavanje rezultata programa Obzor Europa i nastalih spoznaja
  , koje će obuhvaćati i promicanje standardizacije
  . Tako će se ubrzati iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu te pojačati učinak Programa. |
| Komisija će sustavno identificirati i bilježiti rezultate istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Programa, a nastale rezultate i spoznaje na nediskriminirajući način širiti ili prenositi industriji i poduzećima svih veličina, javnim upravama,
  akademskoj
  zajednici, organizacijama civilnog društva i tvorcima politika kako bi se maksimalno povećala europska dodana vrijednost Programa. | Komisija će sustavno identificirati i bilježiti rezultate istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Programa, a nastale rezultate i spoznaje na nediskriminirajući način širiti ili prenositi industriji i poduzećima svih veličina, javnim upravama,
  znanstvenoj
  zajednici, organizacijama civilnog društva i tvorcima politika kako bi se maksimalno povećala europska dodana vrijednost Programa.
  Za novo Europsko vijeće za inovacije provodit će se posebna procedura nadzora. |
| Međunarodna suradnja | Međunarodna suradnja |
| Veći će se učinak postići usklađenim djelovanjem s drugim zemljama i regijama svijeta u obliku međunarodne suradnje dosad nezabilježenih razmjera. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om u okviru inicijativa za potporu djelovanju EU-a za održivost, poboljšano istraživanje, izvrsnost u inovacijama i konkurentnost. | Veći će se učinak postići usklađenim djelovanjem s drugim zemljama i regijama svijeta u obliku međunarodne suradnje dosad nezabilježenih razmjera. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta,
  uključujući znanstvenu zajednicu, industriju, organizacije civilnog društva te vladu i nevladine organizacije,
  pozvat će se na združivanje snaga s EU-om u okviru inicijativa za potporu djelovanju EU-a za održivost, poboljšano istraživanje, izvrsnost u inovacijama i konkurentnost.
  Prijenos znanja, dijeljenje kapaciteta i infrastrukture među partnerima na međunarodnoj razini potaknut će zajedničke pristupe i regulativu koji će svim stranama donijeti sinergiju u trgovini. |
| Međunarodnim zajedničkim djelovanjem zajamčit će se uspješno rješavanje globalnih
  društvenih
  izazova i postizanje ciljeva održivog razvoja, pristup najvećim svjetskim talentima, stručnom znanju i resursima te povećanje ponude i potražnje u pogledu inovativnih rješenja. | Međunarodnim zajedničkim djelovanjem zajamčit će se uspješno rješavanje globalnih izazova i postizanje ciljeva održivog razvoja, pristup najvećim svjetskim talentima, stručnom znanju i resursima te povećanje ponude i potražnje u pogledu inovativnih rješenja.
  Međunarodna suradnja bit će orijentirana prema zajedničkim ciljevima. To će europskim istraživačima olakšati razmjenu znanja s najboljim kolegama u određenom predmetnom području. |
| Metodologije rada za potrebe evaluacije | Metodologije rada za potrebe evaluacije |
| Postupak evaluacije temelji se na visokokvalitetnom neovisnom stručnom znanju, čime se potvrđuje relevantnost Programa za sve dionike, zajednice i interese, a takvo je znanje i preduvjet za očuvanje izvrsnosti i relevantnosti financiranih aktivnosti. | Postupak evaluacije temelji se na visokokvalitetnom neovisnom stručnom znanju, čime se potvrđuje relevantnost Programa za sve dionike, zajednice i interese, a takvo je znanje i preduvjet za očuvanje izvrsnosti i relevantnosti financiranih aktivnosti. |
| Komisija ili tijelo za financiranje osigurat će nepristranost postupka i izbjegavanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe. | Komisija ili tijelo za financiranje osigurat će nepristranost postupka i izbjegavanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe. |
| Iznimno, kada
  je to opravdano na temelju zahtjeva da se imenuju najbolji dostupni stručnjaci i/ili zbog ograničenog broja kvalificiranih stručnjaka, neovisni stručnjaci koji pomažu odboru za evaluaciju ili su članovi tog odbora mogu ocijeniti konkretne prijedloge za koje prijave mogući interes. U tom slučaju Komisija ili tijelo za financiranje poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi zajamčili integritet postupka evaluacije. Postupkom evaluacije upravljat će se na odgovarajući način, a sam će postupak uključivati i interakciju različitih stručnjaka. Prilikom utvrđivanja prijedloga za financiranje odbor za evaluaciju uzet će u obzir posebne okolnosti. | Kada
  je to opravdano na temelju zahtjeva da se imenuju najbolji dostupni stručnjaci i/ili zbog ograničenog broja kvalificiranih stručnjaka, neovisni stručnjaci koji pomažu odboru za evaluaciju ili su članovi tog odbora mogu ocijeniti konkretne prijedloge za koje prijave mogući interes. U tom slučaju Komisija ili tijelo za financiranje poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi zajamčili integritet postupka evaluacije
  , uključujući u pogledu sukoba interesa
  . Postupkom evaluacije upravljat će se na odgovarajući način, a sam će postupak uključivati i interakciju različitih stručnjaka.
  O uporabi tog postupka izvješćivat će se u godišnjem nadzornom izvješću programa.
  Prilikom utvrđivanja prijedloga za financiranje odbor za evaluaciju uzet će u obzir posebne okolnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

PROGRAMSKE AKTIVNOSTI

PROGRAMSKE AKTIVNOSTI

Pri provedbi Programa primjenjuje se navedeno u nastavku.

Pri provedbi Programa primjenjuje se navedeno u nastavku.

Strateško planiranje

Strateško planiranje

Integrirana provedba programskih
  ciljeva Obzora Europa
  osigurat će se višegodišnjim strateškim planiranjem
  .
  Takvim će se planiranjem
  povećati učinak
  cjelokupnog
  programa i usklađenost između stupova
  Programa
  , kao i sinergije s drugim programima EU-a i 
  uzajamna
  potpora
  s
  drugim politikama EU-a.

Integrirana provedba programskih

osigurat će se višegodišnjim strateškim planiranjem

Takvim će se planiranjem

cjelokupnog

Programa

uzajamna

s

Provedba programa Obzor Europa
  temelji se na uključivom i transparentnom procesu strateškog planiranja aktivnosti istraživanja i inovacija koje će se financirati u okviru Programa
  .
  Proces strateškog planiranja dovest će do provedbe programskih
  ciljeva Obzora Europa
  definirajući na taj način prioritete financiranja
  .
  Njime će se
  povećati učinak programa i usklađenost između
  njegovih
  stupova, kao i sinergije s drugim programima EU-a i potpora drugim politikama EU-a.

temelji se na uključivom i transparentnom procesu strateškog planiranja aktivnosti istraživanja i inovacija koje će se financirati u okviru Programa

Proces strateškog planiranja dovest će do provedbe programskih

definirajući na taj način prioritete financiranja

Njime će se

njegovih

Postupkom strateškog planiranja i donošenjem strateškog plana za istraživanje i razvoj s pomoću delegiranog akta povećat će se odgovornost za program i podignuti razina razumijevanja svrhe programa u široj javnosti te će se omogućiti da suzakonodavci, dionici i države članice budu potpuno informirani o predviđenim inicijativama. Postupkom strateškog planiranja pridonijet će se razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, na razini Unije te će se predstavljati nadopunu politikama u državama članicama, istodobno jamčeći da se glavni ciljevi europske politike očituju u programu Obzor Europa i da im se pruži potpora odgovarajućim resursima. Njime će se omogućiti pojednostavljenje mogućnosti financiranja, izbjeći će se udvostručavanje i preklapanja između mogućnosti financiranja, uz poticanje dodatnog privatnog i javnog financiranja, te će se promicati brže širenje i prihvaćanje rezultata istraživanja i inovacija.

Postupkom strateškog planiranja i donošenjem strateškog plana za istraživanje i razvoj s pomoću delegiranog akta povećat će se odgovornost za program i podignuti razina razumijevanja svrhe programa u široj javnosti te će se omogućiti da suzakonodavci, dionici i države članice budu potpuno informirani o predviđenim inicijativama. Postupkom strateškog planiranja pridonijet će se razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, na razini Unije te će se predstavljati nadopunu politikama u državama članicama, istodobno jamčeći da se glavni ciljevi europske politike očituju u programu Obzor Europa i da im se pruži potpora odgovarajućim resursima. Njime će se omogućiti pojednostavljenje mogućnosti financiranja, izbjeći će se udvostručavanje i preklapanja između mogućnosti financiranja, uz poticanje dodatnog privatnog i javnog financiranja, te će se promicati brže širenje i prihvaćanje rezultata istraživanja i inovacija.

Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja društvenih i gospodarskih izazova, doći će do spoznaja te će se prema potrebi potaknuti uspostava novih konkurentnih i održivih poduzeća i industrija, uz poticanje socijalnih i tehnoloških inovacija, jačanje konkurentnosti, poticanje privatnih ulaganja i očuvanje ravnopravnih uvjeta na unutarnjem tržištu.

Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja društvenih i gospodarskih izazova, doći će do spoznaja te će se prema potrebi potaknuti uspostava novih konkurentnih i održivih poduzeća i industrija, uz poticanje socijalnih i tehnoloških inovacija, jačanje konkurentnosti, poticanje privatnih ulaganja i očuvanje ravnopravnih uvjeta na unutarnjem tržištu.

Strateškim planiranjem
  promicat će se snažan angažman građana i organizacija civilnog društva u 
  svim fazama istraživanja i inovacija
  , zajedničko stvaranje znanja, djelotvorno promicanje ravnopravnosti spolova, uključujući integraciju rodne dimenzije u 
  sadržaj
  istraživanja i 
  inovacija
  , te će se
  osigurati i
  promicati poštovanje najviših standarda integriteta i etičnosti.

Strateškim planiranjem

svim fazama istraživanja i inovacija

sadržaj

inovacija

osigurati i

Postupkom strateškog planiranja
  promicat će se snažan angažman građana i organizacija civilnog društva u 
  istraživanju i inovacijama
  , zajedničko stvaranje znanja, djelotvorno promicanje ravnopravnosti spolova, uključujući integraciju rodne dimenzije u istraživanja i 
  inovacije
  , te će se promicati poštovanje najviših standarda integriteta i etičnosti.

Postupkom strateškog planiranja

istraživanju i inovacijama

inovacije

Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju
  s državama članicama,
  raznim
  dionicima
  i prema potrebi s
  Europskim parlamentom
  , a njihova će tema biti
  prioriteti i misije u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” te primjena
  odgovarajuće vrste djelovanja
  , osobito europskih partnerstava.

Strateško planiranje obuhvaćat će opsežna savjetovanja i komunikaciju

raznim

i prema potrebi s

, a njihova će tema biti

odgovarajuće vrste djelovanja

Komisija će pokrenuti fazu otvorenog savjetovanja
  s državama članicama, Europskim parlamentom i dionicima
  iz različitih područja
  ,
  uključujući znanstvenu zajednicu, organizacije za istraživanje i tehnologiju, industriju, organizacije civilnog društva, među ostalima, kako bi odgovorila na te ciljeve
  .
  Savjetovanje će obuhvaćati strateške
  prioritete i misije
  programa, uključujući misije
  u okviru stupa Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost te primjena
  odgovarajućih instrumenata
  , osobito europskih partnerstava.
  Rezultati savjetovanja objavljuju se na odgovarajućoj internetskoj stranici, na kojoj će se nalaziti i pojedinosti o sadržaju i definicija postupka strateškog planiranja.

Komisija će pokrenuti fazu otvorenog savjetovanja

iz različitih područja

uključujući znanstvenu zajednicu, organizacije za istraživanje i tehnologiju, industriju, organizacije civilnog društva, među ostalima, kako bi odgovorila na te ciljeve

Savjetovanje će obuhvaćati strateške

programa, uključujući misije

europska

odgovarajućih instrumenata

Rezultati savjetovanja objavljuju se na odgovarajućoj internetskoj stranici, na kojoj će se nalaziti i pojedinosti o sadržaju i definicija postupka strateškog planiranja.

U pogledu europskog partnerstva, u strateškom planu za istraživanje i razvoj bit će prikazano i obrazloženo stvaranje, spajanje i postupno ukidanje europskih partnerstava. Pozitivno ocijenjene zajedničke tehnološke inicijative i ugovorna javno-privatna partnerstva trebali bi se razmotriti za nastavak i nakon 2020. zbog njihove dodane vrijednosti u postizanju socijalnog i gospodarskog te uporabe privatnih ulaganja i njihova doprinosa sinergijama fondova.

U pogledu europskog partnerstva, u strateškom planu za istraživanje i razvoj bit će prikazano i obrazloženo stvaranje, spajanje i postupno ukidanje europskih partnerstava. Pozitivno ocijenjene zajedničke tehnološke inicijative i ugovorna javno-privatna partnerstva trebali bi se razmotriti za nastavak i nakon 2020. zbog njihove dodane vrijednosti u postizanju socijalnog i gospodarskog te uporabe privatnih ulaganja i njihova doprinosa sinergijama fondova.

U zakonodavnom prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu (SIA) EIT-a definirat će se aktualne i potencijalne zajednice znanja i inovacija u skladu sa strateškim planom za istraživanje i razvoj. Bez obzira na to, stvaranje svake nove zajednice znanja i inovacija treba podlijegati odgovarajućem financiranju, omogućujući postojećim zajednicama znanja i inovacija da razviju ekosustave, izgrade partnerstva te učinkovito ostvaruju i provode svoje ambiciozne ciljeve.

U zakonodavnom prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Strateškom inovacijskom programu (SIA) EIT-a definirat će se aktualne i potencijalne zajednice znanja i inovacija u skladu sa strateškim planom za istraživanje i razvoj. Bez obzira na to, stvaranje svake nove zajednice znanja i inovacija treba podlijegati odgovarajućem financiranju, omogućujući postojećim zajednicama znanja i inovacija da razviju ekosustave, izgrade partnerstva te učinkovito ostvaruju i provode svoje ambiciozne ciljeve.

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i programom. Budući da uvelike nalikuju na misije, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju” mogu se poduprijeti u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. Misijama je potrebno ojačati suradničke aspekte programa i nadopuniti postojeća europska partnerstva, koja mogu djelovati kao provedbeni stupovi za potporu misijama. Misije će imati tehnološke i društvene elemente te će biti definirane i u bliskoj suradnji sa svim relevantnim glavnim upravama. Postupkom strateškog planiranja definirat će se misije u skladu s člankom 7. Uredbe i člankom 5. Odluke.

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i programom. Budući da uvelike nalikuju na misije, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju” mogu se poduprijeti u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju. Misijama je potrebno ojačati suradničke aspekte programa i nadopuniti postojeća europska partnerstva, koja mogu djelovati kao provedbeni stupovi za potporu misijama. Misije će imati tehnološke i društvene elemente te će biti definirane i u bliskoj suradnji sa svim relevantnim glavnim upravama. Postupkom strateškog planiranja definirat će se misije u skladu s člankom 7. Uredbe i člankom 5. Odluke.

Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija.

Na temelju takvih opsežnih savjetovanja pri strateškom će se planiranju utvrditi zajednički ciljevi i zajednička područja aktivnosti kao što su područja partnerstva (predloženom pravnom osnovom samo se propisuju instrumenti i kriteriji povezani s njihovom upotrebom) i područja misija.

Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama. Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj razini.

Strateško planiranje pomoći će u razvoju i provedbi politike u relevantnim obuhvaćenim područjima, i to na razini EU-a, ali i kao nadopuna politikama i političkim pristupima u državama članicama. Tijekom procesa strateškog planiranja uzet će se u obzir politički prioriteti EU-a kako bi se povećao doprinos istraživanja i inovacija provedbi politike. Također će se uzeti u obzir aktivnosti predviđanja, studije i drugi znanstveni dokazi kao i relevantne postojeće inicijative na razini EU-a i nacionalnoj razini.

Strateškim planiranjem
  promicat će se sinergije
  između Obzora Europa i drugih programa Unije,
  uključujući program Euratoma, pa će ono postati
  referentna točka za istraživanje i inovacije u svim povezanim programima u okviru proračuna EU-a
  i nefinancijskih instrumenata. Usto će se promicati brže širenje i prihvaćanje istraživačkih i inovacijskih rezultata te izbjeći udvostručenja i preklapanja mogućnosti financiranja.
  Pružit će se okvir za povezivanje izravnih istraživačkih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra i drugih djelovanja koja se podupiru Programom, što uključuje i upotrebu rezultata za potporu politici.

promicat će se sinergije

uključujući program Euratoma, pa će ono postati

i nefinancijskih instrumenata. Usto će se promicati brže širenje i prihvaćanje istraživačkih i inovacijskih rezultata te izbjeći udvostručenja i preklapanja mogućnosti financiranja.

Strateškim planiranjem
  utvrdit će se postojeće poveznice
  između programa Obzor Europa i drugih programa Unije,
  koji pružaju mogućnosti za sinergije između fondova Unije. Obzor Europa postat će
  referentna točka za istraživanje i inovacije u svim povezanim programima u okviru proračuna EU-a
  kako bi se pridonijelo ostvarenju političkih prioriteta i ciljeva EU-a.
  Pružit će se
  i
  okvir za povezivanje izravnih istraživačkih djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra i drugih djelovanja koja se podupiru Programom, što uključuje i upotrebu rezultata za potporu politici.

utvrdit će se postojeće poveznice

koji pružaju mogućnosti za sinergije između fondova Unije. Obzor Europa postat će

kako bi se pridonijelo ostvarenju političkih prioriteta i ciljeva EU-a.

i

U strateškom će se planu utvrditi višegodišnja strategija za realizaciju sadržaja iz programa rada (kako je utvrđeno u članku 11.), pri čemu će se zadržati dovoljna fleksibilnost za brz odgovor na neočekivane prilike i krize. Budući da je Obzor Europa program koji obuhvaća sedmogodišnje razdoblje, gospodarski, društveni i politički kontekst u kojemu on djeluje može se tijekom njegova trajanja znatno promijeniti. Obzor Europa mora se moći brzo prilagoditi tim promjenama. Postojat će stoga mogućnost da se podupru aktivnosti osim onih navedenih u nastavku teksta, ako je to opravdano zbog važnih promjena ili nepredviđenih događaja, potreba politike ili kriznih situacija, primjerice kako bi se odgovorilo na ozbiljne prijetnje zdravlju koje su rezultat npr. epidemije.

U strateškom će se planu utvrditi višegodišnja strategija za realizaciju sadržaja iz programa rada (kako je utvrđeno u članku 11.), pri čemu će se zadržati dovoljna fleksibilnost za brz odgovor na neočekivane prilike i krize. Budući da je Obzor Europa program koji obuhvaća sedmogodišnje razdoblje, gospodarski, društveni i politički kontekst u kojemu on djeluje može se tijekom njegova trajanja znatno promijeniti. Obzor Europa mora se moći brzo prilagoditi tim promjenama. Postojat će stoga mogućnost da se podupru aktivnosti osim onih navedenih u nastavku teksta, ako je to opravdano zbog važnih promjena ili nepredviđenih događaja, potreba politike ili kriznih situacija, primjerice kako bi se odgovorilo na ozbiljne prijetnje zdravlju koje su rezultat npr. epidemije.

U provedbi Obzora Europa posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju uravnoteženog i širokog pristupa istraživanju i inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda, procesa i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških spoznaja i iskoraka, nego podrazumijeva upotrebu postojećih tehnologija u novim primjenama, kontinuirano poboljšavanje te društvene inovacije i inovacije izvan područja tehnologije. Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja izazova, pri čemu će nastajati nova konkurentna poduzeća i industrije, jačat će se konkurentnost, poticati privatna ulaganja i očuvati ravnopravni uvjeti na unutarnjem tržištu.

U provedbi Obzora Europa posebna će se pozornost posvetiti osiguravanju uravnoteženog i širokog pristupa istraživanju i inovacijama, koji nije ograničen samo na razvijanje novih proizvoda, procesa i usluga na temelju znanstvenih i tehnoloških spoznaja i iskoraka, nego podrazumijeva upotrebu postojećih tehnologija u novim primjenama, kontinuirano poboljšavanje te društvene inovacije i inovacije izvan područja tehnologije. Sustavnim, interdisciplinarnim, međusektorskim i horizontalnim pristupom istraživanju i inovacijama osigurat će se mogućnost rješavanja izazova, pri čemu će nastajati nova konkurentna poduzeća i industrije, jačat će se konkurentnost, poticati privatna ulaganja i očuvati ravnopravni uvjeti na unutarnjem tržištu.

U stupovima „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” i „Otvorene inovacije” istraživanje i inovacije dopunit će se aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstracijske aktivnosti, pokusno izvođenje ili provjera koncepta. Međutim, one neće obuhvaćati aktivnosti komercijalizacije koje nadilaze fazu istraživanja i inovacija. Podupirat će se aktivnosti temeljene na potražnji koje pospješuju uvođenje i širenje raznolikog spektra inovacija. Naglasak će biti na nepreskriptivnim pozivima na podnošenje prijedloga.

U stupovima „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” i „Otvorene inovacije” istraživanje i inovacije dopunit će se aktivnostima koje se odvijaju blizu krajnjim korisnicima i tržištu, kao što su demonstracijske aktivnosti, pokusno izvođenje ili provjera koncepta. Međutim, one neće obuhvaćati aktivnosti komercijalizacije koje nadilaze fazu istraživanja i inovacija. Podupirat će se aktivnosti temeljene na potražnji koje pospješuju uvođenje i širenje raznolikog spektra inovacija. Naglasak će biti na nepreskriptivnim pozivima na podnošenje prijedloga.

Na temelju iskustva iz programa Obzor 2020., u stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, društvene i humanističke znanosti bit će u potpunosti uklopljene u sve klastere, uključujući posebne i namjenske aktivnosti. Isto tako, aktivnosti koje uključuju morska i pomorska istraživanja i inovacije provodit će se na strateški i integriran način u skladu s integriranom pomorskom politikom EU-a, zajedničkom ribarstvenom politikom i međunarodnim obvezama.

Na temelju iskustva iz programa Obzor 2020., u stupu „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, društvene i humanističke znanosti bit će u potpunosti uklopljene u sve klastere, uključujući posebne i namjenske aktivnosti. Isto tako, aktivnosti koje uključuju morska i pomorska istraživanja i inovacije provodit će se na strateški i integriran način u skladu s integriranom pomorskom politikom EU-a, zajedničkom ribarstvenom politikom i međunarodnim obvezama.

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

„Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, koje su dobivale potporu u okviru Obzora 2020., podupirat će se i ovim programom. Budući da u velikoj mjeri nalikuju misijama, druge „vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju”, ako ih bude, poduprijet će se u okviru ovog okvirnog programa kao misije usmjerene na buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju.

Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta.

Dijalozima o znanosti i tehnološkoj suradnji s međunarodnim partnerima EU-a i političkim dijalogom s glavnim svjetskim regijama znatno će se doprinijeti sustavnom pronalaženju prilika za suradnju, koje u kombinaciji s razlikovanjem po državama/regijama pomažu u utvrđivanju prioriteta.

Iako je zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) u prirodnom skladu sa stupom „Otvorene inovacije” iz Obzora Europa, planiranje zajednica znanja i inovacija EIT-a u okviru strateškog će se planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”.

Iako je zbog svoje usmjerenosti na inovacijske ekosustave Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) u prirodnom skladu sa stupom „Otvorene inovacije” iz Obzora Europa, planiranje zajednica znanja i inovacija EIT-a u okviru strateškog će se planiranja uskladiti sa stupom „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”.

Brz program za istraživanje i inovacije

Brz program za istraživanje i inovacije

Obzor Europa pružit će mogućnost korisnicima da se brže prijave za financiranje, ako je tako predviđeno programima rada svih klastera, EIC i „širenje izvrsnosti”, u području istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Nastavljajući se na uspjeh postojećeg Brzog programa za inovacije u Obzoru 2020., navedeni pristup temeljit će se na pristupu odozdo prema gore na osnovi trajno otvorenih poziva na podnošenje prijedloga u kojima „rok za dodjelu ugovora” ne premašuje šest mjeseci. U okviru dijela za „širenje izvrsnosti” ovim će se pristupom također pružati potpora slabije razvijenim državama članicama EU-a za brži pristup fondovima na temelju pristupa odozdo prema gore. Taj se modalitet primjenjuje na najmanje 15 % proračuna programa.

Obzor Europa pružit će mogućnost korisnicima da se brže prijave za financiranje, ako je tako predviđeno programima rada svih klastera, EIC i „širenje izvrsnosti”, u području istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Nastavljajući se na uspjeh postojećeg Brzog programa za inovacije u Obzoru 2020., navedeni pristup temeljit će se na pristupu odozdo prema gore na osnovi trajno otvorenih poziva na podnošenje prijedloga u kojima „rok za dodjelu ugovora” ne premašuje šest mjeseci. U okviru dijela za „širenje izvrsnosti” ovim će se pristupom također pružati potpora slabije razvijenim državama članicama EU-a za brži pristup fondovima na temelju pristupa odozdo prema gore. Taj se modalitet primjenjuje na najmanje 15 % proračuna programa.

Komunikacija i širenje rezultata

Komunikacija i širenje rezultata

U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave,
  akademsku
  zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka.

akademsku

U okviru Obzora Europa osigurat će se namjenska potpora za otvoren pristup znanstvenim publikacijama, repozitorijima znanja i drugim izvorima podataka. Podupirat će se mjere širenja rezultata i znanja, uključujući u kombinaciji s drugim programima EU-a, koje obuhvaćaju grupiranje rezultata i podataka i njihovo pakiranje u jezike i formate za ciljanu publiku i mreže za građane, industriju, javne uprave,
  znanstvenu
  zajednicu, organizacije civilnog društva i tvorce politika. U tu se svrhu u okviru Obzora Europa mogu koristiti napredne tehnologije i alati za analizu podataka.

znanstvenu

Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu.

Postojat će odgovarajuća potpora u obliku mehanizama za obavješćivanje potencijalnih podnositelja prijedloga (npr. nacionalne kontaktne točke) o Programu.

Komisija će provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane s programom Obzor Europa kako bi istaknula da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava EU-a. Nastojat će se povećati javna svijest o važnosti istraživanja i inovacija te o širem utjecaju i relevantnosti istraživanja i inovacija koje financira EU, npr. putem publikacija, odnosa s medijima, događanja, repozitorija znanja, baza podataka, višekanalnih platformi, internetskih stranica ili ciljane upotrebe društvenih medija. Usto, u okviru Obzora Europa korisnici će primati potporu za priopćavanje o svojem radu i učinku svojeg rada na društvo u cjelini.

Komisija će provoditi informacijske i komunikacijske aktivnosti povezane s programom Obzor Europa kako bi istaknula da su rezultati ostvareni uz potporu sredstava EU-a. Nastojat će se povećati javna svijest o važnosti istraživanja i inovacija te o širem utjecaju i relevantnosti istraživanja i inovacija koje financira EU, npr. putem publikacija, odnosa s medijima, događanja, repozitorija znanja, baza podataka, višekanalnih platformi, internetskih stranica ili ciljane upotrebe društvenih medija. Usto, u okviru Obzora Europa korisnici će primati potporu za priopćavanje o svojem radu i učinku svojeg rada na društvo u cjelini.

Iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu

Iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu

Komisija će uspostaviti sveobuhvatne mjere za iskorištavanje rezultata programa Obzor Europa i nastalih spoznaja. Tako će se ubrzati iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu te pojačati učinak Programa.

Komisija će uspostaviti sveobuhvatne mjere za iskorištavanje rezultata programa Obzor Europa i nastalih spoznaja
  , koje će obuhvaćati i promicanje standardizacije
  . Tako će se ubrzati iskorištavanje rezultata i njihovo prihvaćanje na tržištu te pojačati učinak Programa.

, koje će obuhvaćati i promicanje standardizacije

Komisija će sustavno identificirati i bilježiti rezultate istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Programa, a nastale rezultate i spoznaje na nediskriminirajući način širiti ili prenositi industriji i poduzećima svih veličina, javnim upravama,
  akademskoj
  zajednici, organizacijama civilnog društva i tvorcima politika kako bi se maksimalno povećala europska dodana vrijednost Programa.

akademskoj

Komisija će sustavno identificirati i bilježiti rezultate istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Programa, a nastale rezultate i spoznaje na nediskriminirajući način širiti ili prenositi industriji i poduzećima svih veličina, javnim upravama,
  znanstvenoj
  zajednici, organizacijama civilnog društva i tvorcima politika kako bi se maksimalno povećala europska dodana vrijednost Programa.
  Za novo Europsko vijeće za inovacije provodit će se posebna procedura nadzora.

znanstvenoj

Za novo Europsko vijeće za inovacije provodit će se posebna procedura nadzora.

Međunarodna suradnja

Međunarodna suradnja

Veći će se učinak postići usklađenim djelovanjem s drugim zemljama i regijama svijeta u obliku međunarodne suradnje dosad nezabilježenih razmjera. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om u okviru inicijativa za potporu djelovanju EU-a za održivost, poboljšano istraživanje, izvrsnost u inovacijama i konkurentnost.

Veći će se učinak postići usklađenim djelovanjem s drugim zemljama i regijama svijeta u obliku međunarodne suradnje dosad nezabilježenih razmjera. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta,
  uključujući znanstvenu zajednicu, industriju, organizacije civilnog društva te vladu i nevladine organizacije,
  pozvat će se na združivanje snaga s EU-om u okviru inicijativa za potporu djelovanju EU-a za održivost, poboljšano istraživanje, izvrsnost u inovacijama i konkurentnost.
  Prijenos znanja, dijeljenje kapaciteta i infrastrukture među partnerima na međunarodnoj razini potaknut će zajedničke pristupe i regulativu koji će svim stranama donijeti sinergiju u trgovini.

uključujući znanstvenu zajednicu, industriju, organizacije civilnog društva te vladu i nevladine organizacije,

Prijenos znanja, dijeljenje kapaciteta i infrastrukture među partnerima na međunarodnoj razini potaknut će zajedničke pristupe i regulativu koji će svim stranama donijeti sinergiju u trgovini.

Međunarodnim zajedničkim djelovanjem zajamčit će se uspješno rješavanje globalnih
  društvenih
  izazova i postizanje ciljeva održivog razvoja, pristup najvećim svjetskim talentima, stručnom znanju i resursima te povećanje ponude i potražnje u pogledu inovativnih rješenja.

društvenih

Međunarodnim zajedničkim djelovanjem zajamčit će se uspješno rješavanje globalnih izazova i postizanje ciljeva održivog razvoja, pristup najvećim svjetskim talentima, stručnom znanju i resursima te povećanje ponude i potražnje u pogledu inovativnih rješenja.
  Međunarodna suradnja bit će orijentirana prema zajedničkim ciljevima. To će europskim istraživačima olakšati razmjenu znanja s najboljim kolegama u određenom predmetnom području.

Međunarodna suradnja bit će orijentirana prema zajedničkim ciljevima. To će europskim istraživačima olakšati razmjenu znanja s najboljim kolegama u određenom predmetnom području.

Metodologije rada za potrebe evaluacije

Metodologije rada za potrebe evaluacije

Postupak evaluacije temelji se na visokokvalitetnom neovisnom stručnom znanju, čime se potvrđuje relevantnost Programa za sve dionike, zajednice i interese, a takvo je znanje i preduvjet za očuvanje izvrsnosti i relevantnosti financiranih aktivnosti.

Postupak evaluacije temelji se na visokokvalitetnom neovisnom stručnom znanju, čime se potvrđuje relevantnost Programa za sve dionike, zajednice i interese, a takvo je znanje i preduvjet za očuvanje izvrsnosti i relevantnosti financiranih aktivnosti.

Komisija ili tijelo za financiranje osigurat će nepristranost postupka i izbjegavanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe.

Komisija ili tijelo za financiranje osigurat će nepristranost postupka i izbjegavanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe.

Iznimno, kada
  je to opravdano na temelju zahtjeva da se imenuju najbolji dostupni stručnjaci i/ili zbog ograničenog broja kvalificiranih stručnjaka, neovisni stručnjaci koji pomažu odboru za evaluaciju ili su članovi tog odbora mogu ocijeniti konkretne prijedloge za koje prijave mogući interes. U tom slučaju Komisija ili tijelo za financiranje poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi zajamčili integritet postupka evaluacije. Postupkom evaluacije upravljat će se na odgovarajući način, a sam će postupak uključivati i interakciju različitih stručnjaka. Prilikom utvrđivanja prijedloga za financiranje odbor za evaluaciju uzet će u obzir posebne okolnosti.

Iznimno, kada

Kada
  je to opravdano na temelju zahtjeva da se imenuju najbolji dostupni stručnjaci i/ili zbog ograničenog broja kvalificiranih stručnjaka, neovisni stručnjaci koji pomažu odboru za evaluaciju ili su članovi tog odbora mogu ocijeniti konkretne prijedloge za koje prijave mogući interes. U tom slučaju Komisija ili tijelo za financiranje poduzimaju sve potrebne korektivne mjere kako bi zajamčili integritet postupka evaluacije
  , uključujući u pogledu sukoba interesa
  . Postupkom evaluacije upravljat će se na odgovarajući način, a sam će postupak uključivati i interakciju različitih stručnjaka.
  O uporabi tog postupka izvješćivat će se u godišnjem nadzornom izvješću programa.
  Prilikom utvrđivanja prijedloga za financiranje odbor za evaluaciju uzet će u obzir posebne okolnosti.

Kada

, uključujući u pogledu sukoba interesa

O uporabi tog postupka izvješćivat će se u godišnjem nadzornom izvješću programa.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I.

Prilog I. – dio I.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| I. | OTVORENA ZNANOST |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

I.

OTVORENA ZNANOST

| I. | IZVRSNA I
  OTVORENA ZNANOST |
| --- | --- |

I.

IZVRSNA I
  OTVORENA ZNANOST

IZVRSNA I

Težnja za postizanjem iskoraka u razumijevanju i stjecanju znanja; za to potrebni objekti svjetske razine, uključujući fizičku infrastrukturu i 
  infrastrukturu znanja
  za istraživanje i inovacije, sredstva za otvoreno širenje i razmjenu znanja te dovoljan broj izvrsnih istraživača okosnica su gospodarskog, društvenog i kulturnog napretka u svim njegovim oblicima.

infrastrukturu znanja

Težnja za postizanjem iskoraka u razumijevanju i stjecanju znanja; za to potrebni objekti svjetske razine, uključujući fizičku infrastrukturu i 
  e-infrastrukturu
  za istraživanje i inovacije, sredstva za otvoreno širenje i razmjenu znanja te dovoljan broj izvrsnih istraživača
  i inovatora
  ; okosnica su gospodarskog, društvenog i kulturnog napretka u svim njegovim oblicima.

e-infrastrukturu

i inovatora

Otvorena i izvrsna znanost neodvojivo je povezana s vodećim svjetskim inovacijama. Poznato je da su znanstvene i tehnološke promjene paradigme ključni pokretači rasta produktivnosti, konkurentnosti, bogatstva,
  održivog razvoja
  i društvenog napretka. Povijesno gledano, takve su se promjene paradigmi uglavnom zasnivale na znanosti u javnom sektoru, a postavljale su temelje za potpuno nove industrijske grane i sektore.

održivog razvoja

Otvorena i izvrsna znanost neodvojivo je povezana s vodećim svjetskim inovacijama. Poznato je da su znanstvene i tehnološke promjene paradigme ključni pokretači rasta produktivnosti
  , održivog i uključivog rasta i razvoja
  , konkurentnosti, bogatstva i društvenog napretka. Povijesno gledano, takve su se promjene paradigmi uglavnom zasnivale na znanosti u javnom sektoru, a postavljale su temelje za potpuno nove industrijske grane i sektore.

, održivog i uključivog rasta i razvoja

Javnim ulaganjima u istraživanja, posebno kroz sveučilišta, javne istraživačke institucije i istraživačke ustanove, često se podupiru dugoročna visokorizična istraživanja koja dopunjuju aktivnosti privatnog sektora. Stvaraju se
  vještine
  , znanje i iskustvo, oblikuju novi znanstveni instrumenti i metodologije, ali i mreže kojima se prenose najnovije spoznaje.

vještine

Javnim ulaganjima u istraživanja, posebno kroz sveučilišta, javne istraživačke institucije i istraživačke ustanove, često se podupiru dugoročna visokorizična istraživanja koja dopunjuju aktivnosti privatnog sektora. Stvaraju se
  visokokvalificirani ljudski resursi
  , znanje i iskustvo, oblikuju novi znanstveni instrumenti i metodologije, ali i mreže kojima se prenose najnovije spoznaje.

visokokvalificirani ljudski resursi

Europska znanost i europski istraživači bili su i ostaju predvodnici u mnogim područjima. No to nije nešto što možemo uzeti zdravo za gotovo. Postoje brojni dokazi da se uz porast istraživanja istovremeno povećava broj zemalja koje se natječu da budu najbolje. Tradicionalnim suparnicima kao što su Sjedinjene Američke Države sad se pridružuju gospodarski divovi, uglavnom iz nedavno industrijaliziranih dijelova svijeta, kao što su Kina i Indija, i sve zemlje u kojima su vlade prepoznale višestruki, ogroman povrat koji proizlazi iz ulaganja u istraživanje.

Europska znanost i europski istraživači bili su i ostaju predvodnici u mnogim područjima. No to nije nešto što možemo uzeti zdravo za gotovo. Postoje brojni dokazi da se uz porast istraživanja istovremeno povećava broj zemalja koje se natječu da budu najbolje. Tradicionalnim suparnicima kao što su Sjedinjene Američke Države sad se pridružuju gospodarski divovi, uglavnom iz nedavno industrijaliziranih dijelova svijeta, kao što su Kina i Indija, i sve zemlje u kojima su vlade prepoznale višestruki, ogroman povrat koji proizlazi iz ulaganja u istraživanje.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.1.

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.1.

Obrazloženje

| 1.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

1.1.

Obrazloženje

Iako je
  EU i dalje najveći proizvođač znanstvenih publikacija u svijetu
  , on je u suštini „masovni proizvođač” znanja koji, u odnosu na svoju veličinu, ima relativno malo centara izvrsnosti koji se ističu na svjetskoj razini te velika područja srednje i niske razine uspješnosti.
  U usporedbi s SAD-om i u određenoj mjeri s Kinom, EU
  i dalje nastoji slijediti
  „model decentralizirane izvrsnosti” prema kojem su resursi raspršeni na veći broj istraživača i istraživačkih institucija. Drugi je problem činjenica da u mnogim zemljama EU-a javni sektor
  još uvijek
  ne nudi dovoljno privlačne uvjete za najbolje istraživače. Navedeni čimbenici doprinose relativnoj neprivlačnosti Europe u svjetskom nadmetanju za nadarene znanstvenike.

Iako je

, on je u suštini „masovni proizvođač” znanja koji, u odnosu na svoju veličinu, ima relativno malo centara izvrsnosti koji se ističu na svjetskoj razini te velika područja srednje i niske razine uspješnosti.

i dalje nastoji slijediti

još uvijek

EU
  je
  i dalje najveći proizvođač znanstvenih publikacija u svijetu. U usporedbi s SAD-om i u određenoj mjeri s Kinom, EU
  slijedi
  „model decentralizirane izvrsnosti” prema kojem su resursi raspršeni na veći broj istraživača i istraživačkih institucija. Drugi je problem činjenica da u mnogim zemljama EU-a javni sektor
  u istraživanje ulaže ispod svake granice prihvatljivih iznosa te zato
  ne nudi dovoljno privlačne uvjete za najbolje istraživače. Navedeni čimbenici doprinose relativnoj neprivlačnosti Europe u svjetskom nadmetanju za nadarene znanstvenike.

je

slijedi

u istraživanje ulaže ispod svake granice prihvatljivih iznosa te zato

Svjetsko istraživačko okružje dramatično se mijenja i njegova je polarizacija sve izraženija jer sve više zemalja u usponu, osobito Kina, proširuje svoju proizvodnju u području znanosti. Dok su se 2000. na EU i SAD odnosile gotovo dvije trećine svjetskih izdataka za istraživanje i razvoj, do 2013. taj se udio više nego prepolovio.

Svjetsko istraživačko okružje dramatično se mijenja i njegova je polarizacija sve izraženija jer sve više zemalja u usponu, osobito Kina, proširuje svoju proizvodnju u području znanosti. Dok su se 2000. na EU i SAD odnosile gotovo dvije trećine svjetskih izdataka za istraživanje i razvoj, do 2013. taj se udio više nego prepolovio.
  Usto, pregled stanja za 2018. u pogledu europskih inovacija potvrdio je da su javni i privatni rashodi za istraživanja i inovacije diljem EU-a i dalje na razini nižoj od one iz 2010. te da su nedostatni za postizanje dugoročnog cilja o namjeni 3 % BDP-a za aktivnosti u području istraživanja i razvoja.

Usto, pregled stanja za 2018. u pogledu europskih inovacija potvrdio je da su javni i privatni rashodi za istraživanja i inovacije diljem EU-a i dalje na razini nižoj od one iz 2010. te da su nedostatni za postizanje dugoročnog cilja o namjeni 3 % BDP-a za aktivnosti u području istraživanja i razvoja.

Europsko istraživačko vijeće (ERC) podupire najbolje istraživače fleksibilnim, dugoročnim financiranjem potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja. Djeluje samostalno pod vodstvom neovisnog Znanstvenog vijeća, koje čine najugledniji znanstvenici, inženjeri i stručnjaci s odgovarajućim stručnim znanjem iz raznih područja. Europsko istraživačko vijeće ima na raspolaganju širi raspon nadarenih stručnjaka i ideja nego što bi to bilo moguće u okviru bilo kojeg nacionalnog programa, pri čemu se
  izvrsnost
  jača putem načina na koji se najbolji istraživači i najbolje ideje međusobno natječu.

izvrsnost

Europsko istraživačko vijeće (ERC) podupire najbolje istraživače
  , uključujući mlade istraživače,
  fleksibilnim, dugoročnim financiranjem potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja. Djeluje samostalno pod vodstvom neovisnog Znanstvenog vijeća
  , unutar kojeg vlada ravnoteža spolova i disciplina, a
  koje čine najugledniji znanstvenici, inženjeri i stručnjaci s odgovarajućim stručnim znanjem iz raznih područja. Europsko istraživačko vijeće ima na raspolaganju širi raspon nadarenih stručnjaka i ideja nego što bi to bilo moguće u okviru bilo kojeg nacionalnog programa, pri čemu se jača
  izvrsno istraživanje u svim znanstvenim područjima
  putem načina na koji se najbolji istraživači i najbolje ideje međusobno natječu.

, uključujući mlade istraživače,

, unutar kojeg vlada ravnoteža spolova i disciplina, a

izvrsno istraživanje u svim znanstvenim područjima

Pionirska istraživanja koje financira Europsko istraživačko vijeće imaju velik izravan učinak u obliku napretka u novim područjima znanja, što otvara put novim i često neočekivanim znanstvenim
  i
  tehnološkim rezultatima i novim područjima istraživanja. Tako pak nastaju posve nove ideje koje potiču inovacije i poslovnu kreativnost te pomažu u suočavanju s društvenim izazovima. Europsko istraživačko vijeće ima znatan strukturni učinak jer doprinosi povećanju kvalitete europskog istraživačkog sustava, među ostalim i izravnim financiranjem istraživača i djelovanja. Sredstva ERC-a za djelovanja i istraživače potiču pionirska istraživanja u Europi i povećavaju njihov ugled, zbog čega najboljim istraživačima iz cijelog svijeta Europa postaje privlačnija kao mjesto za rad i suradnju. Ugostiti dobitnike bespovratnih sredstava ERC-a stvar je prestiža pa se europska sveučilišta i istraživačke organizacije međusobno natječu da vrhunskim istraživačima ponude što privlačnije uvjete, što im pak može neizravno pomoći u procjenjivanju vlastitih prednosti i nedostataka i provedbi reformi.

i

Pionirska istraživanja koje financira Europsko istraživačko vijeće imaju velik izravan učinak u obliku napretka u novim područjima znanja, što otvara put novim i često neočekivanim znanstvenim, tehnološkim
  i društvenim
  rezultatima i novim područjima istraživanja. Tako pak nastaju posve nove ideje koje potiču inovacije i poslovnu kreativnost te pomažu u suočavanju s društvenim izazovima. Europsko istraživačko vijeće ima znatan strukturni učinak jer doprinosi povećanju kvalitete europskog istraživačkog sustava, među ostalim i izravnim financiranjem istraživača i djelovanja. Sredstva ERC-a za djelovanja i istraživače potiču pionirska istraživanja u Europi i povećavaju njihov ugled, zbog čega najboljim istraživačima iz cijelog svijeta Europa postaje privlačnija kao mjesto za rad i suradnju. Ugostiti dobitnike bespovratnih sredstava ERC-a stvar je prestiža pa se europska sveučilišta i istraživačke organizacije međusobno natječu da vrhunskim istraživačima ponude što privlačnije uvjete, što im pak može neizravno pomoći u procjenjivanju vlastitih prednosti i nedostataka i provedbi reformi.

i društvenim

Razlika u istraživačkoj uspješnosti između SAD-a i zemalja EU-a smanjila se tijekom desetogodišnjeg razdoblja od osnutka ERC-a. ERC financira relativno nizak postotak svih europskih istraživanja, ali ta istraživanja proizvode nerazmjerno visok učinak na znanost. Kad je riječ o citiranju koje se odnosi na istraživanja koja financira Europsko istraživačko vijeće, prosječne brojke usporedive su s brojkama vodećih svjetskih istraživačkih sveučilišta. Istraživački uspjeh ERC-a vrlo je visok u usporedbi s najvećim svjetskim ulagačima u istraživanja. ERC financira brojna pionirska istraživanja u mnogim područjima istraživanja koja se najviše citiraju, uključujući područja koja se brzo razvijaju. Iako su sredstva ERC-a namijenjena za pionirska istraživanja, urodila su brojnim patentima.

Razlika u istraživačkoj uspješnosti između SAD-a i zemalja EU-a smanjila se tijekom desetogodišnjeg razdoblja od osnutka ERC-a. ERC financira relativno nizak postotak svih europskih istraživanja, ali ta istraživanja proizvode nerazmjerno visok učinak na znanost. Kad je riječ o citiranju koje se odnosi na istraživanja koja financira Europsko istraživačko vijeće, prosječne brojke usporedive su s brojkama vodećih svjetskih istraživačkih sveučilišta. Istraživački uspjeh ERC-a vrlo je visok u usporedbi s najvećim svjetskim ulagačima u istraživanja. ERC financira brojna pionirska istraživanja u mnogim područjima istraživanja koja se najviše citiraju, uključujući područja koja se brzo razvijaju. Iako su sredstva ERC-a namijenjena za pionirska istraživanja, urodila su brojnim patentima.

Postoje jasni dokazi da ERC putem svojih poziva privlači i financira izvrsne istraživače, a aktivnosti ERC-a daju velik broj najznačajnijih istraživačkih rezultata s najvećim globalnim odjekom u novim područjima, što pak dovodi do iskoraka i velikog napretka. Usto, rad korisnika bespovratnih sredstava ERC-a
  u velikoj je mjeri
  interdisciplinaran i korisnici bespovratnih sredstava ERC-a surađuju na međunarodnoj razini i javno objavljuju svoje rezultate u svim područjima istraživanja, uključujući društvene i humanističke znanosti.

u velikoj je mjeri

Postoje jasni dokazi da ERC putem svojih poziva privlači i financira izvrsne istraživače, a aktivnosti ERC-a daju velik broj najznačajnijih istraživačkih rezultata s najvećim globalnim odjekom u novim područjima, što pak dovodi do iskoraka i velikog napretka. Usto, rad korisnika bespovratnih sredstava ERC-a
  trebao bi postajati u sve većoj mjeri
  interdisciplinaran i korisnici bespovratnih sredstava ERC-a surađuju na međunarodnoj razini i javno objavljuju svoje rezultate u svim područjima istraživanja, uključujući društvene i humanističke znanosti.

trebao bi postajati u sve većoj mjeri

Osim toga, dokazano je da bespovratna sredstva ERC-a imaju dugoročan učinak na karijeru, izobrazbu visokokvalificiranih
  poslijedoktorskih studenata
  i 
  studenata doktorskih studija,
  na povećanje ugleda europskog istraživanja i njegove vidljivosti u svijetu te na nacionalne istraživačke sustave jer služe kao snažno referentno mjerilo. To je posebno važno za EU-ov model decentralizirane izvrsnosti jer status „financirano sredstvima ERC-a” može zamijeniti priznavanje na temelju statusa institucije i poslužiti kao
  točniji
  pokazatelj kvalitete istraživanja. Ambiciozni pojedinci, institucije, regije i zemlje tako mogu iskoristiti priliku i povećati svoj istraživački ugled u području u kojem su posebno jaki.

poslijedoktorskih studenata

studenata doktorskih studija,

točniji

Osim toga, dokazano je da bespovratna sredstva ERC-a imaju dugoročan učinak na karijeru, izobrazbu visokokvalificiranih
  istraživača, osoba s doktoratom
  i 
  postdoktoratom
  na povećanje ugleda europskog istraživanja i njegove vidljivosti u svijetu te na nacionalne istraživačke sustave jer služe kao snažno referentno mjerilo. To je posebno važno za EU-ov model decentralizirane izvrsnosti jer status „financirano sredstvima ERC-a” može zamijeniti priznavanje na temelju statusa institucije i poslužiti kao
  pouzdaniji
  pokazatelj kvalitete istraživanja. Ambiciozni pojedinci, institucije, regije i zemlje tako mogu iskoristiti priliku i povećati svoj istraživački ugled u području u kojem su posebno jaki.

istraživača, osoba s doktoratom

postdoktoratom

pouzdaniji

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1.

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2. | Područja djelovanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.

Područja djelovanja

| 1.2. | Područja djelovanja |
| --- | --- |

1.2.

Područja djelovanja

| 1.2.1. | Pionirska znanost |
| --- | --- |

1.2.1.

Pionirska znanost

| 1.2.1. | Pionirska znanost |
| --- | --- |

1.2.1.

Pionirska znanost

Predviđa se da će istraživanja koje financira Europsko istraživačko vijeće dovesti do napretka u pionirskim područjima znanja, znanstvenih publikacija najviše kvalitete i rezultata istraživanja visokog potencijalnog društvenog
  i
  gospodarskog učinka te da će ERC postaviti jasan i poticajan cilj za pionirska istraživanja u cijelom EU-u, Europi i svijetu. Kako bi EU postao privlačnije okruženje za najbolje svjetske znanstvenike, ciljevi su ERC-a da EU osjetno poveća udio u 1 % najčešće citiranih publikacija u svijetu i financira puno veći broj izvrsnih istraživača iz zemalja izvan Europe. Sredstva ERC-a dodjeljivat će se u skladu s utvrđenim načelima. Znanstvena izvrsnost jedino je mjerilo na temelju kojeg Europsko istraživačko vijeće dodjeljuje bespovratna sredstva. Europsko istraživačko vijeće djeluje na načelu „od dna prema gore” bez prethodno određenih prioriteta.

i

Predviđa se da će istraživanja koje financira Europsko istraživačko vijeće dovesti do napretka u pionirskim područjima znanja, znanstvenih publikacija najviše kvalitete i rezultata istraživanja visokog potencijalnog društvenog, gospodarskog
  i okolišnog
  učinka te da će ERC postaviti jasan i poticajan cilj za pionirska istraživanja u cijelom EU-u, Europi i svijetu. Kako bi EU postao privlačnije okruženje za najbolje svjetske znanstvenike, ciljevi su ERC-a da EU osjetno poveća udio u 1 % najčešće citiranih publikacija u svijetu i financira puno veći broj izvrsnih istraživača iz zemalja izvan Europe. Sredstva ERC-a dodjeljivat će se u skladu s utvrđenim načelima. Znanstvena izvrsnost jedino je mjerilo na temelju kojeg Europsko istraživačko vijeće dodjeljuje bespovratna sredstva. Europsko istraživačko vijeće djeluje na načelu „od dna prema gore” bez prethodno određenih prioriteta.

i okolišnog

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | dugoročno financiranje za potporu izvrsnim istraživačima i njihovim istraživačkim timovima u provedbi potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja, |
| --- | --- |

—

dugoročno financiranje za potporu izvrsnim istraživačima i njihovim istraživačkim timovima u provedbi potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja,

| — | dugoročno financiranje za potporu izvrsnim istraživačima i njihovim istraživačkim timovima u provedbi potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja, |
| --- | --- |

—

dugoročno financiranje za potporu izvrsnim istraživačima i njihovim istraživačkim timovima u provedbi potencijalno iznimno korisnih, ali i visokorizičnih pionirskih istraživanja,

| — | pomaganje mladim istraživačima s izvrsnim idejama u prelasku na samostalnost dok konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program, |
| --- | --- |

—

pomaganje mladim istraživačima s izvrsnim idejama u prelasku na samostalnost dok konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program,

| — | pomaganje mladim istraživačima s izvrsnim idejama u prelasku na samostalnost dok konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program, |
| --- | --- |

—

pomaganje mladim istraživačima s izvrsnim idejama u prelasku na samostalnost dok konsolidiraju vlastiti istraživački tim ili program,

| — | novi načini rada u znanstvenom svijetu s potencijalom za ostvarivanje revolucionarnih rezultata te poticanje tržišnih i društvenih inovacija u okviru financiranih istraživanja, |
| --- | --- |

—

novi načini rada u znanstvenom svijetu s potencijalom za ostvarivanje revolucionarnih rezultata te poticanje tržišnih i društvenih inovacija u okviru financiranih istraživanja,

| — | novi načini rada u znanstvenom svijetu s potencijalom za ostvarivanje revolucionarnih rezultata te poticanje tržišnih i društvenih inovacija u okviru financiranih istraživanja, |
| --- | --- |

—

novi načini rada u znanstvenom svijetu s potencijalom za ostvarivanje revolucionarnih rezultata te poticanje tržišnih i društvenih inovacija u okviru financiranih istraživanja,

| — | razmjena iskustava i najbolje prakse s regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja radi snažnije potpore izvrsnim istraživačima, |
| --- | --- |

—

razmjena iskustava i najbolje prakse s regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja radi snažnije potpore izvrsnim istraživačima,

| — | razmjena iskustava i najbolje prakse s regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja
  i drugim tijelima Unije
  radi snažnije potpore izvrsnim istraživačima, |
| --- | --- |

—

razmjena iskustava i najbolje prakse s regionalnim i nacionalnim agencijama za financiranje istraživanja
  i drugim tijelima Unije
  radi snažnije potpore izvrsnim istraživačima,

i drugim tijelima Unije

| — | povećanje vidljivosti programa ERC-a. |
| --- | --- |

—

povećanje vidljivosti programa ERC-a.

| — | povećanje vidljivosti programa ERC-a. |
| --- | --- |

—

povećanje vidljivosti programa ERC-a.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.3. – podtočka 1.3.1. – stavak 2. – točka 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio I. – točka 1. – podtočka 1.3. – podtočka 1.3.1. – stavak 2. – točka 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | preispitivati i ocjenjivati
  postignuća Europskog istraživačkog vijeća te kvalitetu i učinak istraživanja koja financira ERC, kao i 
  davati
  preporuke za korektivne ili buduće mjere, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

preispitivati i ocjenjivati
  postignuća Europskog istraživačkog vijeća te kvalitetu i učinak istraživanja koja financira ERC, kao i 
  davati
  preporuke za korektivne ili buduće mjere,

preispitivati i ocjenjivati

davati

| — | periodično podnositi
  postignuća Europskog istraživačkog vijeća
  na vanjsko preispitivanje i ocjenjivanje
  te kvalitetu i učinak istraživanja koja financira ERC, te
  u skladu s tim usvojiti
  preporuke
  i izraditi smjernice
  za korektivne ili buduće mjere; |
| --- | --- |

—

periodično podnositi
  postignuća Europskog istraživačkog vijeća
  na vanjsko preispitivanje i ocjenjivanje
  te kvalitetu i učinak istraživanja koja financira ERC, te
  u skladu s tim usvojiti
  preporuke
  i izraditi smjernice
  za korektivne ili buduće mjere;

periodično podnositi

na vanjsko preispitivanje i ocjenjivanje

u skladu s tim usvojiti

i izraditi smjernice

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.1.

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

Obrazloženje

| 2.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

2.1.

Obrazloženje

Europi
  je potrebna visokokvalificirana i otporna baza ljudskog kapitala
  u području istraživanja i inovacija koja se može lako prilagoditi budućim izazovima, primjerice velikim demografskim promjenama u Europi, te pronaći održiva rješenja za te izazove. Kako bi osigurali izvrsnost, istraživači trebaju biti mobilni, surađivati i širiti znanje među zemljama, sektorima i disciplinama, te posjedovati odgovarajuću kombinaciju znanja i vještina za rješavanje društvenih pitanja i potporu inovacijama.

je potrebna visokokvalificirana i otporna baza ljudskog kapitala

Europi
  su potrebni visokokvalificirani i otporni ljudski resursi
  u području istraživanja i inovacija koja se može lako prilagoditi
  sadašnjim i
  budućim izazovima, primjerice velikim demografskim promjenama u Europi, te pronaći održiva rješenja za te izazove. Kako bi osigurali izvrsnost, istraživači trebaju biti mobilni
  , imati pristup infrastrukturi najbolje kvalitete u mnogim područjima
  , surađivati i širiti znanje među zemljama, sektorima i disciplinama te posjedovati odgovarajuću kombinaciju znanja i vještina za rješavanje društvenih pitanja i potporu inovacijama.

su potrebni visokokvalificirani i otporni ljudski resursi

sadašnjim i

, imati pristup infrastrukturi najbolje kvalitete u mnogim područjima

Europa je znanstvena sila s oko 1,8 milijuna istraživača koji rade na tisućama sveučilišta te u tisućama istraživačkih centara i vodećih svjetskih poduzeća. Međutim, procjenjuje se da će EU do 2027. trebati osposobiti i zaposliti najmanje milijun novih istraživača kako bi se ostvarili postavljeni ciljevi o povećanju ulaganja u istraživanje i inovacije. Ta je potreba posebno izražena u neakademskom sektoru. EU se mora snažnije potruditi da više mladih žena i muškaraca zainteresira za istraživačku karijeru, privuče istraživače iz trećih zemalja, zadrži vlastite istraživače te privuče europske istraživače koji rade u inozemstvu da se vrate u Europu. Nadalje, kako bi se izvrsnost širila u što većoj mjeri, uvjeti u kojima istraživači rade moraju se dodatno poboljšati u cijelom europskom istraživačkom prostoru (EIP). U tom su kontekstu potrebne jače spone s europskim prostorom obrazovanja te Europskim fondom za regionalni razvoj i Europskim socijalnim fondom plus.

Europa je znanstvena sila s oko 1,8 milijuna istraživača koji rade na tisućama sveučilišta te u tisućama istraživačkih centara i vodećih svjetskih poduzeća. Međutim, procjenjuje se da će EU do 2027. trebati osposobiti i zaposliti najmanje milijun novih istraživača kako bi se ostvarili postavljeni ciljevi o povećanju ulaganja u istraživanje i inovacije. Ta je potreba posebno izražena u neakademskom sektoru.

EU se mora snažnije potruditi da više mladih žena i muškaraca zainteresira za istraživačku karijeru, privuče istraživače iz trećih zemalja, zadrži vlastite istraživače te privuče europske istraživače koji rade u inozemstvu da se vrate u Europu.

Kako bi se ti ciljevi mogli ostvariti, potrebno je također obratiti pozornost na programe koji pružaju fleksibilnost istraživačima obaju spolova da postignu ravnotežu između poslovnog i privatnog života.

Kako bi se ti ciljevi mogli ostvariti, potrebno je također obratiti pozornost na programe koji pružaju fleksibilnost istraživačima obaju spolova da postignu ravnotežu između poslovnog i privatnog života.

U okviru programa mobilnosti trebaju se osigurati stvarne jednake mogućnosti te uvesti posebne mjere za uklanjanje prepreka mobilnosti istraživača, osobito žena.

U okviru programa mobilnosti trebaju se osigurati stvarne jednake mogućnosti te uvesti posebne mjere za uklanjanje prepreka mobilnosti istraživača, osobito žena.

Nadalje,
  kako bi se zajamčile sinergije i
  kako bi se izvrsnost širila u što većoj mjeri,
  i dalje će se primjenjivati oznaka pečata izvrsnosti u pozivima na podnošenje prijedloga u okviru aktivnosti MSCA, a
  uvjeti u kojima istraživači rade moraju se dodatno poboljšati u cijelom europskom istraživačkom prostoru (EIP). U tom su kontekstu potrebne jače spone s europskim prostorom obrazovanja te Europskim fondom za regionalni razvoj i Europskim socijalnim fondom plus.

kako bi se zajamčile sinergije i

i dalje će se primjenjivati oznaka pečata izvrsnosti u pozivima na podnošenje prijedloga u okviru aktivnosti MSCA, a

Ta se pitanja mogu najbolje riješiti na razini EU-a jer se javljaju sustavno pa je potrebno transnacionalno djelovanje.

Ta se pitanja mogu najbolje riješiti na razini EU-a jer se javljaju sustavno pa je potrebno transnacionalno djelovanje.

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) usmjerene su na izvrsnost u istraživanju u kojem se u potpunosti primjenjuje pristup „odozdo prema gore” te koje obuhvaća sva područja istraživanja i inovacija, od osnovnog istraživanja do uvođenja na tržište i inovacijskih usluga. Ono uključuje istraživačka područja obuhvaćena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom). Ako se pojavi posebna potreba i budu li dostupna dodatna financijska sredstva, aktivnosti MSCA mogu obuhvaćati određene aktivnosti povezane s posebnim izazovima (uključujući utvrđene misije), vrstama istraživanja i inovacijskim institucijama ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na razvoj potreba Europe u smislu vještina, izobrazbe u području istraživanja, razvoja karijere i razmjene znanja.

Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) usmjerene su na izvrsnost u istraživanju u kojem se u potpunosti primjenjuje pristup „odozdo prema gore” te koje obuhvaća sva područja istraživanja i inovacija, od osnovnog istraživanja do uvođenja na tržište i inovacijskih usluga. Ono uključuje istraživačka područja obuhvaćena Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom). Ako se pojavi posebna potreba i budu li dostupna dodatna financijska sredstva, aktivnosti MSCA mogu obuhvaćati određene
  vrste
  aktivnosti povezane s posebnim izazovima (uključujući utvrđene misije),
  određenim
  vrstama istraživanja i inovacijskim institucijama ili geografskim lokacijama kako bi se odgovorilo na razvoj potreba Europe u smislu vještina, izobrazbe u području istraživanja, razvoja karijere i razmjene znanja.

vrste

određenim

Aktivnosti MSCA glavni su
  instrument
  na razini EU-a za privlačenje istraživača iz trećih zemalja u Europu i stoga znatno doprinose globalnoj suradnji u području istraživanja i inovacija. Dokazi ukazuju na to da aktivnosti MSCA ne samo da imaju pozitivan učinak na pojedince i organizacije te pozitivan učinak na razini sustava, nego i proizvode vrlo značajne i revolucionarne istraživačke rezultate, dok istovremeno znatno doprinose rješavanju društvenih i strateških izazova. Dugoročno ulaganje u ljude isplativo je, kao što pokazuje broj dobitnika Nobelove nagrade koji su bili stipendisti MSCA-e ili njihovi nadređeni.

instrument

Aktivnosti MSCA
  , zajedno s ERC-om,
  glavni su
  instrumenti
  na razini EU-a za privlačenje istraživača iz trećih zemalja u Europu i stoga znatno doprinose globalnoj suradnji u području istraživanja i inovacija. Dokazi ukazuju na to da aktivnosti MSCA ne samo da imaju pozitivan učinak na pojedince i organizacije te pozitivan učinak na razini sustava, nego i proizvode vrlo značajne i revolucionarne istraživačke rezultate, dok istovremeno znatno doprinose rješavanju društvenih i strateških izazova. Dugoročno ulaganje u ljude isplativo je, kao što pokazuje broj dobitnika Nobelove nagrade koji su bili stipendisti MSCA-e ili njihovi nadređeni.

, zajedno s ERC-om,

instrumenti

Globalnim nadmetanjem u području istraživanja između znanstvenika i između organizacija domaćina iz akademskog i neakademskog sektora te stvaranjem i razmjenom visokokvalitetnog znanja među zemljama, sektorima i disciplinama, aktivnosti MSCA osobito doprinose ciljevima plana za „radna mjesta, rast i ulaganja”, globalnoj strategiji EU-a te ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

Globalnim nadmetanjem u području istraživanja između znanstvenika i između organizacija domaćina iz akademskog i neakademskog sektora te stvaranjem i razmjenom visokokvalitetnog znanja među zemljama, sektorima i disciplinama, aktivnosti MSCA osobito doprinose ciljevima plana za „radna mjesta, rast i ulaganja”, globalnoj strategiji EU-a te ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda.

Aktivnosti MSCA omogućuju da europski istraživački prostor bude djelotvorniji, konkurentniji i privlačniji na globalnoj razini. To se može postići usmjeravanjem na nove generacije visokokvalificiranih istraživača i pružanjem potpore novim talentima iz EU-a i šire; poticanjem širenja i primjene novih znanja i ideja na europske politike, gospodarstvo i društvo, među ostalim zahvaljujući boljoj znanstvenoj komunikaciji i mjerama za informiranje javnosti; olakšavanjem suradnje među organizacijama koje provode istraživanja; te snažnim strukturiranim utjecajem na europski istraživački prostor, zalaganjem za otvoreno tržište rada i postavljanjem standarda za kvalitetnu izobrazbu, privlačnim uvjetima zapošljavanja i otvorenim zapošljavanjem koji vrijede za sve istraživače.

Aktivnosti MSCA omogućuju da europski istraživački prostor bude djelotvorniji, konkurentniji i privlačniji na globalnoj razini. To se može postići usmjeravanjem na nove generacije visokokvalificiranih istraživača i pružanjem potpore novim talentima iz EU-a i šire; poticanjem širenja i primjene novih znanja i ideja na europske politike, gospodarstvo i društvo, među ostalim zahvaljujući boljoj znanstvenoj komunikaciji i mjerama za informiranje javnosti; olakšavanjem suradnje među organizacijama koje provode istraživanja; te snažnim strukturiranim utjecajem na europski istraživački prostor, zalaganjem za otvoreno tržište rada i postavljanjem standarda za kvalitetnu izobrazbu, privlačnim uvjetima zapošljavanja i otvorenim
  te transparentnim
  zapošljavanjem koji vrijede za sve istraživače.

te transparentnim

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2. – stavak 1.

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EU-u su potrebni snažni, otporni i kreativni ljudski resursi koji posjeduju odgovarajuću kombinaciju vještina kako bi se odgovorilo na buduće potrebe tržišta rada, inoviralo, a znanje i ideje pretvorilo u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit. To se može postići izobrazbom istraživača koja im omogućuje da razvijaju svoje temeljne istraživačke kompetencije i povećaju svoje prenosive vještine poput kreativnog i poduzetničkog duha. To će im pak omogućiti da se suoče s postojećim i budućim globalnim izazovima te poboljšati njihove mogućnosti za razvoj karijere i njihov inovacijski potencijal. | EU-u su potrebni snažni, otporni i kreativni ljudski resursi koji posjeduju odgovarajuću kombinaciju vještina kako bi se odgovorilo na buduće potrebe tržišta rada, inoviralo, a znanje i ideje pretvorilo u proizvode i usluge za
  znanstveno
  i gospodarsko blagostanje te društvenu dobrobit. To se može postići izobrazbom istraživača koja im omogućuje da razvijaju svoje temeljne istraživačke kompetencije i povećaju svoje prenosive vještine poput kreativnog i poduzetničkog duha
  , uključujući razumijevanje koristi koje standardi imaju u pogledu stavljanja novih proizvoda i usluga na tržište
  . To će im pak omogućiti da se suoče s postojećim i budućim globalnim izazovima te poboljšati njihove mogućnosti za razvoj karijere i njihov inovacijski potencijal.
  To se može postići, prema potrebi, komplementarno s drugim obrazovnim aktivnostima EIT-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EU-u su potrebni snažni, otporni i kreativni ljudski resursi koji posjeduju odgovarajuću kombinaciju vještina kako bi se odgovorilo na buduće potrebe tržišta rada, inoviralo, a znanje i ideje pretvorilo u proizvode i usluge za gospodarsko blagostanje i društvenu dobrobit. To se može postići izobrazbom istraživača koja im omogućuje da razvijaju svoje temeljne istraživačke kompetencije i povećaju svoje prenosive vještine poput kreativnog i poduzetničkog duha. To će im pak omogućiti da se suoče s postojećim i budućim globalnim izazovima te poboljšati njihove mogućnosti za razvoj karijere i njihov inovacijski potencijal.

EU-u su potrebni snažni, otporni i kreativni ljudski resursi koji posjeduju odgovarajuću kombinaciju vještina kako bi se odgovorilo na buduće potrebe tržišta rada, inoviralo, a znanje i ideje pretvorilo u proizvode i usluge za
  znanstveno
  i gospodarsko blagostanje te društvenu dobrobit. To se može postići izobrazbom istraživača koja im omogućuje da razvijaju svoje temeljne istraživačke kompetencije i povećaju svoje prenosive vještine poput kreativnog i poduzetničkog duha
  , uključujući razumijevanje koristi koje standardi imaju u pogledu stavljanja novih proizvoda i usluga na tržište
  . To će im pak omogućiti da se suoče s postojećim i budućim globalnim izazovima te poboljšati njihove mogućnosti za razvoj karijere i njihov inovacijski potencijal.
  To se može postići, prema potrebi, komplementarno s drugim obrazovnim aktivnostima EIT-a.

znanstveno

, uključujući razumijevanje koristi koje standardi imaju u pogledu stavljanja novih proizvoda i usluga na tržište

To se može postići, prema potrebi, komplementarno s drugim obrazovnim aktivnostima EIT-a.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.3.

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Jačanje
  ljudskog kapitala
  i razvoja vještina u cijelom europskom istraživačkom prostoru |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.3.

Jačanje
  ljudskog kapitala
  i razvoja vještina u cijelom europskom istraživačkom prostoru

ljudskog kapitala

| 2.2.3. | Jačanje
  ljudskih resursa
  i razvoj vještina u cijelom europskom istraživačkom prostoru |
| --- | --- |

2.2.3.

Jačanje
  ljudskih resursa
  i razvoj vještina u cijelom europskom istraživačkom prostoru

ljudskih resursa

Kako bi se pospješivala izvrsnost, promicala suradnja među organizacijama koje provode istraživanja i stvorio pozitivan strukturni učinak, u cijelom europskom istraživačkom prostoru moraju postojati visokokvalitetni standardi izobrazbe, dobri uvjeti rada i stvarne mogućnosti za razvoj karijere istraživača. To će pridonijeti modernizaciji odnosno unapređenju programa i sustava izobrazbe u području istraživanja, ali i povećati privlačnost institucija u svijetu.

Kako bi se pospješivala izvrsnost, promicala suradnja među organizacijama koje provode istraživanja i stvorio pozitivan strukturni učinak, u cijelom europskom istraživačkom prostoru moraju postojati visokokvalitetni standardi izobrazbe, dobri uvjeti rada i stvarne mogućnosti za razvoj karijere istraživača. To će pridonijeti modernizaciji odnosno unapređenju programa i sustava izobrazbe u području istraživanja, ali i povećati privlačnost institucija u svijetu
  , razvijenih u suradnji s drugim dijelovima programa Obzor Europa
  .

, razvijenih u suradnji s drugim dijelovima programa Obzor Europa

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | programi izobrazbe za poticanje izvrsnosti i razmjenu najbolje prakse među institucijama te istraživačkim i inovacijskim sustavima, |
| --- | --- |

—

programi izobrazbe za poticanje izvrsnosti i razmjenu najbolje prakse među institucijama te istraživačkim i inovacijskim sustavima,

| — | programi izobrazbe za poticanje izvrsnosti i razmjenu najbolje prakse među institucijama te istraživačkim i inovacijskim sustavima, |
| --- | --- |

—

programi izobrazbe za poticanje izvrsnosti i razmjenu najbolje prakse među institucijama te istraživačkim i inovacijskim sustavima,

| — | suradnja, proizvodnja i širenje znanja unutar EU-a i u trećim zemljama. |
| --- | --- |

—

suradnja, proizvodnja i širenje znanja unutar EU-a i u trećim zemljama.

| — | suradnja, proizvodnja i širenje znanja unutar EU-a i u trećim zemljama. |
| --- | --- |

—

suradnja, proizvodnja i širenje znanja unutar EU-a i u trećim zemljama.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.5.

Prilog I. – dio I. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Informiranje javnosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.5.

Informiranje javnosti

| 2.2.5. | Informiranje javnosti |
| --- | --- |

2.2.5.

Informiranje javnosti

Na razini EU-a i šire potrebno je podići svijest o aktivnostima Programa i javnosti približiti rad istraživača kako bi se povećao ugled aktivnosti MSCA u svijetu i bolje razumjelo utjecaj rada istraživača na svakodnevni život građana, a mlade potaknulo na pokretanje istraživačke karijere. To se može postići boljim iskorištavanjem i širenjem znanja i prakse.

Na razini EU-a i šire potrebno je podići svijest o aktivnostima Programa i javnosti približiti rad istraživača kako bi se povećao ugled aktivnosti MSCA u svijetu i bolje razumjelo utjecaj rada istraživača na svakodnevni život građana, a mlade
  , osobito žene,
  potaknulo na pokretanje istraživačke karijere. To se može postići boljim iskorištavanjem i širenjem znanja i prakse.

, osobito žene,

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | inicijative za informiranje javnosti radi pobuđivanja interesa za karijeru u području istraživanja, osobito među mladima, |
| --- | --- |

—

inicijative za informiranje javnosti radi pobuđivanja interesa za karijeru u području istraživanja, osobito među mladima,

| — | inicijative za informiranje javnosti radi pobuđivanja interesa za karijeru u području istraživanja, osobito među mladima, |
| --- | --- |

—

inicijative za informiranje javnosti radi pobuđivanja interesa za karijeru u području istraživanja, osobito među mladima,

| — | aktivnosti promidžbe za povećanje ugleda i vidljivosti aktivnosti MSCA u svijetu te povećanje svijesti o aktivnostima MSCA, |
| --- | --- |

—

aktivnosti promidžbe za povećanje ugleda i vidljivosti aktivnosti MSCA u svijetu te povećanje svijesti o aktivnostima MSCA,

| — | aktivnosti promidžbe za povećanje ugleda i vidljivosti aktivnosti MSCA u svijetu te povećanje svijesti o aktivnostima MSCA, |
| --- | --- |

—

aktivnosti promidžbe za povećanje ugleda i vidljivosti aktivnosti MSCA u svijetu te povećanje svijesti o aktivnostima MSCA,

| — | širenje i grupiranje znanja putem međuprojektne suradnje i drugih aktivnosti umrežavanja kao što
  je
  udruženje stipendista. |
| --- | --- |

—

širenje i grupiranje znanja putem međuprojektne suradnje i drugih aktivnosti umrežavanja kao što
  je
  udruženje stipendista.

je

| — | širenje i grupiranje znanja putem međuprojektne suradnje i drugih aktivnosti umrežavanja kao što
  su
  udruženje stipendista
  i nacionalne kontaktne točke
  . |
| --- | --- |

—

širenje i grupiranje znanja putem međuprojektne suradnje i drugih aktivnosti umrežavanja kao što
  su
  udruženje stipendista
  i nacionalne kontaktne točke
  .

su

i nacionalne kontaktne točke

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.1.

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.1.

Obrazloženje

| 3.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

3.1.

Obrazloženje

Vrhunska istraživačka infrastruktura pruža ključne usluge istraživačkim i inovacijskim zajednicama i tako ima ključnu ulogu u proširenju granica znanja. Podupiranjem istraživačkih infrastruktura na razini EU-a ublažava se vrlo čest problem raspršenih nacionalnih istraživačkih infrastruktura
  i
  uskih područja znanstvene izvrsnosti, ali i 
  hvata u koštac s niskim protokom
  znanja između izoliranih sustava.

i

hvata u koštac s niskim protokom

Vrhunska istraživačka infrastruktura pruža ključne usluge istraživačkim i inovacijskim zajednicama i tako ima ključnu ulogu u proširenju granica znanja. Podupiranjem
  svih vrsta
  istraživačkih infrastruktura na razini EU-a
  , uključujući mala i srednja poduzeća te ona koja se financiraju sredstvima EFRR-a,
  ublažava se vrlo čest problem raspršenih nacionalnih
  i regionalnih
  istraživačkih infrastruktura
  , koje su nadopuna i nadogradnja
  uskih područja znanstvene izvrsnosti, ali i 
  povećava protok
  znanja između izoliranih sustava.

svih vrsta

, uključujući mala i srednja poduzeća te ona koja se financiraju sredstvima EFRR-a,

i regionalnih

, koje su nadopuna i nadogradnja

povećava protok

Opći je cilj osigurati da Europa posjeduje održivu istraživačku infrastrukturu svjetske razine koja je otvorena i dostupna svim istraživačima u Europi i izvan nje i tako u potpunosti iskoristiti njezin potencijal za postizanje znanstvenog napretka i inovacija. Glavni su ciljevi smanjiti rascjepkanost istraživačkog i inovacijskog ekosustava, pri čemu se izbjegava udvostručenje rada, i bolje koordinirati razvoj
  i upotrebu
  istraživačkih infrastruktura. Od ključne je važnosti poduprijeti otvoren pristup istraživačkim infrastrukturama za sve europske istraživače te veći pristup digitalnim istraživačkim resursima putem europskog oblaka za otvorenu znanost, posebice radi bolje prihvaćenosti otvorene znanosti i otvorenih podataka, koja je zasad ispod optimalne razine. Isto tako, EU treba doskočiti brzom povećanju globalnog nadmetanja za talente tako što će privući istraživače iz trećih zemalja da se služe europskom istraživačkom infrastrukturom svjetske razine. Jedan je od važnih ciljeva povećati konkurentnost europske industrije podupiranjem ključnih tehnologija i usluga relevantnih za istraživačke infrastrukture i njihove korisnike, čime se unapređuju uvjeti za pružanje inovativnih rješenja.

i upotrebu

Opći je cilj osigurati da Europa posjeduje održivu istraživačku infrastrukturu svjetske razine koja je otvorena i dostupna svim istraživačima
  i inovatorima
  u Europi i izvan nje i tako u potpunosti iskoristiti njezin potencijal za postizanje znanstvenog napretka i inovacija. Glavni su ciljevi smanjiti rascjepkanost istraživačkog i inovacijskog ekosustava,
  zajamčiti neprestanu modernizaciju,
  pri čemu se izbjegava udvostručenje rada, i bolje koordinirati razvoj
  , upotrebu i pristupačnost
  istraživačkih infrastruktura.

i inovatorima

zajamčiti neprestanu modernizaciju,

, upotrebu i pristupačnost

Od ključne je važnosti
  i
  poduprijeti otvoren pristup istraživačkim infrastrukturama za sve europske istraživače te veći pristup digitalnim istraživačkim resursima putem europskog oblaka za otvorenu znanost, posebice radi bolje prihvaćenosti otvorene znanosti i otvorenih podataka, koja je zasad ispod optimalne razine. Isto tako, EU treba doskočiti brzom povećanju globalnog nadmetanja za talente tako što će privući istraživače iz trećih zemalja da se služe europskom istraživačkom infrastrukturom svjetske razine. Jedan je od važnih ciljeva povećati konkurentnost europske industrije podupiranjem ključnih tehnologija i usluga relevantnih za istraživačke infrastrukture i njihove korisnike, čime se unapređuju uvjeti za pružanje
  i primjenu
  inovativnih rješenja.

i

i primjenu

Prethodni okvirni programi uvelike su doprinijeli učinkovitijem i djelotvornijem korištenju nacionalnih infrastruktura, a u suradnji s Europskim strateškim forumom za istraživačke infrastrukture (ESFRI) razvijen je dosljedan, strateški pristup izradi politike o paneuropskim istraživačkim infrastrukturama. Taj strateški pristup urodio je očitim koristima, primjerice manjim udvostručenjem rada i općenito boljim iskorištavanjem resursa te standardizacijom procesa i postupaka.

Prethodni okvirni programi uvelike su doprinijeli učinkovitijem i djelotvornijem korištenju nacionalnih infrastruktura
  i uklanjanju prepreka transnacionalnom pristupu
  , a u suradnji s Europskim strateškim forumom za istraživačke infrastrukture (ESFRI) razvijen je dosljedan, strateški pristup izradi politike o paneuropskim istraživačkim infrastrukturama. Taj strateški pristup urodio je očitim koristima, primjerice manjim udvostručenjem rada i općenito boljim iskorištavanjem resursa te standardizacijom
  i usklađivanjem
  procesa i postupaka.
  Jačanje i otvaranje postojećih mreža za istraživanje i inovacije te stvaranje novih prema potrebi također će biti prioritet pod ovim naslovom.

i uklanjanju prepreka transnacionalnom pristupu

i usklađivanjem

Jačanje i otvaranje postojećih mreža za istraživanje i inovacije te stvaranje novih prema potrebi također će biti prioritet pod ovim naslovom.

Aktivnosti koje podupire EU pružit će dodanu vrijednost na sljedeće načine: konsolidacijom i optimizacijom postojećih istraživačkih infrastruktura zajedno s razvijanjem novih infrastruktura; uspostavom europskog oblaka za otvorenu znanost kao djelotvornog, prilagodljivog i održivog okruženja za istraživanje temeljeno na podacima; međusobnim povezivanjem nacionalnih i regionalnih istraživačkih i obrazovnih mreža, jačanjem i osiguravanjem mrežne infrastrukture visokog kapaciteta za masovne količine podataka i prekogranični i interdisciplinarni pristup digitalnim resursima; svladavanjem prepreka koje najboljim istraživačkim timovima onemogućuju pristup uslugama najboljih istraživačkih infrastruktura u EU-u; poticanjem inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura, uz fokus na razvoj tehnologije i zajedničke inovacije te veće korištenje istraživačkih infrastruktura u industriji.

Aktivnosti koje podupire EU pružit će dodanu vrijednost na sljedeće načine: konsolidacijom i optimizacijom postojećih istraživačkih infrastruktura
  , uključujući e-infrastrukture,
  zajedno s razvijanjem novih infrastruktura; uspostavom europskog oblaka za otvorenu znanost kao djelotvornog, prilagodljivog i održivog okruženja za istraživanje temeljeno na podacima, međusobnim povezivanjem nacionalnih i regionalnih istraživačkih i obrazovnih mreža, jačanjem i osiguravanjem mrežne infrastrukture visokog kapaciteta za masovne količine podataka i prekogranični i interdisciplinarni pristup digitalnim resursima; svladavanjem prepreka koje najboljim istraživačkim timovima onemogućuju pristup uslugama najboljih istraživačkih infrastruktura u EU-u; poticanjem inovacijskog potencijala istraživačkih infrastruktura, uz fokus na razvoj tehnologije i zajedničke inovacije te veće korištenje istraživačkih infrastruktura u industriji.

, uključujući e-infrastrukture,

Nadalje, potrebno je osnažiti međunarodnu dimenziju istraživačkih infrastruktura EU-a tako što će se poticati snažnija suradnja s međunarodnim partnerima i međunarodno sudjelovanje u europskim istraživačkim infrastrukturama radi izvlačenja uzajamne koristi.

Nadalje, potrebno je osnažiti međunarodnu dimenziju istraživačkih infrastruktura EU-a tako što će se poticati snažnija suradnja
  , pristupanje i povezivost
  s međunarodnim partnerima i međunarodno sudjelovanje u europskim istraživačkim infrastrukturama radi izvlačenja uzajamne koristi.

, pristupanje i povezivost

Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Aktivnostima će se doprinijeti raznim ciljevima održivog razvoja kao što su: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrijske inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1.

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Konsolidacija europskih istraživačkih infrastruktura |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.1.

Konsolidacija europskih istraživačkih infrastruktura

| 3.2.1. | Konsolidacija europskih istraživačkih infrastruktura |
| --- | --- |

3.2.1.

Konsolidacija europskih istraživačkih infrastruktura

ESFRI je utvrdio da su uspostava
  , rad i dugoročna održivost istraživačkih infrastruktura ključni da bi EU osigurao vodeći položaj u području pionirskih istraživanja, stvaranju i upotrebi znanja te kako bi osigurao konkurentnost europske industrije.

ESFRI je utvrdio da su uspostava

Uspostava
  , rad i dugoročna održivost istraživačkih infrastruktura,
  uključujući one koje je utvrdio ESFRI kao i njihova što veća uključenost u izvrsne projekte u okviru programa Obzor Europa,
  ključni su da bi EU osigurao vodeći položaj u području pionirskih istraživanja, stvaranju i upotrebi znanja te kako bi osigurao konkurentnost europske industrije.

Uspostava

uključujući one koje je utvrdio ESFRI kao i njihova što veća uključenost u izvrsne projekte u okviru programa Obzor Europa,

Europski oblak za otvorenu znanost trebao bi postati djelotvoran i sveobuhvatan kanal isporuke usluga koje nude istraživačke infrastrukture, a europskim istraživačkim zajednicama
  pružiti
  sljedeću generaciju podatkovnih usluga za ubiranje, pohranu, obradu (npr. usluge analitike, simulacije i vizualizacije) i razmjenu velike količine znanstvenih podataka. Usto, oblak za otvorenu znanost trebao bi istraživačima u Europi omogućiti
  pristup većini
  podataka koje su
  generirale i prikupile istraživačke infrastrukture
  te pristup računalstvu visokih performansi (HPC) i egzaskalarnom računalstvu u okviru europske podatkovne infrastrukture (13).

pružiti

pristup većini

generirale i prikupile istraživačke infrastrukture

13

Europski oblak za otvorenu znanost trebao bi postati djelotvoran i sveobuhvatan kanal isporuke usluga koje nude istraživačke infrastrukture, a europskim istraživačkim zajednicama
  omogućiti da razviju
  sljedeću generaciju podatkovnih usluga za ubiranje, pohranu, obradu (npr. usluge analitike, simulacije i vizualizacije) i razmjenu velike količine znanstvenih podataka. Usto, oblak za otvorenu znanost trebao bi istraživačima u Europi
  pružiti usluge kojima se potiču pohrana i obrada većine
  podataka za koje je provedena provjera kvalitete i koje su
  generirali i prikupili istraživači unutar i izvan istraživačkih infrastruktura
  te
  bi im trebao omogućiti
  pristup računalstvu visokih performansi (HPC) i egzaskalarnom računalstvu u okviru europske podatkovne infrastrukture (13).

omogućiti da razviju

pružiti usluge kojima se potiču pohrana i obrada većine

generirali i prikupili istraživači unutar i izvan istraživačkih infrastruktura

bi im trebao omogućiti

13

Paneuropska istraživačka i obrazovna mreža povezivat će istraživačke infrastrukture i istraživačke resurse te omogućiti da im se pristupi na daljinu tako što će međusobno povezivati sveučilišta, istraživačke institucije te istraživačke i inovacijske zajednice na razini EU-a, ali i omogućiti međunarodne veze s drugim partnerskim mrežama diljem svijeta.

Paneuropska istraživačka i obrazovna mreža povezivat će istraživačke infrastrukture i istraživačke resurse te omogućiti da im se pristupi na daljinu tako što će međusobno povezivati sveučilišta, istraživačke institucije te istraživačke i inovacijske zajednice na razini EU-a, ali i omogućiti međunarodne veze s drugim partnerskim mrežama diljem svijeta.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | životni ciklus paneuropskih istraživačkih infrastruktura kroz oblikovanje novih istraživačkih infrastruktura, njihova pripremna i provedbena faza, početna faza njihova rada i komplementarnost s drugim izvorima financiranja te konsolidacija i optimizacija ekosustava istraživačke infrastrukture uz praćenje ključnih ciljeva ESFRI-ja i lakše sklapanje sporazuma o uslugama, razvoj, spajanja ili stavljanje paneuropskih istraživačkih infrastruktura izvan upotrebe, |
| --- | --- |

—

životni ciklus paneuropskih istraživačkih infrastruktura kroz oblikovanje novih istraživačkih infrastruktura, njihova pripremna i provedbena faza, početna faza njihova rada i komplementarnost s drugim izvorima financiranja te konsolidacija i optimizacija ekosustava istraživačke infrastrukture uz praćenje ključnih ciljeva ESFRI-ja i lakše sklapanje sporazuma o uslugama, razvoj, spajanja ili stavljanje paneuropskih istraživačkih infrastruktura izvan upotrebe,

| — | životni ciklus paneuropskih istraživačkih infrastruktura kroz oblikovanje novih istraživačkih infrastruktura, njihova pripremna i provedbena faza, početna faza njihova rada i komplementarnost s drugim izvorima financiranja te konsolidacija i optimizacija ekosustava istraživačke infrastrukture uz praćenje ključnih ciljeva ESFRI-ja i lakše sklapanje sporazuma o uslugama, razvoj, spajanja ili stavljanje paneuropskih istraživačkih infrastruktura izvan upotrebe, |
| --- | --- |

—

životni ciklus paneuropskih istraživačkih infrastruktura kroz oblikovanje novih istraživačkih infrastruktura, njihova pripremna i provedbena faza, početna faza njihova rada i komplementarnost s drugim izvorima financiranja te konsolidacija i optimizacija ekosustava istraživačke infrastrukture uz praćenje ključnih ciljeva ESFRI-ja i lakše sklapanje sporazuma o uslugama, razvoj, spajanja ili stavljanje paneuropskih istraživačkih infrastruktura izvan upotrebe,

| — | europski oblak za otvorenu znanost, uključujući: proširivost i održivost pristupnog kanala; djelotvorno združivanje europskih, nacionalnih, regionalnih i institucijskih resursa; njegov tehnički i politički razvoj u skladu s novim potrebama i zahtjevima u području istraživanja (npr. upotreba osjetljivih skupova podataka, integrirana privatnost); interoperabilnost podataka i poštovanje načelâ FAIR; te široku bazu korisnika, |
| --- | --- |

—

europski oblak za otvorenu znanost, uključujući: proširivost i održivost pristupnog kanala; djelotvorno združivanje europskih, nacionalnih, regionalnih i institucijskih resursa; njegov tehnički i politički razvoj u skladu s novim potrebama i zahtjevima u području istraživanja (npr. upotreba osjetljivih skupova podataka, integrirana privatnost); interoperabilnost podataka i poštovanje načelâ FAIR; te široku bazu korisnika,

| — | europski oblak za otvorenu znanost, uključujući: proširivost i održivost pristupnog kanala; djelotvorno združivanje europskih, nacionalnih, regionalnih i institucijskih resursa; njegov tehnički i politički razvoj u skladu s novim potrebama i zahtjevima u području istraživanja (npr. upotreba osjetljivih skupova podataka, integrirana privatnost); interoperabilnost podataka i poštovanje načelâ FAIR; te široku bazu korisnika, |
| --- | --- |

—

europski oblak za otvorenu znanost, uključujući: proširivost i održivost pristupnog kanala; djelotvorno združivanje europskih, nacionalnih, regionalnih i institucijskih resursa; njegov tehnički i politički razvoj u skladu s novim potrebama i zahtjevima u području istraživanja (npr. upotreba osjetljivih skupova podataka, integrirana privatnost); interoperabilnost podataka i poštovanje načelâ FAIR; te široku bazu korisnika,

| — | paneuropska istraživačka i obrazovna mreža na kojoj se temelje europski oblak za otvorenu znanost i europska podatkovna infrastruktura te koja omogućuje pružanje usluga računalstva visokih performansi i podatkovnih usluga u okruženju u oblaku primjerenom za iznimno velike skupove podataka i složene računalne procese. |
| --- | --- |

—

paneuropska istraživačka i obrazovna mreža na kojoj se temelje europski oblak za otvorenu znanost i europska podatkovna infrastruktura te koja omogućuje pružanje usluga računalstva visokih performansi i podatkovnih usluga u okruženju u oblaku primjerenom za iznimno velike skupove podataka i složene računalne procese.

| — | paneuropska istraživačka i obrazovna mreža na kojoj se temelje europski oblak za otvorenu znanost i europska podatkovna infrastruktura te koja omogućuje pružanje usluga računalstva visokih performansi i podatkovnih usluga u okruženju u oblaku primjerenom za iznimno velike skupove podataka i složene računalne procese. |
| --- | --- |

—

paneuropska istraživačka i obrazovna mreža na kojoj se temelje europski oblak za otvorenu znanost i europska podatkovna infrastruktura te koja omogućuje pružanje usluga računalstva visokih performansi i podatkovnih usluga u okruženju u oblaku primjerenom za iznimno velike skupove podataka i složene računalne procese.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2.

Prilog I. – dio I. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Otvaranje, integracija i povezivanje istraživačkih infrastruktura |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.2.

Otvaranje, integracija i povezivanje istraživačkih infrastruktura

| 3.2.2. | Otvaranje, integracija i povezivanje istraživačkih infrastruktura |
| --- | --- |

3.2.2.

Otvaranje, integracija i povezivanje istraživačkih infrastruktura

Istraživačko okružje znatno će se proširiti otvaranjem ključne međunarodne, nacionalne i regionalne istraživačke infrastrukture za sve istraživače iz EU-a te eventualnom integracijom njihovih usluga radi usklađivanja uvjeta pristupa, poboljšanja i proširenja pružanja usluga i poticanja zajedničke razvojne strategije za tehnološki najnaprednije komponente i napredne usluge putem inovacijskih aktivnosti.

Istraživačko okružje znatno će se proširiti otvaranjem ključne međunarodne, nacionalne i regionalne istraživačke infrastrukture za sve istraživače
  i inovatore
  iz EU-a te eventualnom integracijom njihovih usluga radi usklađivanja uvjeta pristupa, poboljšanja i proširenja pružanja usluga i poticanja zajedničke razvojne strategije za tehnološki najnaprednije komponente i napredne usluge putem inovacijskih aktivnosti.

i inovatore

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | mreže koje povezuju nacionalne i regionalne ulagače u istraživačke infrastrukture za sufinanciranje transnacionalnog pristupa istraživača, |
| --- | --- |

—

mreže koje povezuju nacionalne i regionalne ulagače u istraživačke infrastrukture za sufinanciranje transnacionalnog pristupa istraživača,

| — | mreže koje povezuju nacionalne i regionalne ulagače u istraživačke infrastrukture za sufinanciranje transnacionalnog pristupa istraživača, |
| --- | --- |

—

mreže koje povezuju nacionalne i regionalne ulagače u istraživačke infrastrukture za sufinanciranje transnacionalnog pristupa istraživača,

| — | mreže istraživačkih infrastruktura
  na razini EU-a
  te mreže nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura
  namijenjene rješavanju globalnih izazova
  koje omogućuju pristup istraživačima, kao i usklađivanje i poboljšanje usluga infrastruktura, |
| --- | --- |

—

mreže istraživačkih infrastruktura
  na razini EU-a
  te mreže nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura
  namijenjene rješavanju globalnih izazova
  koje omogućuju pristup istraživačima, kao i usklađivanje i poboljšanje usluga infrastruktura,

na razini EU-a

namijenjene rješavanju globalnih izazova

| — | mreže
  paneuropskih
  istraživačkih infrastruktura te mreže nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura
  , uključujući male i srednje mreže,
  koje omogućuju pristup istraživačima, kao i usklađivanje i poboljšanje usluga infrastruktura, |
| --- | --- |

—

mreže
  paneuropskih
  istraživačkih infrastruktura te mreže nacionalnih i regionalnih istraživačkih infrastruktura
  , uključujući male i srednje mreže,
  koje omogućuju pristup istraživačima, kao i usklađivanje i poboljšanje usluga infrastruktura,

paneuropskih

, uključujući male i srednje mreže,

| — | integrirane mreže istraživačkih infrastruktura za razvoj i provedbu zajedničke strategije/zajedničkog plana za tehnološki razvoj radi poboljšanja njihovih usluga putem partnerstava s industrijom; tehnološki najnaprednije komponente u primjerice znanstvenim instrumentima; te poticanje industrije na korištenje istraživačkih infrastruktura, npr. objekata za eksperimentalna ispitivanja. |
| --- | --- |

—

integrirane mreže istraživačkih infrastruktura za razvoj i provedbu zajedničke strategije/zajedničkog plana za tehnološki razvoj radi poboljšanja njihovih usluga putem partnerstava s industrijom; tehnološki najnaprednije komponente u primjerice znanstvenim instrumentima; te poticanje industrije na korištenje istraživačkih infrastruktura, npr. objekata za eksperimentalna ispitivanja.

| — | integrirane mreže istraživačkih infrastruktura za razvoj i provedbu zajedničke strategije/zajedničkog plana za tehnološki razvoj radi poboljšanja njihovih usluga putem partnerstava s industrijom; tehnološki najnaprednije komponente u primjerice znanstvenim instrumentima; te poticanje industrije na korištenje istraživačkih infrastruktura, npr. objekata za eksperimentalna ispitivanja. |
| --- | --- |

—

integrirane mreže istraživačkih infrastruktura za razvoj i provedbu zajedničke strategije/zajedničkog plana za tehnološki razvoj radi poboljšanja njihovih usluga putem partnerstava s industrijom; tehnološki najnaprednije komponente u primjerice znanstvenim instrumentima; te poticanje industrije na korištenje istraživačkih infrastruktura, npr. objekata za eksperimentalna ispitivanja.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II.

Prilog I. – dio II.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| II. GLOBALNI IZAZOVI I INDUSTRIJSKA KONKURENTNOST | II. GLOBALNI IZAZOVI I 
  EUROPSKA
  INDUSTRIJSKA KONKURENTNOST |
| Mnogi
  izazovi s kojima se susreće EU ujedno su i globalni
  izazovi
  . Riječ je o vrlo opsežnim i složenim problemima za čije su rješavanje potrebna
  odgovarajuća financijska sredstva
  , resursi i trud. Upravo su to područja u kojima EU mora surađivati te biti pametan, fleksibilan i povezan u korist i dobrobit naših građana. | U međupovezanom svijetu mnogi
  izazovi s kojima se susreće EU ujedno su i globalni. Riječ je o vrlo opsežnim i složenim problemima za čije su rješavanje potrebna
  odgovarajući financijski i ljudski resursi
  i trud. Upravo su to područja u kojima EU mora surađivati te biti pametan, fleksibilan i povezan u korist i dobrobit naših građana. |
| Veći učinak može se ostvariti usklađivanjem djelovanja s drugim zemljama i regijama svijeta u okviru međunarodne suradnje dosad neviđenih razmjera,
  kako je predviđeno
  u ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom o klimi. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om koje je sastavni dio istraživanja i inovacija za održivost. | Veći učinak može se ostvariti usklađivanjem djelovanja s drugim zemljama i regijama svijeta u okviru međunarodne suradnje dosad neviđenih razmjera,
  kao što je utvrđeno
  u ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom o klimi. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om koje je sastavni dio istraživanja i inovacija za održivost. |
| Istraživanje i inovacije ključni su pokretači održivog
  rasta
  i 
  industrijske konkurentnosti
  , koji će doprinijeti pronalasku rješenja za probleme današnjice kako bi se što prije izmijenio negativan i opasan trend koji u ovom trenutku povezuje gospodarski razvoj, iskorištavanje prirodnih resursa i socijalne probleme te kako bi se taj trend pretvorio u nove poslovne prilike. | Istraživanje i inovacije ključni su pokretači održivog
  razvoja, uključujući rast
  i 
  industrijsku konkurentnost
  , koji će doprinijeti pronalasku rješenja za probleme današnjice kako bi se što prije izmijenio negativan i opasan trend koji u ovom trenutku povezuje gospodarski razvoj, iskorištavanje prirodnih resursa i socijalne probleme te kako bi se taj trend pretvorio u 
  radna mjesta i
  nove poslovne prilike
  te gospodarski, socijalni i okolišni razvoj
  . |
| EU će imati koristi kao korisnik i proizvođač tehnologija i industrija
  koje služe kao primjer
  funkcioniranja i razvoja modernog, industrijskog, održivog, uključivog, otvorenog i demokratskog društva i gospodarstva. Poticat će se sve brojnija gospodarska, ekološka i društvena rješenja za održivo industrijsko gospodarstvo budućnosti, bez obzira na to je li riječ o: zdravlju i dobrobiti za sve,
  otpornim
  , uključivim i sigurnim društvima, dostupnoj čistoj energiji i mobilnosti, digitaliziranom gospodarstvu i društvu, transdisciplinarnoj i 
  kreativnoj
  industriji, svemirskim rješenjima za more i kopno, rješenjima u području hrane i prehrane ili održivom korištenju prirodnih resursa, zaštiti klime i 
  prilagodbi klimatskim promjenama
  . Industrijska transformacija bit će od ključne važnosti. | EU će imati koristi kao korisnik i proizvođač
  znanja,
  tehnologija i industrija
  . To može služiti
  kao primjer funkcioniranja i razvoja modernog, industrijskog, održivog, uključivog, otvorenog i demokratskog društva i gospodarstva. Poticat će se sve brojnija gospodarska, ekološka i društvena rješenja za održivo industrijsko gospodarstvo budućnosti, bez obzira na to je li riječ o: zdravlju i dobrobiti za sve, uključivim
  i kreativnim društvima,
  sigurnim društvima, dostupnoj čistoj energiji i mobilnosti, digitaliziranom gospodarstvu i društvu, transdisciplinarnoj i 
  učinkovitoj
  industriji, svemirskim rješenjima za more i kopno, rješenjima u području hrane i prehrane ili održivom korištenju prirodnih resursa, zaštiti klime i 
  ublažavanju klimatskih promjena
  . Industrijska transformacija bit će od ključne važnosti. |
| Istraživanje i inovacije u okviru ovog stupa programa Obzor Europa grupirani su u integrirane klastere aktivnosti. Ulaganja nisu usmjerena na određeni sektor, nego na sustavne promjene našeg društva i gospodarstva uz poštovanje načela održivosti. To će se ostvariti samo ako svi javni i privatni akteri sudjeluju u oblikovanju i stvaranju istraživanja i inovacija, odnosno ako se udruže krajnji korisnici, znanstvenici, tehnolozi, proizvođači, inovatori, poduzeća, nastavnici, građani i organizacije civilnog društva. Stoga nijedan tematski klaster nije usmjeren samo na jednu skupinu aktera. | Istraživanje i inovacije u okviru ovog stupa programa Obzor Europa grupirani su u integrirane klastere aktivnosti. Ulaganja nisu usmjerena na određeni sektor, nego na sustavne promjene našeg društva i gospodarstva uz poštovanje načela
  uključivosti i
  održivosti. To će se ostvariti samo ako svi javni i privatni akteri sudjeluju u oblikovanju i stvaranju istraživanja i inovacija, odnosno ako se udruže krajnji korisnici,
  istraživači
  , znanstvenici, tehnolozi
  , dizajneri,
  proizvođači, inovatori, poduzeća, nastavnici, građani i organizacije civilnog društva. Stoga nijedan tematski klaster nije usmjeren samo na jednu skupinu aktera. |
| | Klasteri će pružati potporu stvaranju znanja u svim fazama razvoja, uključujući istraživačke aktivnosti u ranoj fazi uz međusektorsku potporu ambicioznim, dugoročnim, velikim istraživačkim inicijativama usmjerenima prema budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju) poduzetom u okviru prethodnog okvirnog programa: projekti Human Brain, Graphene, Kvantne tehnologije i Buduće baterijske tehnologije. |
| Ti će se klasteri razvijati i primjenjivati digitalne tehnologije, ključne tehnologije razvoja i tehnologije u nastajanju kao dio zajedničke strategije za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji. Prema potrebi upotrijebit će se podaci i usluge EU-a koje je omogućila svemirska tehnologija. | Ti će se klasteri
  također
  razvijati i primjenjivati digitalne tehnologije, ključne tehnologije razvoja i 
  buduće
  tehnologije u nastajanju kao dio zajedničke strategije za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji. Prema potrebi upotrijebit će se podaci i usluge EU-a koje je omogućila svemirska tehnologija. |
| Podupirat će se prelazak tehnologije iz laboratorija na tržište i razvoj primjena uključujući pokusne linije i demonstracijske projekte, mjere kojima se stimulira prihvaćanja na tržištu i poticanje angažmana privatnog sektora. Maksimalno će se povećati sinergije s drugim programima. | Podupirat će se prelazak tehnologije iz laboratorija na tržište i razvoj primjena uključujući pokusne linije i demonstracijske projekte, mjere kojima se stimulira prihvaćanja na tržištu i poticanje angažmana privatnog sektora. Maksimalno će se povećati sinergije s drugim
  dijelovima programa Obzor Europa, osobito EIT-om, kao i s drugim
  programima. |
| Klasteri će pospješiti brzo uvođenje pionirskih inovacija u EU-u putem širokog raspona predviđenih aktivnosti, uključujući aktivnosti komunikacije, širenja i iskorištavanja. Nadalje, poticat će standardizaciju te potporu netehnološkim inovacijama i inovativnim mehanizmima provedbe, što će pomoći u stvaranju društvenih, regulatornih i tržišnih uvjeta koji pogoduju inovacijama, kao što su sporazumi o inovacijama. Utvrdit će se inovativna rješenja koja su rezultat djelovanja u području istraživanja i inovacija i koja će biti namijenjena javnim i privatnim ulagačima, ali utvrdit će se i drugi relevantni programi EU-a i nacionalni programi. | Klasteri će pospješiti brzo uvođenje pionirskih inovacija u EU-u
  , istodobno promatrajući njihov učinak na društvo,
  putem širokog raspona predviđenih aktivnosti, uključujući aktivnosti komunikacije, širenja i iskorištavanja. Nadalje, poticat će standardizaciju te potporu netehnološkim inovacijama i inovativnim mehanizmima provedbe, što će pomoći u stvaranju društvenih, regulatornih i tržišnih uvjeta koji pogoduju inovacijama, kao što su sporazumi o inovacijama. Utvrdit će se inovativna rješenja koja su rezultat djelovanja u području istraživanja i inovacija i koja će biti namijenjena
  mobiliziranju dodatnih
  javnih i privatnih ulagača, ali utvrdit će se i drugi relevantni programi EU-a i nacionalni programi. |
| | Pridat će se posebna pozornost pružanju potpore MSP-ovima u stupu 2. zajedničkih dijelova i putem namjenskog instrumenta dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove. Iz svih će se klastera dodijeliti odgovarajući iznos za instrument za MSP-ove, koji će se temeljiti na pristupu odozdo prema gore, s trajno otvorenim pozivima i zadanim rokovima, namijenjen isključivo postupnim inovacijama. Samo mala i srednja poduzeća moći će se prijaviti za financiranje, uključujući putem suradnje ili podugovaranja. Projekti moraju imati jasnu europsku dimenziju i pružati dodanu vrijednost EU-u. |
| | Potpora iz instrumenta za MSP-ove dodjeljivat će se u tri faze, na temelju modela programa Obzor Europa: |
| | — | faza 1.: Koncept i procjena izvedivosti:




  MSP-ovi će dobiti sredstva za istraživanje znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala nove ideje (dokaz koncepta) kako bi razvili inovacijski projekt. U slučaju pozitivnog rezultata procjene u kojoj je važan element veza između teme projekta i potreba potencijalnog korisnika/kupca, dopušta se financiranje u sljedećoj fazi odnosno fazama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

II. GLOBALNI IZAZOVI I INDUSTRIJSKA KONKURENTNOST

II. GLOBALNI IZAZOVI I 
  EUROPSKA
  INDUSTRIJSKA KONKURENTNOST

EUROPSKA

Mnogi
  izazovi s kojima se susreće EU ujedno su i globalni
  izazovi
  . Riječ je o vrlo opsežnim i složenim problemima za čije su rješavanje potrebna
  odgovarajuća financijska sredstva
  , resursi i trud. Upravo su to područja u kojima EU mora surađivati te biti pametan, fleksibilan i povezan u korist i dobrobit naših građana.

Mnogi

izazovi

odgovarajuća financijska sredstva

U međupovezanom svijetu mnogi
  izazovi s kojima se susreće EU ujedno su i globalni. Riječ je o vrlo opsežnim i složenim problemima za čije su rješavanje potrebna
  odgovarajući financijski i ljudski resursi
  i trud. Upravo su to područja u kojima EU mora surađivati te biti pametan, fleksibilan i povezan u korist i dobrobit naših građana.

U međupovezanom svijetu mnogi

odgovarajući financijski i ljudski resursi

Veći učinak može se ostvariti usklađivanjem djelovanja s drugim zemljama i regijama svijeta u okviru međunarodne suradnje dosad neviđenih razmjera,
  kako je predviđeno
  u ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom o klimi. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om koje je sastavni dio istraživanja i inovacija za održivost.

kako je predviđeno

Veći učinak može se ostvariti usklađivanjem djelovanja s drugim zemljama i regijama svijeta u okviru međunarodne suradnje dosad neviđenih razmjera,
  kao što je utvrđeno
  u ciljevima održivog razvoja i Pariškim sporazumom o klimi. S obzirom na uzajamnu korist, partnere iz cijelog svijeta pozvat će se na združivanje snaga s EU-om koje je sastavni dio istraživanja i inovacija za održivost.

kao što je utvrđeno

Istraživanje i inovacije ključni su pokretači održivog
  rasta
  i 
  industrijske konkurentnosti
  , koji će doprinijeti pronalasku rješenja za probleme današnjice kako bi se što prije izmijenio negativan i opasan trend koji u ovom trenutku povezuje gospodarski razvoj, iskorištavanje prirodnih resursa i socijalne probleme te kako bi se taj trend pretvorio u nove poslovne prilike.

rasta

industrijske konkurentnosti

Istraživanje i inovacije ključni su pokretači održivog
  razvoja, uključujući rast
  i 
  industrijsku konkurentnost
  , koji će doprinijeti pronalasku rješenja za probleme današnjice kako bi se što prije izmijenio negativan i opasan trend koji u ovom trenutku povezuje gospodarski razvoj, iskorištavanje prirodnih resursa i socijalne probleme te kako bi se taj trend pretvorio u 
  radna mjesta i
  nove poslovne prilike
  te gospodarski, socijalni i okolišni razvoj
  .

razvoja, uključujući rast

industrijsku konkurentnost

radna mjesta i

te gospodarski, socijalni i okolišni razvoj

EU će imati koristi kao korisnik i proizvođač tehnologija i industrija
  koje služe kao primjer
  funkcioniranja i razvoja modernog, industrijskog, održivog, uključivog, otvorenog i demokratskog društva i gospodarstva. Poticat će se sve brojnija gospodarska, ekološka i društvena rješenja za održivo industrijsko gospodarstvo budućnosti, bez obzira na to je li riječ o: zdravlju i dobrobiti za sve,
  otpornim
  , uključivim i sigurnim društvima, dostupnoj čistoj energiji i mobilnosti, digitaliziranom gospodarstvu i društvu, transdisciplinarnoj i 
  kreativnoj
  industriji, svemirskim rješenjima za more i kopno, rješenjima u području hrane i prehrane ili održivom korištenju prirodnih resursa, zaštiti klime i 
  prilagodbi klimatskim promjenama
  . Industrijska transformacija bit će od ključne važnosti.

koje služe kao primjer

otpornim

kreativnoj

prilagodbi klimatskim promjenama

EU će imati koristi kao korisnik i proizvođač
  znanja,
  tehnologija i industrija
  . To može služiti
  kao primjer funkcioniranja i razvoja modernog, industrijskog, održivog, uključivog, otvorenog i demokratskog društva i gospodarstva. Poticat će se sve brojnija gospodarska, ekološka i društvena rješenja za održivo industrijsko gospodarstvo budućnosti, bez obzira na to je li riječ o: zdravlju i dobrobiti za sve, uključivim
  i kreativnim društvima,
  sigurnim društvima, dostupnoj čistoj energiji i mobilnosti, digitaliziranom gospodarstvu i društvu, transdisciplinarnoj i 
  učinkovitoj
  industriji, svemirskim rješenjima za more i kopno, rješenjima u području hrane i prehrane ili održivom korištenju prirodnih resursa, zaštiti klime i 
  ublažavanju klimatskih promjena
  . Industrijska transformacija bit će od ključne važnosti.

znanja,

. To može služiti

i kreativnim društvima,

učinkovitoj

ublažavanju klimatskih promjena

Istraživanje i inovacije u okviru ovog stupa programa Obzor Europa grupirani su u integrirane klastere aktivnosti. Ulaganja nisu usmjerena na određeni sektor, nego na sustavne promjene našeg društva i gospodarstva uz poštovanje načela održivosti. To će se ostvariti samo ako svi javni i privatni akteri sudjeluju u oblikovanju i stvaranju istraživanja i inovacija, odnosno ako se udruže krajnji korisnici, znanstvenici, tehnolozi, proizvođači, inovatori, poduzeća, nastavnici, građani i organizacije civilnog društva. Stoga nijedan tematski klaster nije usmjeren samo na jednu skupinu aktera.

Istraživanje i inovacije u okviru ovog stupa programa Obzor Europa grupirani su u integrirane klastere aktivnosti. Ulaganja nisu usmjerena na određeni sektor, nego na sustavne promjene našeg društva i gospodarstva uz poštovanje načela
  uključivosti i
  održivosti. To će se ostvariti samo ako svi javni i privatni akteri sudjeluju u oblikovanju i stvaranju istraživanja i inovacija, odnosno ako se udruže krajnji korisnici,
  istraživači
  , znanstvenici, tehnolozi
  , dizajneri,
  proizvođači, inovatori, poduzeća, nastavnici, građani i organizacije civilnog društva. Stoga nijedan tematski klaster nije usmjeren samo na jednu skupinu aktera.

uključivosti i

istraživači

, dizajneri,

Klasteri će pružati potporu stvaranju znanja u svim fazama razvoja, uključujući istraživačke aktivnosti u ranoj fazi uz međusektorsku potporu ambicioznim, dugoročnim, velikim istraživačkim inicijativama usmjerenima prema budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju) poduzetom u okviru prethodnog okvirnog programa: projekti Human Brain, Graphene, Kvantne tehnologije i Buduće baterijske tehnologije.

Klasteri će pružati potporu stvaranju znanja u svim fazama razvoja, uključujući istraživačke aktivnosti u ranoj fazi uz međusektorsku potporu ambicioznim, dugoročnim, velikim istraživačkim inicijativama usmjerenima prema budućim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (Vodeće inicijative u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju) poduzetom u okviru prethodnog okvirnog programa: projekti Human Brain, Graphene, Kvantne tehnologije i Buduće baterijske tehnologije.

Ti će se klasteri razvijati i primjenjivati digitalne tehnologije, ključne tehnologije razvoja i tehnologije u nastajanju kao dio zajedničke strategije za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji. Prema potrebi upotrijebit će se podaci i usluge EU-a koje je omogućila svemirska tehnologija.

Ti će se klasteri
  također
  razvijati i primjenjivati digitalne tehnologije, ključne tehnologije razvoja i 
  buduće
  tehnologije u nastajanju kao dio zajedničke strategije za promicanje vodećeg položaja EU-a u industriji. Prema potrebi upotrijebit će se podaci i usluge EU-a koje je omogućila svemirska tehnologija.

također

buduće

Podupirat će se prelazak tehnologije iz laboratorija na tržište i razvoj primjena uključujući pokusne linije i demonstracijske projekte, mjere kojima se stimulira prihvaćanja na tržištu i poticanje angažmana privatnog sektora. Maksimalno će se povećati sinergije s drugim programima.

Podupirat će se prelazak tehnologije iz laboratorija na tržište i razvoj primjena uključujući pokusne linije i demonstracijske projekte, mjere kojima se stimulira prihvaćanja na tržištu i poticanje angažmana privatnog sektora. Maksimalno će se povećati sinergije s drugim
  dijelovima programa Obzor Europa, osobito EIT-om, kao i s drugim
  programima.

dijelovima programa Obzor Europa, osobito EIT-om, kao i s drugim

Klasteri će pospješiti brzo uvođenje pionirskih inovacija u EU-u putem širokog raspona predviđenih aktivnosti, uključujući aktivnosti komunikacije, širenja i iskorištavanja. Nadalje, poticat će standardizaciju te potporu netehnološkim inovacijama i inovativnim mehanizmima provedbe, što će pomoći u stvaranju društvenih, regulatornih i tržišnih uvjeta koji pogoduju inovacijama, kao što su sporazumi o inovacijama. Utvrdit će se inovativna rješenja koja su rezultat djelovanja u području istraživanja i inovacija i koja će biti namijenjena javnim i privatnim ulagačima, ali utvrdit će se i drugi relevantni programi EU-a i nacionalni programi.

Klasteri će pospješiti brzo uvođenje pionirskih inovacija u EU-u
  , istodobno promatrajući njihov učinak na društvo,
  putem širokog raspona predviđenih aktivnosti, uključujući aktivnosti komunikacije, širenja i iskorištavanja. Nadalje, poticat će standardizaciju te potporu netehnološkim inovacijama i inovativnim mehanizmima provedbe, što će pomoći u stvaranju društvenih, regulatornih i tržišnih uvjeta koji pogoduju inovacijama, kao što su sporazumi o inovacijama. Utvrdit će se inovativna rješenja koja su rezultat djelovanja u području istraživanja i inovacija i koja će biti namijenjena
  mobiliziranju dodatnih
  javnih i privatnih ulagača, ali utvrdit će se i drugi relevantni programi EU-a i nacionalni programi.

, istodobno promatrajući njihov učinak na društvo,

mobiliziranju dodatnih

Pridat će se posebna pozornost pružanju potpore MSP-ovima u stupu 2. zajedničkih dijelova i putem namjenskog instrumenta dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove. Iz svih će se klastera dodijeliti odgovarajući iznos za instrument za MSP-ove, koji će se temeljiti na pristupu odozdo prema gore, s trajno otvorenim pozivima i zadanim rokovima, namijenjen isključivo postupnim inovacijama. Samo mala i srednja poduzeća moći će se prijaviti za financiranje, uključujući putem suradnje ili podugovaranja. Projekti moraju imati jasnu europsku dimenziju i pružati dodanu vrijednost EU-u.

Pridat će se posebna pozornost pružanju potpore MSP-ovima u stupu 2. zajedničkih dijelova i putem namjenskog instrumenta dodjele bespovratnih sredstava pojedinačnim korisnicima za MSP-ove. Iz svih će se klastera dodijeliti odgovarajući iznos za instrument za MSP-ove, koji će se temeljiti na pristupu odozdo prema gore, s trajno otvorenim pozivima i zadanim rokovima, namijenjen isključivo postupnim inovacijama. Samo mala i srednja poduzeća moći će se prijaviti za financiranje, uključujući putem suradnje ili podugovaranja. Projekti moraju imati jasnu europsku dimenziju i pružati dodanu vrijednost EU-u.

Potpora iz instrumenta za MSP-ove dodjeljivat će se u tri faze, na temelju modela programa Obzor Europa:

Potpora iz instrumenta za MSP-ove dodjeljivat će se u tri faze, na temelju modela programa Obzor Europa:

—

faza 1.: Koncept i procjena izvedivosti:

faza 1.: Koncept i procjena izvedivosti:

MSP-ovi će dobiti sredstva za istraživanje znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala nove ideje (dokaz koncepta) kako bi razvili inovacijski projekt. U slučaju pozitivnog rezultata procjene u kojoj je važan element veza između teme projekta i potreba potencijalnog korisnika/kupca, dopušta se financiranje u sljedećoj fazi odnosno fazama.

MSP-ovi će dobiti sredstva za istraživanje znanstvene ili tehničke izvedivosti i komercijalnog potencijala nove ideje (dokaz koncepta) kako bi razvili inovacijski projekt. U slučaju pozitivnog rezultata procjene u kojoj je važan element veza između teme projekta i potreba potencijalnog korisnika/kupca, dopušta se financiranje u sljedećoj fazi odnosno fazama.

| — | faza 2.: Istraživanje i razvoj, demonstriranje, tržišna replikacija:




  S dužnom pozornosti posvećenom inovacijskom kuponskom konceptu, istraživanje i razvoj podržavat će se s posebnim naglaskom na aktivnosti demonstriranja (testiranje, prototip, studije povećanja, dizajn, pokusno izvođenje inovativnih procesa, proizvoda i usluga, potvrđivanje, provjera učinkovitosti, itd.) i tržišnu replikaciju potičući uključivanje krajnjih korisnika ili potencijalnih klijenata. Inovacijskim kuponima poticat će se sudjelovanje mladih poduzetnika. |
| --- | --- |

—

faza 2.: Istraživanje i razvoj, demonstriranje, tržišna replikacija:

faza 2.: Istraživanje i razvoj, demonstriranje, tržišna replikacija:

S dužnom pozornosti posvećenom inovacijskom kuponskom konceptu, istraživanje i razvoj podržavat će se s posebnim naglaskom na aktivnosti demonstriranja (testiranje, prototip, studije povećanja, dizajn, pokusno izvođenje inovativnih procesa, proizvoda i usluga, potvrđivanje, provjera učinkovitosti, itd.) i tržišnu replikaciju potičući uključivanje krajnjih korisnika ili potencijalnih klijenata. Inovacijskim kuponima poticat će se sudjelovanje mladih poduzetnika.

S dužnom pozornosti posvećenom inovacijskom kuponskom konceptu, istraživanje i razvoj podržavat će se s posebnim naglaskom na aktivnosti demonstriranja (testiranje, prototip, studije povećanja, dizajn, pokusno izvođenje inovativnih procesa, proizvoda i usluga, potvrđivanje, provjera učinkovitosti, itd.) i tržišnu replikaciju potičući uključivanje krajnjih korisnika ili potencijalnih klijenata. Inovacijskim kuponima poticat će se sudjelovanje mladih poduzetnika.

| — | faza 3.: Komercijalizacija:




  U ovoj fazi neće biti izravnog financiranja osim aktivnosti potpore, ali njezin je cilj olakšati pristup privatnom kapitalu i okruženjima za razvoj inovacija. Predvidjet će se poveznice s EIC-om i fondom InvestEU. Mala i srednja poduzeća imat će koristi i od mjera potpore kao što su umrežavanje, osposobljavanje, treniranje i savjetovanje. Osim toga, ova faza može se povezati sa mjerama za promicanje predkomercijalne nabave i nabave inovativnih rješenja. |
| --- | --- |

—

faza 3.: Komercijalizacija:

faza 3.: Komercijalizacija:

U ovoj fazi neće biti izravnog financiranja osim aktivnosti potpore, ali njezin je cilj olakšati pristup privatnom kapitalu i okruženjima za razvoj inovacija. Predvidjet će se poveznice s EIC-om i fondom InvestEU. Mala i srednja poduzeća imat će koristi i od mjera potpore kao što su umrežavanje, osposobljavanje, treniranje i savjetovanje. Osim toga, ova faza može se povezati sa mjerama za promicanje predkomercijalne nabave i nabave inovativnih rješenja.

U ovoj fazi neće biti izravnog financiranja osim aktivnosti potpore, ali njezin je cilj olakšati pristup privatnom kapitalu i okruženjima za razvoj inovacija. Predvidjet će se poveznice s EIC-om i fondom InvestEU. Mala i srednja poduzeća imat će koristi i od mjera potpore kao što su umrežavanje, osposobljavanje, treniranje i savjetovanje. Osim toga, ova faza može se povezati sa mjerama za promicanje predkomercijalne nabave i nabave inovativnih rješenja.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.1.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.1.

Obrazloženje

| 1.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

1.1.

Obrazloženje

EU-ov stup socijalnih prava potvrda je da svi imaju pravo na pravovremeni pristup kvalitetnoj, pristupačnoj, preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj skrbi. Time se naglašava obveza EU-a da postigne UN-ove ciljeve održivog razvoja kojima se poziva da do 2030. svi budu obuhvaćeni univerzalnom zdravstvenom zaštitom neovisno o dobi te da se iskorijene smrtni slučajevi koji se mogu spriječiti.

EU-ov stup socijalnih prava potvrda je da svi imaju pravo na pravovremeni pristup kvalitetnoj, pristupačnoj, preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj skrbi. Time se naglašava obveza EU-a da postigne UN-ove ciljeve održivog razvoja kojima se poziva da do 2030. svi budu obuhvaćeni univerzalnom zdravstvenom zaštitom neovisno o dobi te da se iskorijene smrtni slučajevi koji se mogu spriječiti.

Zdravo stanovništvo ključno je za stabilno, održivo i uključivo društvo, a poboljšanja u području zdravstva imaju presudnu ulogu u smanjenju siromaštva, poticanju društvenog napretka i blagostanja, kao i u povećanju gospodarskog rasta. Prema OECD-u 10 %-tni porast očekivanog životnog vijeka povezan je s gospodarskim rastom od 0,3 –0,4  % godišnje. Očekivani životni vijek u EU-u od njegova je osnivanja porastao za 12 godina zbog iznimnog povećanja kvalitete života,
  obrazovanja
  i 
  zdravlja
  stanovništva
  te skrbi o stanovništvu
  . Ukupni očekivani životni vijek pri rođenju u 2015. u EU-u je iznosio 80,6 godina, dok je svjetski prosjek bio 71,4 godine. Posljednjih se godina očekivan životni vijek u EU-u povećava za prosječno tri mjeseca godišnje.

obrazovanja

zdravlja

te skrbi o stanovništvu

Zdravo stanovništvo ključno je za stabilno, održivo i uključivo društvo, a poboljšanja u području zdravstva imaju presudnu ulogu u smanjenju siromaštva, poticanju društvenog napretka i blagostanja, kao i u povećanju gospodarskog rasta. Prema OECD-u 10 %-tni porast očekivanog životnog vijeka povezan je s gospodarskim rastom od 0,3 –0,4  % godišnje. Očekivani životni vijek u EU-u od njegova je osnivanja porastao za 12 godina zbog iznimnog povećanja kvalitete života,
  uključujući obrazovanje
  i 
  zdravlje
  . Ukupni očekivani životni vijek pri rođenju u 2015. u EU-u je iznosio 80,6 godina, dok je svjetski prosjek bio 71,4 godine. Posljednjih se godina očekivan životni vijek u EU-u povećava za prosječno tri mjeseca godišnje.

uključujući obrazovanje

zdravlje

Istraživanje
  i inovacije
  u području zdravstva
  imaju
  važnu ulogu u tom postignuću, ali i u povećanju produktivnosti i kvalitete u sektoru zdravstva i skrbi. Međutim, EU se suočava s novim, ali i dugotrajnim problemima koji prijete njegovim građanima i javnom zdravlju, održivosti zdravstvene skrbi i sustava socijalne zaštite, kao i konkurentnosti sektora zdravstvene skrbi. Glavni su izazovi u EU-u u području zdravlja: nedovoljno djelotvorno promicanje zdravlja i prevencije bolesti; porast neprenosivih bolesti; širenje antimikrobne otpornosti na lijekove i izbijanje epidemija zaraznih bolesti; sve veće onečišćenje okoliša; trajne zdravstvene nejednakosti između i unutar zemalja, koje posebice utječu na ljude koji su u nepovoljnom položaju ili u osjetljivim fazama života; otkrivanje, razumijevanje, kontrola, sprečavanje i ublažavanje zdravstvenih rizika u socijalnom, urbanom i prirodnom okruženju koje se brzo mijenja; sve veći troškovi europskih zdravstvenih sustava te progresivno uvođenje
  personaliziranog
  pristupa u liječenju i digitalizacija u području zdravstva i skrbi; sve veći pritisak na sektor europskog zdravstva i skrbi da ostane konkurentan u odnosu na nove i nadolazeće aktere na svjetskoj sceni i razvija nove inovacije u području zdravstva.

i inovacije

imaju

personaliziranog

Istraživanje u području zdravstva
  ima
  važnu ulogu u tom postignuću, ali i u povećanju produktivnosti i kvalitete u sektoru zdravstva i skrbi
  te u omogućivanju baze znanja za zdravije stanovništvo i bolju skrb o pacijentima
  .
  Istraživanje u području zdravstva ima jedinstvene značajke, usko je povezano i u interakciji je s inovacijama, skrbi za pacijente, zdravljem stanovništva i odvija se u multidisciplinarnom okružju sa složenim propisima.

ima

te u omogućivanju baze znanja za zdravije stanovništvo i bolju skrb o pacijentima

Istraživanje u području zdravstva ima jedinstvene značajke, usko je povezano i u interakciji je s inovacijama, skrbi za pacijente, zdravljem stanovništva i odvija se u multidisciplinarnom okružju sa složenim propisima.

Međutim, EU se suočava s novim, ali i dugotrajnim problemima koji prijete njegovim građanima i javnom zdravlju, održivosti zdravstvene skrbi i sustava socijalne zaštite, kao i konkurentnosti sektora zdravstvene skrbi. Glavni su izazovi u EU-u u području zdravlja:
  povećan broj oboljenja od raka;
  nedovoljno djelotvorno promicanje zdravlja i prevencije bolesti; porast neprenosivih bolesti; širenje antimikrobne otpornosti na lijekove i izbijanje epidemija zaraznih bolesti; sve veće onečišćenje okoliša; trajne zdravstvene nejednakosti između i unutar zemalja, koje posebice utječu na ljude koji su u nepovoljnom položaju ili u osjetljivim fazama života;
  rano
  otkrivanje, razumijevanje, kontrola, sprečavanje i ublažavanje zdravstvenih rizika u socijalnom, urbanom i prirodnom okruženju koje se brzo mijenja;
  povećanje broja godina zdravog života; visoki troškovi nekih inovativnih alata i tehnologija u području zdravstva za krajnje korisnike;
  sve veći troškovi europskih zdravstvenih sustava te progresivno uvođenje
  preciznog
  pristupa u liječenju
  , uključujući relevantno istraživanje i
  digitalizaciju u području zdravstva i skrbi; sve veći pritisak na sektor europskog zdravstva i skrbi da ostane konkurentan u odnosu na nove i nadolazeće aktere na svjetskoj sceni i razvija nove inovacije u području zdravstva.

povećan broj oboljenja od raka;

rano

povećanje broja godina zdravog života; visoki troškovi nekih inovativnih alata i tehnologija u području zdravstva za krajnje korisnike;

preciznog

, uključujući relevantno istraživanje i

Digitalna rješenja u području zdravstva stvorila su brojne mogućnosti za rješavanje problema usluga skrbi i drugih novih problema u društvu koje stari. Izazovi također uključuju potpuno iskorištavanje progresivnog uvođenja mogućnosti koje nudi digitalizacija u području zdravstva i skrbi bez ugrožavanja prava na privatnost i zaštitu podataka. Razvijeni su digitalni uređaji i softver za dijagnozu, liječenje i olakšavanje samostalnog upravljanja bolešću, uključujući kronične bolesti. Digitalne tehnologije sve više se upotrebljavaju i u medicinskom usavršavanju i izobrazbi te kako bi se pacijentima i drugim korisnicima zdravstvene skrbi omogućio pristup informacijama o zdravlju, njihovo razmjenjivanje i stvaranje.

Digitalna rješenja u području zdravstva stvorila su brojne mogućnosti za rješavanje problema usluga skrbi i drugih novih problema u društvu koje stari. Izazovi također uključuju potpuno iskorištavanje progresivnog uvođenja mogućnosti koje nudi digitalizacija u području zdravstva i skrbi bez ugrožavanja prava na privatnost i zaštitu podataka. Razvijeni su digitalni uređaji i softver za dijagnozu, liječenje i olakšavanje samostalnog upravljanja bolešću, uključujući kronične bolesti. Digitalne tehnologije sve više se upotrebljavaju i u medicinskom usavršavanju i izobrazbi te kako bi se pacijentima i drugim korisnicima zdravstvene skrbi omogućio pristup informacijama o zdravlju, njihovo razmjenjivanje i stvaranje.

Ti
  su zdravstveni izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode pa je za njihovo rješavanje potrebna multidisciplinarna, međusektorska i transnacionalna suradnja. Istraživačkim i inovacijskim
  aktivnostima
  uspostavit će se bliske poveznice između
  otkrivanja
  te kliničkih, epidemioloških, ekoloških i socioekonomskih istraživanja kao i poveznice s regulatornom znanošću. One će iskoristiti kombinaciju vještina kojima raspolažu akademska zajednica i industrija te poticati njihovu suradnju sa zdravstvenim službama, pacijentima, tvorcima politike i građanima kako bi se potaknulo javno financiranje, a rezultati primjenjivali u kliničkoj praksi i zdravstvenim sustavima. Poticat će se strateška suradnja na razini EU-a i na međunarodnoj razini radi objedinjavanja stručnog znanja, kapaciteta i resursa potrebnih za stvaranje ekonomije razmjera, opsega i brzine te radi podjele očekivane koristi i uključenih financijskih rizika.

Ti

aktivnostima

otkrivanja

Današnji
  su zdravstveni izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode pa je za njihovo rješavanje potrebna multidisciplinarna, međusektorska
  , translacijska
  i transnacionalna suradnja
  , uključujući sa zemljama s niskim ili srednjim dohotkom
  . Istraživačkim i inovacijskim aktivnostima uspostavit će se bliske poveznice između otkrivanja te kliničkih, epidemioloških,
  etičkih,
  ekoloških i socioekonomskih istraživanja kao i poveznice s regulatornom znanošću. One će iskoristiti kombinaciju vještina kojima raspolažu akademska zajednica i industrija te poticati njihovu suradnju sa zdravstvenim službama, pacijentima, tvorcima politike, organizacijama civilnog društva i građanima kako bi se potaknulo javno financiranje, a rezultati primjenjivali u kliničkoj praksi i zdravstvenim sustavima. Poticat će se strateška suradnja na razini EU-a i na međunarodnoj razini radi objedinjavanja stručnog znanja, kapaciteta i resursa potrebnih za stvaranje ekonomije razmjera, opsega i brzine te radi podjele očekivane koristi i uključenih financijskih rizika.
  U ispitivanjima i istraživanjima u okviru ovog klastera uzimaju se u obzir rodna perspektiva i rodne razlike.

Današnji

, translacijska

, uključujući sa zemljama s niskim ili srednjim dohotkom

etičkih,

U ispitivanjima i istraživanjima u okviru ovog klastera uzimaju se u obzir rodna perspektiva i rodne razlike.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru toga globalnog izazova poslužit će za razvoj baze znanja, izgradnju kapaciteta za istraživanje i inovacije te razvoj rješenja potrebnih za djelotvornije promicanje zdravlja, prevencije, liječenja i izlječenja bolesti. Poboljšanje rezultata u području zdravlja dovest će do povećanja očekivanog životnog vijeka, zdravog i aktivnog života, produktivnosti radnog stanovništva te održivosti zdravstvenih sustava i sustava skrbi.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru toga globalnog izazova poslužit će za razvoj
  ljudskih resursa i
  baze znanja, izgradnju kapaciteta za istraživanje i inovacije te razvoj rješenja potrebnih za djelotvornije promicanje zdravlja, prevencije, liječenja i izlječenja bolesti. Poboljšanje rezultata u području zdravlja dovest će do povećanja očekivanog životnog vijeka,
  općeg
  zdravog i aktivnog života, produktivnosti radnog stanovništva te održivosti zdravstvenih sustava i sustava skrbi.
  Inovacije u području tehnika brze dijagnostike i novih antibiotika mogu spriječiti razvoj antimikrobne otpornosti te će se stoga promicati.

ljudskih resursa i

općeg

Inovacije u području tehnika brze dijagnostike i novih antibiotika mogu spriječiti razvoj antimikrobne otpornosti te će se stoga promicati.

Rješavanje glavnih zdravstvenih izazova doprinijet će ostvarenju političkih ciljeva i strategija EU-a, posebice EU-ova stupa socijalnih prava, jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a, EU-ove Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (AMR), ali i doprinijeti provedbi relevantnih regulatornih okvira EU-a. Usto će se poduprijeti obveze EU-a preuzete u okviru UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i obveze u okviru drugih organizacija UN-a i međunarodnih inicijativa, uključujući globalne strategije i akcijske planove Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).

Rješavanje glavnih zdravstvenih izazova doprinijet će ostvarenju političkih ciljeva i strategija EU-a, posebice EU-ova stupa socijalnih prava, jedinstvenog digitalnog tržišta EU-a, EU-ove Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i Europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (AMR), ali i doprinijeti provedbi relevantnih regulatornih okvira EU-a. Usto će se poduprijeti obveze EU-a preuzete u okviru UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. i obveze u okviru drugih organizacija UN-a i međunarodnih inicijativa, uključujući globalne strategije i akcijske planove Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).

Skupina na visokoj razini, točnije Upravljački odbor za zdravlje, pružit će potporu postizanju tih ciljeva. Osigurat će koordinaciju između EU-ovih i nacionalnih istraživačkih programa te sinergije između klastera za zdravlje i drugih dijelova programa Obzor Europa, uključujući misije i partnerstva. Vodit će se znanošću i uključivat će sve relevantne dionike, sa značajnim sudjelovanjem društva, građana i pacijenta. Bit će zadužen za upravljanje i savjetovanje u razvoju programa rada i misija povezanih sa zdravljem.

Skupina na visokoj razini, točnije Upravljački odbor za zdravlje, pružit će potporu postizanju tih ciljeva. Osigurat će koordinaciju između EU-ovih i nacionalnih istraživačkih programa te sinergije između klastera za zdravlje i drugih dijelova programa Obzor Europa, uključujući misije i partnerstva. Vodit će se znanošću i uključivat će sve relevantne dionike, sa značajnim sudjelovanjem društva, građana i pacijenta. Bit će zadužen za upravljanje i savjetovanje u razvoju programa rada i misija povezanih sa zdravljem.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit ljudi; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika
  ; neizravno cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 5 – rodna ravnopravnost; cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti
  .

; neizravno cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 5 – rodna ravnopravnost; cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.1. | –Zdravlje tijekom cijelog života |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.1.

–Zdravlje tijekom cijelog života

| 1.2.1. | –Zdravlje tijekom cijelog života |
| --- | --- |

1.2.1.

–Zdravlje tijekom cijelog života

Ljudi u osjetljivim fazama života (rođenje, rano djetinjstvo, djetinjstvo, adolescencija, trudnoća, zrela i kasna odrasla dob), uključujući osobe s invaliditetom ili ozljedama, imaju posebne zdravstvene potrebe koje zahtijevaju bolje razumijevanje i prilagođena rješenja. Takav će pristup omogućiti smanjenje zdravstvenih nejednakosti i poboljšanje rezultata u području zdravlja u korist aktivnog i zdravog starenja tijekom cijelog života, posebno zahvaljujući zdravom početku života i smanjenju rizika od mentalnih i tjelesnih oboljenja kasnije u životu.

Ljudi u osjetljivim fazama života (rođenje, rano djetinjstvo, djetinjstvo, adolescencija, trudnoća, zrela i kasna odrasla dob), uključujući osobe s invaliditetom
  , posebnim potrebama
  ili ozljedama, imaju posebne zdravstvene potrebe koje zahtijevaju bolje razumijevanje i prilagođena rješenja. Takav će pristup omogućiti smanjenje zdravstvenih nejednakosti i poboljšanje rezultata u području zdravlja u korist aktivnog i zdravog starenja tijekom cijelog života, posebno zahvaljujući zdravom početku života i smanjenju rizika od mentalnih i tjelesnih oboljenja kasnije u životu.

, posebnim potrebama

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | sve faze života
  od ranog razvoja
  do procesa starenja, |
| --- | --- |

—

sve faze života
  od ranog razvoja
  do procesa starenja,

od ranog razvoja

| — | bolesti povezane s dobi i
  sve faze života do procesa starenja, |
| --- | --- |

—

bolesti povezane s dobi i
  sve faze života do procesa starenja,

bolesti povezane s dobi i

| — | zdravlje majki, očeva, novorođenčadi i djece te uloga roditelja, |
| --- | --- |

—

zdravlje majki, očeva, novorođenčadi i djece te uloga roditelja,

| — | zdravlje majki, očeva, novorođenčadi i djece
  , uključujući preživljavanje djece i majki,
  te uloga roditelja, |
| --- | --- |

—

zdravlje majki, očeva, novorođenčadi i djece
  , uključujući preživljavanje djece i majki,
  te uloga roditelja,

, uključujući preživljavanje djece i majki,

| — | zdravstvene potrebe i dugoročne posljedice povezane s visokom stopom smrtnosti i dugoročnim pobolijevanjem, osobito u vezi s problemima u djetinjstvu, |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe i dugoročne posljedice povezane s visokom stopom smrtnosti i dugoročnim pobolijevanjem, osobito u vezi s problemima u djetinjstvu,

zdravstvene potrebe i dugoročne posljedice povezane s visokom stopom smrtnosti i dugoročnim pobolijevanjem, osobito u vezi s problemima u djetinjstvu,

| — | zdravstvene potrebe adolescenata, |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe adolescenata,

| — | zdravstvene potrebe adolescenata
  , uključujući psihološko zdravlje
  ; |
| --- | --- |

—

zdravstvene potrebe adolescenata
  , uključujući psihološko zdravlje
  ;

, uključujući psihološko zdravlje

| — | zdravstvene posljedice invaliditeta i ozljeda, |
| --- | --- |

—

zdravstvene posljedice invaliditeta i ozljeda,

| — | etiologija invaliditeta i
  zdravstvene posljedice invaliditeta i ozljeda, |
| --- | --- |

—

etiologija invaliditeta i
  zdravstvene posljedice invaliditeta i ozljeda,

etiologija invaliditeta i

| — | neovisan i aktivan život starijih osoba i/ili osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

neovisan i aktivan život starijih osoba i/ili osoba s invaliditetom,

| — | neovisan i aktivan život starijih osoba i/ili osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

neovisan i aktivan život starijih osoba i/ili osoba s invaliditetom,

| — | zdravstveno obrazovanje i digitalna pismenost u području zdravlja. |
| --- | --- |

—

zdravstveno obrazovanje i digitalna pismenost u području zdravlja.

| — | zdravstveno obrazovanje i digitalna pismenost u području zdravlja, |
| --- | --- |

—

zdravstveno obrazovanje i digitalna pismenost u području zdravlja,

| — | regeneracija starih ili oštećenih organa i tkiva, |
| --- | --- |

—

regeneracija starih ili oštećenih organa i tkiva,

regeneracija starih ili oštećenih organa i tkiva,

| — | angiogeneza, arterijska patologija, ishemija miokarda i strukturna patologija srca te biomarkeri i genetika kardiovaskularnih bolesti, |
| --- | --- |

—

angiogeneza, arterijska patologija, ishemija miokarda i strukturna patologija srca te biomarkeri i genetika kardiovaskularnih bolesti,

angiogeneza, arterijska patologija, ishemija miokarda i strukturna patologija srca te biomarkeri i genetika kardiovaskularnih bolesti,

| — | liječenje o kroničnih bolesti. |
| --- | --- |

—

liječenje o kroničnih bolesti.

liječenje o kroničnih bolesti.

Amandmani 37, 276 i 277

Amandmani 37, 276 i 277

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.2.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.2. | –Okolišne i socijalne determinante koje utječu na zdravlje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.2.

–Okolišne i socijalne determinante koje utječu na zdravlje

| 1.2.2. | –Okolišne i socijalne determinante koje utječu na zdravlje |
| --- | --- |

1.2.2.

–Okolišne i socijalne determinante koje utječu na zdravlje

Bolje razumijevanje čimbenika koji utječu na zdravlje i čimbenika rizika koje uvjetuje socijalno, ekonomsko i fizičko okruženje u svakodnevnom životu i na radnom mjestu, uključujući učinak digitalizacije, onečišćenja, klimatskih promjena i drugih pitanja okoliša na zdravlje, doprinijet će prepoznavanju i ublažavanju zdravstvenih rizika i prijetnji zdravlju, smanjenju smrti i bolesti od izlaganja kemikalijama i onečišćenju okoliša, podržavanju ekološkog, zdravog, otpornog i održivog životnog i radnog okruženja, promicanju zdravog načina života i potrošačkog ponašanja, te razvoju pravednog, uključivog i pouzdanog društva.

Bolje razumijevanje čimbenika koji utječu na zdravlje i čimbenika rizika koje uvjetuje socijalno, ekonomsko i fizičko okruženje u svakodnevnom životu i na radnom mjestu, uključujući učinak digitalizacije, onečišćenja,
  brze urbanizacije,
  klimatskih promjena i drugih
  nacionalnih i transnacionalnih
  pitanja okoliša na zdravlje, doprinijet će prepoznavanju i ublažavanju zdravstvenih rizika i prijetnji zdravlju,
  identificiranju i
  smanjenju smrti i bolesti od izlaganja kemikalijama i onečišćenju okoliša, podržavanju
  sigurnog
  ekološkog, zdravog, otpornog i održivog životnog i radnog okruženja, promicanju zdravog načina života i potrošačkog ponašanja, te razvoju pravednog, uključivog i pouzdanog društva.

brze urbanizacije,

nacionalnih i transnacionalnih

identificiranju i

sigurnog

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije za procjenu opasnosti i učinka kemikalija, onečišćujućih tvari i drugih stresora te povezane izloženosti na zdravlje, uključujući stresore povezane s klimatskim promjenama i okolišem te kombinirane učinke nekoliko stresora, |
| --- | --- |

—

tehnologije za procjenu opasnosti i učinka kemikalija, onečišćujućih tvari i drugih stresora te povezane izloženosti na zdravlje, uključujući stresore povezane s klimatskim promjenama i okolišem te kombinirane učinke nekoliko stresora,

| — | sigurne i učinkovite
  tehnologije
  i metodologija
  za procjenu opasnosti i učinka kemikalija, onečišćujućih tvari i drugih stresora te povezane izloženosti na zdravlje, uključujući stresore povezane s klimatskim promjenama i okolišem te kombinirane učinke nekoliko stresora, |
| --- | --- |

—

sigurne i učinkovite
  tehnologije
  i metodologija
  za procjenu opasnosti i učinka kemikalija, onečišćujućih tvari i drugih stresora te povezane izloženosti na zdravlje, uključujući stresore povezane s klimatskim promjenama i okolišem te kombinirane učinke nekoliko stresora,

sigurne i učinkovite

i metodologija

| — | okolišni, profesionalni, socijalni i bihevioralni čimbenici koji utječu na tjelesno i mentalno zdravlje te na dobrobit ljudi i njihovu interakciju, uz poseban naglasak na ranjive osobe i osobe u nepovoljnom položaju, |
| --- | --- |

—

okolišni, profesionalni, socijalni i bihevioralni čimbenici koji utječu na tjelesno i mentalno zdravlje te na dobrobit ljudi i njihovu interakciju, uz poseban naglasak na ranjive osobe i osobe u nepovoljnom položaju,

| — | okolišni,
  uključujući izgrađenu okolinu (projektiranje i izgradnja),
  profesionalni,
  gospodarski, politički,
  socijalni i bihevioralni čimbenici koji utječu na tjelesno i mentalno zdravlje te na dobrobit ljudi i njihovu interakciju, uz poseban naglasak na ranjive osobe i osobe u nepovoljnom položaju,
  te osobe s bolestima koje uzrokuju invaliditet ili narušeno zdravstveno stanje
  , |
| --- | --- |

—

okolišni,
  uključujući izgrađenu okolinu (projektiranje i izgradnja),
  profesionalni,
  gospodarski, politički,
  socijalni i bihevioralni čimbenici koji utječu na tjelesno i mentalno zdravlje te na dobrobit ljudi i njihovu interakciju, uz poseban naglasak na ranjive osobe i osobe u nepovoljnom položaju,
  te osobe s bolestima koje uzrokuju invaliditet ili narušeno zdravstveno stanje
  ,

uključujući izgrađenu okolinu (projektiranje i izgradnja),

gospodarski, politički,

te osobe s bolestima koje uzrokuju invaliditet ili narušeno zdravstveno stanje

| — | procjena rizika, upravljanje rizikom i obavješćivanje o riziku, uz potporu poboljšanih alata za odlučivanje temeljeno na dokazima, uključujući alternative ispitivanju na životinjama, |
| --- | --- |

—

procjena rizika, upravljanje rizikom i obavješćivanje o riziku, uz potporu poboljšanih alata za odlučivanje temeljeno na dokazima, uključujući alternative ispitivanju na životinjama,

| — | procjena rizika, upravljanje rizikom i obavješćivanje o riziku,
  uključujući razmjenu informacija,
  uz potporu poboljšanih alata za odlučivanje temeljeno na dokazima, uključujući alternative ispitivanju na životinjama, |
| --- | --- |

—

procjena rizika, upravljanje rizikom i obavješćivanje o riziku,
  uključujući razmjenu informacija,
  uz potporu poboljšanih alata za odlučivanje temeljeno na dokazima, uključujući alternative ispitivanju na životinjama,

uključujući razmjenu informacija,

| — | kapacitet i infrastruktura za prikupljanje, razmjenu i kombiniranje podataka o svim zdravstvenim determinantama, uključujući izloženost, zdravlje i bolesti na razini EU-a i na međunarodnoj razini, |
| --- | --- |

—

kapacitet i infrastruktura za prikupljanje, razmjenu i kombiniranje podataka o svim zdravstvenim determinantama, uključujući izloženost, zdravlje i bolesti na razini EU-a i na međunarodnoj razini,

| — | kapacitet i infrastruktura za prikupljanje, razmjenu i kombiniranje podataka o svim zdravstvenim determinantama, uključujući izloženost, zdravlje i bolesti na razini EU-a i na međunarodnoj razini, |
| --- | --- |

—

kapacitet i infrastruktura za prikupljanje, razmjenu i kombiniranje podataka o svim zdravstvenim determinantama, uključujući izloženost, zdravlje i bolesti na razini EU-a i na međunarodnoj razini,

| — | promicanje zdravlja i primarna prevencija. |
| --- | --- |

—

promicanje zdravlja i primarna prevencija.

| — | promicanje zdravlja i primarna prevencija, |
| --- | --- |

—

promicanje zdravlja i primarna prevencija,

| — | istraživanje o mjerama za planiranje, provedbu i praćenje rehabilitacije tijekom života, |
| --- | --- |

—

istraživanje o mjerama za planiranje, provedbu i praćenje rehabilitacije tijekom života,

istraživanje o mjerama za planiranje, provedbu i praćenje rehabilitacije tijekom života,

| — | istraživanje o mjerama za planiranje i provedbu programa rane pojedinačne rehabilitacije za djecu pogođenu patologijama koje uzrokuju invaliditet. |
| --- | --- |

—

istraživanje o mjerama za planiranje i provedbu programa rane pojedinačne rehabilitacije za djecu pogođenu patologijama koje uzrokuju invaliditet.

istraživanje o mjerama za planiranje i provedbu programa rane pojedinačne rehabilitacije za djecu pogođenu patologijama koje uzrokuju invaliditet.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.3.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Neprenosive i rijetke bolesti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.3.

Neprenosive i rijetke bolesti

| 1.2.3. | Neprenosive i rijetke bolesti |
| --- | --- |

1.2.3.

Neprenosive i rijetke bolesti

Neprenosive bolesti, uključujući rijetke bolesti, velik su zdravstveni i društveni problem koji iziskuje djelotvornije pristupe u prevenciji, liječenju i izlječenju, uključujući
  personalizirane
  pristupe liječenju.

personalizirane

Neprenosive bolesti, uključujući rijetke bolesti, velik su zdravstveni i društveni problem koji iziskuje djelotvornije pristupe u prevenciji,
  dijagnosticiranju
  , liječenju i izlječenju, uključujući
  precizne
  pristupe liječenju.

dijagnosticiranju

precizne

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | dijagnostika za ranije i točnije dijagnoze i liječenje prilagođeno pacijentu, |
| --- | --- |

—

dijagnostika za ranije i točnije dijagnoze i liječenje prilagođeno pacijentu,

| — | dijagnostika za ranije i točnije dijagnoze i 
  pravovremeno
  liječenje prilagođeno pacijentu, |
| --- | --- |

—

dijagnostika za ranije i točnije dijagnoze i 
  pravovremeno
  liječenje prilagođeno pacijentu,

pravovremeno

| — | infrastruktura i kapaciteti za iskorištavanje potencijala napretka ostvarenog u području genomske medicine u standardnoj kliničkoj praksi, |
| --- | --- |

—

infrastruktura i kapaciteti za iskorištavanje potencijala napretka ostvarenog u području genomske medicine u standardnoj kliničkoj praksi,

infrastruktura i kapaciteti za iskorištavanje potencijala napretka ostvarenog u području genomske medicine u standardnoj kliničkoj praksi,

| — | programi prevencije i probira, |
| --- | --- |

—

programi prevencije i probira,

| — | programi prevencije i probira, |
| --- | --- |

—

programi prevencije i probira,

| — | integrirana rješenja za samopraćenje, promicanje zdravlja, prevenciju bolesti te upravljanje kroničnim bolestima i višestrukim oboljenjima, |
| --- | --- |

—

integrirana rješenja za samopraćenje, promicanje zdravlja, prevenciju bolesti te upravljanje kroničnim bolestima i višestrukim oboljenjima,

| — | integrirana rješenja za samopraćenje, promicanje zdravlja, prevenciju bolesti te upravljanje kroničnim bolestima i višestrukim oboljenjima, |
| --- | --- |

—

integrirana rješenja za samopraćenje, promicanje zdravlja, prevenciju bolesti te upravljanje kroničnim bolestima i višestrukim oboljenjima,

| — | liječenje
  i
  izlječenje, uključujući farmakološko i nefarmakološko liječenje, |
| --- | --- |

—

liječenje
  i
  izlječenje, uključujući farmakološko i nefarmakološko liječenje,

i

| — | sigurno, učinkovito i dostupno
  liječenje, izlječenje
  ili druge terapijske strategije
  , uključujući farmakološko i nefarmakološko liječenje, |
| --- | --- |

—

sigurno, učinkovito i dostupno
  liječenje, izlječenje
  ili druge terapijske strategije
  , uključujući farmakološko i nefarmakološko liječenje,

sigurno, učinkovito i dostupno

ili druge terapijske strategije

| — | palijativna skrb, |
| --- | --- |

—

palijativna skrb,

| — | palijativna skrb, |
| --- | --- |

—

palijativna skrb,

| — | suradničko istraživanje u području molekularne, strukturne i stanične biologije, eksperimentalnih terapija, genetike, genomike i povezanosti raka u ljudi s okolišem, |
| --- | --- |

—

suradničko istraživanje u području molekularne, strukturne i stanične biologije, eksperimentalnih terapija, genetike, genomike i povezanosti raka u ljudi s okolišem,

suradničko istraživanje u području molekularne, strukturne i stanične biologije, eksperimentalnih terapija, genetike, genomike i povezanosti raka u ljudi s okolišem,

| — | napredak u genomici, epidemiologija, bioinformatika, patologija i izazovi precizne medicine kod rijetkih bolesti, neurodegenerativnih bolesti i onkologije, |
| --- | --- |

—

napredak u genomici, epidemiologija, bioinformatika, patologija i izazovi precizne medicine kod rijetkih bolesti, neurodegenerativnih bolesti i onkologije,

napredak u genomici, epidemiologija, bioinformatika, patologija i izazovi precizne medicine kod rijetkih bolesti, neurodegenerativnih bolesti i onkologije,

| — | područja visoke neispunjene kliničke potrebe, kao što su rijetke vrste raka, uključujući rak u djece, |
| --- | --- |

—

područja visoke neispunjene kliničke potrebe, kao što su rijetke vrste raka, uključujući rak u djece,

područja visoke neispunjene kliničke potrebe, kao što su rijetke vrste raka, uključujući rak u djece,

| — | komparativna procjena djelotvornosti intervencija i rješenja, |
| --- | --- |

—

komparativna procjena djelotvornosti intervencija i rješenja,

| — | komparativna procjena djelotvornosti intervencija i rješenja, |
| --- | --- |

—

komparativna procjena djelotvornosti intervencija i rješenja,

| — | istraživanje provedbe u svrhu proširenja intervencija u području zdravstva i njihove prihvaćenosti u zdravstvenim politikama i sustavima. |
| --- | --- |

—

istraživanje provedbe u svrhu proširenja intervencija u području zdravstva i njihove prihvaćenosti u zdravstvenim politikama i sustavima.

| — | istraživanje provedbe u svrhu proširenja intervencija u području zdravstva i njihove prihvaćenosti u zdravstvenim politikama i sustavima. |
| --- | --- |

—

istraživanje provedbe u svrhu proširenja intervencija u području zdravstva i njihove prihvaćenosti u zdravstvenim politikama i sustavima.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.4.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.4. | –Zarazne bolesti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.4.

–Zarazne bolesti

| 1.2.4. | –Zarazne bolesti |
| --- | --- |

1.2.4.

–Zarazne bolesti

Zaštita građana od prekograničnih prijetnji zdravlju velik je problem za javno zdravlje, koji iziskuje djelotvornu međunarodnu suradnju na razini EU-a i na globalnoj razini. To će uključivati sprečavanje, pripravnost, rano otkrivanje, liječenje i izlječenje zaraznih bolesti te borbu protiv antimikrobne otpornosti (AMR) u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”.

Zaštita građana od
  prenosivih bolesti i
  prekograničnih prijetnji zdravlju velik je problem za javno zdravlje, koji iziskuje djelotvornu međunarodnu suradnju na razini EU-a i na globalnoj razini. To će uključivati sprečavanje, pripravnost, rano otkrivanje, liječenje i izlječenje zaraznih bolesti te borbu protiv antimikrobne otpornosti (AMR) u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”.
  Nastavak širenja bakterija otpornih na antimikrobna sredstva, uključujući superbakterije, imat će velik štetan učinak na gospodarstvo i okoliš. Sprečavanje njihova nastanka i širenja bit će jedan od prioriteta pod ovim naslovom. Usto, Svjetska zdravstvena organizacija definirala je popis zanemarenih bolesti za koje postoji manjak ulaganja privatnog sektora u istraživanja i inovacije zbog ograničenih komercijalnih poticaja. Potrebna su ambicioznija javna ulaganja radi rješavanja problema opterećenja zbog takvih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti.

prenosivih bolesti i

Nastavak širenja bakterija otpornih na antimikrobna sredstva, uključujući superbakterije, imat će velik štetan učinak na gospodarstvo i okoliš. Sprečavanje njihova nastanka i širenja bit će jedan od prioriteta pod ovim naslovom. Usto, Svjetska zdravstvena organizacija definirala je popis zanemarenih bolesti za koje postoji manjak ulaganja privatnog sektora u istraživanja i inovacije zbog ograničenih komercijalnih poticaja. Potrebna su ambicioznija javna ulaganja radi rješavanja problema opterećenja zbog takvih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | uzroci izbijanja ili ponovnog izbijanja zaraznih bolesti i njihova širenja, uključujući prijenos sa životinja na ljude (zoonoza), ili iz drugih dijelova okoliša (voda, tlo, biljke, hrana) na ljude, |
| --- | --- |

—

uzroci izbijanja ili ponovnog izbijanja zaraznih bolesti i njihova širenja, uključujući prijenos sa životinja na ljude (zoonoza), ili iz drugih dijelova okoliša (voda, tlo, biljke, hrana) na ljude,

| — | uzroci izbijanja ili ponovnog izbijanja zaraznih bolesti i njihova širenja, uključujući prijenos sa životinja na ljude (zoonoza), ili iz drugih dijelova okoliša (voda, tlo, biljke, hrana) na ljude
  te primjena empirijskih preventivnih rješenja kojima se prijenos svodi na najmanju moguću mjeru
  , |
| --- | --- |

—

uzroci izbijanja ili ponovnog izbijanja zaraznih bolesti i njihova širenja, uključujući prijenos sa životinja na ljude (zoonoza), ili iz drugih dijelova okoliša (voda, tlo, biljke, hrana) na ljude
  te primjena empirijskih preventivnih rješenja kojima se prijenos svodi na najmanju moguću mjeru
  ,

te primjena empirijskih preventivnih rješenja kojima se prijenos svodi na najmanju moguću mjeru

| — | prognoziranje, rano otkrivanje i nadzor zaraznih bolesti, uključujući patogene s antimikrobnom otpornošću, infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi i čimbenike povezane s okolinom, |
| --- | --- |

—

prognoziranje, rano otkrivanje i nadzor zaraznih bolesti, uključujući patogene s antimikrobnom otpornošću, infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi i čimbenike povezane s okolinom,

| — | prognoziranje, rano otkrivanje i nadzor zaraznih bolesti, uključujući patogene s antimikrobnom otpornošću, infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi i čimbenike povezane s okolinom, |
| --- | --- |

—

prognoziranje, rano otkrivanje i nadzor zaraznih bolesti, uključujući patogene s antimikrobnom otpornošću, infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi i čimbenike povezane s okolinom,

| — | cjepiva za zarazne bolesti te njihova
  dijagnostika, liječenje i 
  izlječenje
  , uključujući
  popratne bolesti i infekcije
  , |
| --- | --- |

—

cjepiva za zarazne bolesti te njihova
  dijagnostika, liječenje i 
  izlječenje
  , uključujući
  popratne bolesti i infekcije
  ,

cjepiva za zarazne bolesti te njihova

izlječenje

popratne bolesti i infekcije

| — | prikladna
  ,
  sigurna i učinkovita
  dijagnostika
  , medicinske tehnologije
  , liječenje i 
  cjepiva za prevenciju i profilaksu zaraznih bolesti
  , uključujući
  istraživanje i otkrića novih cjepiva, napredne tehnologije imunizacije i regulatorne znanosti
  , |
| --- | --- |

—

prikladna
  ,
  sigurna i učinkovita
  dijagnostika
  , medicinske tehnologije
  , liječenje i 
  cjepiva za prevenciju i profilaksu zaraznih bolesti
  , uključujući
  istraživanje i otkrića novih cjepiva, napredne tehnologije imunizacije i regulatorne znanosti
  ,

prikladna

sigurna i učinkovita

, medicinske tehnologije

cjepiva za prevenciju i profilaksu zaraznih bolesti

istraživanje i otkrića novih cjepiva, napredne tehnologije imunizacije i regulatorne znanosti

| — | djelotvorne mjere i strategije pripravnosti, odgovora i oporavka povezane s izvanrednim situacijama u zdravstvu, uz uključivanje zajednica, |
| --- | --- |

—

djelotvorne mjere i strategije pripravnosti, odgovora i oporavka povezane s izvanrednim situacijama u zdravstvu, uz uključivanje zajednica,

| — | djelotvorne mjere i strategije pripravnosti, odgovora i oporavka povezane s izvanrednim situacijama u zdravstvu, uz uključivanje zajednica, |
| --- | --- |

—

djelotvorne mjere i strategije pripravnosti, odgovora i oporavka povezane s izvanrednim situacijama u zdravstvu, uz uključivanje zajednica,

| — | prepreke provedbi i prihvaćanju medicinskih intervencija u kliničkoj praksi i zdravstvenom sustavu, |
| --- | --- |

—

prepreke provedbi i prihvaćanju medicinskih intervencija u kliničkoj praksi i zdravstvenom sustavu,

| — | prepreke provedbi i prihvaćanju medicinskih intervencija u kliničkoj praksi i zdravstvenom sustavu, |
| --- | --- |

—

prepreke provedbi i prihvaćanju medicinskih intervencija u kliničkoj praksi i zdravstvenom sustavu,

| — | prekogranični aspekti zaraznih bolesti i posebni izazovi u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom, kao što su tropske bolesti. |
| --- | --- |

—

prekogranični aspekti zaraznih bolesti i posebni izazovi u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom, kao što su tropske bolesti.

| — | prekogranični aspekti zaraznih bolesti i posebni izazovi u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom, kao što su
  zanemarene
  tropske bolesti
  , AIDS, tuberkuloza i malarija
  .
  Razvoj novih metoda liječenja zaraznih bolesti kako bi se suzbila antimikrobna otpornost. |
| --- | --- |

—

prekogranični aspekti zaraznih bolesti i posebni izazovi u zemljama s niskim ili srednjim dohotkom, kao što su
  zanemarene
  tropske bolesti
  , AIDS, tuberkuloza i malarija
  .
  Razvoj novih metoda liječenja zaraznih bolesti kako bi se suzbila antimikrobna otpornost.

zanemarene

, AIDS, tuberkuloza i malarija

Razvoj novih metoda liječenja zaraznih bolesti kako bi se suzbila antimikrobna otpornost.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.5.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.5. | –Alati, tehnologije i digitalna rješenja u području zdravstva i skrbi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.5.

–Alati, tehnologije i digitalna rješenja u području zdravstva i skrbi

| 1.2.5. | –Alati, tehnologije i digitalna rješenja u području zdravstva i skrbi |
| --- | --- |

1.2.5.

–Alati, tehnologije i digitalna rješenja u području zdravstva i skrbi

Tehnologije i alati u području zdravstva ključni su za javno zdravstvo i u velikoj mjeri doprinose važnim poboljšanjima u kvaliteti života i zdravlja osoba u EU-u i skrbi o njima. Stoga je ključni strateški izazov oblikovati, razviti, isporučiti i primijeniti prikladne, pouzdane, sigurne i troškovno učinkovite alate i tehnologije u području zdravstva i skrbi, uzimajući u obzir potrebe osoba s invaliditetom i starenje društva. To uključuje umjetnu inteligenciju i druge digitalne tehnologije, uz znatna poboljšanja u odnosu na postojeća rješenja te poticanje konkurentne i održive zdravstvene industrije koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti. Europski zdravstveni sektor jedan je od ključnih gospodarskih sektora u EU-u, koji čini 3 % BDP-a i zapošljava 1,5 milijuna osoba.

Tehnologije i alati u području zdravstva ključni su za javno zdravstvo i u velikoj mjeri doprinose važnim poboljšanjima u kvaliteti života i zdravlja osoba u EU-u i skrbi o njima. Stoga je ključni strateški izazov oblikovati, razviti, isporučiti i primijeniti prikladne, pouzdane, sigurne i troškovno učinkovite alate i tehnologije u području zdravstva i skrbi, uzimajući u obzir potrebe osoba s invaliditetom i starenje društva. To uključuje
  ključne tehnologije razvoja,
  umjetnu inteligenciju
  , robotiku, veliku količinu podataka, kvantnu tehnologiju
  i druge digitalne
  alate i
  tehnologije, uz znatna poboljšanja u odnosu na postojeća rješenja te poticanje konkurentne i održive zdravstvene industrije koja stvara radna mjesta visoke vrijednosti. Europski zdravstveni sektor jedan je od ključnih gospodarskih sektora u EU-u, koji čini 3 % BDP-a i zapošljava 1,5 milijuna osoba.

ključne tehnologije razvoja,

, robotiku, veliku količinu podataka, kvantnu tehnologiju

alate i

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | alati i tehnologije za primjene u cijelom zdravstvenom sektoru i na sve relevantne medicinske indikacije, uključujući funkcionalno oštećenje, |
| --- | --- |

—

alati i tehnologije za primjene u cijelom zdravstvenom sektoru i na sve relevantne medicinske indikacije, uključujući funkcionalno oštećenje,

| — | alati i tehnologije za primjene u cijelom zdravstvenom sektoru
  , uključujući proizvodnju zdravstvenih tehnologija
  i na sve relevantne medicinske indikacije, uključujući funkcionalno oštećenje, |
| --- | --- |

—

alati i tehnologije za primjene u cijelom zdravstvenom sektoru
  , uključujući proizvodnju zdravstvenih tehnologija
  i na sve relevantne medicinske indikacije, uključujući funkcionalno oštećenje,

, uključujući proizvodnju zdravstvenih tehnologija

| — | umjetna inteligencija i robotika za tehnologije i alate u području zdravstva, |
| --- | --- |

—

umjetna inteligencija i robotika za tehnologije i alate u području zdravstva,

umjetna inteligencija i robotika za tehnologije i alate u području zdravstva,

| — | integrirani alati, tehnologije i digitalna rješenja za zdravlje ljudi, uključujući mobilno zdravstvo i zdravstvo na daljinu, |
| --- | --- |

—

integrirani alati, tehnologije i digitalna rješenja za zdravlje ljudi, uključujući mobilno zdravstvo i zdravstvo na daljinu,

| — | integrirani alati, tehnologije i digitalna rješenja za zdravlje ljudi, uključujući mobilno zdravstvo i zdravstvo na daljinu, |
| --- | --- |

—

integrirani alati, tehnologije i digitalna rješenja za zdravlje ljudi, uključujući mobilno zdravstvo i zdravstvo na daljinu,

| — | personalizirani, digitalni pristupi zdravstvu koji se temelje na „digitalnim blizancima”, modelima računala na osnovi točnih podataka o ključnim biološkim procesima ljudskoga tijela, čime se omogućuje utvrđivanje najbolje terapije za pojedinca, mjera prevencije i održavanja zdravlja, |
| --- | --- |

—

personalizirani, digitalni pristupi zdravstvu koji se temelje na „digitalnim blizancima”, modelima računala na osnovi točnih podataka o ključnim biološkim procesima ljudskoga tijela, čime se omogućuje utvrđivanje najbolje terapije za pojedinca, mjera prevencije i održavanja zdravlja,

personalizirani, digitalni pristupi zdravstvu koji se temelje na „digitalnim blizancima”, modelima računala na osnovi točnih podataka o ključnim biološkim procesima ljudskoga tijela, čime se omogućuje utvrđivanje najbolje terapije za pojedinca, mjera prevencije i održavanja zdravlja,

| — | pokusno izvođenje, opsežno uvođenje, optimizacija, nabava inovacijskih tehnologija i alata u području zdravstva i skrbi u stvarnim okruženjima, uključujući kliničke studije i istraživanje provedbe, |
| --- | --- |

—

pokusno izvođenje, opsežno uvođenje, optimizacija, nabava inovacijskih tehnologija i alata u području zdravstva i skrbi u stvarnim okruženjima, uključujući kliničke studije i istraživanje provedbe,

| — | pokusno izvođenje, opsežno uvođenje, optimizacija, nabava inovacijskih tehnologija i alata u području zdravstva i skrbi u stvarnim okruženjima, uključujući kliničke studije i istraživanje provedbe, |
| --- | --- |

—

pokusno izvođenje, opsežno uvođenje, optimizacija, nabava inovacijskih tehnologija i alata u području zdravstva i skrbi u stvarnim okruženjima, uključujući kliničke studije i istraživanje provedbe,

| — | inovativni procesi i usluge za razvoj, proizvodnju i brzu isporuku alata
  i
  tehnologija
  za zdravstvo i skrb
  , |
| --- | --- |

—

inovativni procesi i usluge za razvoj, proizvodnju i brzu isporuku alata
  i
  tehnologija
  za zdravstvo i skrb
  ,

i

za zdravstvo i skrb

| — | inovativni procesi i usluge za razvoj, proizvodnju i brzu isporuku alata, tehnologija,
  lijekova i cjepiva za skrb
  , |
| --- | --- |

—

inovativni procesi i usluge za razvoj, proizvodnju i brzu isporuku alata, tehnologija,
  lijekova i cjepiva za skrb
  ,

lijekova i cjepiva za skrb

| — | sigurnost, učinkovitost i kvaliteta alata i tehnologija za zdravstvo i skrb te njihov etički, pravni i socijalni učinak, |
| --- | --- |

—

sigurnost, učinkovitost i kvaliteta alata i tehnologija za zdravstvo i skrb te njihov etički, pravni i socijalni učinak,

| — | sigurnost, učinkovitost i kvaliteta alata i tehnologija za zdravstvo i skrb te njihov etički, pravni i socijalni učinak, |
| --- | --- |

—

sigurnost, učinkovitost i kvaliteta alata i tehnologija za zdravstvo i skrb te njihov etički, pravni i socijalni učinak,

| — | regulatorna znanost za tehnologije i alate u području zdravstva. |
| --- | --- |

—

regulatorna znanost za tehnologije i alate u području zdravstva.

| — | regulatorna znanost za tehnologije i alate u području zdravstva, |
| --- | --- |

—

regulatorna znanost za tehnologije i alate u području zdravstva,

| — | alati, tehnologije i digitalna rješenja za povećanje sigurnosti medicinskih odluka. |
| --- | --- |

—

alati, tehnologije i digitalna rješenja za povećanje sigurnosti medicinskih odluka.

alati, tehnologije i digitalna rješenja za povećanje sigurnosti medicinskih odluka.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.6.

Prilog I. – dio II. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2.6. | –Zdravstveni sustavi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.6.

–Zdravstveni sustavi

| 1.2.6. | –Zdravstveni sustavi |
| --- | --- |

1.2.6.

–Zdravstveni sustavi

Zdravstveni sustavi ključan su dio sustava socijalne zaštite u EU-u, koji je 2017. zapošljavao oko 24 milijuna osoba u sektoru zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Glavni su prioriteti pristupačni, isplativi, otporni, održivi i pouzdani zdravstveni sustavi te smanjenje nejednakosti, što se može postići oslobađanjem potencijala digitalnih inovacija i inovacija temeljenih na podacima za potrebe boljeg zdravstva i skrbi prilagođenih potrebama pacijenata koji se temelje na otvorenoj europskoj podatkovnoj infrastrukturi. Tako će se unaprijediti digitalna transformacija zdravstva i skrbi.

Zdravstveni sustavi ključan su dio sustava socijalne zaštite u EU-u, koji je 2017. zapošljavao oko 24 milijuna osoba u sektoru zdravstvene zaštite i socijalne skrbi. Glavni su prioriteti pristupačni, isplativi, otporni, održivi i pouzdani zdravstveni sustavi te smanjenje nejednakosti, što se može postići oslobađanjem potencijala digitalnih inovacija i inovacija temeljenih na podacima za potrebe boljeg zdravstva i skrbi prilagođenih potrebama pacijenata koji se temelje na otvorenoj europskoj podatkovnoj infrastrukturi. Tako će se unaprijediti digitalna transformacija zdravstva i skrbi.
  Buduća infrastruktura trebala bi se oslanjati na sigurne pohrane, kao što je uvođenje 5G tehnologije, uvjete za razvoj interneta stvari i centara računalstva visokih performansi.

Buduća infrastruktura trebala bi se oslanjati na sigurne pohrane, kao što je uvođenje 5G tehnologije, uvjete za razvoj interneta stvari i centara računalstva visokih performansi.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje, |
| --- | --- |

—

reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje,

| — | reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje, |
| --- | --- |

—

reforme sustava i politika javnog zdravstva u Europi i izvan nje,

| — | novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu, |
| --- | --- |

—

novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu,

| — | novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu, |
| --- | --- |

—

novi modeli i pristupi u zdravstvu i skrbi i njihova prenosivost ili prilagodba iz jedne zemlje/regije u drugu,

| — | poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija, |
| --- | --- |

—

poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija,

| — | poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija, |
| --- | --- |

—

poboljšanje procjene zdravstvenih tehnologija,

| — | smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor, |
| --- | --- |

—

smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor,

| — | smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor, |
| --- | --- |

—

smanjenje zdravstvene nejednakosti i učinkovit politički odgovor,

| — | buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe, |
| --- | --- |

—

buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe,

| — | buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe, |
| --- | --- |

—

buduća radna snaga u području zdravstva i njezine potrebe,

| — | razvoj programa za specijalizirano osposobljavanje zdravstvenih djelatnika, osposobljavanje i razvoj tehničkog znanja i iskustva i novih načina rada kojima se postiže inovativnost u e-zdravstvu, |
| --- | --- |

—

razvoj programa za specijalizirano osposobljavanje zdravstvenih djelatnika, osposobljavanje i razvoj tehničkog znanja i iskustva i novih načina rada kojima se postiže inovativnost u e-zdravstvu,

razvoj programa za specijalizirano osposobljavanje zdravstvenih djelatnika, osposobljavanje i razvoj tehničkog znanja i iskustva i novih načina rada kojima se postiže inovativnost u e-zdravstvu,

| — | poboljšanje
  pravovremenog
  informiranja o zdravlju
  i upotrebe
  zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu, |
| --- | --- |

—

poboljšanje
  pravovremenog
  informiranja o zdravlju
  i upotrebe
  zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu,

pravovremenog

i upotrebe

| — | poboljšanje
  pravovremenosti i kvalitete
  informiranja o zdravlju
  kao i infrastrukture za učinkovito prikupljanje i upotrebu
  zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu,
  informiranje o zdravlju i upotreba zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, povjerenju, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu; |
| --- | --- |

—

poboljšanje
  pravovremenosti i kvalitete
  informiranja o zdravlju
  kao i infrastrukture za učinkovito prikupljanje i upotrebu
  zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu,
  informiranje o zdravlju i upotreba zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, povjerenju, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu;

pravovremenosti i kvalitete

kao i infrastrukture za učinkovito prikupljanje i upotrebu

informiranje o zdravlju i upotreba zdravstvenih podataka, uključujući elektroničke zdravstvene kartone, uz posvećivanje dužne pozornosti sigurnosti, povjerenju, privatnosti, interoperabilnosti, standardima, usporedivosti i integritetu;

| — | otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama,

| — | otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama, |
| --- | --- |

—

otporni zdravstveni sustavi koji apsorbiraju učinke kriza i prilagođavaju se disruptivnim inovacijama,

| — | rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika, |
| --- | --- |

—

rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika,

| — | rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika, |
| --- | --- |

—

rješenja za osnaživanje građana i pacijenata, samopraćenje i interakcija sa zdravstvenim i socijalnim radnicima radi sveobuhvatnije skrbi i pristupa usmjerenog na korisnika,

| — | podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

—

podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini.

| — | podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

—

podaci, informacije, spoznaje i najbolja praksa iz istraživanja zdravstvenih sustava na razini EU-a i na svjetskoj razini.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | KLASTER „UKLJUČIVO I 
  SIGURNO
  DRUŠTVO” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

KLASTER „UKLJUČIVO I 
  SIGURNO
  DRUŠTVO”

SIGURNO

| 2. | KLASTER „UKLJUČIVO I 
  KREATIVNO
  DRUŠTVO” |
| --- | --- |

2.

KLASTER „UKLJUČIVO I 
  KREATIVNO
  DRUŠTVO”

KREATIVNO

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.1.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

Obrazloženje

| 2.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

2.1.

Obrazloženje

EU na jedinstven način kombinira gospodarski rast i 
  socijalne politike
  , uz visoke razine socijalne uključenosti, zajedničkih vrijednosti temeljenih na demokraciji, ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti i bogatstvu raznolikosti. Taj se model stalno mijenja i mora prilagođavati npr. globalizaciji i 
  tehnološkim promjenama
  .
  Osim toga, Europa mora odgovoriti na probleme povezane sa stalnim prijetnjama sigurnosti. Teroristički napadi, radikalizacija, kibernapadi i hibridne prijetnje velik su sigurnosni problem koji stvara izrazit pritisak na društva.

socijalne politike

tehnološkim promjenama

Osim toga, Europa mora odgovoriti na probleme povezane sa stalnim prijetnjama sigurnosti. Teroristički napadi, radikalizacija, kibernapadi i hibridne prijetnje velik su sigurnosni problem koji stvara izrazit pritisak na društva.

EU na jedinstven način kombinira
  mir
  , gospodarski rast i 
  održivost sa socijalnim politikama
  , uz visoke razine socijalne uključenosti, zajedničkih vrijednosti temeljenih na demokraciji, ljudskim pravima, rodnoj ravnopravnosti i bogatstvu raznolikosti. Taj se model stalno mijenja i mora prilagođavati npr.
  digitalizaciji,
  globalizaciji i 
  tehnološkom razvoju
  .

mir

održivost sa socijalnim politikama

digitalizaciji,

tehnološkom razvoju

EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istovremeno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije, jamčiti ljudska prava, njegovati kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu te osnaživati građane putem društvenih inovacija. Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama i integracija migranata. Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a.

EU mora promicati model uključivog i održivog rasta, no istovremeno iskorištavati prednosti tehnološkog napretka, promicati inovacije u demokratskom upravljanju i jačati povjerenje u njega, boriti se protiv nejednakosti, nezaposlenosti, marginalizacije, diskriminacije i radikalizacije, jamčiti ljudska prava, njegovati kulturnu raznolikost i europsku kulturnu baštinu te osnaživati građane putem društvenih inovacija. Prioritetna teme i dalje će biti upravljanje migracijama i integracija migranata.

Uloga istraživanja i inovacija u društvenim i humanističkim znanostima
  te u kulturnom i kreativnom sektoru
  od presudne je važnosti za rješavanje tih problema i postizanje ciljeva EU-a.
  Zbog svojeg širokog spektra, veličine i utjecaja na današnju digitalnu transformaciju ti sektori značajno utječu na naše gospodarstvo. Budući da su međusobni odnosi između društvenih i tehnoloških inovacija složeni i rijetko linearni, potrebna su daljnja istraživanja, uključujući i međusektorska i multidisciplinarna istraživanja, za razvoj svih vrsta inovacija i aktivnosti koje se financiraju kako bi se potaknuo njihov učinkovit razvoj u budućnosti.

te u kulturnom i kreativnom sektoru

Zbog svojeg širokog spektra, veličine i utjecaja na današnju digitalnu transformaciju ti sektori značajno utječu na naše gospodarstvo. Budući da su međusobni odnosi između društvenih i tehnoloških inovacija složeni i rijetko linearni, potrebna su daljnja istraživanja, uključujući i međusektorska i multidisciplinarna istraživanja, za razvoj svih vrsta inovacija i aktivnosti koje se financiraju kako bi se potaknuo njihov učinkovit razvoj u budućnosti.

Europski građani, državne institucije i gospodarstvo moraju se zaštititi od stalne prijetnje organiziranog kriminala, što uključuje trgovinu vatrenim oružjem i drogom te trgovinu ljudima. Usto, važno je ojačati zaštitu i sigurnost boljim upravljanjem granicama. Kiberkriminal je u porastu, a povezani rizici sve su brojniji zbog digitalizacije gospodarstva i društva. Europa mora i dalje poboljšavati kibersigurnost, digitalnu privatnost, zaštitu osobnih podataka i borbu protiv širenja lažnih i štetnih informacija kako bi očuvala demokratsku i gospodarsku stabilnost. Najzad, potrebno je dodatno raditi na ograničavanju posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta na živote i egzistenciju, koji se pojačavaju zbog klimatskih promjena, kao što su poplave, oluje i suša koje pak dovode do šumskih požara, degradacije zemljišta i drugih prirodnih katastrofa poput potresa. Katastrofe, bilo prirodne ili prouzročene ljudskim faktorom, mogu ugroziti važne društvene funkcije, kao što su zdravstvo, opskrba energijom i vlade.

Europski građani, državne institucije i gospodarstvo moraju se zaštititi od stalne prijetnje organiziranog kriminala, što uključuje trgovinu vatrenim oružjem i drogom te trgovinu ljudima. Usto, važno je ojačati zaštitu i sigurnost boljim upravljanjem granicama. Kiberkriminal je u porastu, a povezani rizici sve su brojniji zbog digitalizacije gospodarstva i društva. Europa mora i dalje poboljšavati kibersigurnost, digitalnu privatnost, zaštitu osobnih podataka i borbu protiv širenja lažnih i štetnih informacija kako bi očuvala demokratsku i gospodarsku stabilnost. Najzad, potrebno je dodatno raditi na ograničavanju posljedica ekstremnih vremenskih uvjeta na živote i egzistenciju, koji se pojačavaju zbog klimatskih promjena, kao što su poplave, oluje i suša koje pak dovode do šumskih požara, degradacije zemljišta i drugih prirodnih katastrofa poput potresa. Katastrofe, bilo prirodne ili prouzročene ljudskim faktorom, mogu ugroziti važne društvene funkcije, kao što su zdravstvo, opskrba energijom i vlade.

Veličina, složenost i transnacionalni karakter tih problema zahtijevaju višeslojno djelovanje na razini EU-a. Rješavanje takvih ključnih društvenih, političkih, kulturnih i gospodarskih problema te sigurnosnih izazova samo na nacionalnoj razini moglo bi dovesti do neučinkovitog iskorištavanja resursa, razilaženja u pristupima i različitih standarda znanja i sposobnosti.

Veličina, složenost i transnacionalni karakter tih problema zahtijevaju višeslojno djelovanje na razini EU-a. Rješavanje takvih ključnih društvenih, političkih, kulturnih i gospodarskih problema te sigurnosnih izazova samo na nacionalnoj razini moglo bi dovesti do neučinkovitog iskorištavanja resursa, razilaženja u pristupima i različitih standarda znanja i sposobnosti.

Istraživanja u području sigurnosti dio su šireg sveobuhvatnog odgovora EU-a na sigurnosne prijetnje. Ona pridonose razvoju kapaciteta tako što omogućuju da tehnologije i aplikacije koje će biti dostupne u budućnosti popune manjak kapaciteta koji su utvrdili tvorci politika i stručnjaci. Financiranje istraživanja putem okvirnog programa EU-a predstavljalo je već oko 50 % ukupnih javnih sredstava za istraživanje u području sigurnosti u EU-u. U potpunosti će se iskoristiti dostupni instrumenti, uključujući svemirski program EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, svijest o situaciji u svemiru i državne satelitske komunikacije). Uspostavljaju se sinergije s aktivnostima u okviru istraživanja u području obrane koje financira EU te se izbjegava dvostruko financiranje. Prekogranična suradnja doprinosi razvoju europskog jedinstvenog sigurnosnog tržišta i povećanju industrijske učinkovitosti, na čemu se temelji autonomija EU-a.

Istraživanja u području sigurnosti dio su šireg sveobuhvatnog odgovora EU-a na sigurnosne prijetnje. Ona pridonose razvoju kapaciteta tako što omogućuju da tehnologije i aplikacije koje će biti dostupne u budućnosti popune manjak kapaciteta koji su utvrdili tvorci politika i stručnjaci. Financiranje istraživanja putem okvirnog programa EU-a predstavljalo je već oko 50 % ukupnih javnih sredstava za istraživanje u području sigurnosti u EU-u. U potpunosti će se iskoristiti dostupni instrumenti, uključujući svemirski program EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, svijest o situaciji u svemiru i državne satelitske komunikacije). Uspostavljaju se sinergije s aktivnostima u okviru istraživanja u području obrane koje financira EU te se izbjegava dvostruko financiranje. Prekogranična suradnja doprinosi razvoju europskog jedinstvenog sigurnosnog tržišta i povećanju industrijske učinkovitosti, na čemu se temelji autonomija EU-a.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja; pravosuđe i temeljna prava; migracije; povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju; jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost”. Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava
  i Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije
  .
  Istraživanja u području sigurnosti odgovor su na obvezu preuzetu u okviru Programa iz Rima da će se raditi na „zaštićenoj i sigurnoj Europi”, čime se doprinosi istinskoj i učinkovitoj sigurnosnoj uniji. Iskorištavat će se sinergije s programom Pravosuđe i programom Prava i vrijednosti, kojima se podupiru aktivnosti povezane s pristupom pravosuđu, pravima žrtava, ravnopravnošću spolova, nediskriminacijom, zaštitom podataka i promicanjem europskoga građanstva.

i Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije

Istraživanja u području sigurnosti odgovor su na obvezu preuzetu u okviru Programa iz Rima da će se raditi na „zaštićenoj i sigurnoj Europi”, čime se doprinosi istinskoj i učinkovitoj sigurnosnoj uniji. Iskorištavat će se sinergije s programom Pravosuđe i programom Prava i vrijednosti, kojima se podupiru aktivnosti povezane s pristupom pravosuđu, pravima žrtava, ravnopravnošću spolova, nediskriminacijom, zaštitom podataka i promicanjem europskoga građanstva.

Istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru ovoga globalnog izazova u načelu će se uskladiti s Komisijinim prioritetima za demokratsku promjenu, radna mjesta, rast i ulaganja; pravosuđe i temeljna prava; migracije; povezaniju i pravedniju europsku monetarnu uniju; jedinstveno digitalno tržište. Predmetnim će se aktivnostima ispunjavati obveze preuzete u okviru Programa iz Rima, odnosno radit će se na: „socijalnoj Europi” i „Uniji koja čuva našu kulturnu baštinu i promiče kulturnu raznolikost”. Usto će se poduprijeti europski stup socijalnih prava.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 4 – kvalitetno obrazovanje; cilj održivog razvoja br. – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 16 – mir, pravda i snažnije institucije.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 4 – kvalitetno obrazovanje;
  cilj održivog razvoja br. 5 – rodna ravnopravnost;
  cilj održivog razvoja br. 
  8
   – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 
  12
  –
  odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br.
   16 – mir, pravda i snažnije institucije;
  cilj održivog razvoja br. 17
   –
  partnerstvo za ciljeve
  .

cilj održivog razvoja br. 5 – rodna ravnopravnost;

8

12

odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br.

cilj održivog razvoja br. 17

partnerstvo za ciljeve

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i 
  učinci
  komunikacije putem društvenih mreža te
  uloga
  obrazovanja
  i politika
  za mlade kao temelja demokratskoga građanstva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima, aspekti digitalizacije i 
  učinci
  komunikacije putem društvenih mreža te
  uloga
  obrazovanja
  i politika
  za mlade kao temelja demokratskoga građanstva,

učinci

uloga

i politika

| — | povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima
  , kao što su pokretanje dijaloga među kulturama, suradnja među državama i mir među religijama
  , aspekti digitalizacije,
  uključujući medijsku i digitalnu pismenost i učinke
  komunikacije putem društvenih mreža te
  ulogu
  obrazovanja
  , politike
  za mlade
  i kulturnu suradnju,
  kao temelja demokratskoga građanstva, |
| --- | --- |

—

povijest, razvoj i uspjeh demokracija, na različitim razinama i u različitim oblicima
  , kao što su pokretanje dijaloga među kulturama, suradnja među državama i mir među religijama
  , aspekti digitalizacije,
  uključujući medijsku i digitalnu pismenost i učinke
  komunikacije putem društvenih mreža te
  ulogu
  obrazovanja
  , politike
  za mlade
  i kulturnu suradnju,
  kao temelja demokratskoga građanstva,

, kao što su pokretanje dijaloga među kulturama, suradnja među državama i mir među religijama

uključujući medijsku i digitalnu pismenost i učinke

ulogu

, politike

i kulturnu suradnju,

| — | inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja uz puno poštovanje temeljnih prava i vladavine prava,

| — | inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja
  , uključujući suzbijanje korupcije,
  uz puno poštovanje temeljnih
  i ljudskih
  prava i vladavine prava, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi za potporu transparentnosti, sposobnosti reagiranja, odgovornosti, djelotvornosti i legitimnosti demokratskog upravljanja
  , uključujući suzbijanje korupcije,
  uz puno poštovanje temeljnih
  i ljudskih
  prava i vladavine prava,

, uključujući suzbijanje korupcije,

i ljudskih

| — | učinak tehnologija na životni stil i ponašanje pojedinca, |
| --- | --- |

—

učinak tehnologija na životni stil i ponašanje pojedinca,

učinak tehnologija na životni stil i ponašanje pojedinca,

| — | strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana, |
| --- | --- |

—

strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom i terorizmom te za uključivanje i sudjelovanje otuđenih i marginaliziranih građana,

| — | strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom,
  diskriminacijom i govorom mržnje,
  terorizmom te za
  aktivno
  uključivanje
  , osnaživanje
  i sudjelovanje otuđenih
  , ranjivih
  i marginaliziranih građana, |
| --- | --- |

—

strategije za nošenje s populizmom, ekstremizmom, radikalizacijom,
  diskriminacijom i govorom mržnje,
  terorizmom te za
  aktivno
  uključivanje
  , osnaživanje
  i sudjelovanje otuđenih
  , ranjivih
  i marginaliziranih građana,

diskriminacijom i govorom mržnje,

aktivno

, osnaživanje

, ranjivih

| — | novi pristupi za postupanje s vezom između imigracije i ksenofobije te uzrocima migracija, |
| --- | --- |

—

novi pristupi za postupanje s vezom između imigracije i ksenofobije te uzrocima migracija,

novi pristupi za postupanje s vezom između imigracije i ksenofobije te uzrocima migracija,

| — | bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija, |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija,

| — | bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija, |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje uloge novinarskih standarda i sadržaja koje su izradili korisnici u hiperpovezanom društvu te razvoj alata za suzbijanje dezinformacija,

| — | uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman, |
| --- | --- |

—

uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman,

| — | uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman, |
| --- | --- |

—

uloga multikulturnoga građanstva i identiteta u odnosu na demokratsko građanstvo i politički angažman,

| — | učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju, |
| --- | --- |

—

učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju,

| — | učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju, |
| --- | --- |

—

učinak tehnološkog i znanstvenog napretka, pa tako i velike količine podataka, internetskih društvenih mreža i umjetne inteligencije, na demokraciju,

| — | savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju, |
| --- | --- |

—

savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju,

| — | savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju, |
| --- | --- |

—

savjetodavna i participativna demokracija te aktivno i uključivo građanstvo, uključujući digitalnu dimenziju,

| — | utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju. |
| --- | --- |

—

utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju.

| — | utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju, |
| --- | --- |

—

utjecaj gospodarskih i socijalnih nejednakosti na političko sudjelovanje i demokraciju, uz prikazivanje načina na koji smanjenje nejednakosti i borba protiv svih oblika diskriminacije, uključujući rodnu diskriminaciju, mogu pozitivno utjecati na demokraciju,

| — | novi pristupi znanstvenoj diplomaciji. |
| --- | --- |

—

novi pristupi znanstvenoj diplomaciji.

novi pristupi znanstvenoj diplomaciji.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturna baština |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.2.

Kulturna baština

| 2.2.2. | Kultura i kreativnost |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultura i kreativnost

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kulturna baština |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.2.

Kulturna baština

| 2.2.2. | Kulturna baština |
| --- | --- |

2.2.2.

Kulturna baština

Europski kulturni i kreativni sektori predstavljaju mostove između umjetnosti, kulture, poslovnog svijeta i tehnologije. Nadalje, osobito u području digitalizacije, kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, pokretači su rasta i imaju stratešku poziciju u poticanju širenja inovacija na druge industrijske sektore kao što su turizam, maloprodaja, digitalne tehnologije i inženjerstvo. U okviru programa Obzor Europa kreativnost i dizajn predstavljat će međusektorsko pitanje koje će biti integrirano u projekte preko programa radi pružanja potpore novim tehnologijama, poslovnim modelima i kompetencijama, kao i u svrhu pretvaranja kreativnih i međudisciplinskih rješenja u gospodarsku i društvenu vrijednost.

Europski kulturni i kreativni sektori predstavljaju mostove između umjetnosti, kulture, poslovnog svijeta i tehnologije. Nadalje, osobito u području digitalizacije, kulturne i kreativne industrije imaju ključnu ulogu u reindustrijalizaciji Europe, pokretači su rasta i imaju stratešku poziciju u poticanju širenja inovacija na druge industrijske sektore kao što su turizam, maloprodaja, digitalne tehnologije i inženjerstvo. U okviru programa Obzor Europa kreativnost i dizajn predstavljat će međusektorsko pitanje koje će biti integrirano u projekte preko programa radi pružanja potpore novim tehnologijama, poslovnim modelima i kompetencijama, kao i u svrhu pretvaranja kreativnih i međudisciplinskih rješenja u gospodarsku i društvenu vrijednost.

Kulturna baština
  dio je našeg života i važna za
  zajednice, skupine i društva jer im pruža osjećaj pripadnosti. Ona je spona između prošlosti i budućnosti naših društava. Pokretač je lokalnoga gospodarstva i moćan izvor inspiracije za kreativni i kulturni sektor. Pristup našoj kulturnoj baštini te njezino očuvanje, zaštita, obnova, interpretacija i iskorištavanje njezina punog potencijala ključni su izazovi sadašnjice i budućih generacija. Kulturna baština važan je izvor i nadahnuće za umjetnost, tradicionalne obrte te kulturni,
  poduzetnički i kreativni
  sektor koji su pokretači održivoga gospodarskog rasta, novih radnih mjesta i vanjske trgovine.

dio je našeg života i važna za

poduzetnički i kreativni

Kulturna baština
  sastavni je dio kulturnih i kreativnih sektora. Kulturna baština obuhvaća tragove i izraze iz prošlosti koji daju pripisano značenje zajednicama, skupinama i društvima i koje
  zajednice, skupine i društva
  upotrebljavaju
  jer im pruža osjećaj pripadnosti. Ona je spona između prošlosti i budućnosti naših društava. Pokretač je lokalnoga gospodarstva i moćan izvor inspiracije za kreativni i kulturni sektor. Pristup našoj kulturnoj baštini te njezino očuvanje, zaštita, obnova, interpretacija i iskorištavanje njezina punog potencijala ključni su izazovi sadašnjice i budućih generacija. Kulturna baština važan je izvor i nadahnuće za umjetnost, tradicionalne obrte te kulturni,
  kreativni i poduzetnički
  sektor koji su pokretači održivoga gospodarskog rasta, novih radnih mjesta i vanjske trgovine.

sastavni je dio kulturnih i kreativnih sektora. Kulturna baština obuhvaća tragove i izraze iz prošlosti koji daju pripisano značenje zajednicama, skupinama i društvima i koje

upotrebljavaju

kreativni i poduzetnički

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | istraživanja baštine i znanost o baštini, uz najsuvremenije tehnologije, uključujući digitalnu tehnologiju, |
| --- | --- |

—

istraživanja baštine i znanost o baštini, uz najsuvremenije tehnologije, uključujući digitalnu tehnologiju,

| — | istraživanja baštine i znanost o baštini, uz najsuvremenije tehnologije, uključujući digitalnu tehnologiju, |
| --- | --- |

—

istraživanja baštine i znanost o baštini, uz najsuvremenije tehnologije, uključujući digitalnu tehnologiju,

| — | pristup kulturnoj baštini i dijeljenje kulturne baštine, pomoću inovativnih načina i upotreba te modela participativnog upravljanja, |
| --- | --- |

—

pristup kulturnoj baštini i dijeljenje kulturne baštine, pomoću inovativnih načina i upotreba te modela participativnog upravljanja,

| — | pristup kulturnoj baštini i dijeljenje kulturne baštine
  i povezanih informacija
  , pomoću inovativnih načina i upotreba te modela participativnog upravljanja, |
| --- | --- |

—

pristup kulturnoj baštini i dijeljenje kulturne baštine
  i povezanih informacija
  , pomoću inovativnih načina i upotreba te modela participativnog upravljanja,

i povezanih informacija

| — | povezivanje kulturne baštine s novim kreativnim sektorima, |
| --- | --- |

—

povezivanje kulturne baštine s novim kreativnim sektorima,

| — | povezivanje kulturne baštine s novim kreativnim sektorima, |
| --- | --- |

—

povezivanje kulturne baštine s novim kreativnim sektorima,

| — | doprinos kulturne baštine održivom razvoju putem očuvanja, zaštite i obnove kulturnog krajolika, s EU-om kao laboratorijem za inovacije temeljene na baštini i kulturni turizam, |
| --- | --- |

—

doprinos kulturne baštine održivom razvoju putem očuvanja, zaštite i obnove kulturnog krajolika, s EU-om kao laboratorijem za inovacije temeljene na baštini i kulturni turizam,

| — | doprinos kulturne baštine održivom razvoju putem očuvanja, zaštite
  , razvoja
  i obnove kulturnog krajolika, s EU-om kao laboratorijem za inovacije temeljene na baštini i kulturni turizam, |
| --- | --- |

—

doprinos kulturne baštine održivom razvoju putem očuvanja, zaštite
  , razvoja
  i obnove kulturnog krajolika, s EU-om kao laboratorijem za inovacije temeljene na baštini i kulturni turizam,

, razvoja

| — | očuvanje, zaštita, jačanje i obnova kulturne baštine
  i
  jezikâ uz upotrebu najsuvremenijih tehnologija, uključujući digitalnu, |
| --- | --- |

—

očuvanje, zaštita, jačanje i obnova kulturne baštine
  i
  jezikâ uz upotrebu najsuvremenijih tehnologija, uključujući digitalnu,

i

| — | očuvanje, zaštita, jačanje i obnova kulturne baštine, jezikâ
  i tradicionalnih vještina i obrta
  uz upotrebu najsuvremenijih tehnologija, uključujući digitalnu, |
| --- | --- |

—

očuvanje, zaštita, jačanje i obnova kulturne baštine, jezikâ
  i tradicionalnih vještina i obrta
  uz upotrebu najsuvremenijih tehnologija, uključujući digitalnu,

i tradicionalnih vještina i obrta

| — | utjecaj
  tradicije,
  obrazaca ponašanja
  , percepcije i vjerovanja na vrijednosti
  i osjećaj pripadnosti
  . |
| --- | --- |

—

utjecaj
  tradicije,
  obrazaca ponašanja
  , percepcije i vjerovanja na vrijednosti
  i osjećaj pripadnosti
  .

utjecaj

obrazaca ponašanja

i osjećaj pripadnosti

| — | važnost pluralističke i raznolike
  tradicije,
  običaja
  , percepcije i vjerovanja na vrijednosti
  u razvoju zajednica; |
| --- | --- |

—

važnost pluralističke i raznolike
  tradicije,
  običaja
  , percepcije i vjerovanja na vrijednosti
  u razvoju zajednica;

važnost pluralističke i raznolike

običaja

u razvoju zajednica;

| — | uspostava „europskog oblaka za kulturnu baštinu”, prostora za suradnju u svrhu istraživanja i inovacija kojim se omogućuje dostupnost kulturne baštine s pomoću novih tehnologija te poticanje i olakšavanje prijenosa znanja i vještina čime se pruža mogućnost za uspostavu pojedinačnih radnih skupina i projektnih struktura, što predstavlja europski kulturni pandan uslugama u oblaku koje se vode komercijalnom logikom. Tome će prethoditi procjena učinka. |
| --- | --- |

—

uspostava „europskog oblaka za kulturnu baštinu”, prostora za suradnju u svrhu istraživanja i inovacija kojim se omogućuje dostupnost kulturne baštine s pomoću novih tehnologija te poticanje i olakšavanje prijenosa znanja i vještina čime se pruža mogućnost za uspostavu pojedinačnih radnih skupina i projektnih struktura, što predstavlja europski kulturni pandan uslugama u oblaku koje se vode komercijalnom logikom. Tome će prethoditi procjena učinka.

uspostava „europskog oblaka za kulturnu baštinu”, prostora za suradnju u svrhu istraživanja i inovacija kojim se omogućuje dostupnost kulturne baštine s pomoću novih tehnologija te poticanje i olakšavanje prijenosa znanja i vještina čime se pruža mogućnost za uspostavu pojedinačnih radnih skupina i projektnih struktura, što predstavlja europski kulturni pandan uslugama u oblaku koje se vode komercijalnom logikom. Tome će prethoditi procjena učinka.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.3.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.3. | –Društvena i gospodarska transformacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.3.

–Društvena i gospodarska transformacija

| 2.2.3. | Društvena
  , kulturna
  i gospodarska transformacija |
| --- | --- |

2.2.3.

Društvena
  , kulturna
  i gospodarska transformacija

, kulturna

Europska društva prolaze kroz temeljitu društvenu i gospodarsku transformaciju, koja je prvenstveno posljedica globalizacije i tehnoloških inovacija. Istovremeno je došlo do porasta nejednakosti u dohocima u većini europskih zemalja (14). Potrebne su politike usmjerene na budućnost čiji je cilj promicati uključivi rast, smanjiti nejednakosti, poticati produktivnost (uključujući napredak u njezinu mjerenju) i ljudski kapital, odgovoriti na izazove migracija i integracije te podupirati međugeneracijsku solidarnost i socijalnu mobilnost.
  Sustavi
  obrazovanja i izobrazbe neophodni su za pravedniju i prosperitetnu budućnost.

14

Sustavi

Europska društva prolaze kroz temeljitu društvenu
  , kulturnu
  i gospodarsku transformaciju, koja je prvenstveno posljedica globalizacije i tehnoloških inovacija. Istovremeno je došlo do porasta nejednakosti u dohocima u većini europskih zemalja (14). Potrebne su politike usmjerene na budućnost čiji je cilj promicati uključivi rast, smanjiti nejednakosti, poticati produktivnost (uključujući napredak u njezinu mjerenju) i ljudski kapital,
  poboljšavati životne i radne uvjete građana,
  odgovoriti na izazove migracija i integracije te podupirati međugeneracijsku solidarnost i socijalnu mobilnost
  i kulturnu integraciju
  .
  Pristupačni, uključivi, inovativni i visokokvalitetni sustavi
  obrazovanja i izobrazbe neophodni su za pravedniju i prosperitetnu budućnost.

, kulturnu

14

poboljšavati životne i radne uvjete građana,

i kulturnu integraciju

Pristupačni, uključivi, inovativni i visokokvalitetni sustavi

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta; uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti, |
| --- | --- |

—

baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta; uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti,

| — | baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta; uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti, |
| --- | --- |

—

baza znanja kao temelj za ulaganja i politike, osobito u području obrazovanja i izobrazbe, za vještine s velikom dodanom vrijednošću, produktivnost, socijalnu mobilnost, rast, društvene inovacije i otvaranje radnih mjesta; uloga obrazovanja i izobrazbe u borbi protiv nejednakosti,

| — | međuznanstveno istraživanje koje kombinira gospodarski, kulturni i društveni utjecaj tehnološke promjene; |
| --- | --- |

—

međuznanstveno istraživanje koje kombinira gospodarski, kulturni i društveni utjecaj tehnološke promjene;

međuznanstveno istraživanje koje kombinira gospodarski, kulturni i društveni utjecaj tehnološke promjene;

| — | društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli i nove financijske tehnologije,

| — | društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli
  , kao što je socijalno gospodarstvo,
  i nove financijske tehnologije, |
| --- | --- |

—

društvena održivost koja se ne temelji samo na pokazateljima BDP-a, posebice novi gospodarski i poslovni modeli
  , kao što je socijalno gospodarstvo,
  i nove financijske tehnologije,

, kao što je socijalno gospodarstvo,

| — | statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti, |
| --- | --- |

—

statistički i drugi ekonomski alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti,

| — | statistički i drugi ekonomski
  i kvantitativni
  alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti; |
| --- | --- |

—

statistički i drugi ekonomski
  i kvantitativni
  alati za bolje razumijevanje rasta i inovacija u kontekstu slabog rasta produktivnosti;

i kvantitativni

| — | novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost, |
| --- | --- |

—

novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost,

| — | novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost, |
| --- | --- |

—

novi oblici rada, uloga rada, kretanja i promjene na tržištima rada i u dohotku u suvremenim društvima te njihov učinak na raspodjelu dohotka, nediskriminaciju, uključujući rodnu ravnopravnost, i socijalnu uključenost,

| — | porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti, |
| --- | --- |

—

porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti,

| — | porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja
  , porezna utočišta i porezna pravda
  za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti; |
| --- | --- |

—

porezni sustav i sustav naknada te politike socijalne sigurnosti i socijalnog ulaganja
  , porezna utočišta i porezna pravda
  za smanjenje nejednakosti i hvatanje u koštac s negativnim učincima tehnologije, demografije i raznolikosti;

, porezna utočišta i porezna pravda

| — | strategije za suočavanje s demografskim promjenama, urbanizacija u odnosu na migracije iz ruralnih područja, borba protiv društveno-gospodarske isključenosti i povećanje kvalitete života u ruralnim područjima, uključujući s pomoću uporabe najnovije tehnologije i digitalnih rješenja; |
| --- | --- |

—

strategije za suočavanje s demografskim promjenama, urbanizacija u odnosu na migracije iz ruralnih područja, borba protiv društveno-gospodarske isključenosti i povećanje kvalitete života u ruralnim područjima, uključujući s pomoću uporabe najnovije tehnologije i digitalnih rješenja;

strategije za suočavanje s demografskim promjenama, urbanizacija u odnosu na migracije iz ruralnih područja, borba protiv društveno-gospodarske isključenosti i povećanje kvalitete života u ruralnim područjima, uključujući s pomoću uporabe najnovije tehnologije i digitalnih rješenja;

| — | mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive, |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive,

| — | mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive, |
| --- | --- |

—

mobilnost ljudi u globalnom i lokalnom kontekstu za bolje upravljanje migracijama i integraciju migranata, uključujući izbjeglice; poštovanje međunarodnih obveza i ljudskih prava; sveobuhvatniji i bolji pristup kvalitetnom obrazovanju, izobrazbi, uslugama podrške te aktivnom i uključivom građanstvu, osobito za ranjive,

| — | sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima, |
| --- | --- |

—

sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima,

| — | sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima, |
| --- | --- |

—

sustavi obrazovanja i izobrazbe za poticanje i najbolje moguće iskorištavanje digitalne transformacije u EU-u te za upravljanje rizicima koji su posljedica globalne međupovezanosti i tehnoloških inovacija, posebice s obzirom na nove internetske rizike, etička pitanja, socioekonomsku nejednakost i radikalne promjene na tržištima,

| — | modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike, |
| --- | --- |

—

modernizacija javne vlasti kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike,

| — | modernizacija javne vlasti i usluga kako bi se ispunila očekivanja
  i potrebe
  građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike; |
| --- | --- |

—

modernizacija javne vlasti i usluga kako bi se ispunila očekivanja
  i potrebe
  građana u pogledu pružanja usluga, transparentnosti, pristupačnosti, otvorenosti, odgovornosti i usmjerenosti na korisnike;

i potrebe

| — | učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima. |
| --- | --- |

—

učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima.

| — | učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite
  , pristupačne
  i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima. |
| --- | --- |

—

učinkovitost pravosudnih sustava i bolji pristup pravosuđu na temelju načela neovisnosti pravosuđa i vladavine prava, uz pravedne, učinkovite
  , pristupačne
  i transparentne postupovne metode u civilnim i kaznenim pitanjima.

, pristupačne

| — | utvrđivanje postojećih i novih rodnih nejednakosti i potreba u pogledu globalnih transformacija te razvoj inovativnih metoda za rješavanje rodnih stereotipa i rodnih predrasuda. |
| --- | --- |

—

utvrđivanje postojećih i novih rodnih nejednakosti i potreba u pogledu globalnih transformacija te razvoj inovativnih metoda za rješavanje rodnih stereotipa i rodnih predrasuda.

utvrđivanje postojećih i novih rodnih nejednakosti i potreba u pogledu globalnih transformacija te razvoj inovativnih metoda za rješavanje rodnih stereotipa i rodnih predrasuda.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.4.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Društva otporna na katastrofe |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.4.

Društva otporna na katastrofe

| 2.2.4. | Društvene i humanističke znanosti |
| --- | --- |

2.2.4.

Društvene i humanističke znanosti

Uzroci katastrofa višestruki su i nalaze se u prirodi ili ih uzrokuje ljudski faktor, a neki od primjera su teroristički napadi, vremenske prilike povezane s klimom i drugi ekstremni vremenski uvjeti (među ostalim, kao posljedica podizanja razine mora), šumski požari, toplinski valovi, poplave, potresi, cunamiji i vulkanska aktivnost, nestašica vode, svemirske meteorološke pojave, industrijske i prometne katastrofe, nesreće povezane s KBRN-om te katastrofe koje proizlaze iz povezanih kaskadnih rizika. Cilj je spriječiti i smanjiti gubitak života, štetu za zdravlje i okoliš, gospodarsku i materijalnu štetu uslijed katastrofa, osigurati opskrbu hranom te poboljšati razumijevanje rizika od katastrofa, smanjiti ih i učiti na temelju proživljenih katastrofa.

Uzroci katastrofa višestruki su i nalaze se u prirodi ili ih uzrokuje ljudski faktor, a neki od primjera su teroristički napadi, vremenske prilike povezane s klimom i drugi ekstremni vremenski uvjeti (među ostalim, kao posljedica podizanja razine mora), šumski požari, toplinski valovi, poplave, potresi, cunamiji i vulkanska aktivnost, nestašica vode, svemirske meteorološke pojave, industrijske i prometne katastrofe, nesreće povezane s KBRN-om te katastrofe koje proizlaze iz povezanih kaskadnih rizika. Cilj je spriječiti i smanjiti gubitak života, štetu za zdravlje i okoliš, gospodarsku i materijalnu štetu uslijed katastrofa, osigurati opskrbu hranom te poboljšati razumijevanje rizika od katastrofa, smanjiti ih i učiti na temelju proživljenih katastrofa.

Istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti integrirana su u svaki od prioriteta programa Obzor Europa čime osobito pridonose osnovi temeljenoj na dokazima za oblikovanje politika na međunarodnoj razini, na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Osim te integracije, posebna potpora pružate će se tijekom sljedećih kratkih crta, uz potporu oblikovanju politika.

Istraživanja u području društvenih i humanističkih znanosti integrirana su u svaki od prioriteta programa Obzor Europa čime osobito pridonose osnovi temeljenoj na dokazima za oblikovanje politika na međunarodnoj razini, na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Osim te integracije, posebna potpora pružate će se tijekom sljedećih kratkih crta, uz potporu oblikovanju politika.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe, |
| --- | --- |

—

tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe,

tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe,

| — | sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike, |
| --- | --- |

—

sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike,

sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike,

| — | interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične operativne suradnje i integriranog tržišta EU-a, |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične operativne suradnje i integriranog tržišta EU-a,

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične operativne suradnje i integriranog tržišta EU-a,

| — | analiza i razvoj socijalne, gospodarske i političke uključenosti te međukulturne dinamike u Europi i s međunarodnim partnerima, |
| --- | --- |

—

analiza i razvoj socijalne, gospodarske i političke uključenosti te međukulturne dinamike u Europi i s međunarodnim partnerima,

analiza i razvoj socijalne, gospodarske i političke uključenosti te međukulturne dinamike u Europi i s međunarodnim partnerima,

| — | veće razumijevanje društvenih promjena u Europi i njihov utjecaj, |
| --- | --- |

—

veće razumijevanje društvenih promjena u Europi i njihov utjecaj,

veće razumijevanje društvenih promjena u Europi i njihov utjecaj,

| — | suočavanje s velikim izazovima koji se odnose na europske modele za socijalnu koheziju, imigraciju, integraciju, demografske promjene, starenje, invaliditet, obrazovanje, siromaštvo i socijalnu isključenost, |
| --- | --- |

—

suočavanje s velikim izazovima koji se odnose na europske modele za socijalnu koheziju, imigraciju, integraciju, demografske promjene, starenje, invaliditet, obrazovanje, siromaštvo i socijalnu isključenost,

suočavanje s velikim izazovima koji se odnose na europske modele za socijalnu koheziju, imigraciju, integraciju, demografske promjene, starenje, invaliditet, obrazovanje, siromaštvo i socijalnu isključenost,

| — | podupiranje istraživanja za razumijevanje identiteta i pripadnosti zajednicama, regijama i državama. |
| --- | --- |

—

podupiranje istraživanja za razumijevanje identiteta i pripadnosti zajednicama, regijama i državama.

podupiranje istraživanja za razumijevanje identiteta i pripadnosti zajednicama, regijama i državama.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.5.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Zaštita i sigurnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.2.5.

2.2.5.

Zaštita i sigurnost

Briše se.

Briše se.

Potrebno je zaštititi građane od sigurnosnih prijetnji koje su posljedica kaznenih djela, uključujući terorističkih aktivnosti i hibridnih prijetnji, te odgovoriti na te prijetnje; potrebno je zaštititi ljude, javne prostore i kritičnu infrastrukturu od fizičkih napada (uključujući KBRN-E) i kibernapada; boriti se protiv terorizma i radikalizacije, što uključuje razumijevanje i sprečavanje terorističkih ideja i uvjerenja; potrebno je spriječiti teška kaznena djela i boriti se protiv njih, uključujući kiberkriminal i organizirani kriminal; potrebno je poduprijeti žrtve, ući u trag nezakonitim financijskim tokovima, podržati tijela kaznenog progona u korištenju podacima i osigurati zaštitu osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona te poduprijeti upravljanje zračnim, kopnenim i morskim granicama EU-a radi protoka ljudi i robe. Ključno je zadržati fleksibilnost kako bi se moglo brzo odgovoriti na potencijalne nove sigurnosne izazove.

Potrebno je zaštititi građane od sigurnosnih prijetnji koje su posljedica kaznenih djela, uključujući terorističkih aktivnosti i hibridnih prijetnji, te odgovoriti na te prijetnje; potrebno je zaštititi ljude, javne prostore i kritičnu infrastrukturu od fizičkih napada (uključujući KBRN-E) i kibernapada; boriti se protiv terorizma i radikalizacije, što uključuje razumijevanje i sprečavanje terorističkih ideja i uvjerenja; potrebno je spriječiti teška kaznena djela i boriti se protiv njih, uključujući kiberkriminal i organizirani kriminal; potrebno je poduprijeti žrtve, ući u trag nezakonitim financijskim tokovima, podržati tijela kaznenog progona u korištenju podacima i osigurati zaštitu osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona te poduprijeti upravljanje zračnim, kopnenim i morskim granicama EU-a radi protoka ljudi i robe. Ključno je zadržati fleksibilnost kako bi se moglo brzo odgovoriti na potencijalne nove sigurnosne izazove.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | inovativni pristupi i tehnologije za djelatnike u području sigurnosti (kao što su policijski djelatnici, službenici graničnog i obalnog nadzora, carinski službenici), djelatnike u području javnog zdravlja, operatere infrastrukture i osobe nadležne za upravljanje otvorenim prostorima, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi i tehnologije za djelatnike u području sigurnosti (kao što su policijski djelatnici, službenici graničnog i obalnog nadzora, carinski službenici), djelatnike u području javnog zdravlja, operatere infrastrukture i osobe nadležne za upravljanje otvorenim prostorima,

inovativni pristupi i tehnologije za djelatnike u području sigurnosti (kao što su policijski djelatnici, službenici graničnog i obalnog nadzora, carinski službenici), djelatnike u području javnog zdravlja, operatere infrastrukture i osobe nadležne za upravljanje otvorenim prostorima,

| — | ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe, |
| --- | --- |

—

ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe,

ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe,

| — | način razmišljanja građana, javnih tijela i industrije za sprečavanje pojave novih sigurnosnih rizika i smanjenje postojećih rizika, uključujući rizike proizašle iz novih tehnologija kao što je umjetna inteligencija, |
| --- | --- |

—

način razmišljanja građana, javnih tijela i industrije za sprečavanje pojave novih sigurnosnih rizika i smanjenje postojećih rizika, uključujući rizike proizašle iz novih tehnologija kao što je umjetna inteligencija,

način razmišljanja građana, javnih tijela i industrije za sprečavanje pojave novih sigurnosnih rizika i smanjenje postojećih rizika, uključujući rizike proizašle iz novih tehnologija kao što je umjetna inteligencija,

| — | suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost, |
| --- | --- |

—

suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost,

suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost,

| — | interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne suradnje i razvoja integriranog tržišta EU-a. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne suradnje i razvoja integriranog tržišta EU-a.

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne suradnje i razvoja integriranog tržišta EU-a.

| — | jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja. |
| --- | --- |

—

jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja.

jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.6.

Prilog I. – dio II. – točka 2. – podtočka 2.2. – podtočka 2.2.6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Kibersigurnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.2.6.

2.2.6.

Kibersigurnost

Briše se.

Briše se.

Zlonamjerne kiberaktivnosti ne ugrožavaju samo naša gospodarstva, nego i samo funkcioniranje naših demokracija, sloboda i vrijednosti. Kiberprijetnje često su kriminalne prirode, motivira ih dobit, ali mogu biti i političke i strateške prirode. Naša buduća sigurnost i blagostanje ovise o našoj sposobnosti da bolje zaštitimo EU od kiberprijetnji. Digitalna transformacija zahtijeva znatno unapređenje kibersigurnosti kako bi se osigurala zaštita ogromnog broja IoT uređaja za koje se predviđa da će biti priključeni na internet, uključujući uređaje za kontrolu elektroenergetskih mreža, vozila i prometnih mreža, bolnica, financija, javnih ustanova, tvornica i domova. Europa mora izgraditi otpornost na kibernapade i osmisliti učinkovite mjere za odvraćanje od kibernapada.

Zlonamjerne kiberaktivnosti ne ugrožavaju samo naša gospodarstva, nego i samo funkcioniranje naših demokracija, sloboda i vrijednosti. Kiberprijetnje često su kriminalne prirode, motivira ih dobit, ali mogu biti i političke i strateške prirode. Naša buduća sigurnost i blagostanje ovise o našoj sposobnosti da bolje zaštitimo EU od kiberprijetnji. Digitalna transformacija zahtijeva znatno unapređenje kibersigurnosti kako bi se osigurala zaštita ogromnog broja IoT uređaja za koje se predviđa da će biti priključeni na internet, uključujući uređaje za kontrolu elektroenergetskih mreža, vozila i prometnih mreža, bolnica, financija, javnih ustanova, tvornica i domova. Europa mora izgraditi otpornost na kibernapade i osmisliti učinkovite mjere za odvraćanje od kibernapada.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema), |
| --- | --- |

—

tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema),

tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema),

| — | tehnologije za uklanjanje trenutačnih prijetnji kibersigurnosti, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti, |
| --- | --- |

—

tehnologije za uklanjanje trenutačnih prijetnji kibersigurnosti, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti,

tehnologije za uklanjanje trenutačnih prijetnji kibersigurnosti, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti,

| — | europska mreža i europski centar stručnosti u području kibersigurnosti. |
| --- | --- |

—

europska mreža i europski centar stručnosti u području kibersigurnosti.

europska mreža i europski centar stručnosti u području kibersigurnosti.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a. | KLASTER „SIGURNO DRUŠTVO” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.

2a.

KLASTER „SIGURNO DRUŠTVO”

| 2a.1 | Obrazloženje |
| --- | --- |

2a.1

2a.1

Obrazloženje

U kontekstu jedinstvenih transformacija i rastućih globalnih međusobnih ovisnosti i prijetnji, kako bi se zajamčila sigurnost Europe, ključni su istraživanje i inovacija.

U kontekstu jedinstvenih transformacija i rastućih globalnih međusobnih ovisnosti i prijetnji, kako bi se zajamčila sigurnost Europe, ključni su istraživanje i inovacija.

Unatoč činjenici da u Europi nema velikih vojnih agresija, postoji potreba da se reagira na izazove koji proizlaze iz novih sigurnosnih prijetnji. Teroristički napadi raznih vrsta, nasilna radikalizacija, kao i kibernapadi i hibridne prijetnje, velik su sigurnosni problem koji stvara izrazit pritisak na društva. EU se treba suočiti s tim izazovima i zajamčiti javnu sigurnost istodobno čuvajući pojedinačnu slobodu i temeljna prava.

Unatoč činjenici da u Europi nema velikih vojnih agresija, postoji potreba da se reagira na izazove koji proizlaze iz novih sigurnosnih prijetnji. Teroristički napadi raznih vrsta, nasilna radikalizacija, kao i kibernapadi i hibridne prijetnje, velik su sigurnosni problem koji stvara izrazit pritisak na društva. EU se treba suočiti s tim izazovima i zajamčiti javnu sigurnost istodobno čuvajući pojedinačnu slobodu i temeljna prava.

Istraživanja u području sigurnosti dio su šireg sveobuhvatnog napora koji EU ulaže u svladavanje tog i drugih izazova. Ona pridonose razvoju kapaciteta tako što omogućuju da tehnologije, rješenja i aplikacije koje će biti dostupne u budućnosti popune manjak kapaciteta koji su utvrdili tvorci politika i krajnji korisnici, osobito javna nadležna tijela.

Istraživanja u području sigurnosti dio su šireg sveobuhvatnog napora koji EU ulaže u svladavanje tog i drugih izazova. Ona pridonose razvoju kapaciteta tako što omogućuju da tehnologije, rješenja i aplikacije koje će biti dostupne u budućnosti popune manjak kapaciteta koji su utvrdili tvorci politika i krajnji korisnici, osobito javna nadležna tijela.

Takva istraživanja i inovacije predstavljaju odgovor na obvezu preuzetu u okviru Programa iz Rima da će se raditi na „zaštićenoj i sigurnoj Europi”, čime se doprinosi sigurnosnoj uniji. Iskorištavat će se sinergije s programom Pravosuđe i programom Prava i vrijednosti, kojima se podupiru aktivnosti povezane s pristupom pravosuđu, pravima žrtava, ravnopravnošću spolova, nediskriminacijom, zaštitom podataka i promicanjem europskoga građanstva.

Takva istraživanja i inovacije predstavljaju odgovor na obvezu preuzetu u okviru Programa iz Rima da će se raditi na „zaštićenoj i sigurnoj Europi”, čime se doprinosi sigurnosnoj uniji. Iskorištavat će se sinergije s programom Pravosuđe i programom Prava i vrijednosti, kojima se podupiru aktivnosti povezane s pristupom pravosuđu, pravima žrtava, ravnopravnošću spolova, nediskriminacijom, zaštitom podataka i promicanjem europskoga građanstva.

U potpunosti će se iskoristiti dostupni instrumenti, uključujući svemirski program EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, osviještenost o situaciji u svemiru i državne satelitske komunikacije).

U potpunosti će se iskoristiti dostupni instrumenti, uključujući svemirski program EU-a (Galileo, EGNOS, Copernicus, osviještenost o situaciji u svemiru i državne satelitske komunikacije).

Europa mora i dalje ulagati napore u pogledu istraživanja i inovacije radi poboljšanja kibersigurnosti, digitalne privatnosti, zaštite osobnih podataka i borbe protiv širenja lažnih i štetnih informacija kako bi očuvala prosperitet, demokratsku i gospodarsku stabilnost. Terorizam, nasilna radikalizacija, ideološki motivirano nasilje, trgovina kulturnim dobrima, kibernapadi, organizirani kriminal, izbjegavanje plaćanja poreza i kaznena djela protiv okoliša i katastrofe samo su neki od primjera područja koja treba obuhvatiti u ovom klasteru.

Europa mora i dalje ulagati napore u pogledu istraživanja i inovacije radi poboljšanja kibersigurnosti, digitalne privatnosti, zaštite osobnih podataka i borbe protiv širenja lažnih i štetnih informacija kako bi očuvala prosperitet, demokratsku i gospodarsku stabilnost. Terorizam, nasilna radikalizacija, ideološki motivirano nasilje, trgovina kulturnim dobrima, kibernapadi, organizirani kriminal, izbjegavanje plaćanja poreza i kaznena djela protiv okoliša i katastrofe samo su neki od primjera područja koja treba obuhvatiti u ovom klasteru.

Da bi se ti rizici i prijetnje predvidjeli, spriječili ili da bi se njima upravljalo, nužno je ne samo posvetiti se istraživanju, nego i razviti i primijeniti inovativne tehnologije, rješenja, alate za predviđanje i znanje, poticati suradnju između pružatelja usluga i javnih korisnika, pronaći rješenja, spriječiti i suzbijati zlouporabu privatnosti i kršenje ljudskih prava te istodobno zajamčiti individualna prava i slobodu europskih građana.

Da bi se ti rizici i prijetnje predvidjeli, spriječili ili da bi se njima upravljalo, nužno je ne samo posvetiti se istraživanju, nego i razviti i primijeniti inovativne tehnologije, rješenja, alate za predviđanje i znanje, poticati suradnju između pružatelja usluga i javnih korisnika, pronaći rješenja, spriječiti i suzbijati zlouporabu privatnosti i kršenje ljudskih prava te istodobno zajamčiti individualna prava i slobodu europskih građana.

Kako bi se povećala komplementarnost u istraživanju i inovacijama, istraživanjem javnih vlasti u području sigurnosti nastoje se postići višestruka i međunarodna razmjena i suradnja. Tijela za javnu sigurnost potiče se na sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim nastojanjima EU-a u svrhu poboljšanja njihovih sposobnosti za suradnju i komunikaciju na svim prikladnim razinama, razmjenu podataka, ostvarivanje koristi od zajedničkih normi u tehnologijama, postupaka, opreme i ažurnih rezultata u znanostima povezanima s kriminalom, osposobljavanja i pružanja potpore prednostima stručnog znanja.

Kako bi se povećala komplementarnost u istraživanju i inovacijama, istraživanjem javnih vlasti u području sigurnosti nastoje se postići višestruka i međunarodna razmjena i suradnja. Tijela za javnu sigurnost potiče se na sudjelovanje u istraživačkim i inovacijskim nastojanjima EU-a u svrhu poboljšanja njihovih sposobnosti za suradnju i komunikaciju na svim prikladnim razinama, razmjenu podataka, ostvarivanje koristi od zajedničkih normi u tehnologijama, postupaka, opreme i ažurnih rezultata u znanostima povezanima s kriminalom, osposobljavanja i pružanja potpore prednostima stručnog znanja.

Nadalje, razvija se javna nabava za potporu prototipova i kako bi se tijelima javne vlasti olakšali ispitivanje i nabava inovativnih rješenja prije stavljanja na tržište.

Nadalje, razvija se javna nabava za potporu prototipova i kako bi se tijelima javne vlasti olakšali ispitivanje i nabava inovativnih rješenja prije stavljanja na tržište.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 4 – kvalitetno obrazovanje; cilj održivog razvoja br. 8 – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 16 – mir, pravda i snažnije institucije.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 1 – iskorjenjivanje siromaštva; cilj održivog razvoja br. 4 – kvalitetno obrazovanje; cilj održivog razvoja br. 8 – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 10 – smanjenje nejednakosti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 16 – mir, pravda i snažnije institucije.

| 2a.2 | Područja djelovanja |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Područja djelovanja

| 2a.2.1 | Organizirani kriminal; Terorizam, ekstremizam, radikalizacija i ideološki motivirano nasilje |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Organizirani kriminal; Terorizam, ekstremizam, radikalizacija i ideološki motivirano nasilje

Organizirani kriminal, terorizam, ekstremizam, nasilna radikalizacija i ideološki motivirano nasilje prouzročuju znatne rizike za građane, kao i za europsko društvo, gospodarstvo i demokratsku stabilnost. Počinitelji su pojedinci, ali i vrlo organizirane strukture kriminala koje djeluju i međunarodno. Istraživanja i inovacije, uključujući u humanističkim znanostima i tehnologijama, potrebna su za otkrivanje, sprečavanje i suzbijanje njihovih djelatnosti i uzroka.

Organizirani kriminal, terorizam, ekstremizam, nasilna radikalizacija i ideološki motivirano nasilje prouzročuju znatne rizike za građane, kao i za europsko društvo, gospodarstvo i demokratsku stabilnost. Počinitelji su pojedinci, ali i vrlo organizirane strukture kriminala koje djeluju i međunarodno. Istraživanja i inovacije, uključujući u humanističkim znanostima i tehnologijama, potrebna su za otkrivanje, sprečavanje i suzbijanje njihovih djelatnosti i uzroka.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe, |
| --- | --- |

—

ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe,

ljudska i socijalna dimenzija kriminala i nasilne radikalizacije, u odnosu na osobe koje sudjeluju ili bi mogle sudjelovati u takvom ponašanju, kao i sve ugrožene ili potencijalno ugrožene osobe,

| — | inovativni pristupi i tehnologije za krajnje korisnike u području sigurnosti, osobito tijela javne vlasti u području sigurnosti, |
| --- | --- |

—

inovativni pristupi i tehnologije za krajnje korisnike u području sigurnosti, osobito tijela javne vlasti u području sigurnosti,

inovativni pristupi i tehnologije za krajnje korisnike u području sigurnosti, osobito tijela javne vlasti u području sigurnosti,

| — | tehnologije i norme rada za zaštitu infrastrukture, otvorenih i javnih prostora, |
| --- | --- |

—

tehnologije i norme rada za zaštitu infrastrukture, otvorenih i javnih prostora,

tehnologije i norme rada za zaštitu infrastrukture, otvorenih i javnih prostora,

| — | predviđanje, otkrivanje, sprječavanje i zaštita od pokušaja i počinitelja teškog i organiziranog kriminala, od ideološki motivirane radikalizacije, nasilja i terorizma, uključujući potporu žrtvama, |
| --- | --- |

—

predviđanje, otkrivanje, sprječavanje i zaštita od pokušaja i počinitelja teškog i organiziranog kriminala, od ideološki motivirane radikalizacije, nasilja i terorizma, uključujući potporu žrtvama,

predviđanje, otkrivanje, sprječavanje i zaštita od pokušaja i počinitelja teškog i organiziranog kriminala, od ideološki motivirane radikalizacije, nasilja i terorizma, uključujući potporu žrtvama,

| 2a.2.2 | Upravljanje zaštitom granica |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Upravljanje zaštitom granica

Unapređenje sigurnosti i zaštite unutar EU-a zahtijeva istraživanje i inovacije za jačanje mogućnosti za zaštitu granica i upravljanje granicama. To obuhvaća izviđanje i nadzor područja (zrak, zemlja, more), stabilnu suradnju i razmjenu podataka sa stranim nadležnim tijelima, uključujući sposobnosti za interoperabilnost s lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim centrima za zapovijedanje, kontrolu i komunikacije, kao i provedbu rješenja za zaštitu granica, odgovor na incidente, otkrivanje rizika i sprečavanje zločina. Također valja obuhvatiti istraživanje o prognostičkom radu policije i aplikacijama za rano upozoravanje koje se temelje na algoritmima, tehnologijama za automatski nadzor koje koriste različite vrste senzora, istodobno uzimajući u obzir temeljna prava. Pri ocjenjivanju njihova učinka i potencijala za pojačano ulaganje napora u području sigurnosti i rješenja, tehnologija i opreme trebali bi pridonijeti integritetu osoba koje se približavaju vanjskim granicama, osobito kopnenim i morskim putem.

Unapređenje sigurnosti i zaštite unutar EU-a zahtijeva istraživanje i inovacije za jačanje mogućnosti za zaštitu granica i upravljanje granicama. To obuhvaća izviđanje i nadzor područja (zrak, zemlja, more), stabilnu suradnju i razmjenu podataka sa stranim nadležnim tijelima, uključujući sposobnosti za interoperabilnost s lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim centrima za zapovijedanje, kontrolu i komunikacije, kao i provedbu rješenja za zaštitu granica, odgovor na incidente, otkrivanje rizika i sprečavanje zločina. Također valja obuhvatiti istraživanje o prognostičkom radu policije i aplikacijama za rano upozoravanje koje se temelje na algoritmima, tehnologijama za automatski nadzor koje koriste različite vrste senzora, istodobno uzimajući u obzir temeljna prava. Pri ocjenjivanju njihova učinka i potencijala za pojačano ulaganje napora u području sigurnosti i rješenja, tehnologija i opreme trebali bi pridonijeti integritetu osoba koje se približavaju vanjskim granicama, osobito kopnenim i morskim putem.

Istraživanjem bi se trebalo poduprijeti poboljšanje integriranog upravljanja europskim granicama, uključujući povećanu suradnju sa zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatkinjama i zemljama u okviru politike susjedstva EU-a. Istraživanje će dodatno pomoći u ulaganju napora EU-a za upravljanje migracijama.

Istraživanjem bi se trebalo poduprijeti poboljšanje integriranog upravljanja europskim granicama, uključujući povećanu suradnju sa zemljama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatkinjama i zemljama u okviru politike susjedstva EU-a. Istraživanje će dodatno pomoći u ulaganju napora EU-a za upravljanje migracijama.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | otkrivanje krivotvorenih dokumenata i dokumenata kojima se manipuliralo na neki drugi način, |
| --- | --- |

—

otkrivanje krivotvorenih dokumenata i dokumenata kojima se manipuliralo na neki drugi način,

otkrivanje krivotvorenih dokumenata i dokumenata kojima se manipuliralo na neki drugi način,

| — | otkrivanje nezakonitog prijevoza/nezakonitog trgovanja ljudima i robom, |
| --- | --- |

—

otkrivanje nezakonitog prijevoza/nezakonitog trgovanja ljudima i robom,

otkrivanje nezakonitog prijevoza/nezakonitog trgovanja ljudima i robom,

| — | poboljšanje sposobnosti odgovora na granične incidente, |
| --- | --- |

—

poboljšanje sposobnosti odgovora na granične incidente,

poboljšanje sposobnosti odgovora na granične incidente,

| — | modernizacija opreme za istraživanje i nadzor područja oko granice, |
| --- | --- |

—

modernizacija opreme za istraživanje i nadzor područja oko granice,

modernizacija opreme za istraživanje i nadzor područja oko granice,

| — | poboljšanje izravne suradnje tijela za sigurnost obiju strana u pojedinim pograničnim područjima za prekogranične mjere kako bi se osigurao kontinuirani progon počinitelja i osumnjičenih. |
| --- | --- |

—

poboljšanje izravne suradnje tijela za sigurnost obiju strana u pojedinim pograničnim područjima za prekogranične mjere kako bi se osigurao kontinuirani progon počinitelja i osumnjičenih.

poboljšanje izravne suradnje tijela za sigurnost obiju strana u pojedinim pograničnim područjima za prekogranične mjere kako bi se osigurao kontinuirani progon počinitelja i osumnjičenih.

| 2a.2.3 | Kibernetička sigurnost, privatnost, zaštita podataka |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Kibernetička sigurnost, privatnost, zaštita podataka

Zlonamjerne i neprijateljske kiberaktivnosti predstavljaju prijetnju našim društvima i građanima, stabilnom i sigurnom funkcioniranju tijela i institucija javne vlasti, gospodarstvima i samom radu europskih demokratskih institucija, našim slobodama i vrijednostima. Već je došlo do incidenata u kojima su sudjelovale javne institucije, a broj takvih incidenata vjerojatno će se povećati tijekom daljnje integracije digitalnih i kibernetičkih aplikacija u administrativnim i gospodarskim postupcima, kao i u privatnoj i pojedinačnoj upotrebi.

Zlonamjerne i neprijateljske kiberaktivnosti predstavljaju prijetnju našim društvima i građanima, stabilnom i sigurnom funkcioniranju tijela i institucija javne vlasti, gospodarstvima i samom radu europskih demokratskih institucija, našim slobodama i vrijednostima. Već je došlo do incidenata u kojima su sudjelovale javne institucije, a broj takvih incidenata vjerojatno će se povećati tijekom daljnje integracije digitalnih i kibernetičkih aplikacija u administrativnim i gospodarskim postupcima, kao i u privatnoj i pojedinačnoj upotrebi.

Sa sve većom digitalizacijom gospodarstva i društva raste i kiberkriminal, a povezani rizici postaju sve raznovrsniji. Europa treba nastaviti ulagati napore u poboljšanje kibersigurnosti, digitalne privatnosti, zaštite osobnih podataka i suzbijanje širenja lažnih i štetnih informacija kako bi zajamčila demokratsku i gospodarsku stabilnost.

Sa sve većom digitalizacijom gospodarstva i društva raste i kiberkriminal, a povezani rizici postaju sve raznovrsniji. Europa treba nastaviti ulagati napore u poboljšanje kibersigurnosti, digitalne privatnosti, zaštite osobnih podataka i suzbijanje širenja lažnih i štetnih informacija kako bi zajamčila demokratsku i gospodarsku stabilnost.

Buduća sigurnost i blagostanje ovise o poboljšanju sposobnosti za zaštitu EU-a od takvih prijetnji, za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje zlonamjernih kibernetičkih aktivnosti, što često zahtijeva blisku i brzu prekograničnu suradnju. Digitalna transformacija posebice zahtijeva znatno unapređenje kibersigurnosti kako bi se osigurala zaštita ogromnog broja IoT uređaja za koje se predviđa da će biti priključeni na internet, a Europa treba ulagati sve napore u poticanje otpornosti na kibernapade i promicanje učinkovitog odvraćanja.

Buduća sigurnost i blagostanje ovise o poboljšanju sposobnosti za zaštitu EU-a od takvih prijetnji, za sprečavanje, otkrivanje i suzbijanje zlonamjernih kibernetičkih aktivnosti, što često zahtijeva blisku i brzu prekograničnu suradnju. Digitalna transformacija posebice zahtijeva znatno unapređenje kibersigurnosti kako bi se osigurala zaštita ogromnog broja IoT uređaja za koje se predviđa da će biti priključeni na internet, a Europa treba ulagati sve napore u poticanje otpornosti na kibernapade i promicanje učinkovitog odvraćanja.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost, uključujući zaštitu sustava za izbornu registraciju i evaluaciju/prebrojavanje i komunikaciju (izborna sigurnost); razvoj sposobnosti za otkrivanje izvora manipulacije, uz očuvanje slobode govora i pristupa informacijama. |
| --- | --- |

—

suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost, uključujući zaštitu sustava za izbornu registraciju i evaluaciju/prebrojavanje i komunikaciju (izborna sigurnost); razvoj sposobnosti za otkrivanje izvora manipulacije, uz očuvanje slobode govora i pristupa informacijama.

suzbijanje dezinformacija i lažnih vijesti s posljedicama za sigurnost, uključujući zaštitu sustava za izbornu registraciju i evaluaciju/prebrojavanje i komunikaciju (izborna sigurnost); razvoj sposobnosti za otkrivanje izvora manipulacije, uz očuvanje slobode govora i pristupa informacijama.

| — | proširenje tehnologija za otkrivanje, sprječavanje, obranu i suzbijanje, |
| --- | --- |

—

proširenje tehnologija za otkrivanje, sprječavanje, obranu i suzbijanje,

proširenje tehnologija za otkrivanje, sprječavanje, obranu i suzbijanje,

| — | jačanje sposobnosti dešifriranja kibernapada za tijela javne vlasti, |
| --- | --- |

—

jačanje sposobnosti dešifriranja kibernapada za tijela javne vlasti,

jačanje sposobnosti dešifriranja kibernapada za tijela javne vlasti,

| — | tehnologije za otkrivanje i nadzor nezakonitog elektroničkog načina plaćanja i financijskih tokova, |
| --- | --- |

—

tehnologije za otkrivanje i nadzor nezakonitog elektroničkog načina plaćanja i financijskih tokova,

tehnologije za otkrivanje i nadzor nezakonitog elektroničkog načina plaćanja i financijskih tokova,

| — | povećanje znanstvenih i tehnoloških sposobnosti odgovornih tijela, posebice Europskog policijskog ureda, Europskog centra za kibernetički kriminal i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost, |
| --- | --- |

—

povećanje znanstvenih i tehnoloških sposobnosti odgovornih tijela, posebice Europskog policijskog ureda, Europskog centra za kibernetički kriminal i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost,

povećanje znanstvenih i tehnoloških sposobnosti odgovornih tijela, posebice Europskog policijskog ureda, Europskog centra za kibernetički kriminal i Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost,

| — | jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja, |
| --- | --- |

—

jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja,

jamčenje zaštite osobnih podataka u aktivnostima provedbe zakona, osobito u kontekstu brzog tehnološkog razvoja,

| — | tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije, decentraliziranog vođenja evidencije transakcija te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema čija je sigurnost bihevioralno zasnovana i otporna); |
| --- | --- |

—

tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije, decentraliziranog vođenja evidencije transakcija te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema čija je sigurnost bihevioralno zasnovana i otporna);

tehnologije u digitalnom vrijednosnom lancu (od sigurnih sastavnih dijelova do kriptografije, decentraliziranog vođenja evidencije transakcija te softvera i mreža sa samostalnim otklanjanjem problema čija je sigurnost bihevioralno zasnovana i otporna);

| — | tehnologije, metode i najbolje prakse za uklanjanje, sprečavanje, ublažavanje prijetnji kibersigurnosti i oporavak od njih, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti s visokom razinom dostupnosti, uključujući poboljšanje znanja i svijesti u pogledu rizika kibersigurnosti i posljedica, |
| --- | --- |

—

tehnologije, metode i najbolje prakse za uklanjanje, sprečavanje, ublažavanje prijetnji kibersigurnosti i oporavak od njih, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti s visokom razinom dostupnosti, uključujući poboljšanje znanja i svijesti u pogledu rizika kibersigurnosti i posljedica,

tehnologije, metode i najbolje prakse za uklanjanje, sprečavanje, ublažavanje prijetnji kibersigurnosti i oporavak od njih, uz predviđanje budućih potreba i održavanje industrijske konkurentnosti s visokom razinom dostupnosti, uključujući poboljšanje znanja i svijesti u pogledu rizika kibersigurnosti i posljedica,

| — | poboljšanje zaštite osobnih podataka promicanjem rješenja jednostavnih za upotrebu za uređaje kojima se koriste građani i potrošači, |
| --- | --- |

—

poboljšanje zaštite osobnih podataka promicanjem rješenja jednostavnih za upotrebu za uređaje kojima se koriste građani i potrošači,

poboljšanje zaštite osobnih podataka promicanjem rješenja jednostavnih za upotrebu za uređaje kojima se koriste građani i potrošači,

| — | razvoj sigurnog softvera i hardvera te objekata za ispitivanje u svrhu sigurnosnog testiranja softvera i hardvera. |
| --- | --- |

—

razvoj sigurnog softvera i hardvera te objekata za ispitivanje u svrhu sigurnosnog testiranja softvera i hardvera.

razvoj sigurnog softvera i hardvera te objekata za ispitivanje u svrhu sigurnosnog testiranja softvera i hardvera.

| 2a.2.4. | Zaštita kritičnih infrastruktura i poboljšanje odgovora na katastrofe |
| --- | --- |

2a.2.4.

2a.2.4.

Zaštita kritičnih infrastruktura i poboljšanje odgovora na katastrofe

Nove tehnologije, procesi, metode i namjenske mogućnosti pomoći će u zaštiti ključne infrastrukture, uključujući e-infrastrukturu, sustava i usluga koji su neophodni za pravilno funkcioniranje društva i gospodarstva, uključujući komunikacije, promet, financije, zdravlje, hranu, vodu, energetiku, logističke i opskrbne lance i zaštitu okoliša.

Nove tehnologije, procesi, metode i namjenske mogućnosti pomoći će u zaštiti ključne infrastrukture, uključujući e-infrastrukturu, sustava i usluga koji su neophodni za pravilno funkcioniranje društva i gospodarstva, uključujući komunikacije, promet, financije, zdravlje, hranu, vodu, energetiku, logističke i opskrbne lance i zaštitu okoliša.

Katastrofe nastaju iz nekoliko izvora, koji mogu biti prirodni, prouzročeni ljudskim faktorom ili proizlaze iz kaskadnih rizika. Potrebno je uložiti napore kako bi se ograničili učinci na živote i egzistenciju. Cilj je spriječiti i smanjiti štetu za zdravlje i okoliš, gospodarsku i materijalnu štetu, osigurati opskrbu hranom i lijekovima, sigurnost i temeljna komunikacijska sredstva.

Katastrofe nastaju iz nekoliko izvora, koji mogu biti prirodni, prouzročeni ljudskim faktorom ili proizlaze iz kaskadnih rizika. Potrebno je uložiti napore kako bi se ograničili učinci na živote i egzistenciju. Cilj je spriječiti i smanjiti štetu za zdravlje i okoliš, gospodarsku i materijalnu štetu, osigurati opskrbu hranom i lijekovima, sigurnost i temeljna komunikacijska sredstva.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe, uključujući odgovor na katastrofe za žrtve i sustave ranog upozoravanja, |
| --- | --- |

—

tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe, uključujući odgovor na katastrofe za žrtve i sustave ranog upozoravanja,

tehnologije i kapaciteti za osobe koje prve reagiraju u kriznim situacijama i u slučaju katastrofe, uključujući odgovor na katastrofe za žrtve i sustave ranog upozoravanja,

| — | sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi i znanju i iskustvu zajednice te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike, poboljšanjem otpornosti tih različitih infrastruktura, uključujući kroz institucionalne, političke i upravljačke strukture otporne na katastrofe, |
| --- | --- |

—

sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi i znanju i iskustvu zajednice te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike, poboljšanjem otpornosti tih različitih infrastruktura, uključujući kroz institucionalne, političke i upravljačke strukture otporne na katastrofe,

sposobnost društva da bolje upravlja rizikom i smanji rizik od katastrofa, među ostalim putem rješenja temeljenih na prirodi i znanju i iskustvu zajednice te boljom prevencijom, pripravnošću i odgovorom na postojeće i nove rizike, poboljšanjem otpornosti tih različitih infrastruktura, uključujući kroz institucionalne, političke i upravljačke strukture otporne na katastrofe,

| — | poboljšanje sposobnosti kretanja za opremu, vozila, opskrbu i snage za traganje i spašavanje, |
| --- | --- |

—

poboljšanje sposobnosti kretanja za opremu, vozila, opskrbu i snage za traganje i spašavanje,

poboljšanje sposobnosti kretanja za opremu, vozila, opskrbu i snage za traganje i spašavanje,

| — | tehnologije, oprema i postupci za sprečavanje izbijanja ili kontrole pandemija, |
| --- | --- |

—

tehnologije, oprema i postupci za sprečavanje izbijanja ili kontrole pandemija,

tehnologije, oprema i postupci za sprečavanje izbijanja ili kontrole pandemija,

| — | poboljšanje višeslojnih sustava javnih upozorenja, posebice s obzirom na ranjive osobe, |
| --- | --- |

—

poboljšanje višeslojnih sustava javnih upozorenja, posebice s obzirom na ranjive osobe,

poboljšanje višeslojnih sustava javnih upozorenja, posebice s obzirom na ranjive osobe,

| — | poboljšanje dostupnosti specijaliziranih zrakoplova i kopnenih vozila za borbu protiv velikih i šumskih požara te poboljšanje njihova brzog raspoređivanja. |
| --- | --- |

—

poboljšanje dostupnosti specijaliziranih zrakoplova i kopnenih vozila za borbu protiv velikih i šumskih požara te poboljšanje njihova brzog raspoređivanja.

poboljšanje dostupnosti specijaliziranih zrakoplova i kopnenih vozila za borbu protiv velikih i šumskih požara te poboljšanje njihova brzog raspoređivanja.

| 2a.2.5 | Piratstvo i krivotvorenje proizvoda |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Piratstvo i krivotvorenje proizvoda

Suzbijanje piratstva i krivotvorenja proizvoda i dalje je ozbiljan problem za europsko gospodarstvo, kulturni i kreativni sektor i građane. Te nezakonite aktivnosti prouzročuju ozbiljne gubitke u smislu poreza, prihoda i osobnog dohotka i ugrožavaju zaposlenost u Europi.

Suzbijanje piratstva i krivotvorenja proizvoda i dalje je ozbiljan problem za europsko gospodarstvo, kulturni i kreativni sektor i građane. Te nezakonite aktivnosti prouzročuju ozbiljne gubitke u smislu poreza, prihoda i osobnog dohotka i ugrožavaju zaposlenost u Europi.

Manjkavi proizvodi podrazumijevaju rizike za uzrokovanje štete za osobe i imovinu. Potrebno je suočiti se s takvim učincima i pronaći rješenja za suzbijanje piratstva i krivotvorenja proizvoda, kao i za osposobljavanje odgovarajućih javnih tijela za sprečavanje, otkrivanje, istraživanje i suzbijanje tih zločina i povezanih nezakonitih aktivnosti u suradnji.

Manjkavi proizvodi podrazumijevaju rizike za uzrokovanje štete za osobe i imovinu. Potrebno je suočiti se s takvim učincima i pronaći rješenja za suzbijanje piratstva i krivotvorenja proizvoda, kao i za osposobljavanje odgovarajućih javnih tijela za sprečavanje, otkrivanje, istraživanje i suzbijanje tih zločina i povezanih nezakonitih aktivnosti u suradnji.

Potrebno je uključiti napore za promicanje zaštite intelektualnog vlasništva.

Potrebno je uključiti napore za promicanje zaštite intelektualnog vlasništva.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | promicanje tehnika za utvrđivanje proizvoda, |
| --- | --- |

—

promicanje tehnika za utvrđivanje proizvoda,

promicanje tehnika za utvrđivanje proizvoda,

| — | jačanje zaštite originalnih dijelova i robe, |
| --- | --- |

—

jačanje zaštite originalnih dijelova i robe,

jačanje zaštite originalnih dijelova i robe,

| — | tehnologije za nadzor prevezenih proizvoda (u stvarnom vremenu) i razmjene podataka između proizvođača, prijevoznika, carinskih vlasti i primatelja. |
| --- | --- |

—

tehnologije za nadzor prevezenih proizvoda (u stvarnom vremenu) i razmjene podataka između proizvođača, prijevoznika, carinskih vlasti i primatelja.

tehnologije za nadzor prevezenih proizvoda (u stvarnom vremenu) i razmjene podataka između proizvođača, prijevoznika, carinskih vlasti i primatelja.

| 2a.2.6 | Potpora vanjsko-sigurnosnoj politici Unije putem sprečavanja sukoba i uspostavom mira |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Potpora vanjsko-sigurnosnoj politici Unije putem sprečavanja sukoba i uspostavom mira

Zahtijevaju se istraživanja, nove tehnologije, mogućnosti i rješenja radi potpore vanjsko-sigurnosnoj politici Unije u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanje granicama ili mirovne operacije te stabilizaciju nakon krize, uključujući sprečavanje sukoba, uspostavu mira i mirenje.

Zahtijevaju se istraživanja, nove tehnologije, mogućnosti i rješenja radi potpore vanjsko-sigurnosnoj politici Unije u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanje granicama ili mirovne operacije te stabilizaciju nakon krize, uključujući sprečavanje sukoba, uspostavu mira i mirenje.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | istraživanje o rješavanju sukoba i ponovnoj uspostavi mira i pravde, o ranom utvrđivanju čimbenika koji dovode do sukoba te učinaka procesa restorativne pravde, |
| --- | --- |

—

istraživanje o rješavanju sukoba i ponovnoj uspostavi mira i pravde, o ranom utvrđivanju čimbenika koji dovode do sukoba te učinaka procesa restorativne pravde,

istraživanje o rješavanju sukoba i ponovnoj uspostavi mira i pravde, o ranom utvrđivanju čimbenika koji dovode do sukoba te učinaka procesa restorativne pravde,

| — | promicanje interoperabilnosti između civilnih i vojnih sposobnosti u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanja granicama ili mirovnim operacijama, |
| --- | --- |

—

promicanje interoperabilnosti između civilnih i vojnih sposobnosti u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanja granicama ili mirovnim operacijama,

promicanje interoperabilnosti između civilnih i vojnih sposobnosti u civilnim zadacima u rasponu od civilne zaštite do humanitarne pomoći, upravljanja granicama ili mirovnim operacijama,

| — | tehnološki razvoj u području upotrebe tehnologija dvostruke namjene radi poboljšanja interoperabilnosti između civilne zaštite i vojnih snaga i među snagama civilne zaštite diljem svijeta, kao i pouzdanost, organizacijski, pravni i etički aspekti, trgovinska pitanja, zaštita tajnosti i cjelovitost informacija te sljedivost svih transakcija i obrada, |
| --- | --- |

—

tehnološki razvoj u području upotrebe tehnologija dvostruke namjene radi poboljšanja interoperabilnosti između civilne zaštite i vojnih snaga i među snagama civilne zaštite diljem svijeta, kao i pouzdanost, organizacijski, pravni i etički aspekti, trgovinska pitanja, zaštita tajnosti i cjelovitost informacija te sljedivost svih transakcija i obrada,

tehnološki razvoj u području upotrebe tehnologija dvostruke namjene radi poboljšanja interoperabilnosti između civilne zaštite i vojnih snaga i među snagama civilne zaštite diljem svijeta, kao i pouzdanost, organizacijski, pravni i etički aspekti, trgovinska pitanja, zaštita tajnosti i cjelovitost informacija te sljedivost svih transakcija i obrada,

| — | razvoj sposobnosti zapovijedanja i kontrole za civilne misije. |
| --- | --- |

—

razvoj sposobnosti zapovijedanja i kontrole za civilne misije.

razvoj sposobnosti zapovijedanja i kontrole za civilne misije.

| 2a.2.7 | Promicanje koordinacije, suradnje i sinergija |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Promicanje koordinacije, suradnje i sinergija

Kako bi se zajamčila sposobnost raspoređivanja, upravljanja, kontrole i zapovijedanja među nadležnim tijelima, potrebni su postupci, suvremena tehnologija i standardi. Cilj treba biti opremanje tijela javne vlasti i ostalih snaga koje će se rasporediti zamjenjivom opremom, integriranje standardnih postupaka rada, odgovora, prijavljivanja i razmjene podataka na razini EU-a.

Kako bi se zajamčila sposobnost raspoređivanja, upravljanja, kontrole i zapovijedanja među nadležnim tijelima, potrebni su postupci, suvremena tehnologija i standardi. Cilj treba biti opremanje tijela javne vlasti i ostalih snaga koje će se rasporediti zamjenjivom opremom, integriranje standardnih postupaka rada, odgovora, prijavljivanja i razmjene podataka na razini EU-a.

Potrebno je dodijeliti prikladan proračun za agencije kako bi se dodatno promicala njihova sposobnost sudjelovanja u istraživanjima i inovacijama EU-a i iz njih, kao i u svrhu upravljanja relevantnim projektima, razmjene zahtjeva, rezultata i ambicija te suradnje i koordinacije ulaganja napora s drugim agencijama i određenim nadležnim tijelima izvan EU-a, kao što su Skupina za borbu protiv terorizma i Interpol. U pogledu istraživanja i inovacija u području sigurnosti to su osobito Europska policijska akademija, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost, Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo, Europski policijski ured, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i Satelitski centar Europske unije.

Potrebno je dodijeliti prikladan proračun za agencije kako bi se dodatno promicala njihova sposobnost sudjelovanja u istraživanjima i inovacijama EU-a i iz njih, kao i u svrhu upravljanja relevantnim projektima, razmjene zahtjeva, rezultata i ambicija te suradnje i koordinacije ulaganja napora s drugim agencijama i određenim nadležnim tijelima izvan EU-a, kao što su Skupina za borbu protiv terorizma i Interpol. U pogledu istraživanja i inovacija u području sigurnosti to su osobito Europska policijska akademija, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Agencija Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost, Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo, Europski policijski ured, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i Satelitski centar Europske unije.

Kako bi se pojačale sinergije s nadležnim tijelima povezanima s istraživanjem u području sigurnosti u civilne svrhe, potrebno je uspostaviti mehanizme za istraživanja u području obrane, mehanizme razmjene i savjetovanja, koje financira EU.

Kako bi se pojačale sinergije s nadležnim tijelima povezanima s istraživanjem u području sigurnosti u civilne svrhe, potrebno je uspostaviti mehanizme za istraživanja u području obrane, mehanizme razmjene i savjetovanja, koje financira EU.

Norme imaju važnu ulogu jer se njima jamče zajednički razvoj, proizvodnja i provedba, kao i mogućnosti razmjene, interoperabilnosti i kompatibilnosti usluga, postupaka, tehnologija i opreme.

Norme imaju važnu ulogu jer se njima jamče zajednički razvoj, proizvodnja i provedba, kao i mogućnosti razmjene, interoperabilnosti i kompatibilnosti usluga, postupaka, tehnologija i opreme.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije i oprema s temeljnim zahtjevima u pogledu rada koje će podjednako primjenjivati nadležna tijela svih država članica koja djeluju u istom području (policija, spašavanje, upravljanje katastrofama, komunikacije itd.); |
| --- | --- |

—

tehnologije i oprema s temeljnim zahtjevima u pogledu rada koje će podjednako primjenjivati nadležna tijela svih država članica koja djeluju u istom području (policija, spašavanje, upravljanje katastrofama, komunikacije itd.);

tehnologije i oprema s temeljnim zahtjevima u pogledu rada koje će podjednako primjenjivati nadležna tijela svih država članica koja djeluju u istom području (policija, spašavanje, upravljanje katastrofama, komunikacije itd.);

| — | interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne sposobnosti. |
| --- | --- |

—

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne sposobnosti.

interoperabilnost opreme i postupaka radi lakše prekogranične i međuagencijske operativne sposobnosti.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | KLASTER „DIGITALIZACIJA
  I
  INDUSTRIJA” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

KLASTER „DIGITALIZACIJA
  I
  INDUSTRIJA”

I

| 3. | KLASTER „DIGITALIZACIJA, INDUSTRIJA
  I SVEMIR
  ” |
| --- | --- |

3.

KLASTER „DIGITALIZACIJA, INDUSTRIJA
  I SVEMIR
  ”

I SVEMIR

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.1. | Obrazloženje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.1.

Obrazloženje

| 3.1. | Obrazloženje |
| --- | --- |

3.1.

Obrazloženje

Kako bi zajamčio industrijsku konkurentnost i sposobnost rješavanja budućih globalnih izazova, EU mora ojačati i održavati svoje tehnološke i industrijske kapacitete u ključnim područjima kojima se podupire pretvorba našega gospodarstva i društva.

Kako bi zajamčio industrijsku konkurentnost i sposobnost rješavanja budućih globalnih izazova, EU mora ojačati i održavati svoje tehnološke i industrijske kapacitete u ključnim područjima kojima se podupire pretvorba našega gospodarstva i društva.

Industrija EU-a osigurava jedno od pet radnih mjesta, generira 80 % izvoza EU-a i na nju se odnose dvije trećine ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj. Novi val inovacija, koji uključuje spajanje fizičkih i digitalnih tehnologija, stvorit će izvrsne prilike za industriju EU-a i poboljšati kvalitetu života građana EU-a.

Industrija EU-a osigurava jedno od pet radnih mjesta, generira 80 % izvoza EU-a i na nju se odnose dvije trećine ulaganja privatnog sektora u istraživanje i razvoj. Novi val inovacija, koji uključuje spajanje fizičkih i digitalnih tehnologija, stvorit će izvrsne prilike za industriju EU-a i poboljšati kvalitetu života građana EU-a.

Digitalizacija je vrlo važan pokretač. Budući da se širi velikom brzinom u svim sektorima, ulaganja u prioritetna područja u rasponu od umjetne inteligencije do sljedeće generacije interneta, računalstva visokih performansi, fotonike
  i
  nanoelektronike, postala su neophodna za snagu našega gospodarstva
  i održivost našeg društva
  . Ulaganje, proizvodnja i upotreba IKT-a snažan su poticaj za gospodarski rast EU-a, a samo od 2001. do 2011. povećali su se za 30 %.

i

i održivost našeg društva

Digitalizacija je vrlo važan pokretač. Budući da se širi velikom brzinom u svim sektorima, ulaganja u prioritetna područja u rasponu od umjetne inteligencije do sljedeće generacije interneta, računalstva visokih performansi, fotonike
  , kvantne tehnologije,
  nanoelektronike,
  pametnih podataka itd.,
  postala su neophodna za snagu našega gospodarstva. Ulaganje, proizvodnja i upotreba IKT-a snažan su poticaj za gospodarski rast EU-a, a samo od 2001. do 2011. povećali su se za 30 %.

, kvantne tehnologije,

pametnih podataka itd.,

Ključne tehnologije razvoja (15) temelj su spajanja digitalne i fizičke dimenzije i okosnica tog novoga globalnog vala inovacija. Ulaganjem u razvoj, demonstracije
  i
  uvođenje ključnih tehnologija razvoja i osiguravanjem sigurne, održive, konkurentne i pristupačne
  opskrbe
  sirovinama i naprednim materijalima osigurat će se strateška autonomija EU-a, a industriji EU-a pomoći da znatno smanji svoj ugljični i ekološki otisak.

15

i

opskrbe

Ključne tehnologije razvoja (15) temelj su spajanja digitalne i fizičke dimenzije i okosnica tog novoga globalnog vala inovacija. Ulaganjem u razvoj, demonstracije, uvođenje
  i standardizaciju
  ključnih tehnologija razvoja i osiguravanjem sigurne, održive, konkurentne i pristupačne
  nabave, uporabe i upravljanja
  sirovinama i naprednim materijalima osigurat će se strateška autonomija EU-a, a industriji EU-a pomoći da znatno smanji svoj ugljični i ekološki otisak
  , pa tako i troškove za društvo u smislu vanjskih učinaka
  .

15

i standardizaciju

nabave, uporabe i upravljanja

, pa tako i troškove za društvo u smislu vanjskih učinaka

Prema potrebi moguće
  je orijentirati se i na posebne tehnologije budućnosti i nove tehnologije.

Prema potrebi moguće

Potrebno
  je orijentirati se i na posebne tehnologije budućnosti i nove tehnologije
  kao temelj nastanka novih revolucionarnih inovacija
  .

Potrebno

kao temelj nastanka novih revolucionarnih inovacija

Svemir je od strateške važnosti; oko 10 % BDP-a EU-a ovisi o korištenju svemirskim uslugama. EU ima svemirski sektor svjetske klase, sa snažnom industrijom proizvodnje satelita i dinamičnim uslugama u slizanom sektoru. Važni instrumenti za komunikaciju, navigaciju i nadzor nalaze se u svemiru pa on otvara brojne poslovne prilike, posebice u kombinaciji s digitalnim tehnologijama i drugim izvorima podataka. EU mora što bolje iskoristiti te mogućnosti iskorištavanjem punog potencijala svojih svemirskih programa Copernicus, EGNOS i Galileo te zaštitom svemirske i zemaljske infrastrukture od prijetnji
  iz svemira
  .

iz svemira

Svemir je od strateške važnosti; oko 10 % BDP-a EU-a ovisi o korištenju svemirskim uslugama. EU ima svemirski sektor svjetske klase, sa snažnom industrijom proizvodnje satelita i dinamičnim uslugama u slizanom sektoru. Važni instrumenti za komunikaciju, navigaciju i nadzor nalaze se u svemiru pa on otvara brojne
  istraživačke, inovacijske i
  poslovne prilike, posebice u kombinaciji s digitalnim tehnologijama i drugim izvorima podataka. EU mora što bolje iskoristiti te mogućnosti iskorištavanjem punog potencijala svojih svemirskih programa Copernicus, EGNOS i Galileo
  , kao i poticanjem, između ostalog, razvoja silaznog sektora i primjena za krajnje korisnike,
  te zaštitom svemirske i zemaljske infrastrukture od prijetnji.

istraživačke, inovacijske i

, kao i poticanjem, između ostalog, razvoja silaznog sektora i primjena za krajnje korisnike,

EU ima jedinstvenu priliku da postane globalni predvodnik i poveća svoj udio na svjetskim tržištima pokazujući način na koji se digitalna transformacija, vodeći položaj u području ključnih tehnologija razvoja i svemirskih tehnologija, prelazak na kružno gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika
  i
  konkurentnost
  mogu međusobno dopunjavati zahvaljujući znanstvenoj i tehnološkoj izvrsnosti
  .

i

mogu međusobno dopunjavati zahvaljujući znanstvenoj i tehnološkoj izvrsnosti

EU ima jedinstvenu priliku da postane globalni predvodnik i poveća svoj udio na svjetskim tržištima pokazujući način na koji se digitalna transformacija, vodeći položaj u području
  dostupnih scenarija
  ključnih tehnologija razvoja i svemirskih tehnologija
  za prelazak na gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova, uključujući tehnologije i strategije za dekarbonizaciju
  s niskom razinom emisija ugljika,
  biogospodarstvo i
  kružno gospodarstvo
  , jamčeći konkurentnost i društveno razumijevanje tih tehnologija i razvoja
  .

dostupnih scenarija

za prelazak na gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova, uključujući tehnologije i strategije za dekarbonizaciju

biogospodarstvo i

, jamčeći konkurentnost i društveno razumijevanje tih tehnologija i razvoja

Kako bi digitalno, kružno, niskougljično gospodarstvo s niskim emisijama postalo stvarnost, potrebno je djelovati na razini EU-a zbog složenosti vrijednosnih lanaca, sustavnosti i multidisciplinarnosti tehnologija i visokih troškova njihova razvoja te međusektorske prirode problema koje je potrebno riješiti. EU mora osigurati da svi industrijski akteri, kao i društvo u cjelini, mogu imati koristi od naprednih i čistih tehnologija i digitalizacije. Razvoj tehnologija sam po sebi neće biti dovoljan.
  Infrastruktura
  usmjerena na industriju, što obuhvaća i pokusne linije, pomoći će poduzećima EU-a, a posebno malim i srednjim poduzećima da uvedu takve tehnologije i povećaju svoju uspješnost u području inovacija.

Infrastruktura

Kako bi digitalno, kružno, niskougljično gospodarstvo s niskim emisijama postalo stvarnost, potrebno je djelovati na razini EU-a zbog složenosti vrijednosnih lanaca, sustavnosti i multidisciplinarnosti tehnologija i visokih troškova njihova razvoja te međusektorske prirode problema koje je potrebno riješiti. EU mora osigurati da svi industrijski akteri, kao i društvo u cjelini, mogu imati koristi od naprednih i čistih tehnologija i digitalizacije. Razvoj tehnologija sam po sebi neće biti dovoljan.
  Novi održivi modeli poslovanja, infrastruktura
  usmjerena na industriju, što obuhvaća i pokusne linije, pomoći će poduzećima EU-a, a posebno malim i srednjim poduzećima da uvedu takve tehnologije i povećaju svoju uspješnost u području inovacija.
  U tom kontekstu, kulturni i kreativni sektor također imaju važnu ulogu kao pokretači digitalne transformacije i inovacije temeljene na IKT-u u Europi.

Novi održivi modeli poslovanja, infrastruktura

U tom kontekstu, kulturni i kreativni sektor također imaju važnu ulogu kao pokretači digitalne transformacije i inovacije temeljene na IKT-u u Europi.

Snažan
  angažman industrije nužan
  je
  za utvrđivanje prioriteta i razvoj agenda u području istraživanja i inovacija, povećavanje učinka javnog financiranja i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Razumijevanje i prihvaćanje u društvu ključni su za uspjeh, baš kao i nova agenda za vještine povezane s industrijom te standardizacija.

Snažan

je

Stoga je snažan
  angažman industrije nužan za utvrđivanje prioriteta i razvoj agenda u području istraživanja i inovacija, povećavanje učinka
  dodatnog
  javnog
  i privatnog
  financiranja i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Razumijevanje i prihvaćanje u društvu ključni su za uspjeh, baš kao i nova agenda za vještine povezane s industrijom te standardizacija.

Stoga je snažan

dodatnog

i privatnog

Povezivanjem aktivnosti u području digitalnih tehnologija, ključnih tehnologija razvoja i svemirskih tehnologija, kao i održivom opskrbom sirovinama, omogućit će se sustavniji pristup te brža i dubinska digitalna i industrijska transformacija.
  Tako
  će se zajamčiti integracija istraživanja i inovacija u tim područjima u politike EU-a za industriju, digitalizaciju, okoliš, energiju i klimu, kružno gospodarstvo, sirovine, napredne materijale i svemir te njihov doprinos provedbi tih politika.

Tako

Povezivanjem aktivnosti u području digitalnih tehnologija, ključnih tehnologija razvoja i svemirskih tehnologija, kao i održivom opskrbom sirovinama, omogućit će se sustavniji pristup te brža i dubinska digitalna i industrijska transformacija.
  Time
  će se zajamčiti integracija istraživanja i inovacija u tim područjima u politike EU-a za industriju, digitalizaciju, okoliš, energiju i klimu,
  mobilnost,
  kružno gospodarstvo, sirovine, napredne materijale i svemir te njihov doprinos provedbi tih politika.

Time

mobilnost,

Osigurat će se komplementarnost s aktivnostima programa Digitalna Europa kako bi se ta dva programa razgraničila i izbjegla njihova preklapanja.

Osigurat će se komplementarnost s aktivnostima programa Digitalna Europa kako bi se ta dva programa razgraničila i izbjegla njihova preklapanja.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 8 – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 8 – dostojan rad i gospodarski rast; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2.1. | –Proizvodne tehnologije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.1.

–Proizvodne tehnologije

| 3.2.1. | –Proizvodne tehnologije |
| --- | --- |

3.2.1.

–Proizvodne tehnologije

Proizvodnja je ključni pokretač zapošljavanja i blagostanja u EU-u, čini više od tri četvrtine ukupnog izvoza EU-a, a osigurava više od 100 milijuna izravnih i neizravnih radnih mjesta. Ključni je izazov proizvodnje u EU-u zadržati konkurentnost na globalnoj razini uz pametnije
  i
  prilagođenije proizvode visoke dodane vrijednosti
  koji se proizvode uz puno niže troškove energije
  . Kreativni i kulturni elementi bit će ključni za
  stvaranje dodane vrijednosti
  .

i

koji se proizvode uz puno niže troškove energije

stvaranje dodane vrijednosti

Proizvodnja je ključni pokretač zapošljavanja i blagostanja u EU-u, čini više od tri četvrtine ukupnog izvoza EU-a, a osigurava više od 100 milijuna izravnih i neizravnih radnih mjesta. Ključni je izazov proizvodnje u EU-u zadržati konkurentnost na globalnoj razini uz pametnije, prilagođenije
  i više energetski i resursno učinkovite
  proizvode visoke dodane vrijednosti
  i sa smanjenim ugljičnim otiskom, uključujući manje otpada i onečišćenja
  . Kreativni i kulturni elementi
  te perspektive društvenih i humanističkih znanosti o odnosu tehnologije i ljudi
  bit će
  također
  ključni za
  postizanje tih ciljeva
  .

i više energetski i resursno učinkovite

i sa smanjenim ugljičnim otiskom, uključujući manje otpada i onečišćenja

te perspektive društvenih i humanističkih znanosti o odnosu tehnologije i ljudi

također

postizanje tih ciljeva

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | revolucionarne proizvodne tehnologije kao što su aditivna proizvodnja, industrijska robotika i proizvodni sustavi integrirani s čovjekom, koje se promiču i putem infrastrukturne mreže EU-a za industriju, |
| --- | --- |

—

revolucionarne proizvodne tehnologije kao što su aditivna proizvodnja, industrijska robotika i proizvodni sustavi integrirani s čovjekom, koje se promiču i putem infrastrukturne mreže EU-a za industriju,

| — | revolucionarne proizvodne tehnologije kao što su aditivna proizvodnja,
  modeliranje, simulacija,
  industrijska
  automatizacija i
  robotika i proizvodni sustavi integrirani s čovjekom, koje se promiču i putem infrastrukturne mreže EU-a za industriju, |
| --- | --- |

—

revolucionarne proizvodne tehnologije kao što su aditivna proizvodnja,
  modeliranje, simulacija,
  industrijska
  automatizacija i
  robotika i proizvodni sustavi integrirani s čovjekom, koje se promiču i putem infrastrukturne mreže EU-a za industriju,

modeliranje, simulacija,

automatizacija i

| — | revolucionarne inovacije koje primjenjuju različite tehnologije razvoja (npr. konvergentne tehnologije, umjetna inteligencija, analitika podataka, industrijska robotika, bioproizvodnja, tehnologije naprednih baterija) duž vrijednosnog lanca, |
| --- | --- |

—

revolucionarne inovacije koje primjenjuju različite tehnologije razvoja (npr. konvergentne tehnologije, umjetna inteligencija, analitika podataka, industrijska robotika, bioproizvodnja, tehnologije naprednih baterija) duž vrijednosnog lanca,

| — | revolucionarne inovacije koje primjenjuju različite tehnologije razvoja (npr. konvergentne tehnologije, umjetna inteligencija, analitika podataka, industrijska robotika,
  održiva
  bioproizvodnja, tehnologije naprednih baterija) duž vrijednosnog lanca, |
| --- | --- |

—

revolucionarne inovacije koje primjenjuju različite tehnologije razvoja (npr. konvergentne tehnologije, umjetna inteligencija, analitika podataka, industrijska robotika,
  održiva
  bioproizvodnja, tehnologije naprednih baterija) duž vrijednosnog lanca,

održiva

| — | vještine i radni prostor u potpunosti prilagođeni novim tehnologijama, u skladu s europskim socijalnim vrijednostima, |
| --- | --- |

—

vještine i radni prostor u potpunosti prilagođeni novim tehnologijama, u skladu s europskim socijalnim vrijednostima,

| — | vještine i radni prostor u potpunosti prilagođeni novim tehnologijama,
  uključujući ergonomičnost, te
  u skladu s europskim socijalnim vrijednostima
  i potrebama
  , |
| --- | --- |

—

vještine i radni prostor u potpunosti prilagođeni novim tehnologijama,
  uključujući ergonomičnost, te
  u skladu s europskim socijalnim vrijednostima
  i potrebama
  ,

uključujući ergonomičnost, te

i potrebama

| — | fleksibilni, visokoprecizni kognitivni pogoni s nultom stopom pogrešaka i otpada te pametni proizvodni sustavi koji zadovoljavaju potrebe potrošača, |
| --- | --- |

—

fleksibilni, visokoprecizni kognitivni pogoni s nultom stopom pogrešaka i otpada te pametni proizvodni sustavi koji zadovoljavaju potrebe potrošača,

| — | fleksibilni, visokoprecizni kognitivni pogoni s nultom stopom pogrešaka i otpada te pametni
  i energetski učinkoviti
  proizvodni sustavi koji zadovoljavaju potrebe potrošača, |
| --- | --- |

—

fleksibilni, visokoprecizni kognitivni pogoni s nultom stopom pogrešaka i otpada te pametni
  i energetski učinkoviti
  proizvodni sustavi koji zadovoljavaju potrebe potrošača,

i energetski učinkoviti

| — | revolucionarne inovacije u tehnikama za istraživanje gradilišta i za potpunu automatizaciju montaže na terenu i montažnih dijelova. |
| --- | --- |

—

revolucionarne inovacije u tehnikama za istraživanje gradilišta i za potpunu automatizaciju montaže na terenu i montažnih dijelova.

| — | revolucionarne inovacije u tehnikama za istraživanje gradilišta i za potpunu automatizaciju montaže na terenu i montažnih dijelova. |
| --- | --- |

—

revolucionarne inovacije u tehnikama za istraživanje gradilišta i za potpunu automatizaciju montaže na terenu i montažnih dijelova.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Održavanje i autonoman razvoj snažnih konstrukcijskih i proizvodnih kapaciteta u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su mikroelektronika i nanoelektronika, fotonika, softveri i sustavi i njihova integracija te napredni materijali za te primjene bit će od ključne važnosti za konkurentnost EU-a. | Održavanje i autonoman razvoj snažnih konstrukcijskih i proizvodnih kapaciteta u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su mikroelektronika i nanoelektronika, fotonika, softveri i sustavi i njihova integracija
  i standardizacija
  te napredni materijali za te primjene bit će od ključne važnosti za konkurentnost EU-a.
  Ključne omogućavajuće digitalne tehnologije ključne su za ispunjavanje jaza između najsuvremenijih istraživanja i inovacija na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Održavanje i autonoman razvoj snažnih konstrukcijskih i proizvodnih kapaciteta u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su mikroelektronika i nanoelektronika, fotonika, softveri i sustavi i njihova integracija te napredni materijali za te primjene bit će od ključne važnosti za konkurentnost EU-a.

Održavanje i autonoman razvoj snažnih konstrukcijskih i proizvodnih kapaciteta u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su mikroelektronika i nanoelektronika, fotonika, softveri i sustavi i njihova integracija
  i standardizacija
  te napredni materijali za te primjene bit će od ključne važnosti za konkurentnost EU-a.
  Ključne omogućavajuće digitalne tehnologije ključne su za ispunjavanje jaza između najsuvremenijih istraživanja i inovacija na tržištu.

i standardizacija

Ključne omogućavajuće digitalne tehnologije ključne su za ispunjavanje jaza između najsuvremenijih istraživanja i inovacija na tržištu.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | oblikovanje i obrada u nanoelektronici kao odgovor na posebne zahtjeve povezane s digitalnom transformacijom i globalnim izazovima u pogledu funkcionalnosti, energetske potrošnje i integracije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

oblikovanje i obrada u nanoelektronici kao odgovor na posebne zahtjeve povezane s digitalnom transformacijom i globalnim izazovima u pogledu funkcionalnosti, energetske potrošnje i integracije,

| — | oblikovanje i obrada u nanoelektronici kao odgovor na posebne zahtjeve povezane s digitalnom transformacijom i globalnim izazovima u pogledu
  uspješnosti,
  funkcionalnosti,
  energetske razmjene i
  potrošnje
  i učinkovitosti
  i integracije, |
| --- | --- |

—

oblikovanje i obrada u nanoelektronici kao odgovor na posebne zahtjeve povezane s digitalnom transformacijom i globalnim izazovima u pogledu
  uspješnosti,
  funkcionalnosti,
  energetske razmjene i
  potrošnje
  i učinkovitosti
  i integracije,

uspješnosti,

energetske razmjene i

i učinkovitosti

| — | senzorske tehnologije i njihova integracija s računalnim jedinicama koja omogućuje internet stvari, uključujući inovativna rješenja za fleksibilne i prilagodljive materijale za interakciju predmeta s ljudima, |
| --- | --- |

—

senzorske tehnologije i njihova integracija s računalnim jedinicama koja omogućuje internet stvari, uključujući inovativna rješenja za fleksibilne i prilagodljive materijale za interakciju predmeta s ljudima,

| — | senzorske tehnologije i njihova integracija s računalnim jedinicama koja omogućuje internet stvari, uključujući inovativna rješenja za fleksibilne i prilagodljive materijale za
  sigurnu i zaštićenu
  interakciju predmeta s ljudima
  i okolišem
  , |
| --- | --- |

—

senzorske tehnologije i njihova integracija s računalnim jedinicama koja omogućuje internet stvari, uključujući inovativna rješenja za fleksibilne i prilagodljive materijale za
  sigurnu i zaštićenu
  interakciju predmeta s ljudima
  i okolišem
  ,

sigurnu i zaštićenu

i okolišem

| — | tehnologije kao nadopuna ili alternativa nanoelektronici, kao što su neuromorfno računalstvo za primjene temeljene na umjetnoj inteligenciji ili integrirano kvantno računalstvo, |
| --- | --- |

—

tehnologije kao nadopuna ili alternativa nanoelektronici, kao što su neuromorfno računalstvo za primjene temeljene na umjetnoj inteligenciji ili integrirano kvantno računalstvo,

| — | tehnologije kao nadopuna ili alternativa nanoelektronici, kao što su neuromorfno računalstvo za primjene temeljene na umjetnoj inteligenciji ili integrirano kvantno računalstvo, |
| --- | --- |

—

tehnologije kao nadopuna ili alternativa nanoelektronici, kao što su neuromorfno računalstvo za primjene temeljene na umjetnoj inteligenciji ili integrirano kvantno računalstvo,

| — | računalne arhitekture i procesori male snage za širok raspon primjena, uključujući računalstvo na rubu mreže, digitalizaciju industrije, velike količine podataka, računalstvo u oblaku, pametnu energiju te povezana i automatizirana vozila, |
| --- | --- |

—

računalne arhitekture i procesori male snage za širok raspon primjena, uključujući računalstvo na rubu mreže, digitalizaciju industrije, velike količine podataka, računalstvo u oblaku, pametnu energiju te povezana i automatizirana vozila,

| — | računalne arhitekture i procesori male snage za širok raspon primjena, uključujući računalstvo na rubu mreže, digitalizaciju industrije,
  automatizaciju i robotiku,
  velike količine podataka, računalstvo u oblaku, pametnu energiju te povezana i automatizirana vozila, |
| --- | --- |

—

računalne arhitekture i procesori male snage za širok raspon primjena, uključujući računalstvo na rubu mreže, digitalizaciju industrije,
  automatizaciju i robotiku,
  velike količine podataka, računalstvo u oblaku, pametnu energiju te povezana i automatizirana vozila,

automatizaciju i robotiku,

| — | računalni hardver čija je konstrukcija snažno jamstvo pouzdane izvedbe, uz ugrađene mjere zaštite privatnosti i sigurnosti za ulazne/izlazne podatke i upute za obradu, |
| --- | --- |

—

računalni hardver čija je konstrukcija snažno jamstvo pouzdane izvedbe, uz ugrađene mjere zaštite privatnosti i sigurnosti za ulazne/izlazne podatke i upute za obradu,

| — | računalni hardver čija je konstrukcija snažno jamstvo pouzdane izvedbe, uz ugrađene mjere zaštite privatnosti i sigurnosti za ulazne/izlazne podatke i upute za obradu, |
| --- | --- |

—

računalni hardver čija je konstrukcija snažno jamstvo pouzdane izvedbe, uz ugrađene mjere zaštite privatnosti i sigurnosti za ulazne/izlazne podatke i upute za obradu,

| — | fotoničke tehnologije koje omogućuju primjene s revolucionarnim iskoracima u funkcionalnosti i izvedbi, |
| --- | --- |

—

fotoničke tehnologije koje omogućuju primjene s revolucionarnim iskoracima u funkcionalnosti i izvedbi,

| — | fotoničke tehnologije koje omogućuju primjene s revolucionarnim iskoracima u funkcionalnosti
  , integraciji
  i izvedbi, |
| --- | --- |

—

fotoničke tehnologije koje omogućuju primjene s revolucionarnim iskoracima u funkcionalnosti
  , integraciji
  i izvedbi,

, integraciji

| — | tehnologije sistemskog inženjeringa za potporu potpuno autonomnim sustavima za pouzdane aplikacije u interakciji s fizičkim svijetom, uključujući u industrijskom području i područjima važnima za sigurnost, |
| --- | --- |

—

tehnologije sistemskog inženjeringa za potporu potpuno autonomnim sustavima za pouzdane aplikacije u interakciji s fizičkim svijetom, uključujući u industrijskom području i područjima važnima za sigurnost,

| — | tehnologije sistemskog inženjeringa za potporu potpuno autonomnim sustavima za pouzdane aplikacije u interakciji s fizičkim svijetom, uključujući u industrijskom području i područjima važnima za sigurnost, |
| --- | --- |

—

tehnologije sistemskog inženjeringa za potporu potpuno autonomnim sustavima za pouzdane aplikacije u interakciji s fizičkim svijetom, uključujući u industrijskom području i područjima važnima za sigurnost,

| — | softverske tehnologije za povećanje kvalitete, sigurnosti i pouzdanosti
  softvera
  s poboljšanim radnim vijekom, povećanje produktivnosti razvoja te ugradnja umjetne inteligencije i otpornosti u softver, |
| --- | --- |

—

softverske tehnologije za povećanje kvalitete, sigurnosti i pouzdanosti
  softvera
  s poboljšanim radnim vijekom, povećanje produktivnosti razvoja te ugradnja umjetne inteligencije i otpornosti u softver,

softvera

| — | softverske
  i hardverske
  tehnologije za povećanje kvalitete, sigurnosti i pouzdanosti s poboljšanim radnim vijekom, povećanje produktivnosti
  i interoperabilnosti
  razvoja te ugradnja umjetne inteligencije i otpornosti u softver, |
| --- | --- |

—

softverske
  i hardverske
  tehnologije za povećanje kvalitete, sigurnosti i pouzdanosti s poboljšanim radnim vijekom, povećanje produktivnosti
  i interoperabilnosti
  razvoja te ugradnja umjetne inteligencije i otpornosti u softver,

i hardverske

i interoperabilnosti

| — | tehnologije u nastajanju za širenje digitalnih tehnologija i premošćivanje jaza od provjere koncepta u istraživanju do industrijske izvedivosti za relevantna tržišta. |
| --- | --- |

—

tehnologije u nastajanju za širenje digitalnih tehnologija i premošćivanje jaza od provjere koncepta u istraživanju do industrijske izvedivosti za relevantna tržišta.

| — | tehnologije u nastajanju za širenje digitalnih tehnologija i premošćivanje jaza od provjere koncepta u istraživanju do industrijske izvedivosti za relevantna tržišta; |
| --- | --- |

—

tehnologije u nastajanju za širenje digitalnih tehnologija i premošćivanje jaza od provjere koncepta u istraživanju do industrijske izvedivosti za relevantna tržišta;

| — | digitalne tehnologije za kulturne i kreativne industrije, uključujući audiovizualni sadržaj, arhive i knjižnice i izdavaštvo, za razvoj novih alata za stvaranje pristupa, korištenje i čuvanje digitalnog sadržaja. |
| --- | --- |

—

digitalne tehnologije za kulturne i kreativne industrije, uključujući audiovizualni sadržaj, arhive i knjižnice i izdavaštvo, za razvoj novih alata za stvaranje pristupa, korištenje i čuvanje digitalnog sadržaja.

digitalne tehnologije za kulturne i kreativne industrije, uključujući audiovizualni sadržaj, arhive i knjižnice i izdavaštvo, za razvoj novih alata za stvaranje pristupa, korištenje i čuvanje digitalnog sadržaja.

| — | razvoj novih poslovnih modela eko-inovacija i alternativnih proizvodnih pristupa koji su resursno i energetski učinkoviti. |
| --- | --- |

—

razvoj novih poslovnih modela eko-inovacija i alternativnih proizvodnih pristupa koji su resursno i energetski učinkoviti.

razvoj novih poslovnih modela eko-inovacija i alternativnih proizvodnih pristupa koji su resursno i energetski učinkoviti.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EU je svjetski predvodnik u području naprednih materijala i povezanih procesa, koji čine 20 % njegove industrijske osnove i temelj gotovo svih vrijednosnih lanaca putem pretvaranja sirovina. Kako bi ostao konkurentan i udovoljio potrebama građana za održivim, sigurnim i naprednim materijalima, EU mora poboljšati mogućnost recikliranja materijala, smanjiti ugljični i ekološki otisak te poticati međusektorske industrijske inovacije podupiranjem novih primjena u svim industrijskim sektorima. | EU je svjetski predvodnik u području naprednih materijala i povezanih procesa, koji čine 20 % njegove industrijske osnove i temelj gotovo svih vrijednosnih lanaca putem pretvaranja sirovina. Kako bi ostao konkurentan i udovoljio potrebama građana za održivim, sigurnim i naprednim materijalima,
  uključujući alternative prikladne za okoliš,
  EU mora poboljšati
  trajnost, mogućnost ponovne uporabe i
  mogućnost recikliranja materijala, smanjiti ugljični i ekološki otisak te poticati međusektorske industrijske inovacije podupiranjem novih primjena
  i standardizacije
  u svim industrijskim sektorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EU je svjetski predvodnik u području naprednih materijala i povezanih procesa, koji čine 20 % njegove industrijske osnove i temelj gotovo svih vrijednosnih lanaca putem pretvaranja sirovina. Kako bi ostao konkurentan i udovoljio potrebama građana za održivim, sigurnim i naprednim materijalima, EU mora poboljšati mogućnost recikliranja materijala, smanjiti ugljični i ekološki otisak te poticati međusektorske industrijske inovacije podupiranjem novih primjena u svim industrijskim sektorima.

EU je svjetski predvodnik u području naprednih materijala i povezanih procesa, koji čine 20 % njegove industrijske osnove i temelj gotovo svih vrijednosnih lanaca putem pretvaranja sirovina. Kako bi ostao konkurentan i udovoljio potrebama građana za održivim, sigurnim i naprednim materijalima,
  uključujući alternative prikladne za okoliš,
  EU mora poboljšati
  trajnost, mogućnost ponovne uporabe i
  mogućnost recikliranja materijala, smanjiti ugljični i ekološki otisak te poticati međusektorske industrijske inovacije podupiranjem novih primjena
  i standardizacije
  u svim industrijskim sektorima.

uključujući alternative prikladne za okoliš,

trajnost, mogućnost ponovne uporabe i

i standardizacije

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | materijali (uključujući plastiku, biomaterijale, nanomaterijale, dvodimenzionalne materijale, pametne materijale i multifunkcionalne materijale) s novim svojstvima i funkcijama koji ispunjavaju regulatorne zahtjeve (a istovremeno se ne stvaraju povećani pritisci na okoliš tijekom njihove proizvodnje i upotrebe i na kraju životnog vijeka), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

materijali (uključujući plastiku, biomaterijale, nanomaterijale, dvodimenzionalne materijale, pametne materijale i multifunkcionalne materijale) s novim svojstvima i funkcijama koji ispunjavaju regulatorne zahtjeve (a istovremeno se ne stvaraju povećani pritisci na okoliš tijekom njihove proizvodnje i upotrebe i na kraju životnog vijeka),

| — | materijali (uključujući plastiku,
  bioplastiku,
  biomaterijale, nanomaterijale, dvodimenzionalne materijale, pametne materijale i multifunkcionalne materijale) s novim svojstvima i funkcijama koji ispunjavaju regulatorne zahtjeve (a istovremeno se ne stvaraju povećani pritisci na okoliš
  i negativni vanjski učinci
  tijekom njihove proizvodnje i upotrebe i na kraju životnog vijeka), |
| --- | --- |

—

materijali (uključujući plastiku,
  bioplastiku,
  biomaterijale, nanomaterijale, dvodimenzionalne materijale, pametne materijale i multifunkcionalne materijale) s novim svojstvima i funkcijama koji ispunjavaju regulatorne zahtjeve (a istovremeno se ne stvaraju povećani pritisci na okoliš
  i negativni vanjski učinci
  tijekom njihove proizvodnje i upotrebe i na kraju životnog vijeka),

bioplastiku,

i negativni vanjski učinci

| — | integrirani procesi i proizvodnja materijala koji su usmjereni na korisnike i primjenjuju etički pristup, uključujući prednormativne aktivnosti i procjenu životnog ciklusa, nabavu sirovina i upravljanje sirovinama, trajnost, mogućnost ponovne uporabe i recikliranja, sigurnost te procjenu rizika i upravljanje rizicima, |
| --- | --- |

—

integrirani procesi i proizvodnja materijala koji su usmjereni na korisnike i primjenjuju etički pristup, uključujući prednormativne aktivnosti i procjenu životnog ciklusa, nabavu sirovina i upravljanje sirovinama, trajnost, mogućnost ponovne uporabe i recikliranja, sigurnost te procjenu rizika i upravljanje rizicima,

| — | integrirani procesi i proizvodnja materijala koji su usmjereni na korisnike i primjenjuju etički pristup, uključujući prednormativne aktivnosti i procjenu životnog ciklusa,
  održivu
  nabavu sirovina i upravljanje sirovinama, trajnost, mogućnost ponovne uporabe i recikliranja, sigurnost te procjenu rizika i upravljanje rizicima, |
| --- | --- |

—

integrirani procesi i proizvodnja materijala koji su usmjereni na korisnike i primjenjuju etički pristup, uključujući prednormativne aktivnosti i procjenu životnog ciklusa,
  održivu
  nabavu sirovina i upravljanje sirovinama, trajnost, mogućnost ponovne uporabe i recikliranja, sigurnost te procjenu rizika i upravljanje rizicima,

održivu

| — | postupci za razvoj materijala, kao što su karakterizacija (npr. za potrebe osiguranja kvalitete), modeliranje, pokusno izvođenje i usavršavanje, |
| --- | --- |

—

postupci za razvoj materijala, kao što su karakterizacija (npr. za potrebe osiguranja kvalitete), modeliranje, pokusno izvođenje i usavršavanje,

| — | postupci za razvoj materijala, kao što su karakterizacija (npr. za potrebe osiguranja kvalitete), modeliranje, pokusno izvođenje i usavršavanje, |
| --- | --- |

—

postupci za razvoj materijala, kao što su karakterizacija (npr. za potrebe osiguranja kvalitete), modeliranje, pokusno izvođenje i usavršavanje,

| — | EU-ov inovacijski ekosustav
  tehnoloških infrastruktura (16), utvrđenih i poredanih po važnosti u dogovoru s državama članicama, koje pružaju usluge u cilju pospješivanja tehnološke transformacije i njihove prihvaćenosti kod industrije EU-a, posebno malih i srednjih poduzeća, obuhvaćat će sve ključne tehnologije potrebne za omogućivanje inovacija u području materijala, |
| --- | --- |

—

EU-ov inovacijski ekosustav
  tehnoloških infrastruktura (16), utvrđenih i poredanih po važnosti u dogovoru s državama članicama, koje pružaju usluge u cilju pospješivanja tehnološke transformacije i njihove prihvaćenosti kod industrije EU-a, posebno malih i srednjih poduzeća, obuhvaćat će sve ključne tehnologije potrebne za omogućivanje inovacija u području materijala,

EU-ov inovacijski ekosustav

16

| — | EU-ova inovacijska mreža istraživanja i
  tehnoloških infrastruktura (16), utvrđenih i poredanih po važnosti u dogovoru s državama članicama
  i uzimajući u obzir plan ESFRI-ja
  , koje pružaju usluge u cilju pospješivanja tehnološke transformacije i njihove prihvaćenosti kod industrije EU-a, posebno malih i srednjih poduzeća, |
| --- | --- |

—

EU-ova inovacijska mreža istraživanja i
  tehnoloških infrastruktura (16), utvrđenih i poredanih po važnosti u dogovoru s državama članicama
  i uzimajući u obzir plan ESFRI-ja
  , koje pružaju usluge u cilju pospješivanja tehnološke transformacije i njihove prihvaćenosti kod industrije EU-a, posebno malih i srednjih poduzeća,

EU-ova inovacijska mreža istraživanja i

16

i uzimajući u obzir plan ESFRI-ja

| — | analiza budućih i novih trendova u području naprednih materijala i drugih ključnih tehnologija razvoja, |
| --- | --- |

—

analiza budućih i novih trendova u području naprednih materijala i drugih ključnih tehnologija razvoja,

| — | analiza budućih i novih trendova u području naprednih materijala i drugih ključnih tehnologija razvoja, |
| --- | --- |

—

analiza budućih i novih trendova u području naprednih materijala i drugih ključnih tehnologija razvoja,

| — | rješenja koja se temelje na dizajnu, arhitekturi i općoj kreativnosti i snažno su usmjerena na korisnika, a cilj im je dodati vrijednost industrijskim sektorima i kreativnim industrijama. |
| --- | --- |

—

rješenja koja se temelje na dizajnu, arhitekturi i općoj kreativnosti i snažno su usmjerena na korisnika, a cilj im je dodati vrijednost industrijskim sektorima i kreativnim industrijama.

| — | rješenja koja se temelje na dizajnu, arhitekturi i općoj kreativnosti i snažno su usmjerena na korisnika, a cilj im je dodati vrijednost industrijskim sektorima i kreativnim industrijama
  , uključujući modnu industriju
  . |
| --- | --- |

—

rješenja koja se temelje na dizajnu, arhitekturi i općoj kreativnosti i snažno su usmjerena na korisnika, a cilj im je dodati vrijednost industrijskim sektorima i kreativnim industrijama
  , uključujući modnu industriju
  .

, uključujući modnu industriju

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Učiniti svaki predmet i uređaj inteligentnim jedan je od vodećih trendova. Istraživači i inovatori koji razvijaju umjetnu inteligenciju (UI) i njezine primjene u robotici i drugim područjima bit će ključni pokretači budućega gospodarskog rasta i rasta produktivnosti. Tu će ključnu tehnologiju razvoja upotrebljavati i dalje razvijati mnogi sektori u drugim dijelovima Okvirnog programa, uključujući zdravstvo, proizvodnju, građevinarstvo i poljoprivredu. U okviru razvoja nužno je zajamčiti sigurnost primjena temeljenih na umjetnoj inteligenciji, procijeniti rizike te smanjiti mogućnosti njihova zlonamjernog korištenja i nenamjerne diskriminacije kao je diskriminacija na temelju spola ili rase. Usto, potrebno je osigurati da se umjetna inteligencija razvija unutar okvira koji je usklađen s vrijednostima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. | Učiniti svaki predmet i uređaj inteligentnim jedan je od vodećih trendova. Istraživači i inovatori koji razvijaju umjetnu inteligenciju (UI) i njezine primjene u robotici i drugim područjima bit će ključni pokretači budućega gospodarskog rasta i rasta produktivnosti. Tu će ključnu tehnologiju razvoja upotrebljavati i dalje razvijati mnogi sektori u drugim dijelovima Okvirnog programa, uključujući zdravstvo,
  promet,
  proizvodnju, građevinarstvo i poljoprivredu. U okviru razvoja nužno je zajamčiti sigurnost primjena temeljenih na umjetnoj inteligenciji, procijeniti
  njihove
  rizike te smanjiti
  njihove
  mogućnosti njihova zlonamjernog korištenja i nenamjerne diskriminacije kao je diskriminacija na temelju spola ili rase. Usto, potrebno je osigurati da se umjetna inteligencija razvija unutar
  etičnog
  okvira koji je usklađen s vrijednostima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Učiniti svaki predmet i uređaj inteligentnim jedan je od vodećih trendova. Istraživači i inovatori koji razvijaju umjetnu inteligenciju (UI) i njezine primjene u robotici i drugim područjima bit će ključni pokretači budućega gospodarskog rasta i rasta produktivnosti. Tu će ključnu tehnologiju razvoja upotrebljavati i dalje razvijati mnogi sektori u drugim dijelovima Okvirnog programa, uključujući zdravstvo, proizvodnju, građevinarstvo i poljoprivredu. U okviru razvoja nužno je zajamčiti sigurnost primjena temeljenih na umjetnoj inteligenciji, procijeniti rizike te smanjiti mogućnosti njihova zlonamjernog korištenja i nenamjerne diskriminacije kao je diskriminacija na temelju spola ili rase. Usto, potrebno je osigurati da se umjetna inteligencija razvija unutar okvira koji je usklađen s vrijednostima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

Učiniti svaki predmet i uređaj inteligentnim jedan je od vodećih trendova. Istraživači i inovatori koji razvijaju umjetnu inteligenciju (UI) i njezine primjene u robotici i drugim područjima bit će ključni pokretači budućega gospodarskog rasta i rasta produktivnosti. Tu će ključnu tehnologiju razvoja upotrebljavati i dalje razvijati mnogi sektori u drugim dijelovima Okvirnog programa, uključujući zdravstvo,
  promet,
  proizvodnju, građevinarstvo i poljoprivredu. U okviru razvoja nužno je zajamčiti sigurnost primjena temeljenih na umjetnoj inteligenciji, procijeniti
  njihove
  rizike te smanjiti
  njihove
  mogućnosti njihova zlonamjernog korištenja i nenamjerne diskriminacije kao je diskriminacija na temelju spola ili rase. Usto, potrebno je osigurati da se umjetna inteligencija razvija unutar
  etičnog
  okvira koji je usklađen s vrijednostima EU-a i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

promet,

njihove

njihove

etičnog

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | razvoj i umrežavanje istraživačkih kapaciteta centara stručnosti za umjetnu inteligenciju diljem Europe, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj i umrežavanje istraživačkih kapaciteta centara stručnosti za umjetnu inteligenciju diljem Europe,

| — | razvoj i umrežavanje istraživačkih
  i inovacijskih
  kapaciteta centara stručnosti za umjetnu inteligenciju diljem Europe, |
| --- | --- |

—

razvoj i umrežavanje istraživačkih
  i inovacijskih
  kapaciteta centara stručnosti za umjetnu inteligenciju diljem Europe,

i inovacijskih

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.5. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Internet je postao ključni pokretač digitalne transformacije u svim sektorima našega gospodarstva i društva. EU mora preuzeti vodeću ulogu u oblikovanju interneta sljedeće generacije u ekosustav koji je usmjeren na čovjeka i usklađen s našim socijalnim i etičkim vrijednostima. Ulaganjem u tehnologije i softver za internet sljedeće generacije poboljšat će se
  industrijska
  konkurentnost EU-a u globalnom gospodarstvu. Optimizacija njegove upotrebe na razini EU-a iziskivat će opsežnu suradnju među dionicima. | Internet je postao ključni pokretač digitalne transformacije u svim sektorima našega gospodarstva i društva. EU mora preuzeti vodeću ulogu u oblikovanju interneta sljedeće generacije u ekosustav koji je usmjeren na čovjeka
  i tehnološki razvoj za pristupačne, sigurne i pouzdane mrežne usluge,
  i usklađen s našim socijalnim i etičkim vrijednostima. Ulaganjem u tehnologije i softver za internet sljedeće generacije poboljšat će se konkurentnost EU-a u globalnom gospodarstvu. Optimizacija njegove upotrebe na razini EU-a iziskivat će opsežnu suradnju među dionicima
  te razvoj standardizacije na europskoj i međunarodnoj razini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Internet je postao ključni pokretač digitalne transformacije u svim sektorima našega gospodarstva i društva. EU mora preuzeti vodeću ulogu u oblikovanju interneta sljedeće generacije u ekosustav koji je usmjeren na čovjeka i usklađen s našim socijalnim i etičkim vrijednostima. Ulaganjem u tehnologije i softver za internet sljedeće generacije poboljšat će se
  industrijska
  konkurentnost EU-a u globalnom gospodarstvu. Optimizacija njegove upotrebe na razini EU-a iziskivat će opsežnu suradnju među dionicima.

industrijska

Internet je postao ključni pokretač digitalne transformacije u svim sektorima našega gospodarstva i društva. EU mora preuzeti vodeću ulogu u oblikovanju interneta sljedeće generacije u ekosustav koji je usmjeren na čovjeka
  i tehnološki razvoj za pristupačne, sigurne i pouzdane mrežne usluge,
  i usklađen s našim socijalnim i etičkim vrijednostima. Ulaganjem u tehnologije i softver za internet sljedeće generacije poboljšat će se konkurentnost EU-a u globalnom gospodarstvu. Optimizacija njegove upotrebe na razini EU-a iziskivat će opsežnu suradnju među dionicima
  te razvoj standardizacije na europskoj i međunarodnoj razini
  .

i tehnološki razvoj za pristupačne, sigurne i pouzdane mrežne usluge,

te razvoj standardizacije na europskoj i međunarodnoj razini

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.5. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | tehnologije i sustavi za pouzdanu i energetski učinkovitu pametnu mrežu i uslužnu infrastrukturu (pored povezivosti 5G, infrastrukture definirane softverom, interneta stvari, infrastrukture u oblaku i kognitivnog računalstva u oblaku) koji omogućuju sposobnosti u stvarnom vremenu, virtualizaciju i decentralizirano upravljanje (iznimno brza i fleksibilna radiotehnologija, računalstvo na rubu mreže,
  lanci blokova
  , zajednički konteksti i znanje), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

tehnologije i sustavi za pouzdanu i energetski učinkovitu pametnu mrežu i uslužnu infrastrukturu (pored povezivosti 5G, infrastrukture definirane softverom, interneta stvari, infrastrukture u oblaku i kognitivnog računalstva u oblaku) koji omogućuju sposobnosti u stvarnom vremenu, virtualizaciju i decentralizirano upravljanje (iznimno brza i fleksibilna radiotehnologija, računalstvo na rubu mreže,
  lanci blokova
  , zajednički konteksti i znanje),

lanci blokova

| — | tehnologije i sustavi za pouzdanu i energetski učinkovitu pametnu mrežu i uslužnu infrastrukturu (pored povezivosti 5G, infrastrukture definirane softverom, interneta stvari, infrastrukture u oblaku i kognitivnog računalstva u oblaku) koji omogućuju sposobnosti u stvarnom vremenu, virtualizaciju i decentralizirano upravljanje (iznimno brza i fleksibilna radiotehnologija, računalstvo na rubu mreže,
  tehnologije koje se temelje na kriptografiji, vođenja evidencija transakcija
  , zajednički konteksti i znanje), |
| --- | --- |

—

tehnologije i sustavi za pouzdanu i energetski učinkovitu pametnu mrežu i uslužnu infrastrukturu (pored povezivosti 5G, infrastrukture definirane softverom, interneta stvari, infrastrukture u oblaku i kognitivnog računalstva u oblaku) koji omogućuju sposobnosti u stvarnom vremenu, virtualizaciju i decentralizirano upravljanje (iznimno brza i fleksibilna radiotehnologija, računalstvo na rubu mreže,
  tehnologije koje se temelje na kriptografiji, vođenja evidencija transakcija
  , zajednički konteksti i znanje),

tehnologije koje se temelje na kriptografiji, vođenja evidencija transakcija

| — | aplikacije i usluge interneta sljedeće generacije za potrošače, industriju i društvo koje se temelje na pouzdanosti, interoperabilnosti, boljem nadzoru korisnika nad podacima, transparentnom jeziku pristupa, novim multimodalnim konceptima interakcije, uključivom i visoko personaliziranom pristupu objektima, informacijama i sadržajima, uključujući imerzijske i vjerodostojne medije, društvene medije i društvene mreže, |
| --- | --- |

—

aplikacije i usluge interneta sljedeće generacije za potrošače, industriju i društvo koje se temelje na pouzdanosti, interoperabilnosti, boljem nadzoru korisnika nad podacima, transparentnom jeziku pristupa, novim multimodalnim konceptima interakcije, uključivom i visoko personaliziranom pristupu objektima, informacijama i sadržajima, uključujući imerzijske i vjerodostojne medije, društvene medije i društvene mreže,

| — | aplikacije i usluge interneta sljedeće generacije za potrošače, industriju i društvo koje se temelje na pouzdanosti, interoperabilnosti,
  međusobnoj povezanosti,
  boljem nadzoru korisnika nad podacima, transparentnom jeziku pristupa, novim multimodalnim konceptima interakcije, uključivom i visoko personaliziranom pristupu objektima, informacijama i sadržajima, uključujući imerzijske i vjerodostojne medije, društvene medije i društvene mreže
  , kao i rješenja za sigurne transakcije i usluge na zajedničkoj infrastrukturi, |
| --- | --- |

—

aplikacije i usluge interneta sljedeće generacije za potrošače, industriju i društvo koje se temelje na pouzdanosti, interoperabilnosti,
  međusobnoj povezanosti,
  boljem nadzoru korisnika nad podacima, transparentnom jeziku pristupa, novim multimodalnim konceptima interakcije, uključivom i visoko personaliziranom pristupu objektima, informacijama i sadržajima, uključujući imerzijske i vjerodostojne medije, društvene medije i društvene mreže
  , kao i rješenja za sigurne transakcije i usluge na zajedničkoj infrastrukturi,

međusobnoj povezanosti,

, kao i rješenja za sigurne transakcije i usluge na zajedničkoj infrastrukturi,

| — | softverska podrška, uključujući decentralizirano vođenje evidencije transakcija, rad u visoko decentraliziranim okruženjima, lakše mapiranje podataka i njihov prijenos putem hibridnih infrastruktura s ugrađenom zaštitom podataka, ugradnja umjetne inteligencije, analiza podataka, sigurnost i nadzor internetskih aplikacija i usluga temeljenih na slobodnom protoku podataka i znanja. |
| --- | --- |

—

softverska podrška, uključujući decentralizirano vođenje evidencije transakcija, rad u visoko decentraliziranim okruženjima, lakše mapiranje podataka i njihov prijenos putem hibridnih infrastruktura s ugrađenom zaštitom podataka, ugradnja umjetne inteligencije, analiza podataka, sigurnost i nadzor internetskih aplikacija i usluga temeljenih na slobodnom protoku podataka i znanja.

| — | softverska podrška, uključujući decentralizirano vođenje evidencije transakcija, rad u visoko decentraliziranim okruženjima, lakše mapiranje podataka i njihov prijenos putem hibridnih infrastruktura s ugrađenom zaštitom podataka, ugradnja umjetne inteligencije, analiza podataka, sigurnost i nadzor internetskih aplikacija i usluga temeljenih na slobodnom protoku podataka i znanja; |
| --- | --- |

—

softverska podrška, uključujući decentralizirano vođenje evidencije transakcija, rad u visoko decentraliziranim okruženjima, lakše mapiranje podataka i njihov prijenos putem hibridnih infrastruktura s ugrađenom zaštitom podataka, ugradnja umjetne inteligencije, analiza podataka, sigurnost i nadzor internetskih aplikacija i usluga temeljenih na slobodnom protoku podataka i znanja;

| — | tehnologije i alati za integraciju sustava svih sustava za društvene i industrijske aplikacije kako bi se osigurala prilagodljiva, djelotvorna i pouzdana izvedba mreže prikladna za masovno uvođenje usluga. |
| --- | --- |

—

tehnologije i alati za integraciju sustava svih sustava za društvene i industrijske aplikacije kako bi se osigurala prilagodljiva, djelotvorna i pouzdana izvedba mreže prikladna za masovno uvođenje usluga.

tehnologije i alati za integraciju sustava svih sustava za društvene i industrijske aplikacije kako bi se osigurala prilagodljiva, djelotvorna i pouzdana izvedba mreže prikladna za masovno uvođenje usluga.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.6. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | računalstvo visokih performansi (HPC):
  sljedeća generacija
  ključnih egzaskalarnih i postegzaskalarnih tehnologija i sustava (npr. mikroprocesori i softveri male snage, integracija sustava); algoritmi, kodovi i aplikacije te analitički alati i testne platforme; industrijske testne platforme i pilot-usluge; potpora istraživanjima i inovacijama za vrhunsku infrastrukturu HPC-a, uključujući prvu hibridnu infrastrukturu za računalstvo visokih performansi/kvantno računalstvo u EU-u, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

računalstvo visokih performansi (HPC):
  sljedeća generacija
  ključnih egzaskalarnih i postegzaskalarnih tehnologija i sustava (npr. mikroprocesori i softveri male snage, integracija sustava); algoritmi, kodovi i aplikacije te analitički alati i testne platforme; industrijske testne platforme i pilot-usluge; potpora istraživanjima i inovacijama za vrhunsku infrastrukturu HPC-a, uključujući prvu hibridnu infrastrukturu za računalstvo visokih performansi/kvantno računalstvo u EU-u,

sljedeća generacija

| — | računalstvo visokih performansi (HPC):
  razvoj sljedeće generacije
  ključnih egzaskalarnih i postegzaskalarnih tehnologija i sustava (npr. mikroprocesori i softveri male snage, integracija sustava);
  namjenski hardver,
  algoritmi, kodovi i aplikacije te analitički alati i testne platforme; industrijske testne platforme i pilot-usluge; potpora istraživanjima i inovacijama za vrhunsku infrastrukturu HPC-a, uključujući prvu hibridnu infrastrukturu za računalstvo visokih performansi/kvantno računalstvo u EU-u, |
| --- | --- |

—

računalstvo visokih performansi (HPC):
  razvoj sljedeće generacije
  ključnih egzaskalarnih i postegzaskalarnih tehnologija i sustava (npr. mikroprocesori i softveri male snage, integracija sustava);
  namjenski hardver,
  algoritmi, kodovi i aplikacije te analitički alati i testne platforme; industrijske testne platforme i pilot-usluge; potpora istraživanjima i inovacijama za vrhunsku infrastrukturu HPC-a, uključujući prvu hibridnu infrastrukturu za računalstvo visokih performansi/kvantno računalstvo u EU-u,

razvoj sljedeće generacije

namjenski hardver,

| — | velika količina podataka: analitika podataka iznimnih performansi; „integrirana privatnost” u analizi osobnih i povjerljivih velikih podataka; tehnologije za opsežne podatkovne platforme za ponovnu upotrebu industrijskih, osobnih i otvorenih podataka; upravljanje podacima, interoperabilnost i alati za povezivanje; primjene podataka za rješavanje globalnih izazova, |
| --- | --- |

—

velika količina podataka: analitika podataka iznimnih performansi; „integrirana privatnost” u analizi osobnih i povjerljivih velikih podataka; tehnologije za opsežne podatkovne platforme za ponovnu upotrebu industrijskih, osobnih i otvorenih podataka; upravljanje podacima, interoperabilnost i alati za povezivanje; primjene podataka za rješavanje globalnih izazova,

| — | velika količina podataka: analitika podataka iznimnih performansi;
  sigurna
  „integrirana privatnost”
  koja štiti integritet
  u analizi osobnih i povjerljivih velikih podataka; tehnologije za opsežne podatkovne platforme za ponovnu upotrebu industrijskih, osobnih i otvorenih podataka; upravljanje podacima, interoperabilnost i alati za povezivanje; primjene podataka za rješavanje globalnih izazova, |
| --- | --- |

—

velika količina podataka: analitika podataka iznimnih performansi;
  sigurna
  „integrirana privatnost”
  koja štiti integritet
  u analizi osobnih i povjerljivih velikih podataka; tehnologije za opsežne podatkovne platforme za ponovnu upotrebu industrijskih, osobnih i otvorenih podataka; upravljanje podacima, interoperabilnost i alati za povezivanje; primjene podataka za rješavanje globalnih izazova,

sigurna

koja štiti integritet

| — | smanjenje ugljičnog otiska IKT procesa, uključujući hardver, softver, senzore, mreže, skladišta i podatkovne centre, te standardizirane procjene. |
| --- | --- |

—

smanjenje ugljičnog otiska IKT procesa, uključujući hardver, softver, senzore, mreže, skladišta i podatkovne centre, te standardizirane procjene.

| — | smanjenje ugljičnog otiska IKT procesa, uključujući hardver, softver, senzore, mreže, skladišta i podatkovne centre, te standardizirane procjene. |
| --- | --- |

—

smanjenje ugljičnog otiska IKT procesa, uključujući hardver, softver, senzore, mreže, skladišta i podatkovne centre, te standardizirane procjene.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.6.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvantne tehnologije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvantne tehnologije

Kvantne tehnologije koriste se golemim napretkom u našoj sposobnosti otkrivanja pojedinačnih kvanta (atomi, fotoni, elektroni) i manipuliranja njima. To bi moglo revolucionirati cijeli informacijski vrijednosni lanac, od softvera do hardvera i od komunikacija do rudarenja podataka i umjetne inteligencije. U Europi žive vodeći svjetski istraživači u tom području, a trenutačno se odvija globalna utrka za prijenos znanstvenih dostignuća u primjene spremne za uvođenje na tržište. Ta ključna tehnologija razvoja imat će snažan međusektorski učinak, pružajući europskim građanima i industriji, primjerice, u osnovi uspješnije računalstvo kojim se postiže, među ostalim, pouzdanija zdravstvena skrb, poboljšane kemikalije i materijali, optimizirana i stoga održivija uporaba resursa, učinkovitije inženjerstvo i sigurnije telekomunikacije, kao i mnoge druge revolucionarne primjene.

Kvantne tehnologije koriste se golemim napretkom u našoj sposobnosti otkrivanja pojedinačnih kvanta (atomi, fotoni, elektroni) i manipuliranja njima. To bi moglo revolucionirati cijeli informacijski vrijednosni lanac, od softvera do hardvera i od komunikacija do rudarenja podataka i umjetne inteligencije. U Europi žive vodeći svjetski istraživači u tom području, a trenutačno se odvija globalna utrka za prijenos znanstvenih dostignuća u primjene spremne za uvođenje na tržište. Ta ključna tehnologija razvoja imat će snažan međusektorski učinak, pružajući europskim građanima i industriji, primjerice, u osnovi uspješnije računalstvo kojim se postiže, među ostalim, pouzdanija zdravstvena skrb, poboljšane kemikalije i materijali, optimizirana i stoga održivija uporaba resursa, učinkovitije inženjerstvo i sigurnije telekomunikacije, kao i mnoge druge revolucionarne primjene.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | kvantno računalstvo i simulacija, uključujući razvoj hardvera različitih arhitektura i fizičkih platformi, i razvoj algoritama i softvera, |
| --- | --- |

—

kvantno računalstvo i simulacija, uključujući razvoj hardvera različitih arhitektura i fizičkih platformi, i razvoj algoritama i softvera,

kvantno računalstvo i simulacija, uključujući razvoj hardvera različitih arhitektura i fizičkih platformi, i razvoj algoritama i softvera,

| — | kvantne mreže, i zemaljske i u svemiru, za siguran prijenos podataka i za dijeljenje kvantnih resursa, |
| --- | --- |

—

kvantne mreže, i zemaljske i u svemiru, za siguran prijenos podataka i za dijeljenje kvantnih resursa,

kvantne mreže, i zemaljske i u svemiru, za siguran prijenos podataka i za dijeljenje kvantnih resursa,

| — | kvantni senzori, sustavi snimanja i meteorološki standardi, korištenje usklađenih kvantnih sustava i smetnje, |
| --- | --- |

—

kvantni senzori, sustavi snimanja i meteorološki standardi, korištenje usklađenih kvantnih sustava i smetnje,

kvantni senzori, sustavi snimanja i meteorološki standardi, korištenje usklađenih kvantnih sustava i smetnje,

| — | testne platforme i korisnički sustavi za prethodno navedene tehnologije. |
| --- | --- |

—

testne platforme i korisnički sustavi za prethodno navedene tehnologije.

testne platforme i korisnički sustavi za prethodno navedene tehnologije.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Primarne sirovine i dalje će imati važnu ulogu u kružnom gospodarstvu, a pozornost se mora posvetiti njihovoj održivoj proizvodnji. Usto, potpuno nove materijale, proizvode i procese trebalo bi oblikovati za cirkularnost. Izgradnja kružne industrije Europi će donijeti nekoliko prednosti: ona će omogućiti sigurnu, održivu i povoljnu opskrbu sirovinama, što će zauzvrat zaštititi industriju od manjka resursa i nestabilnih cijena. Usto će se stvoriti nove poslovne prilike te inovativni i učinkovitiji načini proizvodnje. | Primarne sirovine i dalje će imati važnu ulogu u kružnom gospodarstvu, a pozornost se mora posvetiti njihovoj održivoj
  nabavi, upotrebi i
  proizvodnji. Usto, potpuno nove materijale, proizvode i procese trebalo bi oblikovati za cirkularnost. Izgradnja kružne industrije Europi će donijeti nekoliko prednosti: ona će omogućiti sigurnu, održivu i povoljnu opskrbu sirovinama, što će zauzvrat zaštititi industriju od manjka resursa i nestabilnih cijena. Usto će se stvoriti nove poslovne prilike te inovativni i učinkovitiji načini proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Primarne sirovine i dalje će imati važnu ulogu u kružnom gospodarstvu, a pozornost se mora posvetiti njihovoj održivoj proizvodnji. Usto, potpuno nove materijale, proizvode i procese trebalo bi oblikovati za cirkularnost. Izgradnja kružne industrije Europi će donijeti nekoliko prednosti: ona će omogućiti sigurnu, održivu i povoljnu opskrbu sirovinama, što će zauzvrat zaštititi industriju od manjka resursa i nestabilnih cijena. Usto će se stvoriti nove poslovne prilike te inovativni i učinkovitiji načini proizvodnje.

Primarne sirovine i dalje će imati važnu ulogu u kružnom gospodarstvu, a pozornost se mora posvetiti njihovoj održivoj
  nabavi, upotrebi i
  proizvodnji. Usto, potpuno nove materijale, proizvode i procese trebalo bi oblikovati za cirkularnost. Izgradnja kružne industrije Europi će donijeti nekoliko prednosti: ona će omogućiti sigurnu, održivu i povoljnu opskrbu sirovinama, što će zauzvrat zaštititi industriju od manjka resursa i nestabilnih cijena. Usto će se stvoriti nove poslovne prilike te inovativni i učinkovitiji načini proizvodnje.

nabavi, upotrebi i

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 3.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj je razvijati povoljne revolucionarne inovacije i uvoditi kombinaciju naprednih tehnologija i postupaka kako bi se izvukla maksimalna vrijednost iz svih resursa. | Cilj je razvijati povoljne revolucionarne inovacije i uvoditi kombinaciju naprednih
  i digitalnih
  tehnologija i postupaka kako bi se izvukla maksimalna vrijednost iz svih resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cilj je razvijati povoljne revolucionarne inovacije i uvoditi kombinaciju naprednih tehnologija i postupaka kako bi se izvukla maksimalna vrijednost iz svih resursa.

Cilj je razvijati povoljne revolucionarne inovacije i uvoditi kombinaciju naprednih
  i digitalnih
  tehnologija i postupaka kako bi se izvukla maksimalna vrijednost iz svih resursa.

i digitalnih

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 4.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | simbioza industrije i tokova resursa između pogona u svim sektorima i urbanim zajednicama, postupci i materijali za prijevoz, pretvorbu, ponovnu uporabu i skladištenje resursa u kombinaciji s vrednovanjem nusproizvoda, otpada i CO2, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

simbioza industrije i tokova resursa između pogona u svim sektorima i urbanim zajednicama, postupci i materijali za prijevoz, pretvorbu, ponovnu uporabu i skladištenje resursa u kombinaciji s vrednovanjem nusproizvoda, otpada i CO2,

| — | simbioza industrije i tokova resursa između pogona u svim sektorima i urbanim zajednicama, postupci i materijali za prijevoz, pretvorbu, ponovnu uporabu i skladištenje resursa u kombinaciji s vrednovanjem nusproizvoda, otpada i CO2, |
| --- | --- |

—

simbioza industrije i tokova resursa između pogona u svim sektorima i urbanim zajednicama, postupci i materijali za prijevoz, pretvorbu, ponovnu uporabu i skladištenje resursa u kombinaciji s vrednovanjem nusproizvoda, otpada i CO2,

| — | vrednovanje i procjena životnog ciklusa materijala i proizvodnih tokova uz korištenje novih alternativnih sirovina, kontrolu resursa
  te
  praćenje i razvrstavanje materijala, |
| --- | --- |

—

vrednovanje i procjena životnog ciklusa materijala i proizvodnih tokova uz korištenje novih alternativnih sirovina, kontrolu resursa
  te
  praćenje i razvrstavanje materijala,

te

| — | vrednovanje i procjena životnog ciklusa materijala i proizvodnih tokova uz korištenje novih alternativnih sirovina, kontrolu resursa
  , uključujući nove poslovne modele, automatizaciju i digitalne tehnologije za
  praćenje i razvrstavanje materijala, |
| --- | --- |

—

vrednovanje i procjena životnog ciklusa materijala i proizvodnih tokova uz korištenje novih alternativnih sirovina, kontrolu resursa
  , uključujući nove poslovne modele, automatizaciju i digitalne tehnologije za
  praćenje i razvrstavanje materijala,

, uključujući nove poslovne modele, automatizaciju i digitalne tehnologije za

| — | proizvodi
  s poboljšanim svojstvima tijekom cjelokupnog životnog vijeka, koji traju, može ih se unaprijediti i lako ih je popraviti, rastaviti i reciklirati, |
| --- | --- |

—

proizvodi
  s poboljšanim svojstvima tijekom cjelokupnog životnog vijeka, koji traju, može ih se unaprijediti i lako ih je popraviti, rastaviti i reciklirati,

proizvodi

| — | razvoj proizvoda, uključujući njihov dizajn,
  s poboljšanim svojstvima tijekom cjelokupnog životnog vijeka, koji traju,
  mogu se ponovno upotrijebiti, mogu se popraviti,
  može ih se unaprijediti i lako ih je
  ponovno proizvesti,
  popraviti, rastaviti i reciklirati; |
| --- | --- |

—

razvoj proizvoda, uključujući njihov dizajn,
  s poboljšanim svojstvima tijekom cjelokupnog životnog vijeka, koji traju,
  mogu se ponovno upotrijebiti, mogu se popraviti,
  može ih se unaprijediti i lako ih je
  ponovno proizvesti,
  popraviti, rastaviti i reciklirati;

razvoj proizvoda, uključujući njihov dizajn,

mogu se ponovno upotrijebiti, mogu se popraviti,

ponovno proizvesti,

| — | industrija recikliranja, maksimalno povećanje potencijala i sigurnosti materijala te smanjenje onečišćenja, pada kvalitete i količine gubitaka nakon obrade, |
| --- | --- |

—

industrija recikliranja, maksimalno povećanje potencijala i sigurnosti materijala te smanjenje onečišćenja, pada kvalitete i količine gubitaka nakon obrade,

| — | industrija recikliranja, maksimalno povećanje potencijala i sigurnosti materijala te smanjenje onečišćenja, pada kvalitete i količine gubitaka nakon obrade, |
| --- | --- |

—

industrija recikliranja, maksimalno povećanje potencijala i sigurnosti materijala te smanjenje onečišćenja, pada kvalitete i količine gubitaka nakon obrade,

| — | uklanjanje tvari koje izazivaju zabrinutost u fazi proizvodnje i završnoj fazi životnog ciklusa; neškodljive zamjenske tvari te sigurne i isplative proizvodne tehnologije, |
| --- | --- |

—

uklanjanje tvari koje izazivaju zabrinutost u fazi proizvodnje i završnoj fazi životnog ciklusa; neškodljive zamjenske tvari te sigurne i isplative proizvodne tehnologije,

| — | sigurno rukovanje i
  uklanjanje tvari koje izazivaju zabrinutost u fazi proizvodnje i završnoj fazi životnog ciklusa; neškodljive zamjenske tvari te sigurne i isplative proizvodne tehnologije, |
| --- | --- |

—

sigurno rukovanje i
  uklanjanje tvari koje izazivaju zabrinutost u fazi proizvodnje i završnoj fazi životnog ciklusa; neškodljive zamjenske tvari te sigurne i isplative proizvodne tehnologije,

sigurno rukovanje i

| — | održiva nabava
  ili
  zamjena sirovina, uključujući kritične sirovine, duž cijelog vrijednosnog lanca. |
| --- | --- |

—

održiva nabava
  ili
  zamjena sirovina, uključujući kritične sirovine, duž cijelog vrijednosnog lanca.

ili

| — | održiva nabava
  i/ili
  zamjena
  mogućnosti
  sirovina, uključujući kritične sirovine, duž cijelog vrijednosnog lanca. |
| --- | --- |

—

održiva nabava
  i/ili
  zamjena
  mogućnosti
  sirovina, uključujući kritične sirovine, duž cijelog vrijednosnog lanca.

i/ili

mogućnosti

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Industrijski sektori, uključujući sektor energetski intenzivnih industrija, osiguravaju milijune radnih mjesta, a njihova konkurentnost ključna je za blagostanje naših društava. Međutim, oni su odgovorni za 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova i imaju velik utjecaj na okoliš (pogotovo u pogledu
  tvari koje onečišćuju zrak, vodu
  i 
  tlo
  ). | Industrijski sektori, uključujući sektor energetski intenzivnih industrija, osiguravaju milijune radnih mjesta, a njihova konkurentnost ključna je za blagostanje naših društava. Međutim, oni su odgovorni za 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova i imaju velik utjecaj na okoliš (pogotovo u pogledu
  onečišćenja zraka, vode
  i 
  tla
  ).
  Stoga bi se u industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, trebala dodatno poboljšati energetska učinkovitost kako bi se dobilo na konkurentnosti i smanjila potražnja EU-a za energijom. Veća integracija obnovljivih izvora energije razvojem novih industrijskih tehnika i postupaka na električni pogon od velike je važnosti za industrijsku preobrazbu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Industrijski sektori, uključujući sektor energetski intenzivnih industrija, osiguravaju milijune radnih mjesta, a njihova konkurentnost ključna je za blagostanje naših društava. Međutim, oni su odgovorni za 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova i imaju velik utjecaj na okoliš (pogotovo u pogledu
  tvari koje onečišćuju zrak, vodu
  i 
  tlo
  ).

tvari koje onečišćuju zrak, vodu

tlo

Industrijski sektori, uključujući sektor energetski intenzivnih industrija, osiguravaju milijune radnih mjesta, a njihova konkurentnost ključna je za blagostanje naših društava. Međutim, oni su odgovorni za 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova i imaju velik utjecaj na okoliš (pogotovo u pogledu
  onečišćenja zraka, vode
  i 
  tla
  ).
  Stoga bi se u industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, trebala dodatno poboljšati energetska učinkovitost kako bi se dobilo na konkurentnosti i smanjila potražnja EU-a za energijom. Veća integracija obnovljivih izvora energije razvojem novih industrijskih tehnika i postupaka na električni pogon od velike je važnosti za industrijsku preobrazbu.

onečišćenja zraka, vode

tla

Stoga bi se u industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, trebala dodatno poboljšati energetska učinkovitost kako bi se dobilo na konkurentnosti i smanjila potražnja EU-a za energijom. Veća integracija obnovljivih izvora energije razvojem novih industrijskih tehnika i postupaka na električni pogon od velike je važnosti za industrijsku preobrazbu.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Revolucionarne tehnologije
  za postizanje znatnih smanjenja u emisijama stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari,
  često
  u kombinaciji s tehnologijama za
  prethodno navedenu kružnu industriju
  , proizvest će snažne industrijske vrijednosne lance, revolucionirati proizvodne kapacitete
  i poboljšati globalnu konkurentnost industrije,
  a istovremeno dati ključan doprinos postizanju naših ciljeva za klimatsku politiku i kvalitetu okoliša. | Veliko revolucionarno znanstveno i tehnološko istraživanje
  za postizanje znatnih smanjenja
  energije
  u emisijama stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari,
  na primjer
  u kombinaciji s tehnologijama za
  kružno gospodarstvo i digitalnim tehnologijama
  , proizvest će snažne industrijske vrijednosne lance, revolucionirati proizvodne kapacitete, a istovremeno dati ključan doprinos postizanju naših ciljeva za klimatsku politiku i kvalitetu okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Revolucionarne tehnologije
  za postizanje znatnih smanjenja u emisijama stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari,
  često
  u kombinaciji s tehnologijama za
  prethodno navedenu kružnu industriju
  , proizvest će snažne industrijske vrijednosne lance, revolucionirati proizvodne kapacitete
  i poboljšati globalnu konkurentnost industrije,
  a istovremeno dati ključan doprinos postizanju naših ciljeva za klimatsku politiku i kvalitetu okoliša.

Revolucionarne tehnologije

često

prethodno navedenu kružnu industriju

i poboljšati globalnu konkurentnost industrije,

Veliko revolucionarno znanstveno i tehnološko istraživanje
  za postizanje znatnih smanjenja
  energije
  u emisijama stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari,
  na primjer
  u kombinaciji s tehnologijama za
  kružno gospodarstvo i digitalnim tehnologijama
  , proizvest će snažne industrijske vrijednosne lance, revolucionirati proizvodne kapacitete, a istovremeno dati ključan doprinos postizanju naših ciljeva za klimatsku politiku i kvalitetu okoliša.

Veliko revolucionarno znanstveno i tehnološko istraživanje

energije

na primjer

kružno gospodarstvo i digitalnim tehnologijama

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 3.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | procesne tehnologije, uključujući grijanje i hlađenje, digitalni alati
  i opsežne demonstracijske
  aktivnosti za izvedbu i učinkovitost procesa, znatna smanjenja ili izbjegavanja industrijskih emisija stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari uključujući čestice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

procesne tehnologije, uključujući grijanje i hlađenje, digitalni alati
  i opsežne demonstracijske
  aktivnosti za izvedbu i učinkovitost procesa, znatna smanjenja ili izbjegavanja industrijskih emisija stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari uključujući čestice;

i opsežne demonstracijske

| — | procesne tehnologije, uključujući grijanje i hlađenje,
  procesni agensi i
  digitalni alati
  , osobito u obliku opsežnih demonstracijskih
  aktivnosti za izvedbu i učinkovitost procesa, znatna smanjenja ili izbjegavanja industrijskih emisija stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari uključujući čestice; |
| --- | --- |

—

procesne tehnologije, uključujući grijanje i hlađenje,
  procesni agensi i
  digitalni alati
  , osobito u obliku opsežnih demonstracijskih
  aktivnosti za izvedbu i učinkovitost procesa, znatna smanjenja ili izbjegavanja industrijskih emisija stakleničkih plinova i onečišćujućih tvari uključujući čestice;

procesni agensi i

, osobito u obliku opsežnih demonstracijskih

| — | vrednovanje industrijskog CO2, |
| --- | --- |

—

vrednovanje industrijskog CO2,

| — | vrednovanje industrijskog CO2
  , uključujući tehnologije i rješenja za smanjenje emisija stakleničkih plinova nastalih proizvodnjom električne energije iz fosilnih goriva putem hvatanja i upotrebe CO2
  , |
| --- | --- |

—

vrednovanje industrijskog CO2
  , uključujući tehnologije i rješenja za smanjenje emisija stakleničkih plinova nastalih proizvodnjom električne energije iz fosilnih goriva putem hvatanja i upotrebe CO2
  ,

, uključujući tehnologije i rješenja za smanjenje emisija stakleničkih plinova nastalih proizvodnjom električne energije iz fosilnih goriva putem hvatanja i upotrebe CO2

| — | izravno izbjegavanje ugljika primjenom obnovljivog elektrolitičkog vodika i obnovljive električne energije. |
| --- | --- |

—

izravno izbjegavanje ugljika primjenom obnovljivog elektrolitičkog vodika i obnovljive električne energije.

izravno izbjegavanje ugljika primjenom obnovljivog elektrolitičkog vodika i obnovljive električne energije.

| — | elektrifikacija i upotreba
  nekonvencionalnih
  izvora energije unutar industrijskih pogona
  te razmjena energije i resursa između industrijskih pogona (primjerice putem industrijske simbioze)
  , |
| --- | --- |

—

elektrifikacija i upotreba
  nekonvencionalnih
  izvora energije unutar industrijskih pogona
  te razmjena energije i resursa između industrijskih pogona (primjerice putem industrijske simbioze)
  ,

nekonvencionalnih

te razmjena energije i resursa između industrijskih pogona (primjerice putem industrijske simbioze)

| — | elektrifikacija i upotreba
  čistih
  izvora energije unutar industrijskih pogona
  kako bi se smanjili fosilni energetski nosioci, posebice za energetski intenzivne industrijske procese
  , |
| --- | --- |

—

elektrifikacija i upotreba
  čistih
  izvora energije unutar industrijskih pogona
  kako bi se smanjili fosilni energetski nosioci, posebice za energetski intenzivne industrijske procese
  ,

čistih

kako bi se smanjili fosilni energetski nosioci, posebice za energetski intenzivne industrijske procese

| — | industrijski proizvodi s niskim ili nultim emisijama ugljika tijekom postupka proizvodnje
  i cijelog životnog vijeka
  . |
| --- | --- |

—

industrijski proizvodi s niskim ili nultim emisijama ugljika tijekom postupka proizvodnje
  i cijelog životnog vijeka
  .

i cijelog životnog vijeka

| — | industrijski proizvodi
  i materijali
  s niskim ili nultim emisijama ugljika tijekom postupka proizvodnje. |
| --- | --- |

—

industrijski proizvodi
  i materijali
  s niskim ili nultim emisijama ugljika tijekom postupka proizvodnje.

i materijali

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.9. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EU će podupirati sinergije svemirskih i ključnih tehnologija razvoja (velike količine podataka, napredna proizvodnja, robotika i umjetna inteligencija);
  poticati
  napredan, poduzetnički i konkurentan svemirski sektor te
  pomoći
  osigurati neovisnost u pristupu svemiru i sigurnom i zaštićenom korištenju svemira.
  Aktivnosti
  će se temeljiti na programima, uzimajući u obzir ESA-in proces usklađivanja i relevantne inicijative država članica, a prema potrebi će se provoditi s ESA-om. | EU će podupirati sinergije svemirskih i ključnih tehnologija razvoja (velike količine podataka, napredna proizvodnja,
  kvantne tehnologije,
  robotika i umjetna inteligencija);
  poticat će
  napredan, poduzetnički i konkurentan svemirski sektor te
  će pomagati
  osigurati neovisnost u pristupu svemiru i sigurnom i zaštićenom korištenju svemira.
  Uzlazne aktivnosti
  će se temeljiti na programima, uzimajući u obzir ESA-in proces usklađivanja i relevantne inicijative država članica, a prema potrebi će se provoditi s ESA-om.
  Silazne aktivnosti bit će tržišno usmjerene i odgovarati na potrebe korisnika, a provodit će ih Agencija za svemirski program. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EU će podupirati sinergije svemirskih i ključnih tehnologija razvoja (velike količine podataka, napredna proizvodnja, robotika i umjetna inteligencija);
  poticati
  napredan, poduzetnički i konkurentan svemirski sektor te
  pomoći
  osigurati neovisnost u pristupu svemiru i sigurnom i zaštićenom korištenju svemira.
  Aktivnosti
  će se temeljiti na programima, uzimajući u obzir ESA-in proces usklađivanja i relevantne inicijative država članica, a prema potrebi će se provoditi s ESA-om.

poticati

pomoći

Aktivnosti

EU će podupirati sinergije svemirskih i ključnih tehnologija razvoja (velike količine podataka, napredna proizvodnja,
  kvantne tehnologije,
  robotika i umjetna inteligencija);
  poticat će
  napredan, poduzetnički i konkurentan svemirski sektor te
  će pomagati
  osigurati neovisnost u pristupu svemiru i sigurnom i zaštićenom korištenju svemira.
  Uzlazne aktivnosti
  će se temeljiti na programima, uzimajući u obzir ESA-in proces usklađivanja i relevantne inicijative država članica, a prema potrebi će se provoditi s ESA-om.
  Silazne aktivnosti bit će tržišno usmjerene i odgovarati na potrebe korisnika, a provodit će ih Agencija za svemirski program.

kvantne tehnologije,

poticat će

će pomagati

Uzlazne aktivnosti

Silazne aktivnosti bit će tržišno usmjerene i odgovarati na potrebe korisnika, a provodit će ih Agencija za svemirski program.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.9. – stavak 3. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.9. – stavak 3. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | europski globalni navigacijski satelitski sustavi (Galileo i EGNOS): inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i kod međunarodnih partnera, rješenja za poboljšanje pouzdanosti, vjerodostojnosti i cjelovitosti usluga, razvoj ključnih elemenata kao što su čipsetovi, prijemnici i antene, održivost lanaca opskrbe, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optičke veze, reprogramabilni korisni tereti), prema održivom iskorištavanju usluga za rješavanje društvenih izazova. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su sigurnost ili autonomna vožnja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

europski globalni navigacijski satelitski sustavi (Galileo i EGNOS): inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i kod međunarodnih partnera, rješenja za poboljšanje pouzdanosti, vjerodostojnosti i cjelovitosti usluga, razvoj ključnih elemenata kao što su čipsetovi, prijemnici i antene, održivost lanaca opskrbe, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optičke veze, reprogramabilni korisni tereti), prema održivom iskorištavanju usluga za rješavanje društvenih izazova. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su sigurnost ili autonomna vožnja,

| — | europski globalni navigacijski satelitski sustavi (Galileo i EGNOS): inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i kod međunarodnih partnera, rješenja za poboljšanje pouzdanosti, vjerodostojnosti i cjelovitosti usluga, razvoj ključnih elemenata kao što su čipsetovi, prijemnici i antene, održivost lanaca opskrbe, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optičke veze, reprogramabilni korisni tereti),
  poboljšana dostupnost i povećana raznolikost primjena
  prema održivom iskorištavanju usluga za rješavanje društvenih izazova. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su
  smanjenje rizika od prirodnih katastrofa,
  sigurnost ili autonomna vožnja, |
| --- | --- |

—

europski globalni navigacijski satelitski sustavi (Galileo i EGNOS): inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i kod međunarodnih partnera, rješenja za poboljšanje pouzdanosti, vjerodostojnosti i cjelovitosti usluga, razvoj ključnih elemenata kao što su čipsetovi, prijemnici i antene, održivost lanaca opskrbe, nove tehnologije (npr. kvantne tehnologije, optičke veze, reprogramabilni korisni tereti),
  poboljšana dostupnost i povećana raznolikost primjena
  prema održivom iskorištavanju usluga za rješavanje društvenih izazova. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su
  smanjenje rizika od prirodnih katastrofa,
  sigurnost ili autonomna vožnja,

poboljšana dostupnost i povećana raznolikost primjena

smanjenje rizika od prirodnih katastrofa,

| — | Copernicus: inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i međunarodni partneri, pouzdanost i razvoj usluga, održivost lanaca opskrbe, senzori, sustavi i koncepti misija (npr. platforme na velikim visinama, bespilotne letjelice, lagani sateliti); umjeravanje i validacija; održivo iskorištavanje usluga i utjecaj na globalne izazove; tehnike obrade podataka dobivenih promatranjem Zemlje, velika količina podataka, računalni resursi i algoritamski alati. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su klimatske promjene i sigurnost, |
| --- | --- |

—

Copernicus: inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i međunarodni partneri, pouzdanost i razvoj usluga, održivost lanaca opskrbe, senzori, sustavi i koncepti misija (npr. platforme na velikim visinama, bespilotne letjelice, lagani sateliti); umjeravanje i validacija; održivo iskorištavanje usluga i utjecaj na globalne izazove; tehnike obrade podataka dobivenih promatranjem Zemlje, velika količina podataka, računalni resursi i algoritamski alati. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su klimatske promjene i sigurnost,

| — | Copernicus: inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i međunarodni partneri, pouzdanost i razvoj usluga, održivost lanaca opskrbe, senzori, sustavi i koncepti misija (npr. platforme na velikim visinama, bespilotne letjelice, lagani sateliti); umjeravanje i validacija; održivo iskorištavanje usluga i utjecaj na globalne izazove; tehnike obrade podataka dobivenih promatranjem Zemlje, velika količina podataka, računalni resursi i algoritamski alati. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su
  smanjenje rizika od katastrofa,
  klimatske promjene i sigurnost, |
| --- | --- |

—

Copernicus: inovativne primjene, prihvaćenost na globalnoj razini i međunarodni partneri, pouzdanost i razvoj usluga, održivost lanaca opskrbe, senzori, sustavi i koncepti misija (npr. platforme na velikim visinama, bespilotne letjelice, lagani sateliti); umjeravanje i validacija; održivo iskorištavanje usluga i utjecaj na globalne izazove; tehnike obrade podataka dobivenih promatranjem Zemlje, velika količina podataka, računalni resursi i algoritamski alati. Razvoj nove generacije sustava za nove izazove kao što su
  smanjenje rizika od katastrofa,
  klimatske promjene i sigurnost,

smanjenje rizika od katastrofa,

| — | svijest o situaciji u svemiru: pouzdan kapacitet EU-a za praćenje i predviđanje stanja u svemiru, npr. svemirskih meteoroloških prilika, svemirskog otpada i objekata blizu Zemlje, te novi koncepti usluga, kao što su upravljanje svemirskim prometom i povezane aplikacije i usluge za jamčenje sigurnosti ključne infrastrukture u svemiru i na Zemlji, |
| --- | --- |

—

svijest o situaciji u svemiru: pouzdan kapacitet EU-a za praćenje i predviđanje stanja u svemiru, npr. svemirskih meteoroloških prilika, svemirskog otpada i objekata blizu Zemlje, te novi koncepti usluga, kao što su upravljanje svemirskim prometom i povezane aplikacije i usluge za jamčenje sigurnosti ključne infrastrukture u svemiru i na Zemlji,

| — | svijest o situaciji u svemiru: pouzdan kapacitet EU-a za praćenje i predviđanje stanja u svemiru, npr. svemirskih meteoroloških prilika, svemirskog otpada i objekata blizu Zemlje,
  senzori
  te novi koncepti usluga, kao što su upravljanje svemirskim prometom i povezane aplikacije i usluge za jamčenje sigurnosti ključne infrastrukture u svemiru i na Zemlji, |
| --- | --- |

—

svijest o situaciji u svemiru: pouzdan kapacitet EU-a za praćenje i predviđanje stanja u svemiru, npr. svemirskih meteoroloških prilika, svemirskog otpada i objekata blizu Zemlje,
  senzori
  te novi koncepti usluga, kao što su upravljanje svemirskim prometom i povezane aplikacije i usluge za jamčenje sigurnosti ključne infrastrukture u svemiru i na Zemlji,

senzori

| — | sigurna satelitska komunikacija za državne aktere iz EU-a: rješenja za najširi mogući raspon državnih korisnika i povezana korisnička oprema u okviru arhitektonskih, tehnoloških i sistemskih rješenja za svemirsku infrastrukturu, kao potpora autonomiji EU-a, |
| --- | --- |

—

sigurna satelitska komunikacija za državne aktere iz EU-a: rješenja za najširi mogući raspon državnih korisnika i povezana korisnička oprema u okviru arhitektonskih, tehnoloških i sistemskih rješenja za svemirsku infrastrukturu, kao potpora autonomiji EU-a,

| — | sigurna
  , na kvantnoj razini zaštićena
  satelitska komunikacija za državne aktere iz EU-a: rješenja za najširi mogući raspon državnih korisnika i povezana korisnička oprema u okviru arhitektonskih, tehnoloških i sistemskih rješenja za svemirsku infrastrukturu, kao potpora autonomiji EU-a, |
| --- | --- |

—

sigurna
  , na kvantnoj razini zaštićena
  satelitska komunikacija za državne aktere iz EU-a: rješenja za najširi mogući raspon državnih korisnika i povezana korisnička oprema u okviru arhitektonskih, tehnoloških i sistemskih rješenja za svemirsku infrastrukturu, kao potpora autonomiji EU-a,

, na kvantnoj razini zaštićena

| — | sveobuhvatna satelitska komunikacija za građane i poduzeća: isplativa, napredna satelitska komunikacija za povezivanje sredstava i osoba u slabije razvijenim područjima, kao dio svugdje dostupne povezivosti putem tehnologije 5G i razvoja interneta stvari (IoT), koja dopunjuje infrastrukturu za internet sljedeće generacije. Poboljšanje zemaljskog segmenta i korisničke opreme, standardizacija i interoperabilnost radi osiguravanja vodećeg položaja industrije EU-a, |
| --- | --- |

—

sveobuhvatna satelitska komunikacija za građane i poduzeća: isplativa, napredna satelitska komunikacija za povezivanje sredstava i osoba u slabije razvijenim područjima, kao dio svugdje dostupne povezivosti putem tehnologije 5G i razvoja interneta stvari (IoT), koja dopunjuje infrastrukturu za internet sljedeće generacije. Poboljšanje zemaljskog segmenta i korisničke opreme, standardizacija i interoperabilnost radi osiguravanja vodećeg položaja industrije EU-a,

| — | sveobuhvatna satelitska komunikacija za građane i poduzeća: isplativa, napredna satelitska komunikacija za povezivanje sredstava i osoba u slabije razvijenim područjima, kao dio svugdje dostupne povezivosti putem tehnologije 5G i razvoja interneta stvari (IoT), koja dopunjuje infrastrukturu za internet sljedeće generacije. Poboljšanje zemaljskog segmenta i korisničke opreme, standardizacija i interoperabilnost radi osiguravanja vodećeg položaja industrije EU-a, |
| --- | --- |

—

sveobuhvatna satelitska komunikacija za građane i poduzeća: isplativa, napredna satelitska komunikacija za povezivanje sredstava i osoba u slabije razvijenim područjima, kao dio svugdje dostupne povezivosti putem tehnologije 5G i razvoja interneta stvari (IoT), koja dopunjuje infrastrukturu za internet sljedeće generacije. Poboljšanje zemaljskog segmenta i korisničke opreme, standardizacija i interoperabilnost radi osiguravanja vodećeg položaja industrije EU-a,

| — | neovisnost i održivost lanca opskrbe: viša razina tehnološke spremnosti u području satelita i raketa-nosača; povezani svemirski i zemaljski segment te proizvodni objekti i objekti za testiranje. Za potrebe osiguranja tehnološkog vodstva i autonomije EU-a, poboljšana održivost lanca opskrbe, smanjenje ovisnosti o ključnim svemirskim tehnologijama koje ne potječu iz EU-a te unapređenje znanja o načinu na koji svemirske tehnologije mogu ponuditi rješenja za druge industrijske sektore, |
| --- | --- |

—

neovisnost i održivost lanca opskrbe: viša razina tehnološke spremnosti u području satelita i raketa-nosača; povezani svemirski i zemaljski segment te proizvodni objekti i objekti za testiranje. Za potrebe osiguranja tehnološkog vodstva i autonomije EU-a, poboljšana održivost lanca opskrbe, smanjenje ovisnosti o ključnim svemirskim tehnologijama koje ne potječu iz EU-a te unapređenje znanja o načinu na koji svemirske tehnologije mogu ponuditi rješenja za druge industrijske sektore,

| — | neovisnost i održivost lanca opskrbe: viša razina tehnološke spremnosti u području satelita i raketa-nosača; povezani svemirski i zemaljski segment te proizvodni objekti i objekti za testiranje. Za potrebe osiguranja tehnološkog vodstva i autonomije EU-a, poboljšana održivost lanca opskrbe, smanjenje ovisnosti o ključnim svemirskim tehnologijama koje ne potječu iz EU-a te unapređenje znanja o načinu na koji svemirske tehnologije mogu ponuditi rješenja za druge industrijske sektore, |
| --- | --- |

—

neovisnost i održivost lanca opskrbe: viša razina tehnološke spremnosti u području satelita i raketa-nosača; povezani svemirski i zemaljski segment te proizvodni objekti i objekti za testiranje. Za potrebe osiguranja tehnološkog vodstva i autonomije EU-a, poboljšana održivost lanca opskrbe, smanjenje ovisnosti o ključnim svemirskim tehnologijama koje ne potječu iz EU-a te unapređenje znanja o načinu na koji svemirske tehnologije mogu ponuditi rješenja za druge industrijske sektore,

| — | svemirski ekosustav: usluge validacije i demonstracije u orbiti, uključujući usluge zajedničkog prijevoza za lake satelite; svemirski demonstracijski projekti u područjima kao što su hibridni i pametni sateliti ili sateliti koji se mogu ponovno konfigurirati, proizvodnja i sastavljanje u orbiti, višekratna upotreba raketa-nosača, servisiranje u orbiti i mikrorakete-nosači; revolucionarne inovacije i prijenos tehnologije u područjima kao što su recikliranje, zeleni svemir, umjetna inteligencija, robotika, digitalizacija, isplativost i minijaturizacija, |
| --- | --- |

—

svemirski ekosustav: usluge validacije i demonstracije u orbiti, uključujući usluge zajedničkog prijevoza za lake satelite; svemirski demonstracijski projekti u područjima kao što su hibridni i pametni sateliti ili sateliti koji se mogu ponovno konfigurirati, proizvodnja i sastavljanje u orbiti, višekratna upotreba raketa-nosača, servisiranje u orbiti i mikrorakete-nosači; revolucionarne inovacije i prijenos tehnologije u područjima kao što su recikliranje, zeleni svemir, umjetna inteligencija, robotika, digitalizacija, isplativost i minijaturizacija,

| — | svemirski ekosustav: usluge validacije i demonstracije u orbiti, uključujući usluge zajedničkog prijevoza za lake satelite; svemirski demonstracijski projekti u područjima kao što su hibridni i pametni sateliti ili sateliti koji se mogu ponovno konfigurirati, proizvodnja i sastavljanje u orbiti, višekratna upotreba raketa-nosača, servisiranje u orbiti i mikrorakete-nosači; revolucionarne inovacije i prijenos tehnologije u područjima kao što su recikliranje,
  čisti svemir,
  zeleni svemir, umjetna inteligencija, robotika, digitalizacija, isplativost i minijaturizacija, |
| --- | --- |

—

svemirski ekosustav: usluge validacije i demonstracije u orbiti, uključujući usluge zajedničkog prijevoza za lake satelite; svemirski demonstracijski projekti u područjima kao što su hibridni i pametni sateliti ili sateliti koji se mogu ponovno konfigurirati, proizvodnja i sastavljanje u orbiti, višekratna upotreba raketa-nosača, servisiranje u orbiti i mikrorakete-nosači; revolucionarne inovacije i prijenos tehnologije u područjima kao što su recikliranje,
  čisti svemir,
  zeleni svemir, umjetna inteligencija, robotika, digitalizacija, isplativost i minijaturizacija,

čisti svemir,

| — | svemirska znanost: iskorištavanje znanstvenih podataka dobivenih u znanstvenim i istraživačkim misijama, u kombinaciji s razvojem inovativnih instrumenata u međunarodnom okruženju; doprinos znanstvenim misijama prethodnicama za razvoj svemirskog programa. |
| --- | --- |

—

svemirska znanost: iskorištavanje znanstvenih podataka dobivenih u znanstvenim i istraživačkim misijama, u kombinaciji s razvojem inovativnih instrumenata u međunarodnom okruženju; doprinos znanstvenim misijama prethodnicama za razvoj svemirskog programa.

| — | svemirska znanost: iskorištavanje znanstvenih podataka dobivenih u znanstvenim i istraživačkim misijama, u kombinaciji s razvojem inovativnih instrumenata u međunarodnom okruženju; doprinos znanstvenim misijama prethodnicama za razvoj svemirskog programa; |
| --- | --- |

—

svemirska znanost: iskorištavanje znanstvenih podataka dobivenih u znanstvenim i istraživačkim misijama, u kombinaciji s razvojem inovativnih instrumenata u međunarodnom okruženju; doprinos znanstvenim misijama prethodnicama za razvoj svemirskog programa;

| — | svemirska umjetna inteligencija i robotika: nova rješenja za svemirske misije, na primjer sastavljanje u orbiti, rukovanje u orbiti, kognitivni svemirski sustavi, suradnja robota i ljudi u svemiru. |
| --- | --- |

—

svemirska umjetna inteligencija i robotika: nova rješenja za svemirske misije, na primjer sastavljanje u orbiti, rukovanje u orbiti, kognitivni svemirski sustavi, suradnja robota i ljudi u svemiru.

svemirska umjetna inteligencija i robotika: nova rješenja za svemirske misije, na primjer sastavljanje u orbiti, rukovanje u orbiti, kognitivni svemirski sustavi, suradnja robota i ljudi u svemiru.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Istraživanja i inovacije u području klime, energije i mobilnosti na vrlo će se integriran i djelotvoran način baviti jednim od najvažnijih globalnih izazova o kojima ovise održivost i budućnost našeg okoliša i načina života. | Istraživanja i inovacije u području klime, energije i mobilnosti na vrlo će se integriran i djelotvoran način baviti jednim od najvažnijih globalnih izazova o kojima ovise održivost i budućnost našeg okoliša
  , gospodarstva
  i načina života. |
| Kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma,
  EU
  će morati
  prijeći na niskougljična, resursno učinkovita i otporna gospodarstva i društva
  . Taj će
  se
  prelazak
  temeljiti na korjenitim promjenama
  u području tehnologije i usluga,
  promjenama
  ponašanja poduzeća i potrošača
  te na uvođenju novih oblika
  upravljanja. Kako bi se porast prosječne globalne temperature ograničilo na razinu znatno nižu od 2 oC, odnosno povećanje temperature ograničilo na 1,5  oC,
  potreban je brz napredak u dekarbonizaciji energetskog sustava i znatno smanjenje
  emisija stakleničkih plinova
  iz prometnog sektora

   (17).
  Nadalje, za
  brže postizanje revolucionarnih iskoraka sljedeće generacije potreban je nov poticaj, ali i demonstracija i uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja uz korištenje mogućnosti koje pružaju digitalne i svemirske tehnologije. To će se ostvariti primjenom integriranog pristupa koji obuhvaća dekarbonizaciju, učinkovitost
  resursa
  , smanjenje onečišćenja zraka, pristup sirovinama i kružno gospodarstvo. | Kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma,
  Unija
  će morati
  staviti na raspolaganje scenarije za prelazak na gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova, uključujući niskougljične tehnologije i strategije za dekarbonizaciju
  . Taj će prelazak
  podrazumijevati korjenite promjene
  u području tehnologije i usluga,
  čime se potkopavaju načini proizvodnje industrija i
  ponašanja poduzeća i potrošača.
  Preobrazba energetskog tržišta provest će se interakcijom tehnologije, infrastrukture, tržišta, kao i političkih i regulatornih okvira, uključujući nove oblike
  upravljanja.
  Stoga postoji potreba za sustavnim inovacijama u energetskom, građevinskom, industrijskom i prometnom sektoru. |
| | Kako bi se porast prosječne globalne temperature ograničilo na razinu znatno nižu od 2 oC, odnosno povećanje temperature ograničilo na 1,5  oC,
  potrebna su smanjenja
  emisija stakleničkih plinova
  dekarbonizacijom, uštedom energije i uvođenjem obnovljivih izvora energije i elektrifikacijom industrijskih procesa koji obuhvaćaju energetski i prometni sektor

   (17).
  Trenutačno je prometni sektor odgovoran za gotovo četvrtinu emisija stakleničkih plinova u Uniji. |
| | Za
  brže postizanje revolucionarnih iskoraka sljedeće generacije potreban je nov poticaj, ali i demonstracija i uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja uz korištenje mogućnosti koje pružaju
  ključne tehnologije razvoja,
  digitalne
  tehnologije
  i svemirske tehnologije. To će se ostvariti primjenom integriranog pristupa koji obuhvaća dekarbonizaciju,
  obnovljive izvore energije i energetsku
  učinkovitost, smanjenje onečišćenja zraka, pristup sirovinama
  , uključujući ključne sirovine
  i kružno gospodarstvo.
  Osobitu pozornost treba posvetiti sektorskom povezivanju (npr. elektroenergetski, toplinski i sektor hlađenja, industrijski i prometni sektor) u svim područjima intervencije, što je važno za uspješnu energetsku i prometnu tranziciju. |
| | Da bi se to postiglo, tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Saznanja iz društvenih i humanističkih znanosti, socijalne inovacije uz građanski angažman, bit će ključni za poticanje novih modela upravljanja, obrazaca proizvodnje i potrošnje. |
| Kako bi se ostvario napredak u 
  tim sektorima
  , ali i u drugim segmentima industrije EU-a kao što su poljoprivreda, građevinarstvo, industrijski procesi, upotreba proizvoda i gospodarenje otpadom, potrebno je stalno produbljivati znanje o mehanizmima klimatskih promjena i povezanim učincima na gospodarstvo i društvo, iskorištavati sinergije s nacionalnim aktivnostima i drugim vrstama djelovanja
  EU-a
  te njegovati međunarodnu suradnju. | Kako bi se ostvario napredak u 
  energetskom i prometnom sektoru
  , ali i u drugim segmentima industrije EU-a kao što su poljoprivreda, građevinarstvo, industrijski procesi, upotreba proizvoda i gospodarenje otpadom
  i recikliranje
  , potrebno je stalno
  i pojačano
  produbljivati znanje o mehanizmima klimatskih promjena i povezanim učincima na gospodarstvo i društvo, iskorištavati sinergije s nacionalnim aktivnostima i drugim vrstama djelovanja
  Unije
  te njegovati međunarodnu suradnju. |
| Tijekom posljednjeg desetljeća znatno se razvila znanost o klimi, osobito u pogledu promatranja, asimilacije podataka i izrade klimatskih modela. Međutim, zbog složenosti klimatskog sustava i potrebe za podupiranjem provedbe Pariškog sporazuma, ciljeva održivog razvoja i politika EU-a nužno je pojačati djelovanje kako bi se popunile preostale praznine u znanju. | Tijekom posljednjeg desetljeća znatno se razvila znanost o klimi, osobito u pogledu promatranja, asimilacije podataka i izrade klimatskih modela. Međutim, zbog složenosti klimatskog sustava i potrebe za podupiranjem provedbe Pariškog sporazuma, ciljeva održivog razvoja i politika EU-a nužno je pojačati djelovanje kako bi se popunile preostale praznine u znanju. |
| EU je uspostavio sveobuhvatan politički okvir u Strategiji energetske unije, uz obvezujuće ciljeve, zakonodavne akte te istraživačke i inovacijske aktivnosti, a cilj je imati vodeći položaj u 
  razvoju i primjeni učinkovitih sustava proizvodnje energije koji se temelje
  na obnovljivim izvorima energije. | EU je uspostavio sveobuhvatan politički okvir u Strategiji energetske unije, uz obvezujuće ciljeve, zakonodavne akte te istraživačke i inovacijske aktivnosti, a cilj je imati vodeći položaj u 
  energetskom sustavu koji je vrlo učinkovit i temelji se
  na obnovljivim izvorima energije. |
| Promet osigurava mobilnost ljudi i robe potrebne za integrirano europsko jedinstveno tržište, teritorijalnu koheziju te otvoreno i uključivo društvo. Istodobno, promet ima znatne negativne učinke na zdravlje ljudi, prometne gužve, tlo, kvalitetu zraka i buku, ali i na sigurnost, što je dovelo do brojnih slučajeva prerane smrti i porasta socioekonomskih troškova.
  Održiva mobilnost
  i prometne mreže stoga moraju postati čiste, sigurne, pametne, zaštićene, tihe, pouzdane i isplative te nuditi neometanu integriranu uslugu „od vrata do vrata”. | Promet osigurava mobilnost ljudi i robe potrebne za integrirano europsko jedinstveno tržište, teritorijalnu koheziju te otvoreno i uključivo društvo. Istodobno, promet ima znatne negativne učinke na zdravlje ljudi, prometne gužve, tlo, kvalitetu zraka i buku, ali i na sigurnost, što je dovelo do brojnih slučajeva prerane smrti i porasta socioekonomskih troškova.
  Mobilnost
  i prometne mreže
  , osobito u gradskim područjima,
  stoga moraju postati čiste,
  učinkovite, ekološki i gospodarski održive,
  sigurne, pametne,
  inovativne,
  zaštićene, tihe, pouzdane i isplative te nuditi neometanu integriranu uslugu „od vrata do vrata”. |
| No problemi s kojima se suočavaju prometni i energetski sektor daleko su veći od potrebe za smanjenjem emisija. Potrebno se uhvatiti u koštac s nekoliko izazova, uključujući sve veću raširenost digitalnih i svemirskih tehnologija, promjene u ponašanju korisnika i obrascima mobilnosti, nove sudionike na tržištu i disruptivne poslovne modele, globalizaciju, veću međunarodnu konkurenciju, ali i sve starije, urbanije i raznolikije stanovništvo. | No problemi s kojima se suočavaju prometni i energetski sektor daleko su veći od potrebe za smanjenjem emisija. Potrebno se uhvatiti u koštac s nekoliko izazova, uključujući
  obnovljive izvore energije, održiva goriva, skladištenje energije i sigurnost opskrbe,
  sve veću raširenost digitalnih
  , automatiziranih
  i svemirskih tehnologija, promjene u ponašanju korisnika i obrascima mobilnosti, nove sudionike na tržištu i disruptivne poslovne modele, globalizaciju, veću međunarodnu konkurenciju, ali i sve starije, urbanije i raznolikije stanovništvo. |
| Oba su sektora
  važni pokretači gospodarske konkurentnosti i rasta Europe. Više od 1,6 milijuna osoba u EU-u radi u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Sektori prijevoza i skladištenja zapošljavaju više od 11 milijuna ljudi u EU-u, a na njih otpada oko 5 % BDP-a i 20 % izvoza. EU je svjetski predvodnik u projektiranju i proizvodnji vozila, zrakoplova i plovila, a po patentiranju inovativnih tehnologija u području čiste energije zauzima drugo mjesto u svijetu. | Energetski i prometni sektor
  važni
  su
  pokretači gospodarske konkurentnosti i rasta Europe. Više od 1,6 milijuna osoba u EU-u radi u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Sektori prijevoza i skladištenja zapošljavaju više od 11 milijuna ljudi u EU-u, a na njih otpada oko 5 % BDP-a i 20 % izvoza. EU je svjetski predvodnik u projektiranju i proizvodnji vozila, zrakoplova i plovila, a po patentiranju inovativnih tehnologija u području čiste energije,
  uključujući tehnologije u području obnovljivih izvora energije,
  zauzima drugo mjesto u svijetu. |
| Pronalaženje novih načina za brže uvođenje
  čistih
  tehnologija i rješenja za dekarbonizaciju europskoga gospodarstva iziskuje veću potražnju za inovacijama. To se može potaknuti osnaživanjem građana, ali i socioekonomskim inovacijama i inovacijama u javnom sektoru, što će najzad dovesti do širih pristupa koji se ne odnose samo na inovacije temeljene na tehnologiji. Socioekonomska istraživanja koja, među ostalim, obuhvaćaju potrebe i obrasce ponašanja korisnika, aktivnosti predviđanja, ekološke, gospodarske, socijalne i bihevioralne aspekte, poslovne slučajeve i modele i prednormativno istraživanje za utvrđivanje normi omogućit će djelovanja kojima se potiču regulatorne, financijske i društvene inovacije, vještine, kao i angažman i osnaživanje potrošača i sudionika na tržištu. | Pronalaženje novih načina za brže uvođenje tehnologija
  koje se temelje na obnovljivim izvorima energije i koje su energetski učinkovite
  i 
  drugih netehnoloških
  rješenja za dekarbonizaciju europskoga gospodarstva iziskuje veću potražnju za inovacijama. To se može potaknuti osnaživanjem građana, ali i socioekonomskim inovacijama i inovacijama u javnom sektoru
  i javnoj nabavi
  , što će najzad dovesti do širih pristupa koji se ne odnose samo na inovacije temeljene na tehnologiji. Socioekonomska istraživanja koja, među ostalim, obuhvaćaju potrebe i obrasce ponašanja korisnika, aktivnosti predviđanja, ekološke, gospodarske, socijalne i bihevioralne aspekte, poslovne slučajeve i modele i prednormativno istraživanje za utvrđivanje normi omogućit će djelovanja kojima se potiču regulatorne, financijske i društvene inovacije, vještine, kao i angažman i osnaživanje
  svih
  potrošača i sudionika na tržištu.
  Tehnologije za podupiranje povezivanja sektora također imaju potencijal za jačanje domaće proizvodne industrije. U prometnom sektoru ključna je uloga primijenjenog istraživanja i studija kojima je cilj uvođenje inovacija na tržište. |
| Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju
  EU-a
  kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku
  EU-a
  ,
  kružnom gospodarstvu
  , inicijativi za sirovine, sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici
  EU-a
  te pravnim propisima
  EU-a
  za smanjenje buke i onečišćenja zraka. | Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije,
  obvezama iz Pariškog sporazuma,
  jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju
  Unije
  kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku
  Unije
  ,
  akcijskom planu za kružno gospodarstvo
  ,
  inicijativi Europskog saveza za baterije,
  inicijativi za sirovine,
  strategiji EU-a za biogospodarstvo,
  sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici
  Unije
  te pravnim propisima
  Unije
  za smanjenje buke i onečišćenja zraka.
  Također doprinose postizanju nacionalnih ciljeva država članica u pogledu smanjenja emisija. Potrebno je zajamčiti komplementarnost i sinergije s aktivnostima u okviru drugih programa Unije. |
| | S obzirom na broj europskih platformi za tehnologiju i inovacije u ovom području, pozivi u ovom klasteru trebaju uzeti u obzir njihove preporuke. |
| Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; | Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Istraživanja i inovacije u području klime, energije i mobilnosti na vrlo će se integriran i djelotvoran način baviti jednim od najvažnijih globalnih izazova o kojima ovise održivost i budućnost našeg okoliša i načina života.

Istraživanja i inovacije u području klime, energije i mobilnosti na vrlo će se integriran i djelotvoran način baviti jednim od najvažnijih globalnih izazova o kojima ovise održivost i budućnost našeg okoliša
  , gospodarstva
  i načina života.

, gospodarstva

Kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma,
  EU
  će morati
  prijeći na niskougljična, resursno učinkovita i otporna gospodarstva i društva
  . Taj će
  se
  prelazak
  temeljiti na korjenitim promjenama
  u području tehnologije i usluga,
  promjenama
  ponašanja poduzeća i potrošača
  te na uvođenju novih oblika
  upravljanja. Kako bi se porast prosječne globalne temperature ograničilo na razinu znatno nižu od 2 oC, odnosno povećanje temperature ograničilo na 1,5  oC,
  potreban je brz napredak u dekarbonizaciji energetskog sustava i znatno smanjenje
  emisija stakleničkih plinova
  iz prometnog sektora

   (17).
  Nadalje, za
  brže postizanje revolucionarnih iskoraka sljedeće generacije potreban je nov poticaj, ali i demonstracija i uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja uz korištenje mogućnosti koje pružaju digitalne i svemirske tehnologije. To će se ostvariti primjenom integriranog pristupa koji obuhvaća dekarbonizaciju, učinkovitost
  resursa
  , smanjenje onečišćenja zraka, pristup sirovinama i kružno gospodarstvo.

EU

prijeći na niskougljična, resursno učinkovita i otporna gospodarstva i društva

se

temeljiti na korjenitim promjenama

promjenama

te na uvođenju novih oblika

o

o

potreban je brz napredak u dekarbonizaciji energetskog sustava i znatno smanjenje

iz prometnog sektora

17

Nadalje, za

resursa

Kako bi se ispunili ciljevi Pariškog sporazuma,
  Unija
  će morati
  staviti na raspolaganje scenarije za prelazak na gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova, uključujući niskougljične tehnologije i strategije za dekarbonizaciju
  . Taj će prelazak
  podrazumijevati korjenite promjene
  u području tehnologije i usluga,
  čime se potkopavaju načini proizvodnje industrija i
  ponašanja poduzeća i potrošača.
  Preobrazba energetskog tržišta provest će se interakcijom tehnologije, infrastrukture, tržišta, kao i političkih i regulatornih okvira, uključujući nove oblike
  upravljanja.
  Stoga postoji potreba za sustavnim inovacijama u energetskom, građevinskom, industrijskom i prometnom sektoru.

Unija

staviti na raspolaganje scenarije za prelazak na gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova, uključujući niskougljične tehnologije i strategije za dekarbonizaciju

podrazumijevati korjenite promjene

čime se potkopavaju načini proizvodnje industrija i

Preobrazba energetskog tržišta provest će se interakcijom tehnologije, infrastrukture, tržišta, kao i političkih i regulatornih okvira, uključujući nove oblike

Stoga postoji potreba za sustavnim inovacijama u energetskom, građevinskom, industrijskom i prometnom sektoru.

Kako bi se porast prosječne globalne temperature ograničilo na razinu znatno nižu od 2 oC, odnosno povećanje temperature ograničilo na 1,5  oC,
  potrebna su smanjenja
  emisija stakleničkih plinova
  dekarbonizacijom, uštedom energije i uvođenjem obnovljivih izvora energije i elektrifikacijom industrijskih procesa koji obuhvaćaju energetski i prometni sektor

   (17).
  Trenutačno je prometni sektor odgovoran za gotovo četvrtinu emisija stakleničkih plinova u Uniji.

o

o

potrebna su smanjenja

dekarbonizacijom, uštedom energije i uvođenjem obnovljivih izvora energije i elektrifikacijom industrijskih procesa koji obuhvaćaju energetski i prometni sektor

17

Trenutačno je prometni sektor odgovoran za gotovo četvrtinu emisija stakleničkih plinova u Uniji.

Za
  brže postizanje revolucionarnih iskoraka sljedeće generacije potreban je nov poticaj, ali i demonstracija i uvođenje inovativnih tehnologija i rješenja uz korištenje mogućnosti koje pružaju
  ključne tehnologije razvoja,
  digitalne
  tehnologije
  i svemirske tehnologije. To će se ostvariti primjenom integriranog pristupa koji obuhvaća dekarbonizaciju,
  obnovljive izvore energije i energetsku
  učinkovitost, smanjenje onečišćenja zraka, pristup sirovinama
  , uključujući ključne sirovine
  i kružno gospodarstvo.
  Osobitu pozornost treba posvetiti sektorskom povezivanju (npr. elektroenergetski, toplinski i sektor hlađenja, industrijski i prometni sektor) u svim područjima intervencije, što je važno za uspješnu energetsku i prometnu tranziciju.

Za

ključne tehnologije razvoja,

tehnologije

obnovljive izvore energije i energetsku

, uključujući ključne sirovine

Osobitu pozornost treba posvetiti sektorskom povezivanju (npr. elektroenergetski, toplinski i sektor hlađenja, industrijski i prometni sektor) u svim područjima intervencije, što je važno za uspješnu energetsku i prometnu tranziciju.

Da bi se to postiglo, tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Saznanja iz društvenih i humanističkih znanosti, socijalne inovacije uz građanski angažman, bit će ključni za poticanje novih modela upravljanja, obrazaca proizvodnje i potrošnje.

Da bi se to postiglo, tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Saznanja iz društvenih i humanističkih znanosti, socijalne inovacije uz građanski angažman, bit će ključni za poticanje novih modela upravljanja, obrazaca proizvodnje i potrošnje.

Kako bi se ostvario napredak u 
  tim sektorima
  , ali i u drugim segmentima industrije EU-a kao što su poljoprivreda, građevinarstvo, industrijski procesi, upotreba proizvoda i gospodarenje otpadom, potrebno je stalno produbljivati znanje o mehanizmima klimatskih promjena i povezanim učincima na gospodarstvo i društvo, iskorištavati sinergije s nacionalnim aktivnostima i drugim vrstama djelovanja
  EU-a
  te njegovati međunarodnu suradnju.

tim sektorima

EU-a

Kako bi se ostvario napredak u 
  energetskom i prometnom sektoru
  , ali i u drugim segmentima industrije EU-a kao što su poljoprivreda, građevinarstvo, industrijski procesi, upotreba proizvoda i gospodarenje otpadom
  i recikliranje
  , potrebno je stalno
  i pojačano
  produbljivati znanje o mehanizmima klimatskih promjena i povezanim učincima na gospodarstvo i društvo, iskorištavati sinergije s nacionalnim aktivnostima i drugim vrstama djelovanja
  Unije
  te njegovati međunarodnu suradnju.

energetskom i prometnom sektoru

i recikliranje

i pojačano

Unije

Tijekom posljednjeg desetljeća znatno se razvila znanost o klimi, osobito u pogledu promatranja, asimilacije podataka i izrade klimatskih modela. Međutim, zbog složenosti klimatskog sustava i potrebe za podupiranjem provedbe Pariškog sporazuma, ciljeva održivog razvoja i politika EU-a nužno je pojačati djelovanje kako bi se popunile preostale praznine u znanju.

Tijekom posljednjeg desetljeća znatno se razvila znanost o klimi, osobito u pogledu promatranja, asimilacije podataka i izrade klimatskih modela. Međutim, zbog složenosti klimatskog sustava i potrebe za podupiranjem provedbe Pariškog sporazuma, ciljeva održivog razvoja i politika EU-a nužno je pojačati djelovanje kako bi se popunile preostale praznine u znanju.

EU je uspostavio sveobuhvatan politički okvir u Strategiji energetske unije, uz obvezujuće ciljeve, zakonodavne akte te istraživačke i inovacijske aktivnosti, a cilj je imati vodeći položaj u 
  razvoju i primjeni učinkovitih sustava proizvodnje energije koji se temelje
  na obnovljivim izvorima energije.

razvoju i primjeni učinkovitih sustava proizvodnje energije koji se temelje

EU je uspostavio sveobuhvatan politički okvir u Strategiji energetske unije, uz obvezujuće ciljeve, zakonodavne akte te istraživačke i inovacijske aktivnosti, a cilj je imati vodeći položaj u 
  energetskom sustavu koji je vrlo učinkovit i temelji se
  na obnovljivim izvorima energije.

energetskom sustavu koji je vrlo učinkovit i temelji se

Promet osigurava mobilnost ljudi i robe potrebne za integrirano europsko jedinstveno tržište, teritorijalnu koheziju te otvoreno i uključivo društvo. Istodobno, promet ima znatne negativne učinke na zdravlje ljudi, prometne gužve, tlo, kvalitetu zraka i buku, ali i na sigurnost, što je dovelo do brojnih slučajeva prerane smrti i porasta socioekonomskih troškova.
  Održiva mobilnost
  i prometne mreže stoga moraju postati čiste, sigurne, pametne, zaštićene, tihe, pouzdane i isplative te nuditi neometanu integriranu uslugu „od vrata do vrata”.

Održiva mobilnost

Promet osigurava mobilnost ljudi i robe potrebne za integrirano europsko jedinstveno tržište, teritorijalnu koheziju te otvoreno i uključivo društvo. Istodobno, promet ima znatne negativne učinke na zdravlje ljudi, prometne gužve, tlo, kvalitetu zraka i buku, ali i na sigurnost, što je dovelo do brojnih slučajeva prerane smrti i porasta socioekonomskih troškova.
  Mobilnost
  i prometne mreže
  , osobito u gradskim područjima,
  stoga moraju postati čiste,
  učinkovite, ekološki i gospodarski održive,
  sigurne, pametne,
  inovativne,
  zaštićene, tihe, pouzdane i isplative te nuditi neometanu integriranu uslugu „od vrata do vrata”.

Mobilnost

, osobito u gradskim područjima,

učinkovite, ekološki i gospodarski održive,

inovativne,

No problemi s kojima se suočavaju prometni i energetski sektor daleko su veći od potrebe za smanjenjem emisija. Potrebno se uhvatiti u koštac s nekoliko izazova, uključujući sve veću raširenost digitalnih i svemirskih tehnologija, promjene u ponašanju korisnika i obrascima mobilnosti, nove sudionike na tržištu i disruptivne poslovne modele, globalizaciju, veću međunarodnu konkurenciju, ali i sve starije, urbanije i raznolikije stanovništvo.

No problemi s kojima se suočavaju prometni i energetski sektor daleko su veći od potrebe za smanjenjem emisija. Potrebno se uhvatiti u koštac s nekoliko izazova, uključujući
  obnovljive izvore energije, održiva goriva, skladištenje energije i sigurnost opskrbe,
  sve veću raširenost digitalnih
  , automatiziranih
  i svemirskih tehnologija, promjene u ponašanju korisnika i obrascima mobilnosti, nove sudionike na tržištu i disruptivne poslovne modele, globalizaciju, veću međunarodnu konkurenciju, ali i sve starije, urbanije i raznolikije stanovništvo.

obnovljive izvore energije, održiva goriva, skladištenje energije i sigurnost opskrbe,

, automatiziranih

Oba su sektora
  važni pokretači gospodarske konkurentnosti i rasta Europe. Više od 1,6 milijuna osoba u EU-u radi u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Sektori prijevoza i skladištenja zapošljavaju više od 11 milijuna ljudi u EU-u, a na njih otpada oko 5 % BDP-a i 20 % izvoza. EU je svjetski predvodnik u projektiranju i proizvodnji vozila, zrakoplova i plovila, a po patentiranju inovativnih tehnologija u području čiste energije zauzima drugo mjesto u svijetu.

Oba su sektora

Energetski i prometni sektor
  važni
  su
  pokretači gospodarske konkurentnosti i rasta Europe. Više od 1,6 milijuna osoba u EU-u radi u području obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti. Sektori prijevoza i skladištenja zapošljavaju više od 11 milijuna ljudi u EU-u, a na njih otpada oko 5 % BDP-a i 20 % izvoza. EU je svjetski predvodnik u projektiranju i proizvodnji vozila, zrakoplova i plovila, a po patentiranju inovativnih tehnologija u području čiste energije,
  uključujući tehnologije u području obnovljivih izvora energije,
  zauzima drugo mjesto u svijetu.

Energetski i prometni sektor

su

uključujući tehnologije u području obnovljivih izvora energije,

Pronalaženje novih načina za brže uvođenje
  čistih
  tehnologija i rješenja za dekarbonizaciju europskoga gospodarstva iziskuje veću potražnju za inovacijama. To se može potaknuti osnaživanjem građana, ali i socioekonomskim inovacijama i inovacijama u javnom sektoru, što će najzad dovesti do širih pristupa koji se ne odnose samo na inovacije temeljene na tehnologiji. Socioekonomska istraživanja koja, među ostalim, obuhvaćaju potrebe i obrasce ponašanja korisnika, aktivnosti predviđanja, ekološke, gospodarske, socijalne i bihevioralne aspekte, poslovne slučajeve i modele i prednormativno istraživanje za utvrđivanje normi omogućit će djelovanja kojima se potiču regulatorne, financijske i društvene inovacije, vještine, kao i angažman i osnaživanje potrošača i sudionika na tržištu.

čistih

Pronalaženje novih načina za brže uvođenje tehnologija
  koje se temelje na obnovljivim izvorima energije i koje su energetski učinkovite
  i 
  drugih netehnoloških
  rješenja za dekarbonizaciju europskoga gospodarstva iziskuje veću potražnju za inovacijama. To se može potaknuti osnaživanjem građana, ali i socioekonomskim inovacijama i inovacijama u javnom sektoru
  i javnoj nabavi
  , što će najzad dovesti do širih pristupa koji se ne odnose samo na inovacije temeljene na tehnologiji. Socioekonomska istraživanja koja, među ostalim, obuhvaćaju potrebe i obrasce ponašanja korisnika, aktivnosti predviđanja, ekološke, gospodarske, socijalne i bihevioralne aspekte, poslovne slučajeve i modele i prednormativno istraživanje za utvrđivanje normi omogućit će djelovanja kojima se potiču regulatorne, financijske i društvene inovacije, vještine, kao i angažman i osnaživanje
  svih
  potrošača i sudionika na tržištu.
  Tehnologije za podupiranje povezivanja sektora također imaju potencijal za jačanje domaće proizvodne industrije. U prometnom sektoru ključna je uloga primijenjenog istraživanja i studija kojima je cilj uvođenje inovacija na tržište.

koje se temelje na obnovljivim izvorima energije i koje su energetski učinkovite

drugih netehnoloških

i javnoj nabavi

svih

Tehnologije za podupiranje povezivanja sektora također imaju potencijal za jačanje domaće proizvodne industrije. U prometnom sektoru ključna je uloga primijenjenog istraživanja i studija kojima je cilj uvođenje inovacija na tržište.

Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije, jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju
  EU-a
  kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku
  EU-a
  ,
  kružnom gospodarstvu
  , inicijativi za sirovine, sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici
  EU-a
  te pravnim propisima
  EU-a
  za smanjenje buke i onečišćenja zraka.

EU-a

EU-a

kružnom gospodarstvu

EU-a

EU-a

Aktivnosti u ovom klasteru posebice doprinose ciljevima energetske unije,
  obvezama iz Pariškog sporazuma,
  jedinstvenog digitalnog tržišta i programa za zapošljavanje, rast i ulaganja, jačanju
  Unije
  kao globalnog aktera, novoj strategiji za industrijsku politiku
  Unije
  ,
  akcijskom planu za kružno gospodarstvo
  ,
  inicijativi Europskog saveza za baterije,
  inicijativi za sirovine,
  strategiji EU-a za biogospodarstvo,
  sigurnosnoj uniji i planu za gradove, kao i zajedničkoj poljoprivrednoj politici
  Unije
  te pravnim propisima
  Unije
  za smanjenje buke i onečišćenja zraka.
  Također doprinose postizanju nacionalnih ciljeva država članica u pogledu smanjenja emisija. Potrebno je zajamčiti komplementarnost i sinergije s aktivnostima u okviru drugih programa Unije.

obvezama iz Pariškog sporazuma,

Unije

Unije

akcijskom planu za kružno gospodarstvo

inicijativi Europskog saveza za baterije,

strategiji EU-a za biogospodarstvo,

Unije

Unije

Također doprinose postizanju nacionalnih ciljeva država članica u pogledu smanjenja emisija. Potrebno je zajamčiti komplementarnost i sinergije s aktivnostima u okviru drugih programa Unije.

S obzirom na broj europskih platformi za tehnologiju i inovacije u ovom području, pozivi u ovom klasteru trebaju uzeti u obzir njihove preporuke.

S obzirom na broj europskih platformi za tehnologiju i inovacije u ovom području, pozivi u ovom klasteru trebaju uzeti u obzir njihove preporuke.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika;

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 7 – pristupačna i čista energija; cilj održivog razvoja br. 9 – industrija, inovacije i infrastruktura; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika;

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Djelotvorna provedba Pariškog sporazuma mora se temeljiti na znanosti, što znači da moramo kontinuirano unapređivati svoje znanje o Zemljinu klimatskom sustavu, ali i opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, čime će se omogućiti sustavan i sveobuhvatan pregled izazova i prilika za gospodarstvo
  EU-a
  . Na temelju toga razvijat će se znanstveno utemeljena rješenja za troškovno učinkovit prelazak na niskougljično
  , resursno učinkovito društvo otporno na klimatske promjene
  . | Djelotvorna provedba Pariškog sporazuma mora se temeljiti na znanosti, što znači da moramo kontinuirano unapređivati svoje znanje o Zemljinu klimatskom sustavu, ali i opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, čime će se omogućiti sustavan i sveobuhvatan pregled izazova i prilika za gospodarstvo
  Unije
  . Na temelju toga razvijat će se znanstveno utemeljena rješenja za troškovno učinkovit prelazak na niskougljično
  ili gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelotvorna provedba Pariškog sporazuma mora se temeljiti na znanosti, što znači da moramo kontinuirano unapređivati svoje znanje o Zemljinu klimatskom sustavu, ali i opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, čime će se omogućiti sustavan i sveobuhvatan pregled izazova i prilika za gospodarstvo
  EU-a
  . Na temelju toga razvijat će se znanstveno utemeljena rješenja za troškovno učinkovit prelazak na niskougljično
  , resursno učinkovito društvo otporno na klimatske promjene
  .

EU-a

, resursno učinkovito društvo otporno na klimatske promjene

Djelotvorna provedba Pariškog sporazuma mora se temeljiti na znanosti, što znači da moramo kontinuirano unapređivati svoje znanje o Zemljinu klimatskom sustavu, ali i opcije za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama, čime će se omogućiti sustavan i sveobuhvatan pregled izazova i prilika za gospodarstvo
  Unije
  . Na temelju toga razvijat će se znanstveno utemeljena rješenja za troškovno učinkovit prelazak na niskougljično
  ili gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova
  .

Unije

ili gospodarstvo s nultom stopom neto emisija stakleničkih plinova

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja - 1. (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | utvrđivanje ključnih procesa u polarnim regijama za bolji razvoj mogućnosti upravljanja kojima bi se smanjili negativni učinci na ekosustave i poboljšao uvid u globalno stanje u pogledu klime; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

utvrđivanje ključnih procesa u polarnim regijama za bolji razvoj mogućnosti upravljanja kojima bi se smanjili negativni učinci na ekosustave i poboljšao uvid u globalno stanje u pogledu klime;

utvrđivanje ključnih procesa u polarnim regijama za bolji razvoj mogućnosti upravljanja kojima bi se smanjili negativni učinci na ekosustave i poboljšao uvid u globalno stanje u pogledu klime;

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | načini
  dekarbonizacije
  , mjere i politike ublažavanja koje obuhvaćaju sve sektore gospodarstva i koje su usklađene s Pariškim sporazumom i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

načini
  dekarbonizacije
  , mjere i politike ublažavanja koje obuhvaćaju sve sektore gospodarstva i koje su usklađene s Pariškim sporazumom i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

dekarbonizacije

| — | načini
  smanjenja emisije stakleničkih plinova
  , mjere i politike ublažavanja koje obuhvaćaju sve sektore gospodarstva i koje su usklađene s Pariškim sporazumom i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

načini
  smanjenja emisije stakleničkih plinova
  , mjere i politike ublažavanja koje obuhvaćaju sve sektore gospodarstva i koje su usklađene s Pariškim sporazumom i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

smanjenja emisije stakleničkih plinova

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | načini prilagodbe i politike za osjetljive ekosustave, ključne gospodarske sektore
  i
  infrastrukturu
  u EU-u (lokalni/regionalni/nacionalni),
  uključujući bolje alate za procjenu rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

načini prilagodbe i politike za osjetljive ekosustave, ključne gospodarske sektore
  i
  infrastrukturu
  u EU-u (lokalni/regionalni/nacionalni),
  uključujući bolje alate za procjenu rizika.

i

u EU-u (lokalni/regionalni/nacionalni),

| — | načini prilagodbe i politike, uključujući bolje alate za procjenu
  i smanjenje
  rizika, za osjetljive ekosustave, ključne gospodarske sektore
  , ključnu
  infrastrukturu
  i gradska područja na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini; |
| --- | --- |

—

načini prilagodbe i politike, uključujući bolje alate za procjenu
  i smanjenje
  rizika, za osjetljive ekosustave, ključne gospodarske sektore
  , ključnu
  infrastrukturu
  i gradska područja na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini;

i smanjenje

, ključnu

i gradska područja na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini;

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.1. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | modeli za jačanje klimatske diplomacije kao pokretača međunarodne suradnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

modeli za jačanje klimatske diplomacije kao pokretača međunarodne suradnje.

modeli za jačanje klimatske diplomacije kao pokretača međunarodne suradnje.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj je EU-a postati svjetski predvodnik u pristupačnim, sigurnim
  i
  održivim energetskim tehnologijama
  i tako povećati
  svoju konkurentnost u globalnim vrijednosnim lancima i svoj položaj na rastućim tržištima. Različiti klimatski, geografski, ekološki i socioekonomski uvjeti u EU-u te potreba da se zajamči sigurnost opskrbe energijom i pristup sirovinama zahtijevaju širok spektar energetskih rješenja, uključujući rješenja koja nisu tehničke prirode. Kad je riječ o tehnologijama u području energije iz obnovljivih izvora, moraju se dodatno smanjiti troškovi, poboljšati njihova uspješnost
  i integracija u energetski sustav te
  razvijati revolucionarne tehnologije. U pogledu fosilnih goriva,
  dekarbonizacija
  njihove upotrebe bit će od ključne važnosti za ispunjavanje klimatskih ciljeva. | Cilj je EU-a postati svjetski predvodnik u pristupačnim, sigurnim, održivim
  i obnovljivim
  energetskim tehnologijama
  , povećavajući tako
  svoju konkurentnost u globalnim vrijednosnim lancima i svoj položaj na rastućim tržištima. Različiti klimatski, geografski, ekološki i socioekonomski uvjeti u EU-u te potreba da se zajamči
  smanjenje potrošnje energije, energetska učinkovitost,
  sigurnost opskrbe energijom i pristup sirovinama
  , posebice ključnima,
  zahtijevaju širok spektar energetskih rješenja, uključujući rješenja koja nisu tehničke prirode.
  U okviru energetske tranzicije EU će morati pronaći rješenja za poboljšani dizajn tržišta, a integracija sustava treba se znatno poboljšati.
  Kad je riječ o tehnologijama u području energije iz obnovljivih izvora, moraju se dodatno smanjiti troškovi
  i
  poboljšati njihova uspješnost.
  To zahtijeva potporu za postupno i disruptivno istraživanje naprednih tehnologija. Nadalje, potrebno je
  razvijati
  i primjenjivati
  nove revolucionarne tehnologije
  te poboljšati utvrđene tehnologije
  . U pogledu fosilnih goriva
  i sirovina
  ,
  smanjenje
  njihove upotrebe bit će od ključne važnosti za ispunjavanje klimatskih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cilj je EU-a postati svjetski predvodnik u pristupačnim, sigurnim
  i
  održivim energetskim tehnologijama
  i tako povećati
  svoju konkurentnost u globalnim vrijednosnim lancima i svoj položaj na rastućim tržištima. Različiti klimatski, geografski, ekološki i socioekonomski uvjeti u EU-u te potreba da se zajamči sigurnost opskrbe energijom i pristup sirovinama zahtijevaju širok spektar energetskih rješenja, uključujući rješenja koja nisu tehničke prirode. Kad je riječ o tehnologijama u području energije iz obnovljivih izvora, moraju se dodatno smanjiti troškovi, poboljšati njihova uspješnost
  i integracija u energetski sustav te
  razvijati revolucionarne tehnologije. U pogledu fosilnih goriva,
  dekarbonizacija
  njihove upotrebe bit će od ključne važnosti za ispunjavanje klimatskih ciljeva.

i

i tako povećati

i integracija u energetski sustav te

dekarbonizacija

Cilj je EU-a postati svjetski predvodnik u pristupačnim, sigurnim, održivim
  i obnovljivim
  energetskim tehnologijama
  , povećavajući tako
  svoju konkurentnost u globalnim vrijednosnim lancima i svoj položaj na rastućim tržištima. Različiti klimatski, geografski, ekološki i socioekonomski uvjeti u EU-u te potreba da se zajamči
  smanjenje potrošnje energije, energetska učinkovitost,
  sigurnost opskrbe energijom i pristup sirovinama
  , posebice ključnima,
  zahtijevaju širok spektar energetskih rješenja, uključujući rješenja koja nisu tehničke prirode.
  U okviru energetske tranzicije EU će morati pronaći rješenja za poboljšani dizajn tržišta, a integracija sustava treba se znatno poboljšati.
  Kad je riječ o tehnologijama u području energije iz obnovljivih izvora, moraju se dodatno smanjiti troškovi
  i
  poboljšati njihova uspješnost.
  To zahtijeva potporu za postupno i disruptivno istraživanje naprednih tehnologija. Nadalje, potrebno je
  razvijati
  i primjenjivati
  nove revolucionarne tehnologije
  te poboljšati utvrđene tehnologije
  . U pogledu fosilnih goriva
  i sirovina
  ,
  smanjenje
  njihove upotrebe bit će od ključne važnosti za ispunjavanje klimatskih ciljeva.

i obnovljivim

, povećavajući tako

smanjenje potrošnje energije, energetska učinkovitost,

, posebice ključnima,

U okviru energetske tranzicije EU će morati pronaći rješenja za poboljšani dizajn tržišta, a integracija sustava treba se znatno poboljšati.

i

To zahtijeva potporu za postupno i disruptivno istraživanje naprednih tehnologija. Nadalje, potrebno je

i primjenjivati

te poboljšati utvrđene tehnologije

i sirovina

smanjenje

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora i rješenja za proizvodnju
  električne energije
  , grijanje i hlađenje,
  održiva
  goriva za promet, prijevoznici posrednici, na različitim razinama i u različitim fazama razvoja, prilagođeni geografskim uvjetima i tržištima, unutar
  EU-a
  i šire, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora i rješenja za proizvodnju
  električne energije
  , grijanje i hlađenje,
  održiva
  goriva za promet, prijevoznici posrednici, na različitim razinama i u različitim fazama razvoja, prilagođeni geografskim uvjetima i tržištima, unutar
  EU-a
  i šire,

električne energije

održiva

EU-a

| — | tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući
  proizvodnju
  energije mora i njezine različite podvrste, kao što je energija koja se dobiva iz vjetra, struja i valova
  , grijanje i hlađenje, goriva, prijevoznici posrednici,
  kao što su pretvaranje električne energije u plinovito gorivo i vodik,
  na različitim razinama i u različitim fazama razvoja, prilagođeni geografskim uvjetima i tržištima, unutar
  Unije
  i šire, |
| --- | --- |

—

tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora
  , uključujući
  proizvodnju
  energije mora i njezine različite podvrste, kao što je energija koja se dobiva iz vjetra, struja i valova
  , grijanje i hlađenje, goriva, prijevoznici posrednici,
  kao što su pretvaranje električne energije u plinovito gorivo i vodik,
  na različitim razinama i u različitim fazama razvoja, prilagođeni geografskim uvjetima i tržištima, unutar
  Unije
  i šire,

, uključujući

energije mora i njezine različite podvrste, kao što je energija koja se dobiva iz vjetra, struja i valova

kao što su pretvaranje električne energije u plinovito gorivo i vodik,

Unije

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | vrlo učinkovita niskougljična i dekarbonizirana rješenja za proizvodnju električne energije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

vrlo učinkovita niskougljična i dekarbonizirana rješenja za proizvodnju električne energije;

vrlo učinkovita niskougljična i dekarbonizirana rješenja za proizvodnju električne energije;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | disruptivne tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora za nove primjene i revolucionarna rješenja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

disruptivne tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora za nove primjene i revolucionarna rješenja,

| — | disruptivne tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora za nove
  , uobičajene ili iznimno poboljšane
  primjene i revolucionarna rješenja, |
| --- | --- |

—

disruptivne tehnologije u području energije iz obnovljivih izvora za nove
  , uobičajene ili iznimno poboljšane
  primjene i revolucionarna rješenja,

, uobičajene ili iznimno poboljšane

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | nova tehnološka rješenja za proizvodnju energije, uključujući razvoj novih materijala, proizvodnih postupaka i metoda rada, za povećanje industrijske konkurentnosti u području tehnologije čiste energije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nova tehnološka rješenja za proizvodnju energije, uključujući razvoj novih materijala, proizvodnih postupaka i metoda rada, za povećanje industrijske konkurentnosti u području tehnologije čiste energije,

nova tehnološka rješenja za proizvodnju energije, uključujući razvoj novih materijala, proizvodnih postupaka i metoda rada, za povećanje industrijske konkurentnosti u području tehnologije čiste energije,

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.b (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.2. – stavak 2. – alineja 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | istraživanje i razvoj novih poslovnih modela, rješenja i usluga za stvaranje povoljnih tržišnih uvjeta na regulatornoj, administrativnoj i financijskoj razini za obnovljive izvore energije te energetski učinkovite tehnologije i rješenja za krajnje korisnike, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživanje i razvoj novih poslovnih modela, rješenja i usluga za stvaranje povoljnih tržišnih uvjeta na regulatornoj, administrativnoj i financijskoj razini za obnovljive izvore energije te energetski učinkovite tehnologije i rješenja za krajnje korisnike,

istraživanje i razvoj novih poslovnih modela, rješenja i usluga za stvaranje povoljnih tržišnih uvjeta na regulatornoj, administrativnoj i financijskoj razini za obnovljive izvore energije te energetski učinkovite tehnologije i rješenja za krajnje korisnike,

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Očekivani rast proizvodnje električne energije iz promjenjivih izvora i prelazak na električno grijanje, hlađenje i promet
  nameću potrebu za novim pristupima upravljanju
  energetskim mrežama. Uz
  dekarbonizaciju
  , cilj je osigurati pristupačnost energije te sigurnost i stabilnost opskrbe
  , što će se
  postići ulaganjima u inovativne tehnologije mrežne infrastrukture
  i
  inovativnim upravljanjem sustavom. Skladištenje energije u različitim oblicima imat će ključnu ulogu u pružanju usluga mreži
  , ali
  i u poboljšanju i jačanju mrežnih kapaciteta. Iskorištavanje sinergije između različitih mreža (npr. elektroenergetske mreže, mreže grijanja i hlađenja, plinske mreže, prometna infrastruktura za punjenje i opskrbu, vodik i telekomunikacijske mreže) i aktera (npr. industrijske lokacije, podatkovni centri
  i
  samostalni proizvođači) bit će presudno za omogućivanje pametnog, integriranog rada odgovarajuće infrastrukture. | Očekivani rast proizvodnje električne energije iz promjenjivih izvora i prelazak na električno grijanje, hlađenje i promet
  trebaju nove pristupe za upravljanje
  energetskim mrežama
  i primjenu decentraliziranih energetskih rješenja
  .
  Osim toga, infrastruktura za plin također ima važnu ulogu u integraciji plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika. |
| | Uz
  smanjenje emisija stakleničkih plinova
  , cilj je osigurati pristupačnost energije
  , uštedu energije
  te sigurnost i stabilnost opskrbe. To se može
  postići ulaganjima u 
  povezivanje sektora i povezane
  inovativne tehnologije mrežne infrastrukture
  , većom fleksibilnošću proizvodnje električne energije, osobito iz fleksibilnih obnovljivih izvora,
  inovativnim upravljanjem sustavom
  te olakšavanjem djelovanja kojima se potiču regulatorne i društvene inovacije, vještine i uključivanjem i osnaživanjem sudionika na tržištu, potrošača i zajednica
  . Skladištenje energije u različitim oblicima imat će ključnu ulogu u pružanju usluga mreži i u poboljšanju i jačanju mrežnih kapaciteta. Iskorištavanje sinergije između različitih mreža (npr. elektroenergetske mreže, mreže grijanja i hlađenja, plinske mreže
  i skladištenja
  , prometna infrastruktura za punjenje i opskrbu,
  infrastruktura za
  vodik i telekomunikacijske mreže) i aktera (npr. industrijske lokacije,
  mrežni operateri,
  podatkovni centri, samostalni proizvođači
  i potrošači, zajednice energije iz obnovljivih izvora
  )
  , kao i povećanje odgovora na potražnju i razvoj i integracija europskih i međunarodnih standarda,
  bit će presudno za omogućivanje pametnog, integriranog rada odgovarajuće infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Očekivani rast proizvodnje električne energije iz promjenjivih izvora i prelazak na električno grijanje, hlađenje i promet
  nameću potrebu za novim pristupima upravljanju
  energetskim mrežama. Uz
  dekarbonizaciju
  , cilj je osigurati pristupačnost energije te sigurnost i stabilnost opskrbe
  , što će se
  postići ulaganjima u inovativne tehnologije mrežne infrastrukture
  i
  inovativnim upravljanjem sustavom. Skladištenje energije u različitim oblicima imat će ključnu ulogu u pružanju usluga mreži
  , ali
  i u poboljšanju i jačanju mrežnih kapaciteta. Iskorištavanje sinergije između različitih mreža (npr. elektroenergetske mreže, mreže grijanja i hlađenja, plinske mreže, prometna infrastruktura za punjenje i opskrbu, vodik i telekomunikacijske mreže) i aktera (npr. industrijske lokacije, podatkovni centri
  i
  samostalni proizvođači) bit će presudno za omogućivanje pametnog, integriranog rada odgovarajuće infrastrukture.

nameću potrebu za novim pristupima upravljanju

dekarbonizaciju

, što će se

i

, ali

i

Očekivani rast proizvodnje električne energije iz promjenjivih izvora i prelazak na električno grijanje, hlađenje i promet
  trebaju nove pristupe za upravljanje
  energetskim mrežama
  i primjenu decentraliziranih energetskih rješenja
  .
  Osim toga, infrastruktura za plin također ima važnu ulogu u integraciji plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika.

trebaju nove pristupe za upravljanje

i primjenu decentraliziranih energetskih rješenja

Osim toga, infrastruktura za plin također ima važnu ulogu u integraciji plinova iz obnovljivih izvora i plinova s niskim emisijama ugljika.

Uz
  smanjenje emisija stakleničkih plinova
  , cilj je osigurati pristupačnost energije
  , uštedu energije
  te sigurnost i stabilnost opskrbe. To se može
  postići ulaganjima u 
  povezivanje sektora i povezane
  inovativne tehnologije mrežne infrastrukture
  , većom fleksibilnošću proizvodnje električne energije, osobito iz fleksibilnih obnovljivih izvora,
  inovativnim upravljanjem sustavom
  te olakšavanjem djelovanja kojima se potiču regulatorne i društvene inovacije, vještine i uključivanjem i osnaživanjem sudionika na tržištu, potrošača i zajednica
  . Skladištenje energije u različitim oblicima imat će ključnu ulogu u pružanju usluga mreži i u poboljšanju i jačanju mrežnih kapaciteta. Iskorištavanje sinergije između različitih mreža (npr. elektroenergetske mreže, mreže grijanja i hlađenja, plinske mreže
  i skladištenja
  , prometna infrastruktura za punjenje i opskrbu,
  infrastruktura za
  vodik i telekomunikacijske mreže) i aktera (npr. industrijske lokacije,
  mrežni operateri,
  podatkovni centri, samostalni proizvođači
  i potrošači, zajednice energije iz obnovljivih izvora
  )
  , kao i povećanje odgovora na potražnju i razvoj i integracija europskih i međunarodnih standarda,
  bit će presudno za omogućivanje pametnog, integriranog rada odgovarajuće infrastrukture.

smanjenje emisija stakleničkih plinova

, uštedu energije

. To se može

povezivanje sektora i povezane

, većom fleksibilnošću proizvodnje električne energije, osobito iz fleksibilnih obnovljivih izvora,

te olakšavanjem djelovanja kojima se potiču regulatorne i društvene inovacije, vještine i uključivanjem i osnaživanjem sudionika na tržištu, potrošača i zajednica

i skladištenja

infrastruktura za

mrežni operateri,

i potrošači, zajednice energije iz obnovljivih izvora

, kao i povećanje odgovora na potražnju i razvoj i integracija europskih i međunarodnih standarda,

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | tehnologije i alati za integraciju obnovljivih izvora energije i novih opterećenja u 
  elektroenergetske
  mreže, npr. električna mobilnost
  i
  toplinske crpke, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

tehnologije i alati za integraciju obnovljivih izvora energije i novih opterećenja u 
  elektroenergetske
  mreže, npr. električna mobilnost
  i
  toplinske crpke,

elektroenergetske

i

| — | tehnologije i alati za integraciju obnovljivih izvora energije i novih opterećenja u 
  postojeće
  mreže, npr. električna mobilnost
  , uređaji za elektrolizu, gorivne ćelije,
  toplinske crpke
  , industrijska hidroliza, skladištenje električne energije i decentralizirana obnovljiva energija, kao ključni elementi troškovno učinkovitog, sigurnog, vrlo energetski učinkovitog energetskog sustava temeljenog na obnovljivim izvorima energije
  , |
| --- | --- |

—

tehnologije i alati za integraciju obnovljivih izvora energije i novih opterećenja u 
  postojeće
  mreže, npr. električna mobilnost
  , uređaji za elektrolizu, gorivne ćelije,
  toplinske crpke
  , industrijska hidroliza, skladištenje električne energije i decentralizirana obnovljiva energija, kao ključni elementi troškovno učinkovitog, sigurnog, vrlo energetski učinkovitog energetskog sustava temeljenog na obnovljivim izvorima energije
  ,

postojeće

, uređaji za elektrolizu, gorivne ćelije,

, industrijska hidroliza, skladištenje električne energije i decentralizirana obnovljiva energija, kao ključni elementi troškovno učinkovitog, sigurnog, vrlo energetski učinkovitog energetskog sustava temeljenog na obnovljivim izvorima energije

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | demonstracija stabilnih i pouzdanih energetskih sustava i mreža na lokalnoj i regionalnoj razini potaknuta varijabilnim i fleksibilnim obnovljivim izvorima energije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

demonstracija stabilnih i pouzdanih energetskih sustava i mreža na lokalnoj i regionalnoj razini potaknuta varijabilnim i fleksibilnim obnovljivim izvorima energije,

demonstracija stabilnih i pouzdanih energetskih sustava i mreža na lokalnoj i regionalnoj razini potaknuta varijabilnim i fleksibilnim obnovljivim izvorima energije,

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | integrirani pristupi
  prilagođeni
  proizvodnji i potrošnji energije iz obnovljivih izvora na lokalnoj razini, uključujući otoke, na temelju novih usluga i inicijativa u zajednici, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

integrirani pristupi
  prilagođeni
  proizvodnji i potrošnji energije iz obnovljivih izvora na lokalnoj razini, uključujući otoke, na temelju novih usluga i inicijativa u zajednici,

prilagođeni

| — | integrirani pristupi
  za povećanje, poboljšanje i prilagodbu
  proizvodnji i potrošnji energije iz obnovljivih izvora na lokalnoj razini, uključujući otoke, na temelju novih usluga
  i tehnologija (uključujući uzajamnu razmjenu, decentralizirano vođenje evidencije transakcija, sustave virtualnog neto mjerenja)
  i inicijativa u zajednici
  (uključujući aktivne potrošače i samostalne potrošače energije iz obnovljivih izvora koji djeluju pojedinačno ili zajednički, zajednice obnovljive energije i lokalne energetske zajednice)
  ; |
| --- | --- |

—

integrirani pristupi
  za povećanje, poboljšanje i prilagodbu
  proizvodnji i potrošnji energije iz obnovljivih izvora na lokalnoj razini, uključujući otoke, na temelju novih usluga
  i tehnologija (uključujući uzajamnu razmjenu, decentralizirano vođenje evidencije transakcija, sustave virtualnog neto mjerenja)
  i inicijativa u zajednici
  (uključujući aktivne potrošače i samostalne potrošače energije iz obnovljivih izvora koji djeluju pojedinačno ili zajednički, zajednice obnovljive energije i lokalne energetske zajednice)
  ;

za povećanje, poboljšanje i prilagodbu

i tehnologija (uključujući uzajamnu razmjenu, decentralizirano vođenje evidencije transakcija, sustave virtualnog neto mjerenja)

(uključujući aktivne potrošače i samostalne potrošače energije iz obnovljivih izvora koji djeluju pojedinačno ili zajednički, zajednice obnovljive energije i lokalne energetske zajednice)

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | sustavna analiza učinka novih tehnologija u području energije, kao što su fleksibilna proizvodnja energije iz obnovljivih izvora, vodikove tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije i sintetički plin za skladištenje energije; istraživanje i integrirani pristupi za konvertiranje plinskih mreža u mreže za zeleni vodik ili mreže kojima se prenosi biometan ili sintetički metan, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sustavna analiza učinka novih tehnologija u području energije, kao što su fleksibilna proizvodnja energije iz obnovljivih izvora, vodikove tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije i sintetički plin za skladištenje energije; istraživanje i integrirani pristupi za konvertiranje plinskih mreža u mreže za zeleni vodik ili mreže kojima se prenosi biometan ili sintetički metan,

sustavna analiza učinka novih tehnologija u području energije, kao što su fleksibilna proizvodnja energije iz obnovljivih izvora, vodikove tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije i sintetički plin za skladištenje energije; istraživanje i integrirani pristupi za konvertiranje plinskih mreža u mreže za zeleni vodik ili mreže kojima se prenosi biometan ili sintetički metan,

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | fleksibilnost mreže i sinergije između različitih izvora energije, mreža, infrastruktura i aktera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

fleksibilnost mreže i sinergije između različitih izvora energije, mreža, infrastruktura i aktera.

| — | fleksibilnost mreže
  i proizvodnje i pouzdanost opskrbe, uključujući odgovor na potražnju,
  i sinergije između različitih izvora energije, mreža, infrastruktura
  (uključujući postojeće)
  i aktera,
  tehnologije povezivanja sektora kako bi se olakšalo skladištenje i iskoristio potencijal za transport energije; |
| --- | --- |

—

fleksibilnost mreže
  i proizvodnje i pouzdanost opskrbe, uključujući odgovor na potražnju,
  i sinergije između različitih izvora energije, mreža, infrastruktura
  (uključujući postojeće)
  i aktera,
  tehnologije povezivanja sektora kako bi se olakšalo skladištenje i iskoristio potencijal za transport energije;

i proizvodnje i pouzdanost opskrbe, uključujući odgovor na potražnju,

(uključujući postojeće)

tehnologije povezivanja sektora kako bi se olakšalo skladištenje i iskoristio potencijal za transport energije;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.3. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | čista rješenja kojima se može ostvariti pouzdanost sustava, nadopunjujući i premašujući obnovljive izvore energije i skladištenje na bazi elektrifikacije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

čista rješenja kojima se može ostvariti pouzdanost sustava, nadopunjujući i premašujući obnovljive izvore energije i skladištenje na bazi elektrifikacije,

čista rješenja kojima se može ostvariti pouzdanost sustava, nadopunjujući i premašujući obnovljive izvore energije i skladištenje na bazi elektrifikacije,

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Zgrade
  i industrijska postrojenja
  u energetskoj tranziciji |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2.4.

Zgrade
  i industrijska postrojenja
  u energetskoj tranziciji

i industrijska postrojenja

| 4.2.4. | Zgrade u energetskoj tranziciji |
| --- | --- |

4.2.4.

Zgrade u energetskoj tranziciji

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zgrade
  i industrijska postrojenja
  imaju sve aktivniju ulogu u interakciji s energetskim sustavom. Oni su stoga ključni elementi u prelasku na
  energiju iz obnovljivih izvora
  . | Zgrade imaju sve aktivniju ulogu u interakciji s energetskim sustavom. Oni su stoga ključni elementi u prelasku na
  obnovljive izvore energije i veću energetsku učinkovitost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zgrade
  i industrijska postrojenja
  imaju sve aktivniju ulogu u interakciji s energetskim sustavom. Oni su stoga ključni elementi u prelasku na
  energiju iz obnovljivih izvora
  .

i industrijska postrojenja

energiju iz obnovljivih izvora

Zgrade imaju sve aktivniju ulogu u interakciji s energetskim sustavom. Oni su stoga ključni elementi u prelasku na
  obnovljive izvore energije i veću energetsku učinkovitost
  .

obnovljive izvore energije i veću energetsku učinkovitost

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zgrade su važan čimbenik za kvalitetu života građana. Integracija različitih tehnologija, uređaja i sustava te povezivanje različitih oblika potrošnje energije, zgrada i njihovih stanovnika i korisnika imaju vrlo velik potencijal za proizvodnju i skladištenje energije te poboljšanje učinkovitosti. | Zgrade su važan čimbenik za kvalitetu života građana. Integracija različitih tehnologija, uređaja i sustava
  i standarda
  te povezivanje različitih oblika potrošnje energije, zgrada i njihovih stanovnika i korisnika imaju vrlo velik potencijal za
  ublažavanje klimatskih promjena,
  proizvodnju
  , uštedu
  i skladištenje energije te poboljšanje učinkovitosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zgrade su važan čimbenik za kvalitetu života građana. Integracija različitih tehnologija, uređaja i sustava te povezivanje različitih oblika potrošnje energije, zgrada i njihovih stanovnika i korisnika imaju vrlo velik potencijal za proizvodnju i skladištenje energije te poboljšanje učinkovitosti.

Zgrade su važan čimbenik za kvalitetu života građana. Integracija različitih tehnologija, uređaja i sustava
  i standarda
  te povezivanje različitih oblika potrošnje energije, zgrada i njihovih stanovnika i korisnika imaju vrlo velik potencijal za
  ublažavanje klimatskih promjena,
  proizvodnju
  , uštedu
  i skladištenje energije te poboljšanje učinkovitosti.

i standarda

ublažavanje klimatskih promjena,

, uštedu

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, mogla dodatno poboljšati energetska učinkovitost i potaknuti integracija obnovljivih izvora energije. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, mogla dodatno poboljšati energetska učinkovitost i potaknuti integracija obnovljivih izvora energije.

U industrijama, posebice onima koje su energetski intenzivne, mogla dodatno poboljšati energetska učinkovitost i potaknuti integracija obnovljivih izvora energije.

Briše se.

Briše se.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | električna
  i 
  toplinska energija
  između industrijskih postrojenja i operatera energetskog sustava, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

električna
  i 
  toplinska energija
  između industrijskih postrojenja i operatera energetskog sustava,

električna

toplinska energija

| — | razmjena električne
  i 
  toplinske energije
  između
  zgrada,
  industrijskih postrojenja i operatera energetskog sustava, |
| --- | --- |

—

razmjena električne
  i 
  toplinske energije
  između
  zgrada,
  industrijskih postrojenja i operatera energetskog sustava,

razmjena električne

toplinske energije

zgrada,

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | relevantni procesi, konstrukcija
  i 
  materijali
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

relevantni procesi, konstrukcija
  i 
  materijali
  ,

relevantni procesi, konstrukcija

materijali

| — | optimizacija i održivost relevantnih procesa, konstrukcija
  i 
  materijala
  , |
| --- | --- |

—

optimizacija i održivost relevantnih procesa, konstrukcija
  i 
  materijala
  ,

optimizacija i održivost relevantnih procesa, konstrukcija

materijala

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pametne zgrade i velika čvorišta mobilnosti (luke, zračne luke, logistički centri) kao aktivni elementi širih energetskih mreža i inovativnih rješenja za mobilnost, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pametne zgrade i velika čvorišta mobilnosti (luke, zračne luke, logistički centri) kao aktivni elementi širih energetskih mreža i inovativnih rješenja za mobilnost,

| — | pametne zgrade i velika čvorišta mobilnosti (luke, zračne luke,
  željezničke stanice i
  logistički centri) kao aktivni elementi širih energetskih mreža i inovativnih rješenja za mobilnost, |
| --- | --- |

—

pametne zgrade i velika čvorišta mobilnosti (luke, zračne luke,
  željezničke stanice i
  logistički centri) kao aktivni elementi širih energetskih mreža i inovativnih rješenja za mobilnost,

željezničke stanice i

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | projektiranje životnog ciklusa zgrade, izgradnja, rad i rastavljanje, uzimajući u obzir kružnost
  i
  okolišnu učinkovitost, u cilju postizanja energetske učinkovitosti, učinkovite upotrebe resursa i otpornosti na klimatske promjene te recikliranja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

projektiranje životnog ciklusa zgrade, izgradnja, rad i rastavljanje, uzimajući u obzir kružnost
  i
  okolišnu učinkovitost, u cilju postizanja energetske učinkovitosti, učinkovite upotrebe resursa i otpornosti na klimatske promjene te recikliranja,

i

| — | novi modaliteti, uključujući pametne alate i uređaje, za
  projektiranje životnog ciklusa zgrade, izgradnju
  (uključujući uporabu laganih i obnovljivih materijala)
  , rad i rastavljanje, uzimajući u obzir kružnost, okolišnu učinkovitost,
  održivost i gospodarsku učinkovitost
  u cilju postizanja energetske učinkovitosti, učinkovite upotrebe resursa i otpornosti na klimatske promjene
  , učinaka u smislu emisija stakleničkih plinova
  te recikliranja, |
| --- | --- |

—

novi modaliteti, uključujući pametne alate i uređaje, za
  projektiranje životnog ciklusa zgrade, izgradnju
  (uključujući uporabu laganih i obnovljivih materijala)
  , rad i rastavljanje, uzimajući u obzir kružnost, okolišnu učinkovitost,
  održivost i gospodarsku učinkovitost
  u cilju postizanja energetske učinkovitosti, učinkovite upotrebe resursa i otpornosti na klimatske promjene
  , učinaka u smislu emisija stakleničkih plinova
  te recikliranja,

novi modaliteti, uključujući pametne alate i uređaje, za

(uključujući uporabu laganih i obnovljivih materijala)

održivost i gospodarsku učinkovitost

, učinaka u smislu emisija stakleničkih plinova

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | novi poslovni modeli, pristupi i usluge za financiranje obnove, unapređivanje građevinskih vještina, uključivanje korisnika zgrada i drugih sudionika na tržištu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

novi poslovni modeli, pristupi i usluge za financiranje obnove, unapređivanje građevinskih vještina, uključivanje korisnika zgrada i drugih sudionika na tržištu,

| — | novi poslovni modeli, pristupi i usluge za financiranje obnove
  , kao što su programi pretfinanciranja s otplatom preko računa,
  unapređivanje građevinskih vještina, uključivanje korisnika zgrada i drugih sudionika na tržištu
  , kao što su lokalna tijela ili zajednice energije iz obnovljivih izvora
  , |
| --- | --- |

—

novi poslovni modeli, pristupi i usluge za financiranje obnove
  , kao što su programi pretfinanciranja s otplatom preko računa,
  unapređivanje građevinskih vještina, uključivanje korisnika zgrada i drugih sudionika na tržištu
  , kao što su lokalna tijela ili zajednice energije iz obnovljivih izvora
  ,

, kao što su programi pretfinanciranja s otplatom preko računa,

, kao što su lokalna tijela ili zajednice energije iz obnovljivih izvora

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | energetska učinkovitost zgrada, praćenje i optimizacija, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

energetska učinkovitost zgrada, praćenje i optimizacija,

| — | energetska učinkovitost zgrada, praćenje i optimizacija
  , u skladu s ciljevima iz Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada (Direktiva (EU) 2018/844), uključujući uporabu naprednih sustava za upravljanje energijom zgrade
  , |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost zgrada, praćenje i optimizacija
  , u skladu s ciljevima iz Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada (Direktiva (EU) 2018/844), uključujući uporabu naprednih sustava za upravljanje energijom zgrade
  ,

, u skladu s ciljevima iz Direktive o energetskoj učinkovitosti zgrada (Direktiva (EU) 2018/844), uključujući uporabu naprednih sustava za upravljanje energijom zgrade

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 8.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | alati i pametni uređaji za povećanje energetske učinkovitosti u zgradama, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

alati i pametni uređaji za povećanje energetske učinkovitosti u zgradama,

alati i pametni uređaji za povećanje energetske učinkovitosti u zgradama,

Briše se.

Briše se.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 9.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | procesi obnove postojećih zgrada kako bi se dobile „zgrade približno nulte energije”, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

procesi obnove postojećih zgrada kako bi se dobile „zgrade približno nulte energije”,

| — | procesi obnove postojećih zgrada kako bi se dobile „zgrade približno nulte energije”
  i inovativne tehnologije
  , |
| --- | --- |

—

procesi obnove postojećih zgrada kako bi se dobile „zgrade približno nulte energije”
  i inovativne tehnologije
  ,

i inovativne tehnologije

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 9.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4. – stavak 4. – alineja 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | fleksibilna proizvodnja energije, odgovor na potražnju i optimizacija skladištenja energije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

fleksibilna proizvodnja energije, odgovor na potražnju i optimizacija skladištenja energije.

fleksibilna proizvodnja energije, odgovor na potražnju i optimizacija skladištenja energije.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.2.4 | a. Industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2.4

4.2.4

a. Industrijska postrojenja u energetskoj tranziciji

U industrijama bi se, posebice onima koje su energetski intenzivne, trebala dodatno poboljšati energetska učinkovitost i smanjiti potrošnja energije i potaknuti integracija obnovljivih izvora energije.
  Uloga industrijskih postrojenja u energetskom sustavu mijenja se zbog potrebe za smanjenjem emisija, na osnovi izravne ili neizravne elektrifikacije, što je i izvor materijala za proizvodne procese (npr. vodik). Industrijski i proizvodni kompleksi u kojima se mnogo različitih procesa odvija u međusobnoj blizini mogu optimizirati razmjenu energetskih tokova i drugih resursa (sirovina) među njima.

Uloga industrijskih postrojenja u energetskom sustavu mijenja se zbog potrebe za smanjenjem emisija, na osnovi izravne ili neizravne elektrifikacije, što je i izvor materijala za proizvodne procese (npr. vodik). Industrijski i proizvodni kompleksi u kojima se mnogo različitih procesa odvija u međusobnoj blizini mogu optimizirati razmjenu energetskih tokova i drugih resursa (sirovina) među njima.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | tehnologije prenamjene za održivo iskorištavanje izvora ugljika kako bi se povećala učinkovitost resursa i smanjile emisije, uključujući hibridne energetske sustave za industrijski i energetski sektor s potencijalom dekarbonizacije, |
| --- | --- |

—

tehnologije prenamjene za održivo iskorištavanje izvora ugljika kako bi se povećala učinkovitost resursa i smanjile emisije, uključujući hibridne energetske sustave za industrijski i energetski sektor s potencijalom dekarbonizacije,

tehnologije prenamjene za održivo iskorištavanje izvora ugljika kako bi se povećala učinkovitost resursa i smanjile emisije, uključujući hibridne energetske sustave za industrijski i energetski sektor s potencijalom dekarbonizacije,

| — | demonstracija izravne i neizravne elektrifikacije energetski intenzivnih industrijskih procesa, |
| --- | --- |

—

demonstracija izravne i neizravne elektrifikacije energetski intenzivnih industrijskih procesa,

demonstracija izravne i neizravne elektrifikacije energetski intenzivnih industrijskih procesa,

| — | alati i infrastruktura za kontrolu procesa u proizvodnim postrojenjima u svrhu optimizacije energetskih tokova i materijala u interakciji s drugim proizvodnim postrojenjima i energetskim sustavom, |
| --- | --- |

—

alati i infrastruktura za kontrolu procesa u proizvodnim postrojenjima u svrhu optimizacije energetskih tokova i materijala u interakciji s drugim proizvodnim postrojenjima i energetskim sustavom,

alati i infrastruktura za kontrolu procesa u proizvodnim postrojenjima u svrhu optimizacije energetskih tokova i materijala u interakciji s drugim proizvodnim postrojenjima i energetskim sustavom,

| — | fleksibilnost i učinkovitost električne energije, sirovina i topline u industrijskim postrojenjima i energetskom sustavu, |
| --- | --- |

—

fleksibilnost i učinkovitost električne energije, sirovina i topline u industrijskim postrojenjima i energetskom sustavu,

fleksibilnost i učinkovitost električne energije, sirovina i topline u industrijskim postrojenjima i energetskom sustavu,

| — | poboljšani ili novi procesi, dizajn i materijali za učinkovito korištenje ili proizvodnju topline ili hladnoće i pohranu energije, |
| --- | --- |

—

poboljšani ili novi procesi, dizajn i materijali za učinkovito korištenje ili proizvodnju topline ili hladnoće i pohranu energije,

poboljšani ili novi procesi, dizajn i materijali za učinkovito korištenje ili proizvodnju topline ili hladnoće i pohranu energije,

| — | unaprijeđena učinkovitost materijala kojom se smanjuje potražnja za energetski intenzivnim materijalima u velikim količinama. |
| --- | --- |

—

unaprijeđena učinkovitost materijala kojom se smanjuje potražnja za energetski intenzivnim materijalima u velikim količinama.

unaprijeđena učinkovitost materijala kojom se smanjuje potražnja za energetski intenzivnim materijalima u velikim količinama.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4.b (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.2.4b. | Regije ugljena u tranziciji |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2.4b.

4.2.4b.

Regije ugljena u tranziciji

Gotovo polovica država članica treba pripremiti koherentne strategije usmjerene na regije koje se suočavaju s izazovima ukidanja proizvodnje lignita, ugljena i ostale energije temeljene na fosilnim gorivima. Taj prioritet zahtijevat će usklađenost s drugim instrumentima i programima EU-a.

Gotovo polovica država članica treba pripremiti koherentne strategije usmjerene na regije koje se suočavaju s izazovima ukidanja proizvodnje lignita, ugljena i ostale energije temeljene na fosilnim gorivima. Taj prioritet zahtijevat će usklađenost s drugim instrumentima i programima EU-a.

U kratkim crtama

U kratkim crtama

| — | potpora razvoju uključivih i pravednih strategija za tranziciju, rješavanje društvenih, socioekonomskih i okolišnih učinaka, zajedno s prenamjenom lokacija, |
| --- | --- |

—

potpora razvoju uključivih i pravednih strategija za tranziciju, rješavanje društvenih, socioekonomskih i okolišnih učinaka, zajedno s prenamjenom lokacija,

potpora razvoju uključivih i pravednih strategija za tranziciju, rješavanje društvenih, socioekonomskih i okolišnih učinaka, zajedno s prenamjenom lokacija,

| — | tehnologije i modeli za iskorištavanje potencijala tih regija, uključujući najbolje načine za privlačenje alternativnog inovativnog poslovanja, |
| --- | --- |

—

tehnologije i modeli za iskorištavanje potencijala tih regija, uključujući najbolje načine za privlačenje alternativnog inovativnog poslovanja,

tehnologije i modeli za iskorištavanje potencijala tih regija, uključujući najbolje načine za privlačenje alternativnog inovativnog poslovanja,

| — | istraživanje mogućnosti revitalizacije tih regija u smislu održivih strategija za zapošljavanje i rast, uključujući istraživanje o prekvalifikaciji radnika. |
| --- | --- |

—

istraživanje mogućnosti revitalizacije tih regija u smislu održivih strategija za zapošljavanje i rast, uključujući istraživanje o prekvalifikaciji radnika.

istraživanje mogućnosti revitalizacije tih regija u smislu održivih strategija za zapošljavanje i rast, uključujući istraživanje o prekvalifikaciji radnika.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Procjenjuje se da će do 2050. više od 80 % stanovništva Europske unije živjeti u gradskim područjima, trošeći znatan dio dostupnih resursa, uključujući energiju, a ta su područja već sada posebno osjetljiva na negativne utjecaje meteoroloških i klimatskih promjena te prirodnih katastrofa, što će se pogoršati u budućnosti. Ključni je izazov kako na cjelovit način znatno povećati cjelokupnu energetsku učinkovitost i učinkovitu upotrebu resursa te otpornost europskih gradova na klimatske promjene, usredotočujući se pritom na postojeće zgrade, energetske sustave, mobilnost,
  klimatske promjene
  te kvalitetu zraka, vode i tla, otpad i buku. Trebalo bi istražiti i iskoristiti sinergije s urbanim politikama i djelovanjima koja se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj. | Procjenjuje se da će do 2050. više od 80 % stanovništva Europske unije živjeti u gradskim područjima, trošeći znatan dio dostupnih resursa, uključujući energiju, a ta su područja već sada posebno osjetljiva na negativne utjecaje meteoroloških i klimatskih promjena te prirodnih katastrofa, što će se pogoršati u budućnosti. Ključni je izazov kako na cjelovit način znatno povećati cjelokupnu energetsku učinkovitost i učinkovitu upotrebu resursa te otpornost europskih
  zajednica i
  gradova na klimatske promjene, usredotočujući se pritom na postojeće zgrade, energetske sustave,
  promet i
  mobilnost,
  ublažavanje klimatskih promjena
  te kvalitetu zraka, vode i tla, otpad i buku. Trebalo bi istražiti i iskoristiti sinergije s urbanim politikama i djelovanjima koja se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Procjenjuje se da će do 2050. više od 80 % stanovništva Europske unije živjeti u gradskim područjima, trošeći znatan dio dostupnih resursa, uključujući energiju, a ta su područja već sada posebno osjetljiva na negativne utjecaje meteoroloških i klimatskih promjena te prirodnih katastrofa, što će se pogoršati u budućnosti. Ključni je izazov kako na cjelovit način znatno povećati cjelokupnu energetsku učinkovitost i učinkovitu upotrebu resursa te otpornost europskih gradova na klimatske promjene, usredotočujući se pritom na postojeće zgrade, energetske sustave, mobilnost,
  klimatske promjene
  te kvalitetu zraka, vode i tla, otpad i buku. Trebalo bi istražiti i iskoristiti sinergije s urbanim politikama i djelovanjima koja se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj.

klimatske promjene

Procjenjuje se da će do 2050. više od 80 % stanovništva Europske unije živjeti u gradskim područjima, trošeći znatan dio dostupnih resursa, uključujući energiju, a ta su područja već sada posebno osjetljiva na negativne utjecaje meteoroloških i klimatskih promjena te prirodnih katastrofa, što će se pogoršati u budućnosti. Ključni je izazov kako na cjelovit način znatno povećati cjelokupnu energetsku učinkovitost i učinkovitu upotrebu resursa te otpornost europskih
  zajednica i
  gradova na klimatske promjene, usredotočujući se pritom na postojeće zgrade, energetske sustave,
  promet i
  mobilnost,
  ublažavanje klimatskih promjena
  te kvalitetu zraka, vode i tla, otpad i buku. Trebalo bi istražiti i iskoristiti sinergije s urbanim politikama i djelovanjima koja se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj.

zajednica i

promet i

ublažavanje klimatskih promjena

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | razvoj energetskih sustava i sustava mobilnosti u gradovima i četvrtima do 2050. u cilju uvođenja niskougljičnih gradskih četvrti s pozitivnom energijom te mobilnosti i logistike bez emisija uz povećanje globalne konkurentnosti integriranih rješenja na razini EU-a, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj energetskih sustava i sustava mobilnosti u gradovima i četvrtima do 2050. u cilju uvođenja niskougljičnih gradskih četvrti s pozitivnom energijom te mobilnosti i logistike bez emisija uz povećanje globalne konkurentnosti integriranih rješenja na razini EU-a,

| — | razvoj energetskih sustava i sustava mobilnosti u gradovima i četvrtima
  i ruralnim područjima
  do 2050. u cilju uvođenja niskougljičnih gradskih četvrti s pozitivnom energijom te mobilnosti i logistike bez emisija uz povećanje globalne konkurentnosti integriranih rješenja na razini EU-a, |
| --- | --- |

—

razvoj energetskih sustava i sustava mobilnosti u gradovima i četvrtima
  i ruralnim područjima
  do 2050. u cilju uvođenja niskougljičnih gradskih četvrti s pozitivnom energijom te mobilnosti i logistike bez emisija uz povećanje globalne konkurentnosti integriranih rješenja na razini EU-a,

i ruralnim područjima

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | urbanističko planiranje, infrastruktura i sustavi, uključujući međusobna sučelja i interoperabilnost, prirodna rješenja te upotrebu digitalnih tehnologija i svemirskih usluga i podataka, uzimajući u obzir učinke predviđenih klimatskih promjena i integraciju
  otpornosti na njih
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

urbanističko planiranje, infrastruktura i sustavi, uključujući međusobna sučelja i interoperabilnost, prirodna rješenja te upotrebu digitalnih tehnologija i svemirskih usluga i podataka, uzimajući u obzir učinke predviđenih klimatskih promjena i integraciju
  otpornosti na njih
  ,

otpornosti na njih

| — | urbanističko
  i ruralno
  planiranje, infrastruktura i sustavi, uključujući međusobna sučelja i interoperabilnost,
  standardizaciju,
  prirodna rješenja te upotrebu
  sigurnih
  digitalnih tehnologija i svemirskih usluga i podataka, uzimajući u obzir učinke predviđenih klimatskih promjena i integraciju
  njihova ublažavanja
  , |
| --- | --- |

—

urbanističko
  i ruralno
  planiranje, infrastruktura i sustavi, uključujući međusobna sučelja i interoperabilnost,
  standardizaciju,
  prirodna rješenja te upotrebu
  sigurnih
  digitalnih tehnologija i svemirskih usluga i podataka, uzimajući u obzir učinke predviđenih klimatskih promjena i integraciju
  njihova ublažavanja
  ,

i ruralno

standardizaciju,

sigurnih

njihova ublažavanja

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.5. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog
  otiska
  i onečišćenja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kvaliteta života građana, sigurna mobilnost, urbane društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog
  otiska
  i onečišćenja,

otiska

| — | kvaliteta života građana, sigurna
  i multimodalna
  mobilnost,
  uključujući hodanje i bicikliranje,
  urbane
  i ruralne
  društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog
  učinka
  i onečišćenja, |
| --- | --- |

—

kvaliteta života građana, sigurna
  i multimodalna
  mobilnost,
  uključujući hodanje i bicikliranje,
  urbane
  i ruralne
  društvene inovacije, sposobnost obnavljanja i kružnog funkcioniranja gradova, smanjenje ekološkog
  učinka
  i onečišćenja,

i multimodalna

uključujući hodanje i bicikliranje,

i ruralne

učinka

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.6. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prelazak na čiste tehnologije, povezivost i automatizaciju ovisit će o pravodobnom projektiranju i proizvodnji zrakoplova, vozila i plovila u kojima se integriraju različite tehnologije te se ubrzava njihovo uvođenje. Povećanje udobnosti, učinkovitosti i pristupačnosti uz istodobno smanjenje utjecaja životnog ciklusa na okoliš, ljudsko zdravlje i potrošnju energije i dalje su najvažniji ciljevi. Inovativna, izuzetno funkcionalna prometna infrastruktura nužna je za pravilan rad svih vrsta prijevoza s obzirom na povećanu potražnju mobilnosti i brze promjene u tehnološkim režimima. Treba posvetiti posebnu pozornost integriranom pristupu razvoju infrastrukture i vozila/plovila/zrakoplova kako bi se smanjili energetski utjecaj i utjecaj na okoliš. | Prelazak na čiste tehnologije, povezivost i automatizaciju ovisit će o pravodobnom projektiranju i proizvodnji zrakoplova, vozila i plovila u kojima se integriraju različite tehnologije te se ubrzava njihovo uvođenje. Povećanje udobnosti, učinkovitosti i pristupačnosti uz istodobno smanjenje utjecaja životnog ciklusa na
  klimu,
  okoliš, ljudsko zdravlje i potrošnju energije i dalje su najvažniji ciljevi. Inovativna, izuzetno funkcionalna prometna infrastruktura nužna je za pravilan rad svih vrsta prijevoza s obzirom na povećanu potražnju mobilnosti i brze promjene u tehnološkim režimima. Treba posvetiti posebnu pozornost integriranom pristupu razvoju infrastrukture i vozila/plovila/zrakoplova kako bi se smanjili energetski utjecaj i utjecaj na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prelazak na čiste tehnologije, povezivost i automatizaciju ovisit će o pravodobnom projektiranju i proizvodnji zrakoplova, vozila i plovila u kojima se integriraju različite tehnologije te se ubrzava njihovo uvođenje. Povećanje udobnosti, učinkovitosti i pristupačnosti uz istodobno smanjenje utjecaja životnog ciklusa na okoliš, ljudsko zdravlje i potrošnju energije i dalje su najvažniji ciljevi. Inovativna, izuzetno funkcionalna prometna infrastruktura nužna je za pravilan rad svih vrsta prijevoza s obzirom na povećanu potražnju mobilnosti i brze promjene u tehnološkim režimima. Treba posvetiti posebnu pozornost integriranom pristupu razvoju infrastrukture i vozila/plovila/zrakoplova kako bi se smanjili energetski utjecaj i utjecaj na okoliš.

Prelazak na čiste tehnologije, povezivost i automatizaciju ovisit će o pravodobnom projektiranju i proizvodnji zrakoplova, vozila i plovila u kojima se integriraju različite tehnologije te se ubrzava njihovo uvođenje. Povećanje udobnosti, učinkovitosti i pristupačnosti uz istodobno smanjenje utjecaja životnog ciklusa na
  klimu,
  okoliš, ljudsko zdravlje i potrošnju energije i dalje su najvažniji ciljevi. Inovativna, izuzetno funkcionalna prometna infrastruktura nužna je za pravilan rad svih vrsta prijevoza s obzirom na povećanu potražnju mobilnosti i brze promjene u tehnološkim režimima. Treba posvetiti posebnu pozornost integriranom pristupu razvoju infrastrukture i vozila/plovila/zrakoplova kako bi se smanjili energetski utjecaj i utjecaj na okoliš.

klimu,

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.6. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.6. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | konceptualni razvoj i projektiranje vozila/plovila/zrakoplova, uključujući rezervne dijelove, primjenom poboljšanih materijala i struktura, učinkovitosti, skladištenja i oporabe energije te sigurnosnih i zaštitnih značajki koje
  manje
  utječu na okoliš i zdravlje, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

konceptualni razvoj i projektiranje vozila/plovila/zrakoplova, uključujući rezervne dijelove, primjenom poboljšanih materijala i struktura, učinkovitosti, skladištenja i oporabe energije te sigurnosnih i zaštitnih značajki koje
  manje
  utječu na okoliš i zdravlje,

manje

| — | konceptualni razvoj i projektiranje vozila/plovila/zrakoplova, uključujući rezervne dijelove,
  modularne elemente,
  primjenom poboljšanih
  naprednih
  materijala i struktura,
  softverskih rješenja i ažuriranja, naprednih sigurnosnih sustava protiv piratstva,
  učinkovitosti, skladištenja i oporabe energije te sigurnosnih i zaštitnih značajki koje
  smanjeno
  utječu na okoliš i zdravlje, |
| --- | --- |

—

konceptualni razvoj i projektiranje vozila/plovila/zrakoplova, uključujući rezervne dijelove,
  modularne elemente,
  primjenom poboljšanih
  naprednih
  materijala i struktura,
  softverskih rješenja i ažuriranja, naprednih sigurnosnih sustava protiv piratstva,
  učinkovitosti, skladištenja i oporabe energije te sigurnosnih i zaštitnih značajki koje
  smanjeno
  utječu na okoliš i zdravlje,

modularne elemente,

naprednih

softverskih rješenja i ažuriranja, naprednih sigurnosnih sustava protiv piratstva,

smanjeno

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi EU ostvario svoje ciljeve
  u pogledu kvalitete zraka te
  klimatske
  i 
  energetske ciljeve
  ,
  uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2050.
  i smanjenje buke,
  trebat
  će ponovno
  razmotriti
  cijeli sustav mobilnosti, uključujući korisnike, vozila, goriva
  i
  infrastrukture. Jednako
  će
  tako
  biti potrebno
  uvesti alternativne energije s niskim razinama emisija i osigurati prihvaćenost vozila/plovila/zrakoplova bez emisija na tržištu. Osim što ima štetne učinke zbog emisija stakleničkih plinova, prijevoz znatno doprinosi lošoj kvaliteti zraka i buci u Europi te ima negativne posljedice na zdravlje građana (18). Nužno je nadovezati se na napredak postignut u pogledu elektrifikacije
  automobila
  ,
  autobusa
  i 
  lakih gospodarskih
  vozila te upotrebe gorivih ćelija u njima kako bi se ubrzala istraživanja i iznašla inovativna rješenja za druge sektore, kao što su zrakoplovni i pomorski sektor te sektor unutarnje plovidbe
  i kamionskog prijevoza
  . | Ostvarivanje ciljeva
  u pogledu kvalitete zraka te
  klimatskih
  i 
  energetskih ciljeva
  i smanjenje buke,
  zahtijevat
  će
  od Komisije da
  ponovno
  razmotri
  cijeli sustav mobilnosti, uključujući korisnike, vozila, goriva, sustave mjerenja CO2, infrastrukture
  , uporabu prostora i nova prometna rješenja
  .
  Unija će
  jednako tako
  trebati
  uvesti alternativne energije s niskim razinama emisija i osigurati prihvaćenost vozila/plovila/zrakoplova bez emisija na tržištu. Osim što ima štetne učinke zbog emisija stakleničkih plinova, prijevoz znatno doprinosi lošoj kvaliteti zraka i buci u Europi te ima negativne posljedice na zdravlje građana (18). Nužno je nadovezati se na
  postojeći
  napredak postignut u pogledu
  proizvodnje i uporabe alternativnih goriva,
  elektrifikacije,
  tehnologije vodika, biogoriva i bioplina,
  upotrebe gorivih ćelija
  , poboljšanja motora s unutarnjim izgaranjem i njihove prilagodbe obnovljivim gorivima i drugim održivim tehnologijama
  za automobile, autobuse
  , kamione
  i laka gospodarska vozila kako bi se ubrzala istraživanja i iznašla inovativna rješenja za druge sektore, kao što su zrakoplovni
  , željeznički
  i pomorski sektor te sektor unutarnje plovidbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi EU ostvario svoje ciljeve
  u pogledu kvalitete zraka te
  klimatske
  i 
  energetske ciljeve
  ,
  uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2050.
  i smanjenje buke,
  trebat
  će ponovno
  razmotriti
  cijeli sustav mobilnosti, uključujući korisnike, vozila, goriva
  i
  infrastrukture. Jednako
  će
  tako
  biti potrebno
  uvesti alternativne energije s niskim razinama emisija i osigurati prihvaćenost vozila/plovila/zrakoplova bez emisija na tržištu. Osim što ima štetne učinke zbog emisija stakleničkih plinova, prijevoz znatno doprinosi lošoj kvaliteti zraka i buci u Europi te ima negativne posljedice na zdravlje građana (18). Nužno je nadovezati se na napredak postignut u pogledu elektrifikacije
  automobila
  ,
  autobusa
  i 
  lakih gospodarskih
  vozila te upotrebe gorivih ćelija u njima kako bi se ubrzala istraživanja i iznašla inovativna rješenja za druge sektore, kao što su zrakoplovni i pomorski sektor te sektor unutarnje plovidbe
  i kamionskog prijevoza
  .

Kako bi EU ostvario svoje ciljeve

klimatske

energetske ciljeve

uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova za 60 % do 2050.

trebat

razmotriti

i

će

biti potrebno

18

automobila

autobusa

lakih gospodarskih

i kamionskog prijevoza

Ostvarivanje ciljeva
  u pogledu kvalitete zraka te
  klimatskih
  i 
  energetskih ciljeva
  i smanjenje buke,
  zahtijevat
  će
  od Komisije da
  ponovno
  razmotri
  cijeli sustav mobilnosti, uključujući korisnike, vozila, goriva, sustave mjerenja CO2, infrastrukture
  , uporabu prostora i nova prometna rješenja
  .
  Unija će
  jednako tako
  trebati
  uvesti alternativne energije s niskim razinama emisija i osigurati prihvaćenost vozila/plovila/zrakoplova bez emisija na tržištu. Osim što ima štetne učinke zbog emisija stakleničkih plinova, prijevoz znatno doprinosi lošoj kvaliteti zraka i buci u Europi te ima negativne posljedice na zdravlje građana (18). Nužno je nadovezati se na
  postojeći
  napredak postignut u pogledu
  proizvodnje i uporabe alternativnih goriva,
  elektrifikacije,
  tehnologije vodika, biogoriva i bioplina,
  upotrebe gorivih ćelija
  , poboljšanja motora s unutarnjim izgaranjem i njihove prilagodbe obnovljivim gorivima i drugim održivim tehnologijama
  za automobile, autobuse
  , kamione
  i laka gospodarska vozila kako bi se ubrzala istraživanja i iznašla inovativna rješenja za druge sektore, kao što su zrakoplovni
  , željeznički
  i pomorski sektor te sektor unutarnje plovidbe.

Ostvarivanje ciljeva

klimatskih

energetskih ciljeva

zahtijevat

od Komisije da

razmotri

, uporabu prostora i nova prometna rješenja

Unija će

trebati

18

postojeći

proizvodnje i uporabe alternativnih goriva,

tehnologije vodika, biogoriva i bioplina,

, poboljšanja motora s unutarnjim izgaranjem i njihove prilagodbe obnovljivim gorivima i drugim održivim tehnologijama

, kamione

, željeznički

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | elektrifikacija
  svih vrsta prijevoza (npr. baterije, gorivne ćelije,
  hibridizacija
  itd.),
  uključujući
  nove tehnologije za pogonske sklopove za vozila/plovila/zrakoplove, brzo punjenje/opskrba, prikupljanje energije te pristupačna i dostupna sučelja prema infrastrukturi za punjenje uz osiguravanje interoperabilnosti i neometanog pružanja usluga; razvoj i uvođenje konkurentnih, sigurnih, visokoučinkovitih i održivih baterija za vozila s niskim ili nultim razinama emisija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

elektrifikacija
  svih vrsta prijevoza (npr. baterije, gorivne ćelije,
  hibridizacija
  itd.),
  uključujući
  nove tehnologije za pogonske sklopove za vozila/plovila/zrakoplove, brzo punjenje/opskrba, prikupljanje energije te pristupačna i dostupna sučelja prema infrastrukturi za punjenje uz osiguravanje interoperabilnosti i neometanog pružanja usluga; razvoj i uvođenje konkurentnih, sigurnih, visokoučinkovitih i održivih baterija za vozila s niskim ili nultim razinama emisija;

elektrifikacija

hibridizacija

uključujući

| — | dekarbonizacija
  svih vrsta prijevoza
  , uključujući s pomoću elektromobilnosti
  (npr. baterije
  koje se mogu reciklirati
  , gorivne ćelije,
  sve vrste hibridizacije
  itd.)
  i
  nove tehnologije za pogonske sklopove za vozila/plovila/zrakoplove, brzo punjenje/opskrba, prikupljanje energije te pristupačna i dostupna sučelja prema infrastrukturi za punjenje uz osiguravanje interoperabilnosti i neometanog pružanja usluga; razvoj i uvođenje konkurentnih, sigurnih, visokoučinkovitih i održivih baterija za vozila s niskim ili nultim razinama emisija
  prikladnih za recikliranje
  ; |
| --- | --- |

—

dekarbonizacija
  svih vrsta prijevoza
  , uključujući s pomoću elektromobilnosti
  (npr. baterije
  koje se mogu reciklirati
  , gorivne ćelije,
  sve vrste hibridizacije
  itd.)
  i
  nove tehnologije za pogonske sklopove za vozila/plovila/zrakoplove, brzo punjenje/opskrba, prikupljanje energije te pristupačna i dostupna sučelja prema infrastrukturi za punjenje uz osiguravanje interoperabilnosti i neometanog pružanja usluga; razvoj i uvođenje konkurentnih, sigurnih, visokoučinkovitih i održivih baterija za vozila s niskim ili nultim razinama emisija
  prikladnih za recikliranje
  ;

dekarbonizacija

, uključujući s pomoću elektromobilnosti

koje se mogu reciklirati

sve vrste hibridizacije

i

prikladnih za recikliranje

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | održiva nova goriva i nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za postojeće i buduće obrasce mobilnosti i popratnu infrastrukturu; tehnologije i rješenja po mjeri korisnika za interoperabilnost i neometano pružanje usluga, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

održiva nova goriva i nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za postojeće i buduće obrasce mobilnosti i popratnu infrastrukturu; tehnologije i rješenja po mjeri korisnika za interoperabilnost i neometano pružanje usluga,

| — | održiva nova goriva i nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za postojeće i buduće obrasce mobilnosti i popratnu infrastrukturu; tehnologije i rješenja po mjeri korisnika za interoperabilnost i neometano pružanje usluga,
  tiši zrakoplovi koji su prihvatljiviji za okoliš; |
| --- | --- |

—

održiva nova goriva i nova pametna vozila/plovila/zrakoplovi za postojeće i buduće obrasce mobilnosti i popratnu infrastrukturu; tehnologije i rješenja po mjeri korisnika za interoperabilnost i neometano pružanje usluga,
  tiši zrakoplovi koji su prihvatljiviji za okoliš;

tiši zrakoplovi koji su prihvatljiviji za okoliš;

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.7. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | smanjenje utjecaja mobilnosti na okoliš i ljudsko zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

smanjenje utjecaja mobilnosti na okoliš i ljudsko zdravlje.

| — | smanjenje utjecaja mobilnosti na okoliš i ljudsko zdravlje
  , uključujući istraživanje potencijala nove generacije daljinskih senzora za mjerenje onečišćenja u sektoru mobilnosti
  . |
| --- | --- |

—

smanjenje utjecaja mobilnosti na okoliš i ljudsko zdravlje
  , uključujući istraživanje potencijala nove generacije daljinskih senzora za mjerenje onečišćenja u sektoru mobilnosti
  .

, uključujući istraživanje potencijala nove generacije daljinskih senzora za mjerenje onečišćenja u sektoru mobilnosti

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pametna mobilnost doprinijet će osiguranju učinkovitosti, sigurnosti i otpornosti mobilnosti „od vrata do vrata” te svih njezinih sastavnih dijelova, posebice primjenom digitalnih tehnologija, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) i umjetne inteligencije. S pomoću novih će se tehnologija optimizirati upotreba i učinkovitost prometne infrastrukture i mreža te će se poboljšati intermodalnost i povezivost, optimizirati upravljanje prometom i omogućiti uvođenje inovativnih prometnih rješenja i usluga, čime će se ujedno smanjiti zagušenje i negativni utjecaji na okoliš te tako građanima i poduzećima pružati bolje usluge mobilnosti i logističke usluge. Povezana i automatizirana mobilnost te razvojna infrastruktura pridonijet će poboljšanju učinkovitosti i sigurnosti svih vrsta prijevoza. | Pametna mobilnost doprinijet će osiguranju učinkovitosti, sigurnosti i otpornosti mobilnosti „od vrata do vrata” te svih njezinih sastavnih dijelova, posebice primjenom novih digitalnih tehnologija, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) i umjetne inteligencije. S pomoću novih će se tehnologija
  , uključujući sustav sustava,
  optimizirati upotreba i učinkovitost prometne infrastrukture i mreža te će se poboljšati intermodalnost i povezivost, optimizirati upravljanje prometom i omogućiti uvođenje inovativnih prometnih rješenja
  , standarda
  i usluga, čime će se ujedno smanjiti zagušenje i negativni utjecaji na okoliš te tako građanima i poduzećima pružati bolje usluge mobilnosti i logističke usluge. Povezana i automatizirana mobilnost te razvojna infrastruktura pridonijet će poboljšanju učinkovitosti i sigurnosti svih vrsta prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pametna mobilnost doprinijet će osiguranju učinkovitosti, sigurnosti i otpornosti mobilnosti „od vrata do vrata” te svih njezinih sastavnih dijelova, posebice primjenom digitalnih tehnologija, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) i umjetne inteligencije. S pomoću novih će se tehnologija optimizirati upotreba i učinkovitost prometne infrastrukture i mreža te će se poboljšati intermodalnost i povezivost, optimizirati upravljanje prometom i omogućiti uvođenje inovativnih prometnih rješenja i usluga, čime će se ujedno smanjiti zagušenje i negativni utjecaji na okoliš te tako građanima i poduzećima pružati bolje usluge mobilnosti i logističke usluge. Povezana i automatizirana mobilnost te razvojna infrastruktura pridonijet će poboljšanju učinkovitosti i sigurnosti svih vrsta prijevoza.

Pametna mobilnost doprinijet će osiguranju učinkovitosti, sigurnosti i otpornosti mobilnosti „od vrata do vrata” te svih njezinih sastavnih dijelova, posebice primjenom novih digitalnih tehnologija, napredne satelitske navigacije (EGNOS/Galileo) i umjetne inteligencije. S pomoću novih će se tehnologija
  , uključujući sustav sustava,
  optimizirati upotreba i učinkovitost prometne infrastrukture i mreža te će se poboljšati intermodalnost i povezivost, optimizirati upravljanje prometom i omogućiti uvođenje inovativnih prometnih rješenja
  , standarda
  i usluga, čime će se ujedno smanjiti zagušenje i negativni utjecaji na okoliš te tako građanima i poduzećima pružati bolje usluge mobilnosti i logističke usluge. Povezana i automatizirana mobilnost te razvojna infrastruktura pridonijet će poboljšanju učinkovitosti i sigurnosti svih vrsta prijevoza.

, uključujući sustav sustava,

, standarda

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | digitalno
  upravljanje
  mrežama i prometom
  : napredni sustavi za potporu odlučivanju; upravljanje prometom sljedeće generacije (uključujući multimodalno upravljanje mrežama i prometom); doprinos neometanoj, multimodalnoj i povezanoj mobilnosti putnika i tereta; upotreba i ograničenja velikih količina podataka; upotreba inovativne satelitske navigacije/pozicioniranja (EGNOS/Galileo), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

digitalno
  upravljanje
  mrežama i prometom
  : napredni sustavi za potporu odlučivanju; upravljanje prometom sljedeće generacije (uključujući multimodalno upravljanje mrežama i prometom); doprinos neometanoj, multimodalnoj i povezanoj mobilnosti putnika i tereta; upotreba i ograničenja velikih količina podataka; upotreba inovativne satelitske navigacije/pozicioniranja (EGNOS/Galileo),

digitalno

mrežama i prometom

| — | digitalne mreže, promet, uporaba prostora i
  upravljanje: napredni sustavi za potporu odlučivanju; upravljanje prometom sljedeće generacije (uključujući multimodalno upravljanje mrežama i prometom); doprinos neometanoj, multimodalnoj i povezanoj mobilnosti putnika i tereta; upotreba i ograničenja velikih količina podataka; upotreba inovativne satelitske navigacije/pozicioniranja (EGNOS/Galileo)
  uz razumijevanje novih oblika ponašanja povezanih s promjenjivom mobilnošću
  , |
| --- | --- |

—

digitalne mreže, promet, uporaba prostora i
  upravljanje: napredni sustavi za potporu odlučivanju; upravljanje prometom sljedeće generacije (uključujući multimodalno upravljanje mrežama i prometom); doprinos neometanoj, multimodalnoj i povezanoj mobilnosti putnika i tereta; upotreba i ograničenja velikih količina podataka; upotreba inovativne satelitske navigacije/pozicioniranja (EGNOS/Galileo)
  uz razumijevanje novih oblika ponašanja povezanih s promjenjivom mobilnošću
  ,

digitalne mreže, promet, uporaba prostora i

uz razumijevanje novih oblika ponašanja povezanih s promjenjivom mobilnošću

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | željezničke tehnologije i operacije za tih, interoperabilan i automatiziran željeznički sustav velikog kapaciteta, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

željezničke tehnologije i operacije za tih, interoperabilan i automatiziran željeznički sustav velikog kapaciteta,

| — | željezničke tehnologije i operacije za
  privlačan,
  tih,
  potpuno povezan,
  interoperabilan
  , prekogranični
  i automatiziran željeznički sustav velikog kapaciteta
  , koje ispunjavaju zahtjeve u pogledu putničkog i teretnog prometa
  , |
| --- | --- |

—

željezničke tehnologije i operacije za
  privlačan,
  tih,
  potpuno povezan,
  interoperabilan
  , prekogranični
  i automatiziran željeznički sustav velikog kapaciteta
  , koje ispunjavaju zahtjeve u pogledu putničkog i teretnog prometa
  ,

privlačan,

potpuno povezan,

, prekogranični

, koje ispunjavaju zahtjeve u pogledu putničkog i teretnog prometa

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | povezani, kooperativni i automatizirani sustavi i usluge mobilnosti, uključujući tehnološka rješenja i netehnološka pitanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

povezani, kooperativni i automatizirani sustavi i usluge mobilnosti, uključujući tehnološka rješenja i netehnološka pitanja.

| — | povezani, kooperativni
  , interoperabilni
  i automatizirani sustavi i usluge mobilnosti, uključujući tehnološka rješenja i netehnološka pitanja
  kao što su promjene ponašanja korisnika i obrasci mobilnosti
  . |
| --- | --- |

—

povezani, kooperativni
  , interoperabilni
  i automatizirani sustavi i usluge mobilnosti, uključujući tehnološka rješenja i netehnološka pitanja
  kao što su promjene ponašanja korisnika i obrasci mobilnosti
  .

, interoperabilni

kao što su promjene ponašanja korisnika i obrasci mobilnosti

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | nove ili poboljšane usluge i poslovni modeli s pomoću kojih je korisnik u interakciji s različitim pametnim modalitetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nove ili poboljšane usluge i poslovni modeli s pomoću kojih je korisnik u interakciji s različitim pametnim modalitetima.

nove ili poboljšane usluge i poslovni modeli s pomoću kojih je korisnik u interakciji s različitim pametnim modalitetima.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.b (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | koncept, razvoj, posljedice, projektiranje, istraživanje, vrednovanje i metode kao dio sigurne vožnje automatiziranog vozila u mješovitom prometu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

koncept, razvoj, posljedice, projektiranje, istraživanje, vrednovanje i metode kao dio sigurne vožnje automatiziranog vozila u mješovitom prometu;

koncept, razvoj, posljedice, projektiranje, istraživanje, vrednovanje i metode kao dio sigurne vožnje automatiziranog vozila u mješovitom prometu;

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.c (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | pametna prijevozna rješenja za sigurnije i učinkovitije operacije vodnog prometa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pametna prijevozna rješenja za sigurnije i učinkovitije operacije vodnog prometa;

pametna prijevozna rješenja za sigurnije i učinkovitije operacije vodnog prometa;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.d (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.8. – stavak 2. – alineja 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | novi sustavi i tehnologije za upravljanje lukama i povezanost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

novi sustavi i tehnologije za upravljanje lukama i povezanost.

novi sustavi i tehnologije za upravljanje lukama i povezanost.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Masivnim, koncentriranim i decentraliziranim rješenjima za pohranu (uključujući kemijska, elektrokemijska, električna, mehanička i toplinska) u energetskom sustavu povećat će se učinkovitost, fleksibilnost, tehnološka neovisnost i dostupnost te sigurnost opskrbe. Za dekarbonizirani promet s niskim razinama emisija bit će potrebno sve više električnih i/ili drugih vozila s pogonom na alternativna goriva i s učinkovitijim i jeftinijim baterijama koje se mogu reciklirati i ponovno upotrijebiti te lokalno dostupna
  sintetička
  goriva
  /goriva iz obnovljivih izvora
  poput vodika i inovativna rješenja za pohranu u objektu. | Masivnim, koncentriranim i decentraliziranim rješenjima za pohranu (uključujući kemijska, elektrokemijska, električna, mehanička i toplinska) u energetskom sustavu povećat će se učinkovitost, fleksibilnost, tehnološka neovisnost i dostupnost te sigurnost opskrbe. Za dekarbonizirani promet s niskim razinama emisija bit će potrebno sve više električnih i/ili drugih vozila s pogonom na alternativna goriva i s učinkovitijim i jeftinijim baterijama koje se mogu
  lako
  reciklirati i ponovno upotrijebiti
  , a imaju nizak učinak na okoliš,
  te lokalno dostupna
  niskougljična
  goriva poput vodika
  temeljenog na obnovljivim izvorima energije
  i inovativna rješenja za pohranu u objektu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Masivnim, koncentriranim i decentraliziranim rješenjima za pohranu (uključujući kemijska, elektrokemijska, električna, mehanička i toplinska) u energetskom sustavu povećat će se učinkovitost, fleksibilnost, tehnološka neovisnost i dostupnost te sigurnost opskrbe. Za dekarbonizirani promet s niskim razinama emisija bit će potrebno sve više električnih i/ili drugih vozila s pogonom na alternativna goriva i s učinkovitijim i jeftinijim baterijama koje se mogu reciklirati i ponovno upotrijebiti te lokalno dostupna
  sintetička
  goriva
  /goriva iz obnovljivih izvora
  poput vodika i inovativna rješenja za pohranu u objektu.

sintetička

/goriva iz obnovljivih izvora

Masivnim, koncentriranim i decentraliziranim rješenjima za pohranu (uključujući kemijska, elektrokemijska, električna, mehanička i toplinska) u energetskom sustavu povećat će se učinkovitost, fleksibilnost, tehnološka neovisnost i dostupnost te sigurnost opskrbe. Za dekarbonizirani promet s niskim razinama emisija bit će potrebno sve više električnih i/ili drugih vozila s pogonom na alternativna goriva i s učinkovitijim i jeftinijim baterijama koje se mogu
  lako
  reciklirati i ponovno upotrijebiti
  , a imaju nizak učinak na okoliš,
  te lokalno dostupna
  niskougljična
  goriva poput vodika
  temeljenog na obnovljivim izvorima energije
  i inovativna rješenja za pohranu u objektu.

lako

, a imaju nizak učinak na okoliš,

niskougljična

temeljenog na obnovljivim izvorima energije

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | tehnologije koje uključuju tekuća i plinovita goriva
  iz obnovljivih izvora
  te s njima povezane vrijednosne lance za ispunjavanje potreba za skladištenjem energije u rasponu od dnevnih do sezonskih, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

tehnologije koje uključuju tekuća i plinovita goriva
  iz obnovljivih izvora
  te s njima povezane vrijednosne lance za ispunjavanje potreba za skladištenjem energije u rasponu od dnevnih do sezonskih,

iz obnovljivih izvora

| — | tehnologije koje uključuju tekuća i plinovita
  niskougljična
  goriva te s njima povezane vrijednosne lance za ispunjavanje potreba za skladištenjem energije u rasponu od dnevnih do sezonskih
  , uključujući njihov utjecaj na okoliš i klimu
  , |
| --- | --- |

—

tehnologije koje uključuju tekuća i plinovita
  niskougljična
  goriva te s njima povezane vrijednosne lance za ispunjavanje potreba za skladištenjem energije u rasponu od dnevnih do sezonskih
  , uključujući njihov utjecaj na okoliš i klimu
  ,

niskougljična

, uključujući njihov utjecaj na okoliš i klimu

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | baterije i vrijednosni lanac EU-a, uključujući dizajn, tehnologije za masovnu proizvodnju baterijskih ćelija, metode
  ponovne upotrebe
  i 
  recikliranja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

baterije i vrijednosni lanac EU-a, uključujući dizajn, tehnologije za masovnu proizvodnju baterijskih ćelija, metode
  ponovne upotrebe
  i 
  recikliranja
  ;

ponovne upotrebe

recikliranja

| — | baterije i vrijednosni lanac EU-a, uključujući dizajn, tehnologije za masovnu proizvodnju baterijskih ćelija,
  visoku gustoću snage i energije, stope brzog punjenja, niske ekološke učinke, ponovnu upotrebu
  i 
  veću stopu recikliranih materijala, napredna materijalna rješenja za
  metode
  skladištenja energije te potrebe za standardizacijom
  ; |
| --- | --- |

—

baterije i vrijednosni lanac EU-a, uključujući dizajn, tehnologije za masovnu proizvodnju baterijskih ćelija,
  visoku gustoću snage i energije, stope brzog punjenja, niske ekološke učinke, ponovnu upotrebu
  i 
  veću stopu recikliranih materijala, napredna materijalna rješenja za
  metode
  skladištenja energije te potrebe za standardizacijom
  ;

visoku gustoću snage i energije, stope brzog punjenja, niske ekološke učinke, ponovnu upotrebu

veću stopu recikliranih materijala, napredna materijalna rješenja za

skladištenja energije te potrebe za standardizacijom

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 4. – podtočka 4.2. – podtočka 4.2.9. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vodikove tehnologije s nultim ili niskim razinama emisija ugljika, uključujući
  gorivne ćelije,
  i vrijednosni lanac
  EU-a od projektiranja do krajnje upotrebe za različite primjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

vodikove tehnologije s nultim ili niskim razinama emisija ugljika, uključujući
  gorivne ćelije,
  i vrijednosni lanac
  EU-a od projektiranja do krajnje upotrebe za različite primjene.

vodikove tehnologije s nultim ili niskim razinama emisija ugljika, uključujući

i vrijednosni lanac

| — | postupci elektrolize utemeljeni na obnovljivim izvorima energije i
  gorivne ćelije,
  diljem vrijednosnog lanca
  EU-a od projektiranja do krajnje upotrebe za različite primjene. |
| --- | --- |

—

postupci elektrolize utemeljeni na obnovljivim izvorima energije i
  gorivne ćelije,
  diljem vrijednosnog lanca
  EU-a od projektiranja do krajnje upotrebe za različite primjene.

postupci elektrolize utemeljeni na obnovljivim izvorima energije i

diljem vrijednosnog lanca

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | KLASTER „HRANA
  I
  PRIRODNI RESURSI” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

KLASTER „HRANA
  I
  PRIRODNI RESURSI”

I

| 5. | KLASTER „HRANA, PRIRODNI RESURSI
  I POLJOPRIVREDA
  ” |
| --- | --- |

5.

KLASTER „HRANA, PRIRODNI RESURSI
  I POLJOPRIVREDA
  ”

I POLJOPRIVREDA

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zbog ljudskih aktivnosti raste pritisak na tla, mora i oceane, vodu, zrak, biološku raznolikost i druge prirodne resurse. Prehranjivanje sve brojnijeg stanovništva planeta izravno ovisi o zdravlju prirodnih sustava i resursa. Međutim, u kombinaciji s klimatskim promjenama, sve veća potražnja za prirodnim resursima na okoliš stvara pritiske koji postaju neodrživi te utječu na ekosustave i njihovu sposobnost da pružaju usluge za dobrobit ljudi. Koncepti kružnoga gospodarstva, biogospodarstva i plavoga gospodarstva pružaju mogućnost da se uspostavi ravnoteža među okolišnim, socijalnim i gospodarskim ciljevima te da se ljudske aktivnosti izvedu na put održivosti. | Zbog ljudskih aktivnosti raste pritisak na tla, mora i oceane, vodu, zrak, biološku raznolikost i druge prirodne resurse. Prehranjivanje sve brojnijeg stanovništva planeta izravno ovisi o zdravlju prirodnih sustava i resursa. Međutim, u kombinaciji s klimatskim promjenama, sve veća potražnja čovječanstva za prirodnim resursima stvara pritiske na okoliš koji postaju neodrživi te utječu na ekosustave i sprečavaju njihovu sposobnost da pružaju usluge
  pomoću kojih se dugoročno održava
  dobrobit ljudi.
  Rast u proizvodnji hrane ne podudara se s rastom globalnog stanovništva te su stoga potrebna revolucionarna rješenja za poticanje održive proizvodnje hrane. Istovremeno moramo osigurati da prehrana i zdravlje budu u središtu naših sustava proizvodnje hrane. |
| | Koncepti kružnoga gospodarstva,
  agroekologije, održive poljoprivrede,
  biogospodarstva i plavoga gospodarstva pružaju mogućnost da se uspostavi ravnoteža među okolišnim, socijalnim i gospodarskim ciljevima te da se ljudske aktivnosti izvedu na put održivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zbog ljudskih aktivnosti raste pritisak na tla, mora i oceane, vodu, zrak, biološku raznolikost i druge prirodne resurse. Prehranjivanje sve brojnijeg stanovništva planeta izravno ovisi o zdravlju prirodnih sustava i resursa. Međutim, u kombinaciji s klimatskim promjenama, sve veća potražnja za prirodnim resursima na okoliš stvara pritiske koji postaju neodrživi te utječu na ekosustave i njihovu sposobnost da pružaju usluge za dobrobit ljudi. Koncepti kružnoga gospodarstva, biogospodarstva i plavoga gospodarstva pružaju mogućnost da se uspostavi ravnoteža među okolišnim, socijalnim i gospodarskim ciljevima te da se ljudske aktivnosti izvedu na put održivosti.

Zbog ljudskih aktivnosti raste pritisak na tla, mora i oceane, vodu, zrak, biološku raznolikost i druge prirodne resurse. Prehranjivanje sve brojnijeg stanovništva planeta izravno ovisi o zdravlju prirodnih sustava i resursa. Međutim, u kombinaciji s klimatskim promjenama, sve veća potražnja čovječanstva za prirodnim resursima stvara pritiske na okoliš koji postaju neodrživi te utječu na ekosustave i sprečavaju njihovu sposobnost da pružaju usluge
  pomoću kojih se dugoročno održava
  dobrobit ljudi.
  Rast u proizvodnji hrane ne podudara se s rastom globalnog stanovništva te su stoga potrebna revolucionarna rješenja za poticanje održive proizvodnje hrane. Istovremeno moramo osigurati da prehrana i zdravlje budu u središtu naših sustava proizvodnje hrane.

pomoću kojih se dugoročno održava

Rast u proizvodnji hrane ne podudara se s rastom globalnog stanovništva te su stoga potrebna revolucionarna rješenja za poticanje održive proizvodnje hrane. Istovremeno moramo osigurati da prehrana i zdravlje budu u središtu naših sustava proizvodnje hrane.

Koncepti kružnoga gospodarstva,
  agroekologije, održive poljoprivrede,
  biogospodarstva i plavoga gospodarstva pružaju mogućnost da se uspostavi ravnoteža među okolišnim, socijalnim i gospodarskim ciljevima te da se ljudske aktivnosti izvedu na put održivosti.

agroekologije, održive poljoprivrede,

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bismo ostvarili ciljeve održivog razvoja, zajamčili proizvodnju i potrošnju sigurne i zdrave hrane, promicali održive prakse u poljoprivredi, akvakulturi, ribarstvu i šumarstvu, osigurali pristup čistoj vodi, tlu i zraku za sve, očistili mora i oceane te očuvali i obnovili ključne prirodne sustave i okoliš na planetu, svakako moramo iskoristiti potencijal istraživanja i inovacija. Međutim, raspolažemo nedostatnim razumijevanjem puteva za prelazak na održivost i načina svladavanja postojanih prepreka. Za prelazak na održivu potrošnju i proizvodnju te obnovu zdravlja planeta potrebno je ulagati u tehnologije, nove poslovne modele te društvene i ekološke inovacije. Na taj se način otvaraju nove mogućnosti za održivo, otporno, inovativno i odgovorno europsko gospodarstvo te se potiču učinkovitost resursa, produktivnost i konkurentnost, otvaraju radna mjesta i ostvaruje rast. | Kako bismo ostvarili ciljeve održivog razvoja
  i smanjenja emisija stakleničkih plinova
  , zajamčili proizvodnju i potrošnju sigurne i zdrave hrane, promicali održive prakse u poljoprivredi,
  stočarstvu,
  akvakulturi, ribarstvu i šumarstvu, osigurali pristup čistoj vodi, tlu i zraku za sve, očistili mora, oceane
  i kopnene vode
  te očuvali i obnovili ključne prirodne sustave i okoliš na planetu, svakako moramo iskoristiti potencijal istraživanja i inovacija. Međutim, raspolažemo nedostatnim razumijevanjem puteva za prelazak na održivost i načina svladavanja otpornih prepreka. Za prelazak na održivu
  proizvodnju,
  potrošnju i obnovu
  ekosustava i prirodnih resursa te za jačanje i očuvanje resursa na kojem se temelji poljoprivreda potrebno je ulagati u znanstvena i tehnološka istraživanja, standardizaciju te
  nove poslovne modele
  kojima se podupiru
  društvene i ekološke inovacije
  , uključujući internalizaciju troškova povezanih s okolišem u našim gospodarstvima, prikupljanje većeg obujma podataka bolje kvalitete o učinku različitih politika
  . Na taj se način otvaraju nove mogućnosti za održivo, otporno, inovativno i odgovorno europsko gospodarstvo te se potiču učinkovitost resursa,
  kapacitet i status prirodnih resursa, dugoročna
  produktivnost i konkurentnost,
  vitalnost ruralnih područja te visokokvalitetna
  radna mjesta
  i održiv gospodarski i društveni
  rast. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bismo ostvarili ciljeve održivog razvoja, zajamčili proizvodnju i potrošnju sigurne i zdrave hrane, promicali održive prakse u poljoprivredi, akvakulturi, ribarstvu i šumarstvu, osigurali pristup čistoj vodi, tlu i zraku za sve, očistili mora i oceane te očuvali i obnovili ključne prirodne sustave i okoliš na planetu, svakako moramo iskoristiti potencijal istraživanja i inovacija. Međutim, raspolažemo nedostatnim razumijevanjem puteva za prelazak na održivost i načina svladavanja postojanih prepreka. Za prelazak na održivu potrošnju i proizvodnju te obnovu zdravlja planeta potrebno je ulagati u tehnologije, nove poslovne modele te društvene i ekološke inovacije. Na taj se način otvaraju nove mogućnosti za održivo, otporno, inovativno i odgovorno europsko gospodarstvo te se potiču učinkovitost resursa, produktivnost i konkurentnost, otvaraju radna mjesta i ostvaruje rast.

Kako bismo ostvarili ciljeve održivog razvoja
  i smanjenja emisija stakleničkih plinova
  , zajamčili proizvodnju i potrošnju sigurne i zdrave hrane, promicali održive prakse u poljoprivredi,
  stočarstvu,
  akvakulturi, ribarstvu i šumarstvu, osigurali pristup čistoj vodi, tlu i zraku za sve, očistili mora, oceane
  i kopnene vode
  te očuvali i obnovili ključne prirodne sustave i okoliš na planetu, svakako moramo iskoristiti potencijal istraživanja i inovacija. Međutim, raspolažemo nedostatnim razumijevanjem puteva za prelazak na održivost i načina svladavanja otpornih prepreka. Za prelazak na održivu
  proizvodnju,
  potrošnju i obnovu
  ekosustava i prirodnih resursa te za jačanje i očuvanje resursa na kojem se temelji poljoprivreda potrebno je ulagati u znanstvena i tehnološka istraživanja, standardizaciju te
  nove poslovne modele
  kojima se podupiru
  društvene i ekološke inovacije
  , uključujući internalizaciju troškova povezanih s okolišem u našim gospodarstvima, prikupljanje većeg obujma podataka bolje kvalitete o učinku različitih politika
  . Na taj se način otvaraju nove mogućnosti za održivo, otporno, inovativno i odgovorno europsko gospodarstvo te se potiču učinkovitost resursa,
  kapacitet i status prirodnih resursa, dugoročna
  produktivnost i konkurentnost,
  vitalnost ruralnih područja te visokokvalitetna
  radna mjesta
  i održiv gospodarski i društveni
  rast.

i smanjenja emisija stakleničkih plinova

stočarstvu,

i kopnene vode

proizvodnju,

ekosustava i prirodnih resursa te za jačanje i očuvanje resursa na kojem se temelji poljoprivreda potrebno je ulagati u znanstvena i tehnološka istraživanja, standardizaciju te

kojima se podupiru

, uključujući internalizaciju troškova povezanih s okolišem u našim gospodarstvima, prikupljanje većeg obujma podataka bolje kvalitete o učinku različitih politika

kapacitet i status prirodnih resursa, dugoročna

vitalnost ruralnih područja te visokokvalitetna

i održiv gospodarski i društveni

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| S pomoću aktivnosti u tom području izgradit će se baza znanja i iznaći rješenja za održivo upravljanje kopnenim i morskim prirodnim resursima i njihovu upotrebu te bolje iskorištavanje kopnenih i vodenih sustava kao ponora ugljika; jamčenje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te osiguravanje sigurne, zdrave i hranjive prehrane; ubrzavanje prelaska s linearnog gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima na resursno učinkovito, otporno kružno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te podupiranje razvoja održivog biogospodarstva i plavoga gospodarstva; i razvoj otpornih i dinamičnih ruralnih, obalnih i gradskih područja. | Multidisciplinarni i transdisciplinarni pristupi kojima se koriste stručnost i iskustvo sudionika u lancima vrijednosti pridonijet će izgradnji
  baze znanja i 
  postizanju
  rješenja za:
  zaštitu,
  održivo upravljanje kopnenim i vodenim prirodnim resursima i njihovu upotrebu
  ; unapređenje održivog rasta
  kopnenih i vodenih sustava
  ; povećanje sekvestracije
  ugljika; jamčenje sigurnosti
  dovoljne
  opskrbe hranom i ishrane
  , izbjegavanje otpada i prekomjerne proizvodnje
  te
  pružanje
  sigurne, zdrave i hranjive prehrane; ubrzavanje prijelaza na primjenu održivih pristupa u svim vrstama poljoprivrede, uključujući konvencionalnu i organsku poljoprivredu; ubrzavanje prelaska s linearnog gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima na resursno učinkovito, otporno kružno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te podupiranje razvoja održivog biogospodarstva i plavoga gospodarstva; i razvoj otpornih i dinamičnih ruralnih, obalnih i gradskih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S pomoću aktivnosti u tom području izgradit će se baza znanja i iznaći rješenja za održivo upravljanje kopnenim i morskim prirodnim resursima i njihovu upotrebu te bolje iskorištavanje kopnenih i vodenih sustava kao ponora ugljika; jamčenje sigurnosti opskrbe hranom i ishrane te osiguravanje sigurne, zdrave i hranjive prehrane; ubrzavanje prelaska s linearnog gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima na resursno učinkovito, otporno kružno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te podupiranje razvoja održivog biogospodarstva i plavoga gospodarstva; i razvoj otpornih i dinamičnih ruralnih, obalnih i gradskih područja.

Multidisciplinarni i transdisciplinarni pristupi kojima se koriste stručnost i iskustvo sudionika u lancima vrijednosti pridonijet će izgradnji
  baze znanja i 
  postizanju
  rješenja za:
  zaštitu,
  održivo upravljanje kopnenim i vodenim prirodnim resursima i njihovu upotrebu
  ; unapređenje održivog rasta
  kopnenih i vodenih sustava
  ; povećanje sekvestracije
  ugljika; jamčenje sigurnosti
  dovoljne
  opskrbe hranom i ishrane
  , izbjegavanje otpada i prekomjerne proizvodnje
  te
  pružanje
  sigurne, zdrave i hranjive prehrane; ubrzavanje prijelaza na primjenu održivih pristupa u svim vrstama poljoprivrede, uključujući konvencionalnu i organsku poljoprivredu; ubrzavanje prelaska s linearnog gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima na resursno učinkovito, otporno kružno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika te podupiranje razvoja održivog biogospodarstva i plavoga gospodarstva; i razvoj otpornih i dinamičnih ruralnih, obalnih i gradskih područja.

Multidisciplinarni i transdisciplinarni pristupi kojima se koriste stručnost i iskustvo sudionika u lancima vrijednosti pridonijet će izgradnji

postizanju

zaštitu,

; unapređenje održivog rasta

; povećanje sekvestracije

dovoljne

, izbjegavanje otpada i prekomjerne proizvodnje

pružanje

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnostima će se pridonijeti
  očuvanju i poboljšanju biološke raznolikosti te osigurati dugoročno pružanje usluga ekosustava,
  prilagodba klimatskim promjenama i sekvestracija
  ugljika (na kopnu i 
  na moru
  ). Doprinijet će se smanjenju emisija stakleničkih plinova i drugih emisija, otpada i onečišćenja iz primarne proizvodnje (kopnene i vodene), obrade, potrošnje i drugih ljudskih aktivnosti. Potaknut će se ulaganja i podupirati prelazak na kružno gospodarstvo, biogospodarstvo i plavo gospodarstvo, uz istodobnu zaštitu zdravlja i cjelovitosti okoliša. | Nadalje, postizanjem tih ciljeva pridonijet će se
  očuvanju i poboljšanju biološke raznolikosti
  , kako divlje tako i uzgojene,
  te osigurati dugoročno pružanje usluga ekosustava,
  ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te sekvestracije
  ugljika (na kopnu i 
  u vodama
  ). Doprinijet će se očuvanju biološke raznolikosti te osiguranju dugoročnog pružanja usluga ekosustava, kao i smanjenju emisija stakleničkih plinova i drugih emisija, otpada i onečišćenja iz primarne proizvodnje (kopnene i vodene), obrade, potrošnje i drugih ljudskih aktivnosti. Potaknut će se ulaganja i podupirati prelazak na kružno gospodarstvo,
  održivu poljoprivredu,
  biogospodarstvo i plavo gospodarstvo, uz istodobnu zaštitu zdravlja,
  održivosti
  i cjelovitosti okoliša.
  Taj će prioritet biti usmjeren na poboljšanje baze znanja o stanju biološke raznolikosti s pomoću razvoja, provjere i standardizacije usporednih metodologija na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnostima će se pridonijeti
  očuvanju i poboljšanju biološke raznolikosti te osigurati dugoročno pružanje usluga ekosustava,
  prilagodba klimatskim promjenama i sekvestracija
  ugljika (na kopnu i 
  na moru
  ). Doprinijet će se smanjenju emisija stakleničkih plinova i drugih emisija, otpada i onečišćenja iz primarne proizvodnje (kopnene i vodene), obrade, potrošnje i drugih ljudskih aktivnosti. Potaknut će se ulaganja i podupirati prelazak na kružno gospodarstvo, biogospodarstvo i plavo gospodarstvo, uz istodobnu zaštitu zdravlja i cjelovitosti okoliša.

Aktivnostima će se pridonijeti

prilagodba klimatskim promjenama i sekvestracija

na moru

Nadalje, postizanjem tih ciljeva pridonijet će se
  očuvanju i poboljšanju biološke raznolikosti
  , kako divlje tako i uzgojene,
  te osigurati dugoročno pružanje usluga ekosustava,
  ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te sekvestracije
  ugljika (na kopnu i 
  u vodama
  ). Doprinijet će se očuvanju biološke raznolikosti te osiguranju dugoročnog pružanja usluga ekosustava, kao i smanjenju emisija stakleničkih plinova i drugih emisija, otpada i onečišćenja iz primarne proizvodnje (kopnene i vodene), obrade, potrošnje i drugih ljudskih aktivnosti. Potaknut će se ulaganja i podupirati prelazak na kružno gospodarstvo,
  održivu poljoprivredu,
  biogospodarstvo i plavo gospodarstvo, uz istodobnu zaštitu zdravlja,
  održivosti
  i cjelovitosti okoliša.
  Taj će prioritet biti usmjeren na poboljšanje baze znanja o stanju biološke raznolikosti s pomoću razvoja, provjere i standardizacije usporednih metodologija na razini Unije.

Nadalje, postizanjem tih ciljeva pridonijet će se

, kako divlje tako i uzgojene,

ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima te sekvestracije

u vodama

održivu poljoprivredu,

održivosti

Taj će prioritet biti usmjeren na poboljšanje baze znanja o stanju biološke raznolikosti s pomoću razvoja, provjere i standardizacije usporednih metodologija na razini Unije.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 5.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Socijalne inovacije uz građanski angažman i povjerenje u inovacije bit će ključne za poticanje novih obrazaca upravljanja, proizvodnje i potrošnje. | Tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini.
  Uključivanjem svih aktera uzduž lanca opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima u zajedničko stvaranje i dijeljenje znanja pružila bi se potpora razvoju i provedbi održivih poljoprivrednih inovacija čiji je cilj rješavanje izazova prehrambenog sustava, uključujući prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje.
  Socijalne inovacije uz građanski angažman i povjerenje u inovacije bit će ključne za poticanje novih obrazaca upravljanja, proizvodnje i potrošnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Socijalne inovacije uz građanski angažman i povjerenje u inovacije bit će ključne za poticanje novih obrazaca upravljanja, proizvodnje i potrošnje.

Tim će se aktivnostima ujedno poticati participativni pristupi istraživanju i inovacijama, uključujući pristup uz sudjelovanje više dionika, te će se razvijati sustavi znanja i inovacija na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini.
  Uključivanjem svih aktera uzduž lanca opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima u zajedničko stvaranje i dijeljenje znanja pružila bi se potpora razvoju i provedbi održivih poljoprivrednih inovacija čiji je cilj rješavanje izazova prehrambenog sustava, uključujući prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje.
  Socijalne inovacije uz građanski angažman i povjerenje u inovacije bit će ključne za poticanje novih obrazaca upravljanja, proizvodnje i potrošnje.

Uključivanjem svih aktera uzduž lanca opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima u zajedničko stvaranje i dijeljenje znanja pružila bi se potpora razvoju i provedbi održivih poljoprivrednih inovacija čiji je cilj rješavanje izazova prehrambenog sustava, uključujući prilagodbu na klimatske promjene i njihovo ublažavanje.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 6.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Budući da su ti izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode, aktivnosti će se provoditi prema sustavnom pristupu i oslanjati se na suradnju s državama članicama i međunarodnim partnerima, drugim izvorima financiranja te drugim političkim inicijativama. To će uključivati služenje izvorima velikih količina podataka o okolišu koje se temelji na potrebama korisnika, poput onih iz programa Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS i EMODnet. | Budući da su ti izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode, aktivnosti će se također provoditi prema sustavnom pristupu i oslanjati se na suradnju s državama članicama i međunarodnim partnerima, drugim izvorima financiranja te drugim političkim inicijativama. To će uključivati služenje izvorima velikih količina podataka o okolišu koje se temelji na potrebama korisnika, poput onih iz programa Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS i EMODnet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Budući da su ti izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode, aktivnosti će se provoditi prema sustavnom pristupu i oslanjati se na suradnju s državama članicama i međunarodnim partnerima, drugim izvorima financiranja te drugim političkim inicijativama. To će uključivati služenje izvorima velikih količina podataka o okolišu koje se temelji na potrebama korisnika, poput onih iz programa Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS i EMODnet.

Budući da su ti izazovi složeni, međusobno povezani i globalne prirode, aktivnosti će se također provoditi prema sustavnom pristupu i oslanjati se na suradnju s državama članicama i međunarodnim partnerima, drugim izvorima financiranja te drugim političkim inicijativama. To će uključivati služenje izvorima velikih količina podataka o okolišu koje se temelji na potrebama korisnika, poput onih iz programa Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS i EMODnet.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 7.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Istraživačkim se i inovacijskim aktivnostima iz ovog klastera osobito doprinosi provedbi ciljeva programa djelovanja za okoliš, zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, zakonodavstva o hrani, pomorske politike, akcijskog plana za kružno gospodarstvo, strategije EU-a za biogospodarstvo, okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te pravnih odredaba EU-a za smanjenje onečišćenja zraka. | Istraživačkim se i inovacijskim aktivnostima iz ovog klastera osobito doprinosi provedbi ciljeva programa djelovanja za okoliš, zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, zakonodavstva o hrani, pomorske politike, akcijskog plana za kružno gospodarstvo, strategije EU-a za biogospodarstvo,
  strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020., strategije EU-a za šume,
  okvira
  EU-a
  za klimatsku i energetsku politiku
  u skladu s Pariškim sporazumom
  te pravnih odredaba EU-a za smanjenje onečišćenja zraka.
  Djelovanja će biti čvrsto povezana s postojećim partnerstvima Unije, osobito Partnerstvom za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), kao i u pogledu doprinosa znanstvenoj diplomaciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Istraživačkim se i inovacijskim aktivnostima iz ovog klastera osobito doprinosi provedbi ciljeva programa djelovanja za okoliš, zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, zakonodavstva o hrani, pomorske politike, akcijskog plana za kružno gospodarstvo, strategije EU-a za biogospodarstvo, okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te pravnih odredaba EU-a za smanjenje onečišćenja zraka.

Istraživačkim se i inovacijskim aktivnostima iz ovog klastera osobito doprinosi provedbi ciljeva programa djelovanja za okoliš, zajedničke poljoprivredne politike, zajedničke ribarstvene politike, zakonodavstva o hrani, pomorske politike, akcijskog plana za kružno gospodarstvo, strategije EU-a za biogospodarstvo,
  strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020., strategije EU-a za šume,
  okvira
  EU-a
  za klimatsku i energetsku politiku
  u skladu s Pariškim sporazumom
  te pravnih odredaba EU-a za smanjenje onečišćenja zraka.
  Djelovanja će biti čvrsto povezana s postojećim partnerstvima Unije, osobito Partnerstvom za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), kao i u pogledu doprinosa znanstvenoj diplomaciji.

strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020., strategije EU-a za šume,

EU-a

u skladu s Pariškim sporazumom

Djelovanja će biti čvrsto povezana s postojećim partnerstvima Unije, osobito Partnerstvom za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA), kao i u pogledu doprinosa znanstvenoj diplomaciji.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 8.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.1. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 2 – iskorjenjivanje gladi; cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; cilj održivog razvoja br. 14 – život pod vodom; cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu. | Aktivnostima će se izravno doprinijeti ciljevima održivog razvoja, a posebno: cilj održivog razvoja br. 2 – iskorjenjivanje gladi;
  cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit;
  cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; cilj održivog razvoja br. 14 – život pod vodom; cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnostima će se izravno doprinijeti posebice sljedećim ciljevima održivog razvoja: cilj održivog razvoja br. 2 – iskorjenjivanje gladi; cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; cilj održivog razvoja br. 14 – život pod vodom; cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu.

Aktivnostima će se izravno doprinijeti ciljevima održivog razvoja, a posebno: cilj održivog razvoja br. 2 – iskorjenjivanje gladi;
  cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit;
  cilj održivog razvoja br. 6 – čista voda i sanitarni uvjeti; cilj održivog razvoja br. 11 – održivi gradovi i zajednice; cilj održivog razvoja br. 12 – odgovorna potrošnja i proizvodnja; cilj održivog razvoja br. 13 – klimatska politika; cilj održivog razvoja br. 14 – život pod vodom; cilj održivog razvoja br. 15 – život na kopnu.

cilj održivog razvoja br. 3 – dobro zdravlje i dobrobit;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kapacitetom za promatranje okoliša doprinosi se istraživanjima (19) i inovacijama za održivu upotrebu te praćenje hrane i prirodnih resursa. Boljom prostorno-vremenskom pokrivenosti i intervalima uzorkovanja uz smanjene troškove te pristupom velikim količinama podataka iz višestrukih izvora i njihovim objedinjavanjem osiguravaju se novi načini praćenja, razumijevanja i predviđanja Zemljina sustava. Postoji potreba za sveobuhvatnijim uvođenjem, iskorištavanjem i ažuriranjem novih tehnologija te daljnjim istraživanjima i inovacijama kako bi se uklonili nedostaci u promatranju Zemlje na kopnu i moru te u atmosferi, uz suradnju posebice putem Globalnog sustava svih sustava motrenja Zemlje (GEOSS) i njegove europske sastavnice EuroGEOSS. | Kapacitetom za promatranje okoliša doprinosi se istraživanjima (19) i inovacijama za održivu upotrebu te praćenje hrane i prirodnih resursa. Boljom prostorno-vremenskom pokrivenosti i intervalima uzorkovanja uz smanjene troškove te pristupom velikim količinama podataka iz višestrukih izvora i njihovim objedinjavanjem osiguravaju se novi načini praćenja, razumijevanja i predviđanja Zemljina sustava. Postoji potreba za sveobuhvatnijim uvođenjem, iskorištavanjem i ažuriranjem novih tehnologija te daljnjim istraživanjima i inovacijama kako bi se uklonili nedostaci u promatranju Zemlje na kopnu i 
  u vodama
  te u atmosferi, uz suradnju posebice putem Globalnog sustava svih sustava motrenja Zemlje (GEOSS) i njegove europske sastavnice EuroGEOSS. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kapacitetom za promatranje okoliša doprinosi se istraživanjima (19) i inovacijama za održivu upotrebu te praćenje hrane i prirodnih resursa. Boljom prostorno-vremenskom pokrivenosti i intervalima uzorkovanja uz smanjene troškove te pristupom velikim količinama podataka iz višestrukih izvora i njihovim objedinjavanjem osiguravaju se novi načini praćenja, razumijevanja i predviđanja Zemljina sustava. Postoji potreba za sveobuhvatnijim uvođenjem, iskorištavanjem i ažuriranjem novih tehnologija te daljnjim istraživanjima i inovacijama kako bi se uklonili nedostaci u promatranju Zemlje na kopnu i moru te u atmosferi, uz suradnju posebice putem Globalnog sustava svih sustava motrenja Zemlje (GEOSS) i njegove europske sastavnice EuroGEOSS.

19

Kapacitetom za promatranje okoliša doprinosi se istraživanjima (19) i inovacijama za održivu upotrebu te praćenje hrane i prirodnih resursa. Boljom prostorno-vremenskom pokrivenosti i intervalima uzorkovanja uz smanjene troškove te pristupom velikim količinama podataka iz višestrukih izvora i njihovim objedinjavanjem osiguravaju se novi načini praćenja, razumijevanja i predviđanja Zemljina sustava. Postoji potreba za sveobuhvatnijim uvođenjem, iskorištavanjem i ažuriranjem novih tehnologija te daljnjim istraživanjima i inovacijama kako bi se uklonili nedostaci u promatranju Zemlje na kopnu i 
  u vodama
  te u atmosferi, uz suradnju posebice putem Globalnog sustava svih sustava motrenja Zemlje (GEOSS) i njegove europske sastavnice EuroGEOSS.

19

u vodama

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | status biološke raznolikosti, zaštita ekosustava, ublažavanje klimatskih promjena
  i
  prilagodba tim promjenama, sigurnost hrane, poljoprivreda i šumarstvo, upotreba i prenamjena zemljišta, gradski i prigradski razvoj, upravljanje prirodnim resursima,
  iskorištavanje i
  očuvanje oceana, pomorska sigurnost i druga relevantna područja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

status biološke raznolikosti, zaštita ekosustava, ublažavanje klimatskih promjena
  i
  prilagodba tim promjenama, sigurnost hrane, poljoprivreda i šumarstvo, upotreba i prenamjena zemljišta, gradski i prigradski razvoj, upravljanje prirodnim resursima,
  iskorištavanje i
  očuvanje oceana, pomorska sigurnost i druga relevantna područja,

i

iskorištavanje i

| — | status biološke raznolikosti
  , procjena usluga ekosustava i njihove vrijednosti
  , zaštita ekosustava, ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba
  vrsta i ekosustava
  , sigurnost opskrbe hranom, poljoprivreda
  , plodnost tla
  i šumarstvo, upotreba i prenamjena zemljišta,
  ruralni,
  gradski i prigradski razvoj, upravljanje prirodnim resursima
  te njihova zaštita i obnavljanje
  , očuvanje
  i iskorištavanje
  oceana
  , mora i kopnenih voda
  , pomorska sigurnost i druga relevantna područja, |
| --- | --- |

—

status biološke raznolikosti
  , procjena usluga ekosustava i njihove vrijednosti
  , zaštita ekosustava, ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba
  vrsta i ekosustava
  , sigurnost opskrbe hranom, poljoprivreda
  , plodnost tla
  i šumarstvo, upotreba i prenamjena zemljišta,
  ruralni,
  gradski i prigradski razvoj, upravljanje prirodnim resursima
  te njihova zaštita i obnavljanje
  , očuvanje
  i iskorištavanje
  oceana
  , mora i kopnenih voda
  , pomorska sigurnost i druga relevantna područja,

, procjena usluga ekosustava i njihove vrijednosti

vrsta i ekosustava

, plodnost tla

ruralni,

te njihova zaštita i obnavljanje

i iskorištavanje

, mora i kopnenih voda

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | primjene usmjerene na korisnike i njihovo proširivanje kako bi se pridonijelo upravljanju europskim prirodnim resursima i uslugama ekosustava te s njima povezanim vrijednosnim lancima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

primjene usmjerene na korisnike i njihovo proširivanje kako bi se pridonijelo upravljanju europskim prirodnim resursima i uslugama ekosustava te s njima povezanim vrijednosnim lancima.

| — | primjene usmjerene na korisnike i njihovo proširivanje kako bi se pridonijelo
  očuvanju, obnovi i
  upravljanju europskim prirodnim resursima i uslugama ekosustava te s njima povezanim vrijednosnim lancima. |
| --- | --- |

—

primjene usmjerene na korisnike i njihovo proširivanje kako bi se pridonijelo
  očuvanju, obnovi i
  upravljanju europskim prirodnim resursima i uslugama ekosustava te s njima povezanim vrijednosnim lancima.

očuvanju, obnovi i

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | sveobuhvatni i održivi sustav praćenja i informacija o globalnom okolišu, među ostalim poticanjem suradnje između zajednica koje izrađuju klimatske modele i zajednica koje prate okoliš i upravljaju podacima o njemu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sveobuhvatni i održivi sustav praćenja i informacija o globalnom okolišu, među ostalim poticanjem suradnje između zajednica koje izrađuju klimatske modele i zajednica koje prate okoliš i upravljaju podacima o njemu;

sveobuhvatni i održivi sustav praćenja i informacija o globalnom okolišu, među ostalim poticanjem suradnje između zajednica koje izrađuju klimatske modele i zajednica koje prate okoliš i upravljaju podacima o njemu;

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.b (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | učinci invazivnih stranih vrsta na biološku raznolikost, usluge ekosustava i produktivnost, uključujući nove alate za njihovo sprečavanje i suzbijanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

učinci invazivnih stranih vrsta na biološku raznolikost, usluge ekosustava i produktivnost, uključujući nove alate za njihovo sprečavanje i suzbijanje;

učinci invazivnih stranih vrsta na biološku raznolikost, usluge ekosustava i produktivnost, uključujući nove alate za njihovo sprečavanje i suzbijanje;

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.c (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | bolje integrirano predviđanje, procjena rizika i osjetljivosti na katastrofe povezane s prirodnim nepogodama i smetnjama uzrokovanih ljudskim djelovanjem, uključujući razvoj sustava ranog upozoravanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

bolje integrirano predviđanje, procjena rizika i osjetljivosti na katastrofe povezane s prirodnim nepogodama i smetnjama uzrokovanih ljudskim djelovanjem, uključujući razvoj sustava ranog upozoravanja;

bolje integrirano predviđanje, procjena rizika i osjetljivosti na katastrofe povezane s prirodnim nepogodama i smetnjama uzrokovanih ljudskim djelovanjem, uključujući razvoj sustava ranog upozoravanja;

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.d (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.1. – stavak 2. – alineja 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | ekološka i društveno-kulturna dosljednost teritorijalnih modela, uz pridavanje posebne pozornosti interakcijama prirode i društva koje proizlaze iz politika i strategija s teritorijalnim učinkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ekološka i društveno-kulturna dosljednost teritorijalnih modela, uz pridavanje posebne pozornosti interakcijama prirode i društva koje proizlaze iz politika i strategija s teritorijalnim učinkom.

ekološka i društveno-kulturna dosljednost teritorijalnih modela, uz pridavanje posebne pozornosti interakcijama prirode i društva koje proizlaze iz politika i strategija s teritorijalnim učinkom.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | stanje i vrijednost biološke raznolikosti, kopnenih i morskih ekosustava, prirodnog kapitala i usluga ekosustava, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

stanje i vrijednost biološke raznolikosti, kopnenih i morskih ekosustava, prirodnog kapitala i usluga ekosustava,

| — | stanje i vrijednost
  globalne i lokalne
  biološke raznolikosti, kopnenih, morskih
  i vodnih
  ekosustava, prirodnog kapitala i usluga ekosustava,
  analiza uzroka smanjenja biološke raznolikosti i mogućih rješenja u pogledu toga; |
| --- | --- |

—

stanje i vrijednost
  globalne i lokalne
  biološke raznolikosti, kopnenih, morskih
  i vodnih
  ekosustava, prirodnog kapitala i usluga ekosustava,
  analiza uzroka smanjenja biološke raznolikosti i mogućih rješenja u pogledu toga;

globalne i lokalne

i vodnih

analiza uzroka smanjenja biološke raznolikosti i mogućih rješenja u pogledu toga;

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.2. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.2. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ekotoksikologija spojeva i novih onečišćujućih tvari, njihove interakcije i ponašanje u okolišu te izmijenjeni biokemijski ciklusi zbog klimatskih promjena, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ekotoksikologija spojeva i novih onečišćujućih tvari, njihove interakcije i ponašanje u okolišu te izmijenjeni biokemijski ciklusi zbog klimatskih promjena,

| — | ekotoksikologija spojeva i novih onečišćujućih tvari,
  kemijske tvari i
  njihove interakcije i ponašanje u okolišu te izmijenjeni biokemijski ciklusi zbog klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

ekotoksikologija spojeva i novih onečišćujućih tvari,
  kemijske tvari i
  njihove interakcije i ponašanje u okolišu te izmijenjeni biokemijski ciklusi zbog klimatskih promjena,

kemijske tvari i

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U promjenjivom kontekstu primarne proizvodnje otporni i održivi poljoprivredni i šumarski sustavi donose gospodarske i društvene koristi te koristi za okoliš. Osim što doprinose sigurnosti hrane i ishrane, dio su dinamičnih vrijednosnih lanaca, upravljaju zemljištem i prirodnim resursima te osiguravaju niz važnih javnih dobara, među ostalim sekvestraciju ugljika, očuvanje biološke raznolikosti, oprašivanje i javno zdravlje. Potrebni su integrirani pristupi kako bi se promicale višestruke funkcije poljoprivrednih i šumarskih (eko)sustava uzimajući u obzir izmijenjeni kontekst primarne proizvodnje, posebice u odnosu na klimu i okoliš, raspoloživost resursa, demografiju i obrasce potrošnje. Ujedno je potrebno uzeti u obzir prostornu i socioekonomsku dimenziju poljoprivrednih i šumarskih djelatnosti te iskoristiti potencijal ruralnih područja. | U promjenjivom kontekstu primarne proizvodnje otporni i održivi poljoprivredni i šumarski sustavi donose gospodarske i društvene koristi te koristi za okoliš. Osim što doprinose sigurnosti hrane i ishrane, dio su dinamičnih vrijednosnih lanaca, upravljaju zemljištem i prirodnim resursima te osiguravaju niz važnih javnih dobara, među ostalim sekvestraciju ugljika, očuvanje biološke raznolikosti, oprašivanje
  te
  javno zdravlje i 
  dobrobit
  . Potrebni su integrirani pristupi kako bi se promicale višestruke funkcije poljoprivrednih i šumarskih (eko)sustava uzimajući u obzir izmijenjeni kontekst primarne proizvodnje, posebice u odnosu na klimu i okoliš, raspoloživost resursa, demografiju i obrasce potrošnje. Ujedno je potrebno uzeti u obzir
  učinak te
  prostornu i socioekonomsku dimenziju poljoprivrednih i šumarskih djelatnosti te iskoristiti potencijal ruralnih područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U promjenjivom kontekstu primarne proizvodnje otporni i održivi poljoprivredni i šumarski sustavi donose gospodarske i društvene koristi te koristi za okoliš. Osim što doprinose sigurnosti hrane i ishrane, dio su dinamičnih vrijednosnih lanaca, upravljaju zemljištem i prirodnim resursima te osiguravaju niz važnih javnih dobara, među ostalim sekvestraciju ugljika, očuvanje biološke raznolikosti, oprašivanje i javno zdravlje. Potrebni su integrirani pristupi kako bi se promicale višestruke funkcije poljoprivrednih i šumarskih (eko)sustava uzimajući u obzir izmijenjeni kontekst primarne proizvodnje, posebice u odnosu na klimu i okoliš, raspoloživost resursa, demografiju i obrasce potrošnje. Ujedno je potrebno uzeti u obzir prostornu i socioekonomsku dimenziju poljoprivrednih i šumarskih djelatnosti te iskoristiti potencijal ruralnih područja.

U promjenjivom kontekstu primarne proizvodnje otporni i održivi poljoprivredni i šumarski sustavi donose gospodarske i društvene koristi te koristi za okoliš. Osim što doprinose sigurnosti hrane i ishrane, dio su dinamičnih vrijednosnih lanaca, upravljaju zemljištem i prirodnim resursima te osiguravaju niz važnih javnih dobara, među ostalim sekvestraciju ugljika, očuvanje biološke raznolikosti, oprašivanje
  te
  javno zdravlje i 
  dobrobit
  . Potrebni su integrirani pristupi kako bi se promicale višestruke funkcije poljoprivrednih i šumarskih (eko)sustava uzimajući u obzir izmijenjeni kontekst primarne proizvodnje, posebice u odnosu na klimu i okoliš, raspoloživost resursa, demografiju i obrasce potrošnje. Ujedno je potrebno uzeti u obzir
  učinak te
  prostornu i socioekonomsku dimenziju poljoprivrednih i šumarskih djelatnosti te iskoristiti potencijal ruralnih područja.

te

dobrobit

učinak te

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja - 1. (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | poboljšanje praćenja i pokazatelja biološke raznolikosti, funkcija i usluga ekosustava u ruralnim područjima i agroekološkim sustavima te pružanje potpore sudjelovanju javnosti u zajedničkom učenju i poboljšanju stanja poljoprivrednih ekosustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

poboljšanje praćenja i pokazatelja biološke raznolikosti, funkcija i usluga ekosustava u ruralnim područjima i agroekološkim sustavima te pružanje potpore sudjelovanju javnosti u zajedničkom učenju i poboljšanju stanja poljoprivrednih ekosustava;

poboljšanje praćenja i pokazatelja biološke raznolikosti, funkcija i usluga ekosustava u ruralnim područjima i agroekološkim sustavima te pružanje potpore sudjelovanju javnosti u zajedničkom učenju i poboljšanju stanja poljoprivrednih ekosustava;

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | metode, tehnologije i alati za održivu i otpornu proizvodnju u poljoprivredi i šumarstvu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

metode, tehnologije i alati za održivu i otpornu proizvodnju u poljoprivredi i šumarstvu,

| — | metode, tehnologije i 
  inovativni
  alati za održivu i otpornu proizvodnju u poljoprivredi
  , uključujući kopnenu i morsku poljoprivredu,
  i šumarstvu
  te za najučinkovitiju uporabu vodnih resursa
  , |
| --- | --- |

—

metode, tehnologije i 
  inovativni
  alati za održivu i otpornu proizvodnju u poljoprivredi
  , uključujući kopnenu i morsku poljoprivredu,
  i šumarstvu
  te za najučinkovitiju uporabu vodnih resursa
  ,

inovativni

, uključujući kopnenu i morsku poljoprivredu,

te za najučinkovitiju uporabu vodnih resursa

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | učinak aktivnosti u primarnom sektoru na klimu i okoliš, potencijal poljoprivrede i šumarstva
  kao ponora
  ugljika te za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, uključujući pristupe prema načelu negativnih emisija, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

učinak aktivnosti u primarnom sektoru na klimu i okoliš, potencijal poljoprivrede i šumarstva
  kao ponora
  ugljika te za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, uključujući pristupe prema načelu negativnih emisija,

kao ponora

| — | učinak aktivnosti u primarnom sektoru na klimu i okoliš
  i duž lanca vrijednosti
  , potencijal poljoprivrede i šumarstva
  u cilju povećanja zamjene i skladištenja
  ugljika
  , primjerice povećanjem održive proizvodnje biomase
  te za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, uključujući pristupe prema načelu negativnih emisija, |
| --- | --- |

—

učinak aktivnosti u primarnom sektoru na klimu i okoliš
  i duž lanca vrijednosti
  , potencijal poljoprivrede i šumarstva
  u cilju povećanja zamjene i skladištenja
  ugljika
  , primjerice povećanjem održive proizvodnje biomase
  te za ublažavanje emisija stakleničkih plinova, uključujući pristupe prema načelu negativnih emisija,

i duž lanca vrijednosti

u cilju povećanja zamjene i skladištenja

, primjerice povećanjem održive proizvodnje biomase

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | nametnici i bolesti bilja te zdravlje i dobrobit životinja, alternative upotrebi spornih pesticida, antibiotika i drugih tvari, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nametnici i bolesti bilja te zdravlje i dobrobit životinja, alternative upotrebi spornih pesticida, antibiotika i drugih tvari,

| — | nametnici i bolesti bilja te zdravlje i dobrobit životinja, alternative upotrebi spornih
  kemijskih
  pesticida, antibiotika i drugih tvari
  , uzimajući u obzir očuvanje biološke raznolikosti i pristupe visokog agroekološkog sustava biološke raznolikosti
  , |
| --- | --- |

—

nametnici i bolesti bilja te zdravlje i dobrobit životinja, alternative upotrebi spornih
  kemijskih
  pesticida, antibiotika i drugih tvari
  , uzimajući u obzir očuvanje biološke raznolikosti i pristupe visokog agroekološkog sustava biološke raznolikosti
  ,

kemijskih

, uzimajući u obzir očuvanje biološke raznolikosti i pristupe visokog agroekološkog sustava biološke raznolikosti

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | sustavi otvorenih podataka kojima se potiče razmjena podataka i znanja o biljkama, patogenima i okolišu koji omogućuju daljnje znanstveno istraživanje, planiranje u pogledu okolišu i razvijanje komercijalnih proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sustavi otvorenih podataka kojima se potiče razmjena podataka i znanja o biljkama, patogenima i okolišu koji omogućuju daljnje znanstveno istraživanje, planiranje u pogledu okolišu i razvijanje komercijalnih proizvoda;

sustavi otvorenih podataka kojima se potiče razmjena podataka i znanja o biljkama, patogenima i okolišu koji omogućuju daljnje znanstveno istraživanje, planiranje u pogledu okolišu i razvijanje komercijalnih proizvoda;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u poljoprivrednim i šumarskim sustavima uz primjenu ekoloških pristupa i testiranje rješenja koja se temelje na prirodi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika za poljoprivredu prihvatljivu za okoliš, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u poljoprivrednim i šumarskim sustavima uz primjenu ekoloških pristupa i testiranje rješenja koja se temelje na prirodi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika za poljoprivredu prihvatljivu za okoliš,

| — | pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u poljoprivrednim i šumarskim sustavima uz primjenu ekoloških pristupa i testiranje rješenja koja se temelje na prirodi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika za poljoprivredu prihvatljivu za okoliš
  kojom se odgovara na izazove povezane s klimatskim promjenama, gubitkom biološke raznolikosti, degradacijom ekosustava, onečišćenjem iz poljoprivrede, te zdravljem i dobrobiti građana
  ; |
| --- | --- |

—

pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u poljoprivrednim i šumarskim sustavima uz primjenu ekoloških pristupa i testiranje rješenja koja se temelje na prirodi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika za poljoprivredu prihvatljivu za okoliš
  kojom se odgovara na izazove povezane s klimatskim promjenama, gubitkom biološke raznolikosti, degradacijom ekosustava, onečišćenjem iz poljoprivrede, te zdravljem i dobrobiti građana
  ;

kojom se odgovara na izazove povezane s klimatskim promjenama, gubitkom biološke raznolikosti, degradacijom ekosustava, onečišćenjem iz poljoprivrede, te zdravljem i dobrobiti građana

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | poljoprivredni i šumarski sustavi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika, pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u primarnoj proizvodnji, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

poljoprivredni i šumarski sustavi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika, pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u primarnoj proizvodnji,

| — | inovativni
  poljoprivredni i šumarski sustavi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika, pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u primarnoj proizvodnji, |
| --- | --- |

—

inovativni
  poljoprivredni i šumarski sustavi od razine poljoprivrednih gospodarstava do razine krajolika, pružanje usluga ekosustava i korištenje njima u primarnoj proizvodnji,

inovativni

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 8.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | inovacije u poljoprivredi na sučeljima između poljoprivrede, akvakulture i šumarstva te u urbanim područjima, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

inovacije u poljoprivredi na sučeljima između poljoprivrede, akvakulture i šumarstva te u urbanim područjima,

| — | inovacije u poljoprivredi na sučeljima između poljoprivrede, akvakulture i šumarstva te u urbanim
  i ruralnim
  područjima, |
| --- | --- |

—

inovacije u poljoprivredi na sučeljima između poljoprivrede, akvakulture i šumarstva te u urbanim
  i ruralnim
  područjima,

i ruralnim

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 10.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | digitalne inovacije u poljoprivredi i šumarstvu te diljem vrijednosnih lanaca i ruralnih područja s pomoću upotrebe podataka i razvoja infrastrukture,
  tehnologije
  i modela upravljanja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

digitalne inovacije u poljoprivredi i šumarstvu te diljem vrijednosnih lanaca i ruralnih područja s pomoću upotrebe podataka i razvoja infrastrukture,
  tehnologije
  i modela upravljanja,

tehnologije

| — | digitalne inovacije u poljoprivredi i šumarstvu
  , uključujući tehnike precizne poljoprivrede i šumarstva,
  te diljem vrijednosnih lanaca i ruralnih područja s pomoću upotrebe podataka i razvoja infrastrukture,
  umjetne inteligencije, algoritama strojnog učenja, robotike
  i modela upravljanja
  , uključujući razvoj demonstracijskih poljoprivrednih gospodarstava
  , |
| --- | --- |

—

digitalne inovacije u poljoprivredi i šumarstvu
  , uključujući tehnike precizne poljoprivrede i šumarstva,
  te diljem vrijednosnih lanaca i ruralnih područja s pomoću upotrebe podataka i razvoja infrastrukture,
  umjetne inteligencije, algoritama strojnog učenja, robotike
  i modela upravljanja
  , uključujući razvoj demonstracijskih poljoprivrednih gospodarstava
  ,

, uključujući tehnike precizne poljoprivrede i šumarstva,

umjetne inteligencije, algoritama strojnog učenja, robotike

, uključujući razvoj demonstracijskih poljoprivrednih gospodarstava

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | prelazak na integrirane i diversificirane sustave proizvodnje hrane i poljoprivrede i poljoprivredne prakse, uključujući primjenu preciznih tehnologija, pristupa intenziviranja agroekoloških i ekoloških pristupa koji će donijeti korist svim vrstama poljoprivrede; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

prelazak na integrirane i diversificirane sustave proizvodnje hrane i poljoprivrede i poljoprivredne prakse, uključujući primjenu preciznih tehnologija, pristupa intenziviranja agroekoloških i ekoloških pristupa koji će donijeti korist svim vrstama poljoprivrede;

prelazak na integrirane i diversificirane sustave proizvodnje hrane i poljoprivrede i poljoprivredne prakse, uključujući primjenu preciznih tehnologija, pristupa intenziviranja agroekoloških i ekoloških pristupa koji će donijeti korist svim vrstama poljoprivrede;

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.b (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | nove strategije uzgoja biljaka u cilju postizanja većeg prinosa, bolje kvalitete i dodanih gospodarskih i okolišnih koristi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

nove strategije uzgoja biljaka u cilju postizanja većeg prinosa, bolje kvalitete i dodanih gospodarskih i okolišnih koristi;

nove strategije uzgoja biljaka u cilju postizanja većeg prinosa, bolje kvalitete i dodanih gospodarskih i okolišnih koristi;

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.c (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.3. – stavak 2. – alineja 11.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | razvoj proizvoda, alata i praksi u cilju poticanja održivih poljoprivrednih praksi, uključujući unapređenje znanja o učinku različitih poljoprivrednih praksi na kvalitetu i obnovu tla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj proizvoda, alata i praksi u cilju poticanja održivih poljoprivrednih praksi, uključujući unapređenje znanja o učinku različitih poljoprivrednih praksi na kvalitetu i obnovu tla.

razvoj proizvoda, alata i praksi u cilju poticanja održivih poljoprivrednih praksi, uključujući unapređenje znanja o učinku različitih poljoprivrednih praksi na kvalitetu i obnovu tla.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Mora
  i
  oceani |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.2.4.

Mora
  i
  oceani

i

| 5.2.4. | Mora, oceani
  , kopnene vode i plavo gospodarstvo |
| --- | --- |

5.2.4.

Mora, oceani
  , kopnene vode i plavo gospodarstvo

, kopnene vode i plavo gospodarstvo

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prirodni kapital te usluge ekosustava
  mora
  i
  oceana donose znatne socioekonomske koristi i dobrobiti. Taj je potencijal u opasnosti zbog velikog pritiska koji uzrokuju ljudski i prirodni stresori poput zagađenja, prelova, klimatskih promjena, porasta razine mora i ekstremnih vremenskih uvjeta. Kako bi se spriječilo da mora i oceani dosegnu točku nakon koje više nije moguć povratak na prijašnje stanje, moramo unaprijediti svoje znanje i razumijevanje radi održivog upravljanja morskim i obalnim ekosustavima i njihove zaštite i obnove te sprečavanja onečišćenja mora u kontekstu poboljšanog i odgovornog okvira za upravljanje oceanima. Time su obuhvaćena istraživanja o održivom pokretanju ogromnog neiskorištenog gospodarskog potencijala mora i oceana kako bi se proizvelo više hrane bez povećanja pritiska na njih te pridonijelo smanjenju pritiska na kopnene
  , slatkovodne
  i 
  oceanske
  resurse. Postoji potreba za uspostavom partnerstava, uključujući strategije za morske bazene i makroregionalne strategije, koja nadilaze razinu EU-a (npr. u Sredozemlju, Baltičkome moru, Crnome moru, Atlantskom oceanu, Karipskome moru te Indijskom oceanu) te potreba da se doprinese ispunjavanju obveza u okviru međunarodnog upravljanja oceanima, inicijativama poput one Ujedinjenih naroda pod nazivom „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” te ispunjavanju obveza povezanih s očuvanjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti. | Bogata biološka raznolikost
  mora, oceana
  i kopnenih voda nudi
  znatne socioekonomske koristi i dobrobiti. Taj je potencijal u opasnosti zbog velikog pritiska koji uzrokuju ljudski i prirodni stresori poput zagađenja, prelova, klimatskih promjena, porasta razine mora
  , neodržive upotrebe vode
  i ekstremnih vremenskih uvjeta. Kako bi se spriječilo da mora, oceani
  i kopnene vode
  dosegnu točku nakon koje više nije moguć povratak na prijašnje stanje, moramo unaprijediti svoje znanje i razumijevanje radi održivog upravljanja morskim i obalnim ekosustavima i njihove zaštite i obnove te sprečavanja onečišćenja mora u kontekstu poboljšanog i odgovornog okvira za upravljanje oceanima. Time su obuhvaćena istraživanja o održivom pokretanju ogromnog neiskorištenog gospodarskog potencijala mora, oceana
  i kopnenih voda
  kako bi se proizvelo više hrane bez povećanja
  pritiska
  na njih te pridonijelo smanjenju pritiska na kopnene i 
  vodne
  resurse. Postoji potreba za uspostavom partnerstava, uključujući strategije za morske bazene i makroregionalne strategije, koja nadilaze razinu EU-a (npr. u Sredozemlju, Baltičkome moru, Crnome moru, Atlantskom oceanu, Karipskome moru te Indijskom oceanu) te potreba da se doprinese ispunjavanju obveza u okviru međunarodnog upravljanja oceanima,
  ciljevima održivog razvoja,
  inicijativama poput one Ujedinjenih naroda pod nazivom „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” te ispunjavanju obveza povezanih s očuvanjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prirodni kapital te usluge ekosustava
  mora
  i
  oceana donose znatne socioekonomske koristi i dobrobiti. Taj je potencijal u opasnosti zbog velikog pritiska koji uzrokuju ljudski i prirodni stresori poput zagađenja, prelova, klimatskih promjena, porasta razine mora i ekstremnih vremenskih uvjeta. Kako bi se spriječilo da mora i oceani dosegnu točku nakon koje više nije moguć povratak na prijašnje stanje, moramo unaprijediti svoje znanje i razumijevanje radi održivog upravljanja morskim i obalnim ekosustavima i njihove zaštite i obnove te sprečavanja onečišćenja mora u kontekstu poboljšanog i odgovornog okvira za upravljanje oceanima. Time su obuhvaćena istraživanja o održivom pokretanju ogromnog neiskorištenog gospodarskog potencijala mora i oceana kako bi se proizvelo više hrane bez povećanja pritiska na njih te pridonijelo smanjenju pritiska na kopnene
  , slatkovodne
  i 
  oceanske
  resurse. Postoji potreba za uspostavom partnerstava, uključujući strategije za morske bazene i makroregionalne strategije, koja nadilaze razinu EU-a (npr. u Sredozemlju, Baltičkome moru, Crnome moru, Atlantskom oceanu, Karipskome moru te Indijskom oceanu) te potreba da se doprinese ispunjavanju obveza u okviru međunarodnog upravljanja oceanima, inicijativama poput one Ujedinjenih naroda pod nazivom „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” te ispunjavanju obveza povezanih s očuvanjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti.

Prirodni kapital te usluge ekosustava

i

, slatkovodne

oceanske

Bogata biološka raznolikost
  mora, oceana
  i kopnenih voda nudi
  znatne socioekonomske koristi i dobrobiti. Taj je potencijal u opasnosti zbog velikog pritiska koji uzrokuju ljudski i prirodni stresori poput zagađenja, prelova, klimatskih promjena, porasta razine mora
  , neodržive upotrebe vode
  i ekstremnih vremenskih uvjeta. Kako bi se spriječilo da mora, oceani
  i kopnene vode
  dosegnu točku nakon koje više nije moguć povratak na prijašnje stanje, moramo unaprijediti svoje znanje i razumijevanje radi održivog upravljanja morskim i obalnim ekosustavima i njihove zaštite i obnove te sprečavanja onečišćenja mora u kontekstu poboljšanog i odgovornog okvira za upravljanje oceanima. Time su obuhvaćena istraživanja o održivom pokretanju ogromnog neiskorištenog gospodarskog potencijala mora, oceana
  i kopnenih voda
  kako bi se proizvelo više hrane bez povećanja
  pritiska
  na njih te pridonijelo smanjenju pritiska na kopnene i 
  vodne
  resurse. Postoji potreba za uspostavom partnerstava, uključujući strategije za morske bazene i makroregionalne strategije, koja nadilaze razinu EU-a (npr. u Sredozemlju, Baltičkome moru, Crnome moru, Atlantskom oceanu, Karipskome moru te Indijskom oceanu) te potreba da se doprinese ispunjavanju obveza u okviru međunarodnog upravljanja oceanima,
  ciljevima održivog razvoja,
  inicijativama poput one Ujedinjenih naroda pod nazivom „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” te ispunjavanju obveza povezanih s očuvanjem morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne nadležnosti.

Bogata biološka raznolikost

i kopnenih voda nudi

, neodržive upotrebe vode

i kopnene vode

i kopnenih voda

pritiska

vodne

ciljevima održivog razvoja,

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | održivi morski i oceanski uzgoj riba, ribarstvo i marikultura
  za hranu, uključujući alternativne izvore bjelančevina uz veću sigurnost hrane, neovisnost u opskrbi hranom i otpornost na klimatske promjene; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

održivi morski i oceanski uzgoj riba, ribarstvo i marikultura
  za hranu, uključujući alternativne izvore bjelančevina uz veću sigurnost hrane, neovisnost u opskrbi hranom i otpornost na klimatske promjene;

održivi morski i oceanski uzgoj riba, ribarstvo i marikultura

| — | održivo
  ribarstvo i 
  odgovorna akvakultura
  za hranu, uključujući alternativne izvore bjelančevina uz veću sigurnost hrane, neovisnost u opskrbi hranom i otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

—

održivo
  ribarstvo i 
  odgovorna akvakultura
  za hranu, uključujući alternativne izvore bjelančevina uz veću sigurnost hrane, neovisnost u opskrbi hranom i otpornost na klimatske promjene;

održivo

odgovorna akvakultura

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | razvoj novih bioloških proizvoda na osnovi morskih organizama, s velikim brojem primjena kojima se stvaraju novi proizvodi i usluge, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj novih bioloških proizvoda na osnovi morskih organizama, s velikim brojem primjena kojima se stvaraju novi proizvodi i usluge,

razvoj novih bioloških proizvoda na osnovi morskih organizama, s velikim brojem primjena kojima se stvaraju novi proizvodi i usluge,

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pojačana otpornost morskih ekosustava, čime se osigurava zdravlje mora
  i
  oceana te suzbijaju i ublažavaju posljedice prirodnih i ljudskih pritisaka, kao što su zagađenje i onečišćenje plastikom, eutrofikacija, zakiseljavanje, zatopljenje mora i oceana te porast razine mora, uzimajući u obzir sjecište između kopna i 
  mora
  i potičući kružni pristup; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pojačana otpornost morskih ekosustava, čime se osigurava zdravlje mora
  i
  oceana te suzbijaju i ublažavaju posljedice prirodnih i ljudskih pritisaka, kao što su zagađenje i onečišćenje plastikom, eutrofikacija, zakiseljavanje, zatopljenje mora i oceana te porast razine mora, uzimajući u obzir sjecište između kopna i 
  mora
  i potičući kružni pristup;

i

mora

| — | pojačana otpornost morskih ekosustava, čime se osigurava zdravlje mora, oceana
  i kopnenih voda
  te
  sprečavaju,
  suzbijaju i ublažavaju posljedice prirodnih i ljudskih pritisaka, kao što su zagađenje
  , uporaba kemikalija i plastike, uključujući mikroplastiku, prelov,
  eutrofikacija, zakiseljavanje, zatopljenje
  , invazivne vrste
  te porast razine mora, uzimajući u obzir sjecište između kopna
  i vodenog okoliša
  i potičući kružni pristup, |
| --- | --- |

—

pojačana otpornost morskih ekosustava, čime se osigurava zdravlje mora, oceana
  i kopnenih voda
  te
  sprečavaju,
  suzbijaju i ublažavaju posljedice prirodnih i ljudskih pritisaka, kao što su zagađenje
  , uporaba kemikalija i plastike, uključujući mikroplastiku, prelov,
  eutrofikacija, zakiseljavanje, zatopljenje
  , invazivne vrste
  te porast razine mora, uzimajući u obzir sjecište između kopna
  i vodenog okoliša
  i potičući kružni pristup,

i kopnenih voda

sprečavaju,

, uporaba kemikalija i plastike, uključujući mikroplastiku, prelov,

, invazivne vrste

i vodenog okoliša

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | upravljanje oceanima na globalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo očuvanje
  i
  održivo iskorištavanje resursa iz mora
  i
  oceana, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

upravljanje oceanima na globalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo očuvanje
  i
  održivo iskorištavanje resursa iz mora
  i
  oceana,

i

i

| — | upravljanje oceanima na globalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo očuvanje
  , te
  održivo iskorištavanje resursa iz mora, oceana
  i kopnenih voda i njihova prirodna kapitala
  , |
| --- | --- |

—

upravljanje oceanima na globalnoj i regionalnoj razini kako bi se zajamčilo očuvanje
  , te
  održivo iskorištavanje resursa iz mora, oceana
  i kopnenih voda i njihova prirodna kapitala
  ,

, te

i kopnenih voda i njihova prirodna kapitala

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba
  pomorskog
  prostora i rast sektora obnovljive energije iz mora
  i
  oceana, uključujući
  održive
  mikro- i makroalge, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba
  pomorskog
  prostora i rast sektora obnovljive energije iz mora
  i
  oceana, uključujući
  održive
  mikro- i makroalge,

pomorskog

i

održive

| — | plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba prostora i rast sektora obnovljive energije iz mora, oceana
  i kopnenih voda
  , uključujući
  održivu proizvodnju
  mikroalge i makroalge;
  suvremeni vodni proizvodni sustavi na kopnu kojima se podupire okolišno neutralna proizvodnja biomase; |
| --- | --- |

—

plavi vrijednosni lanci, višestruka upotreba prostora i rast sektora obnovljive energije iz mora, oceana
  i kopnenih voda
  , uključujući
  održivu proizvodnju
  mikroalge i makroalge;
  suvremeni vodni proizvodni sustavi na kopnu kojima se podupire okolišno neutralna proizvodnja biomase;

i kopnenih voda

održivu proizvodnju

suvremeni vodni proizvodni sustavi na kopnu kojima se podupire okolišno neutralna proizvodnja biomase;

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | prirodna rješenja koja se temelje na dinamici
  morskih
  i obalnih ekosustava, biološkoj raznolikosti i višestrukim uslugama ekosustava, čime će se omogućiti sustavni pristupi održivoj upotrebi resursa iz mora
  i
  oceana te doprinijeti zaštiti okoliša, upravljanju
  obalnim područjem
  te prilagodbi klimatskim promjenama, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

prirodna rješenja koja se temelje na dinamici
  morskih
  i obalnih ekosustava, biološkoj raznolikosti i višestrukim uslugama ekosustava, čime će se omogućiti sustavni pristupi održivoj upotrebi resursa iz mora
  i
  oceana te doprinijeti zaštiti okoliša, upravljanju
  obalnim područjem
  te prilagodbi klimatskim promjenama,

morskih

i

obalnim područjem

| — | prirodna rješenja koja se temelje na dinamici
  vodnih
  i obalnih ekosustava, biološkoj raznolikosti i višestrukim uslugama ekosustava, čime će se omogućiti sustavni pristupi održivoj upotrebi resursa iz mora, oceana
  i kopnenih
  voda te doprinijeti zaštiti
  i obnovi
  okoliša
  (uključujući obalna područja) i
  upravljanju
  njime
  te prilagodbi klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

prirodna rješenja koja se temelje na dinamici
  vodnih
  i obalnih ekosustava, biološkoj raznolikosti i višestrukim uslugama ekosustava, čime će se omogućiti sustavni pristupi održivoj upotrebi resursa iz mora, oceana
  i kopnenih
  voda te doprinijeti zaštiti
  i obnovi
  okoliša
  (uključujući obalna područja) i
  upravljanju
  njime
  te prilagodbi klimatskim promjenama,

vodnih

i kopnenih

i obnovi

(uključujući obalna područja) i

njime

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 8.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | plave inovacije, uključujući plavo i digitalno gospodarstvo diljem obalnih područja te u obalnim gradovima i lukama kako bi se povećale otpornost obalnih područja i koristi za građane, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

plave inovacije, uključujući plavo i digitalno gospodarstvo diljem obalnih područja te u obalnim gradovima i lukama kako bi se povećale otpornost obalnih područja i koristi za građane,

| — | plave inovacije, uključujući plavo i digitalno gospodarstvo diljem obalnih područja te u obalnim gradovima i lukama kako bi se povećale otpornost obalnih područja i koristi za građane
  i posjetitelje; |
| --- | --- |

—

plave inovacije, uključujući plavo i digitalno gospodarstvo diljem obalnih područja te u obalnim gradovima i lukama kako bi se povećale otpornost obalnih područja i koristi za građane
  i posjetitelje;

i posjetitelje;

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 9.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.4. – stavak 2. – alineja 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | bolje razumijevanje uloge oceana u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

bolje razumijevanje uloge oceana u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima.

| — | bolje razumijevanje uloge oceana
  i drugih vodnih okoliša
  u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima. |
| --- | --- |

—

bolje razumijevanje uloge oceana
  i drugih vodnih okoliša
  u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima.

i drugih vodnih okoliša

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kombinirani učinci rasta stanovništva, oskudice i prekomjernog iskorištavanja resursa, uništavanja okoliša, klimatskih promjena i migracija uzrokuju dosad neviđene izazove zbog kojih je neophodna transformacija prehrambenih sustava (HRANA 2030.) (20). Trenutačna proizvodnja i potrošnja hrane uglavnom su neodržive, a usto se javlja dvojaki problem loše prehrane, koji se odlikuje istodobnom prisutnošću pothranjenosti i pretilosti. Prehrambeni sustavi sutrašnjice trebaju osigurati sigurnu, zdravu i kvalitetnu hranu u količini dostatnoj za sve, temeljiti se na učinkovitosti resursa, održivosti (uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova, onečišćenja zraka i proizvodnje otpada), povezivanju kopna i mora, smanjenju rasipanja hrane i unapređenju proizvodnje hrane
  iz mora i ocean
  a te obuhvaćati cijeli „vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda” koji seže od proizvođača do potrošača i natrag. To mora ići ukorak s razvojem sustava sutrašnjice za sigurnost hrane te projektiranjem, razvojem i isporukom alata, tehnologija i digitalnih rješenja koji donose znatne koristi za potrošače te unapređuju konkurentnost i održivost vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda. Nadalje, treba potaknuti promjene u obrascima ponašanja povezanima s potrošnjom i proizvodnjom hrane te uključiti primarne proizvođače, industriju (uključujući MSP-ove), trgovce na malo, sektore prehrambenih usluga, potrošače i javne službe. | Kombinirani učinci rasta stanovništva, oskudice i prekomjernog iskorištavanja resursa, uništavanja okoliša, klimatskih promjena i migracija uzrokuju dosad neviđene izazove zbog kojih je neophodna transformacija prehrambenih sustava (HRANA 2030.) (20). Trenutačna proizvodnja i potrošnja hrane uglavnom su neodržive, a usto se javlja dvojaki problem loše prehrane, koji se odlikuje istodobnom prisutnošću pothranjenosti i pretilosti. Prehrambeni sustavi sutrašnjice trebaju biti usmjereni na ugljičnu neutralnost i osigurati sigurnu, zdravu i kvalitetnu hranu u količini dostatnoj za sve, temeljiti se na učinkovitosti resursa, održivosti (uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova, onečišćenja zraka i proizvodnje otpada), povezivanju
  kopnenih
  i 
  vodnih okoliša
  , smanjenju rasipanja hrane i unapređenju proizvodnje hrane te obuhvaćati cijeli „vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda” koji seže od proizvođača do potrošača i natrag. To mora ići ukorak s razvojem sustava sutrašnjice za sigurnost hrane te projektiranjem, razvojem i isporukom alata, tehnologija i digitalnih rješenja koji donose znatne koristi za potrošače te unapređuju konkurentnost
  , učinkovitost
  i održivost vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda. Nadalje, treba potaknuti promjene u obrascima ponašanja povezanima s potrošnjom i proizvodnjom hrane
  , primjerice s pomoću označivanja prehrambenih proizvoda,
  te u većoj mjeri uključiti
  sve aktere, uključujući
  primarne proizvođače, industriju (uključujući MSP-ove), trgovce na malo, sektore prehrambenih usluga, potrošače i javne službe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kombinirani učinci rasta stanovništva, oskudice i prekomjernog iskorištavanja resursa, uništavanja okoliša, klimatskih promjena i migracija uzrokuju dosad neviđene izazove zbog kojih je neophodna transformacija prehrambenih sustava (HRANA 2030.) (20). Trenutačna proizvodnja i potrošnja hrane uglavnom su neodržive, a usto se javlja dvojaki problem loše prehrane, koji se odlikuje istodobnom prisutnošću pothranjenosti i pretilosti. Prehrambeni sustavi sutrašnjice trebaju osigurati sigurnu, zdravu i kvalitetnu hranu u količini dostatnoj za sve, temeljiti se na učinkovitosti resursa, održivosti (uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova, onečišćenja zraka i proizvodnje otpada), povezivanju kopna i mora, smanjenju rasipanja hrane i unapređenju proizvodnje hrane
  iz mora i ocean
  a te obuhvaćati cijeli „vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda” koji seže od proizvođača do potrošača i natrag. To mora ići ukorak s razvojem sustava sutrašnjice za sigurnost hrane te projektiranjem, razvojem i isporukom alata, tehnologija i digitalnih rješenja koji donose znatne koristi za potrošače te unapređuju konkurentnost i održivost vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda. Nadalje, treba potaknuti promjene u obrascima ponašanja povezanima s potrošnjom i proizvodnjom hrane te uključiti primarne proizvođače, industriju (uključujući MSP-ove), trgovce na malo, sektore prehrambenih usluga, potrošače i javne službe.

20

iz mora i ocean

Kombinirani učinci rasta stanovništva, oskudice i prekomjernog iskorištavanja resursa, uništavanja okoliša, klimatskih promjena i migracija uzrokuju dosad neviđene izazove zbog kojih je neophodna transformacija prehrambenih sustava (HRANA 2030.) (20). Trenutačna proizvodnja i potrošnja hrane uglavnom su neodržive, a usto se javlja dvojaki problem loše prehrane, koji se odlikuje istodobnom prisutnošću pothranjenosti i pretilosti. Prehrambeni sustavi sutrašnjice trebaju biti usmjereni na ugljičnu neutralnost i osigurati sigurnu, zdravu i kvalitetnu hranu u količini dostatnoj za sve, temeljiti se na učinkovitosti resursa, održivosti (uključujući smanjenje emisija stakleničkih plinova, onečišćenja zraka i proizvodnje otpada), povezivanju
  kopnenih
  i 
  vodnih okoliša
  , smanjenju rasipanja hrane i unapređenju proizvodnje hrane te obuhvaćati cijeli „vrijednosni lanac prehrambenih proizvoda” koji seže od proizvođača do potrošača i natrag. To mora ići ukorak s razvojem sustava sutrašnjice za sigurnost hrane te projektiranjem, razvojem i isporukom alata, tehnologija i digitalnih rješenja koji donose znatne koristi za potrošače te unapređuju konkurentnost
  , učinkovitost
  i održivost vrijednosnog lanca prehrambenih proizvoda. Nadalje, treba potaknuti promjene u obrascima ponašanja povezanima s potrošnjom i proizvodnjom hrane
  , primjerice s pomoću označivanja prehrambenih proizvoda,
  te u većoj mjeri uključiti
  sve aktere, uključujući
  primarne proizvođače, industriju (uključujući MSP-ove), trgovce na malo, sektore prehrambenih usluga, potrošače i javne službe.

20

kopnenih

vodnih okoliša

, učinkovitost

, primjerice s pomoću označivanja prehrambenih proizvoda,

sve aktere, uključujući

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | održiva i zdrava prehrana za dobrobit ljudi tijekom cijelog životnog vijeka, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

održiva i zdrava prehrana za dobrobit ljudi tijekom cijelog životnog vijeka,

| — | održiva i zdrava prehrana za dobrobit ljudi tijekom cijelog životnog vijeka,
  jamčenje da su sustavi proizvodnje i prerade hrane osmišljeni odozdo prema gore, vodeći računa o potrebama u pogledu prehrane; |
| --- | --- |

—

održiva i zdrava prehrana za dobrobit ljudi tijekom cijelog životnog vijeka,
  jamčenje da su sustavi proizvodnje i prerade hrane osmišljeni odozdo prema gore, vodeći računa o potrebama u pogledu prehrane;

jamčenje da su sustavi proizvodnje i prerade hrane osmišljeni odozdo prema gore, vodeći računa o potrebama u pogledu prehrane;

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | upotreba novih genomskih i metabolomijskih tehnologija za prepoznavanje različitih prehrambenih potreba našeg globalnog stanovništva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

upotreba novih genomskih i metabolomijskih tehnologija za prepoznavanje različitih prehrambenih potreba našeg globalnog stanovništva;

upotreba novih genomskih i metabolomijskih tehnologija za prepoznavanje različitih prehrambenih potreba našeg globalnog stanovništva;

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | prilagođena prehrana
  , osobito za ranjive skupine, kako bi se ublažili čimbenici rizika povezani s prehranom i neprenosivim bolestima, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

prilagođena prehrana
  , osobito za ranjive skupine, kako bi se ublažili čimbenici rizika povezani s prehranom i neprenosivim bolestima,

prilagođena prehrana

| — | novi pristupi prehrani
  , osobito za ranjive skupine, kako bi se ublažili čimbenici rizika povezani s prehranom i neprenosivim bolestima
  , uključujući netoleranciju na hranu
  , |
| --- | --- |

—

novi pristupi prehrani
  , osobito za ranjive skupine, kako bi se ublažili čimbenici rizika povezani s prehranom i neprenosivim bolestima
  , uključujući netoleranciju na hranu
  ,

novi pristupi prehrani

, uključujući netoleranciju na hranu

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ponašanje, način života i motivacija potrošača, promicanje socijalnih inovacija i društvenog angažmana za bolju zdravstvenu i okolišnu održivost u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ponašanje, način života i motivacija potrošača, promicanje socijalnih inovacija i društvenog angažmana za bolju zdravstvenu i okolišnu održivost u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda,

| — | ponašanje, način života i motivacija potrošača
  , koji se trebaju analizirati iz multidisciplinarne perspektive (psihološka i kulturna)
  , promicanje socijalnih inovacija i društvenog angažmana za bolju zdravstvenu i okolišnu održivost u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, |
| --- | --- |

—

ponašanje, način života i motivacija potrošača
  , koji se trebaju analizirati iz multidisciplinarne perspektive (psihološka i kulturna)
  , promicanje socijalnih inovacija i društvenog angažmana za bolju zdravstvenu i okolišnu održivost u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda,

, koji se trebaju analizirati iz multidisciplinarne perspektive (psihološka i kulturna)

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | suvremeni sustavi za sigurnost i autentičnost hrane, jačanje povjerenja potrošača u prehrambeni sustav, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

suvremeni sustavi za sigurnost i autentičnost hrane, jačanje povjerenja potrošača u prehrambeni sustav,

| — | suvremeni sustavi za sigurnost
  , sljedivost
  i autentičnost hrane, jačanje povjerenja potrošača u prehrambeni sustav, |
| --- | --- |

—

suvremeni sustavi za sigurnost
  , sljedivost
  i autentičnost hrane, jačanje povjerenja potrošača u prehrambeni sustav,

, sljedivost

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | identifikacija izvora proteina i daljnji razvoj proteinskog bilja i njihove prerade za upotrebu kao hrana i hrana za životinje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

identifikacija izvora proteina i daljnji razvoj proteinskog bilja i njihove prerade za upotrebu kao hrana i hrana za životinje;

identifikacija izvora proteina i daljnji razvoj proteinskog bilja i njihove prerade za upotrebu kao hrana i hrana za životinje;

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | okolišno održivi, resursno učinkoviti i kružni prehrambeni sustavi na kopnu i moru, nastojanje da se iskorijeni rasipanje hrane u cijelom prehrambenom sustavu, što se postiže ponovnom uporabom hrane i biomase, recikliranjem otpada od hrane, novom prehrambenom ambalažom te potražnjom za prilagođenom i lokalnom hranom, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

okolišno održivi, resursno učinkoviti i kružni prehrambeni sustavi na kopnu i moru, nastojanje da se iskorijeni rasipanje hrane u cijelom prehrambenom sustavu, što se postiže ponovnom uporabom hrane i biomase, recikliranjem otpada od hrane, novom prehrambenom ambalažom te potražnjom za prilagođenom i lokalnom hranom,

| — | okolišno održivi, resursno učinkoviti i kružni prehrambeni sustavi na kopnu i 
  vodnim okruženjima
  uz nastojanje da se iskorijeni rasipanje hrane u cijelom prehrambenom sustavu, što se postiže ponovnom uporabom hrane i biomase, recikliranjem otpada od hrane, novom prehrambenom ambalažom te potražnjom za prilagođenom i lokalnom hranom, |
| --- | --- |

—

okolišno održivi, resursno učinkoviti i kružni prehrambeni sustavi na kopnu i 
  vodnim okruženjima
  uz nastojanje da se iskorijeni rasipanje hrane u cijelom prehrambenom sustavu, što se postiže ponovnom uporabom hrane i biomase, recikliranjem otpada od hrane, novom prehrambenom ambalažom te potražnjom za prilagođenom i lokalnom hranom,

vodnim okruženjima

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 7.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | inovacije i prehrambeni sustavi koji pogoduju lokaliziranim inovacijama i emancipaciji zajednica te potiču pravednu trgovinu i određivanje cijena, uključivost i održivost putem partnerstava između
  industrije
  , lokalnih vlasti, istraživača i društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

inovacije i prehrambeni sustavi koji pogoduju lokaliziranim inovacijama i emancipaciji zajednica te potiču pravednu trgovinu i određivanje cijena, uključivost i održivost putem partnerstava između
  industrije
  , lokalnih vlasti, istraživača i društva.

industrije

| — | inovacije i prehrambeni sustavi koji pogoduju lokaliziranim inovacijama i emancipaciji zajednica te potiču pravednu trgovinu i određivanje cijena, uključivost i održivost putem partnerstava između
  industrija
  , lokalnih vlasti, istraživača i društva. |
| --- | --- |

—

inovacije i prehrambeni sustavi koji pogoduju lokaliziranim inovacijama i emancipaciji zajednica te potiču pravednu trgovinu i određivanje cijena, uključivost i održivost putem partnerstava između
  industrija
  , lokalnih vlasti, istraživača i društva.

industrija

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 7.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.5. – stavak 2. – alineja 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | razvoj kružnog biogospodarstva, uz maksimiranje proizvodnje hrane i ciklusa prerade kako bi se optimizirala vrijednost naših resursa i na minimum sveo učinak na okoliš; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj kružnog biogospodarstva, uz maksimiranje proizvodnje hrane i ciklusa prerade kako bi se optimizirala vrijednost naših resursa i na minimum sveo učinak na okoliš;

razvoj kružnog biogospodarstva, uz maksimiranje proizvodnje hrane i ciklusa prerade kako bi se optimizirala vrijednost naših resursa i na minimum sveo učinak na okoliš;

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Bioinovacijama se postavljaju temelji za izlazak iz gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima, i to uvođenjem održive nabave, industrijske obrade i pretvorbe biomase s kopna i iz mora u biološke materijale i proizvode. S pomoću njih ujedno se iskorištava potencijal živih resursa, bioloških znanosti i industrijske biotehnologije za nova otkrića, proizvode i procese. Bioinovacijama se, uključujući tehnologije, mogu potaknuti nove gospodarske aktivnosti i zapošljavanje u regijama i gradovima, doprinijeti revitalizaciji ruralnih i obalnih gospodarstava te ojačati kružnost biogospodarstva. | Bioinovacijama se postavljaju temelji za izlazak iz gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima, i to uvođenjem održive nabave, industrijske obrade i pretvorbe biomase s kopna i iz vode u biološke materijale i proizvode. S pomoću njih ujedno se iskorištava potencijal živih resursa, bioloških znanosti i industrijske biotehnologije
  , kao i tekućeg rada na standardizaciji,
  za nova otkrića, proizvode i procese. Bioinovacijama se, uključujući tehnologije, mogu potaknuti nove gospodarske aktivnosti i zapošljavanje u regijama i gradovima, doprinijeti revitalizaciji ruralnih i obalnih gospodarstava te ojačati kružnost biogospodarstva
  i time podržati prijelaz na resursno učinkovito društvo s niskim emisijama ugljika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Bioinovacijama se postavljaju temelji za izlazak iz gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima, i to uvođenjem održive nabave, industrijske obrade i pretvorbe biomase s kopna i iz mora u biološke materijale i proizvode. S pomoću njih ujedno se iskorištava potencijal živih resursa, bioloških znanosti i industrijske biotehnologije za nova otkrića, proizvode i procese. Bioinovacijama se, uključujući tehnologije, mogu potaknuti nove gospodarske aktivnosti i zapošljavanje u regijama i gradovima, doprinijeti revitalizaciji ruralnih i obalnih gospodarstava te ojačati kružnost biogospodarstva.

Bioinovacijama se postavljaju temelji za izlazak iz gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima, i to uvođenjem održive nabave, industrijske obrade i pretvorbe biomase s kopna i iz vode u biološke materijale i proizvode. S pomoću njih ujedno se iskorištava potencijal živih resursa, bioloških znanosti i industrijske biotehnologije
  , kao i tekućeg rada na standardizaciji,
  za nova otkrića, proizvode i procese. Bioinovacijama se, uključujući tehnologije, mogu potaknuti nove gospodarske aktivnosti i zapošljavanje u regijama i gradovima, doprinijeti revitalizaciji ruralnih i obalnih gospodarstava te ojačati kružnost biogospodarstva
  i time podržati prijelaz na resursno učinkovito društvo s niskim emisijama ugljika
  .

, kao i tekućeg rada na standardizaciji,

i time podržati prijelaz na resursno učinkovito društvo s niskim emisijama ugljika

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 1.a (novi)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Za sustave bioinovacija potrebni su međusektorska suradnja i vrijednosni lanac. Trebalo bi pažljivo procijeniti potencijal i učinak raznih izvora biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za sustave bioinovacija potrebni su međusektorska suradnja i vrijednosni lanac. Trebalo bi pažljivo procijeniti potencijal i učinak raznih izvora biomase.

Za sustave bioinovacija potrebni su međusektorska suradnja i vrijednosni lanac. Trebalo bi pažljivo procijeniti potencijal i učinak raznih izvora biomase.

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | održivi sustavi nabave i proizvodnje biomase, s naglaskom na visokovrijedne primjene i upotrebe, socijalnu iokolišnu održivost, utjecaj na ciljeve u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti te sveukupnu učinkovitost resursa, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

održivi sustavi nabave i proizvodnje biomase, s naglaskom na visokovrijedne primjene i upotrebe, socijalnu iokolišnu održivost, utjecaj na ciljeve u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti te sveukupnu učinkovitost resursa,

| — | održivi
  i pravični
  sustavi nabave i proizvodnje biomase, s naglaskom na visokovrijedne primjene i upotrebe, socijalnu
  , gospodarsku
  i okolišnu održivost, utjecaj na ciljeve u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti te sveukupnu učinkovitost resursa, |
| --- | --- |

—

održivi
  i pravični
  sustavi nabave i proizvodnje biomase, s naglaskom na visokovrijedne primjene i upotrebe, socijalnu
  , gospodarsku
  i okolišnu održivost, utjecaj na ciljeve u pogledu ublažavanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti te sveukupnu učinkovitost resursa,

i pravični

, gospodarsku

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | vrijednosni biolanci, biomaterijali, uključujući materijale nastale po uzoru na biološke materijale, proizvodi i procesi s novim obilježjima, funkcionalnostima i poboljšanom održivošću (uključujući smanjenu emisiju stakleničkih plinova), poticanje razvoja naprednih biorafinerija u kojima se upotrebljava više vrsta biomase, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

vrijednosni biolanci, biomaterijali, uključujući materijale nastale po uzoru na biološke materijale, proizvodi i procesi s novim obilježjima, funkcionalnostima i poboljšanom održivošću (uključujući smanjenu emisiju stakleničkih plinova), poticanje razvoja naprednih biorafinerija u kojima se upotrebljava više vrsta biomase,

| — | vrijednosni biolanci, biomaterijali, uključujući materijale nastale po uzoru na biološke materijale, proizvodi i procesi s novim obilježjima, funkcionalnostima i poboljšanom održivošću (uključujući smanjenu emisiju stakleničkih plinova), poticanje razvoja naprednih biorafinerija u kojima se upotrebljava više vrsta biomase
  te daljnji razvoj postojećih i novih biogenih goriva
  ,
  bolja uporaba biološkog otpada i paralelnih tokova, |
| --- | --- |

—

vrijednosni biolanci, biomaterijali, uključujući materijale nastale po uzoru na biološke materijale, proizvodi i procesi s novim obilježjima, funkcionalnostima i poboljšanom održivošću (uključujući smanjenu emisiju stakleničkih plinova), poticanje razvoja naprednih biorafinerija u kojima se upotrebljava više vrsta biomase
  te daljnji razvoj postojećih i novih biogenih goriva
  ,
  bolja uporaba biološkog otpada i paralelnih tokova,

te daljnji razvoj postojećih i novih biogenih goriva

bolja uporaba biološkog otpada i paralelnih tokova,

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | biotehnologija, uključujući najsuvremeniju međusektorsku biotehnologiju, za primjenu u konkurentnim, održivim i novim industrijskim procesima, uslugama u području okoliša te potrošačkim proizvodima (21), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

biotehnologija, uključujući najsuvremeniju međusektorsku biotehnologiju, za primjenu u konkurentnim, održivim i novim industrijskim procesima, uslugama u području okoliša te potrošačkim proizvodima (21),

21

| — | biotehnologija, uključujući najsuvremeniju međusektorsku biotehnologiju, za primjenu u konkurentnim, održivim i novim
  poljoprivrednim,
  industrijskim procesima, uslugama u području okoliša te potrošačkim proizvodima (21), |
| --- | --- |

—

biotehnologija, uključujući najsuvremeniju međusektorsku biotehnologiju, za primjenu u konkurentnim, održivim i novim
  poljoprivrednim,
  industrijskim procesima, uslugama u području okoliša te potrošačkim proizvodima (21),

poljoprivrednim,

21

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | kružnost biogospodarstva koja se postiže s pomoću tehnoloških, sustavnih i socijalnih inovacija te inovacija poslovnih modela kako bi se
  drastično
  povećala ostvarena vrijednost po jedinici bioloških resursa, pri čemu se vrijednost takvih resursa dulje zadržava u gospodarstvu te se podupire načelo kaskadne upotrebe održive biomase putem istraživanja i inovacija, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

kružnost biogospodarstva koja se postiže s pomoću tehnoloških, sustavnih i socijalnih inovacija te inovacija poslovnih modela kako bi se
  drastično
  povećala ostvarena vrijednost po jedinici bioloških resursa, pri čemu se vrijednost takvih resursa dulje zadržava u gospodarstvu te se podupire načelo kaskadne upotrebe održive biomase putem istraživanja i inovacija,

drastično

| — | kružnost biogospodarstva koja se postiže s pomoću tehnoloških, sustavnih i socijalnih inovacija te inovacija poslovnih modela kako bi se povećala ostvarena vrijednost po jedinici bioloških resursa, pri čemu se vrijednost takvih resursa dulje zadržava u gospodarstvu te se podupire
  prelazak na uporabu održivih materijala i
  načelo kaskadne upotrebe održive biomase putem istraživanja i inovacija, |
| --- | --- |

—

kružnost biogospodarstva koja se postiže s pomoću tehnoloških, sustavnih i socijalnih inovacija te inovacija poslovnih modela kako bi se povećala ostvarena vrijednost po jedinici bioloških resursa, pri čemu se vrijednost takvih resursa dulje zadržava u gospodarstvu te se podupire
  prelazak na uporabu održivih materijala i
  načelo kaskadne upotrebe održive biomase putem istraživanja i inovacija,

prelazak na uporabu održivih materijala i

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 5.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.6. – stavak 2. – alineja 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | biološki lanci vrijednosti koji uključuju nove inovativne materijale, kombinacije materijala i druge inovativne koncepte i proizvode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

biološki lanci vrijednosti koji uključuju nove inovativne materijale, kombinacije materijala i druge inovativne koncepte i proizvode;

biološki lanci vrijednosti koji uključuju nove inovativne materijale, kombinacije materijala i druge inovativne koncepte i proizvode;

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kružni sustavi proizvodnje i potrošnje europskom će gospodarstvu donijeti koristi tako što će se smanjiti ovisnost o resursima i povećati konkurentnost poduzeća, a europskim građanima tako što će se otvoriti nova radna mjesta i smanjiti pritisak na okoliš i klimu. Osim industrijske je preobrazbe za prelazak na resursno učinkovito kružno gospodarstvo s niskim razinama emisija potrebna sveobuhvatnija promjena sustava koja zahtijeva sustavna ekoinovativna rješenja, nove poslovne modele, tržišta i ulaganja,
  razvojnu infrastrukturu
  , promjene u ponašanju potrošača koje se temelje na socijalnim inovacijama i modele upravljanja kojima se potiče suradnja različitih dionika kako bi se osiguralo da se planiranom promjenom sustava ostvare bolji gospodarski, okolišni i socijalni ishodi (22).
  Otvorenost
  za međunarodnu suradnju
  bit će
  važna radi usporedivosti, stvaranja i dijeljenja znanja te izbjegavanja udvostručavanja napora, npr. putem međunarodnih inicijativa kao što je Međunarodni panel za resurse. | Kružni sustavi proizvodnje i potrošnje europskom će gospodarstvu
  i društvu
  donijeti koristi tako što će se smanjiti ovisnost o resursima i povećati konkurentnost poduzeća, a europskim građanima tako što će se otvoriti nova radna mjesta i smanjiti pritisak na okoliš i klimu. Osim industrijske je preobrazbe za prelazak na resursno učinkovito kružno gospodarstvo s niskim razinama emisija potrebna sveobuhvatnija promjena sustava koja zahtijeva sustavna ekoinovativna rješenja, nove poslovne modele, tržišta i ulaganja,
  reviziju ili izradu novih standarda razvojne infrastrukture
  , promjene u ponašanju potrošača koje se temelje na socijalnim inovacijama i modele upravljanja kojima se potiče suradnja različitih dionika kako bi se osiguralo da se planiranom promjenom sustava ostvare bolji gospodarski, okolišni i socijalni ishodi (22).
  U slučajevima u kojima je to prikladno, otvorenost
  za međunarodnu suradnju
  može biti
  važna radi usporedivosti, stvaranja i dijeljenja znanja te izbjegavanja udvostručavanja napora, npr. putem međunarodnih inicijativa kao što je Međunarodni panel za resurse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kružni sustavi proizvodnje i potrošnje europskom će gospodarstvu donijeti koristi tako što će se smanjiti ovisnost o resursima i povećati konkurentnost poduzeća, a europskim građanima tako što će se otvoriti nova radna mjesta i smanjiti pritisak na okoliš i klimu. Osim industrijske je preobrazbe za prelazak na resursno učinkovito kružno gospodarstvo s niskim razinama emisija potrebna sveobuhvatnija promjena sustava koja zahtijeva sustavna ekoinovativna rješenja, nove poslovne modele, tržišta i ulaganja,
  razvojnu infrastrukturu
  , promjene u ponašanju potrošača koje se temelje na socijalnim inovacijama i modele upravljanja kojima se potiče suradnja različitih dionika kako bi se osiguralo da se planiranom promjenom sustava ostvare bolji gospodarski, okolišni i socijalni ishodi (22).
  Otvorenost
  za međunarodnu suradnju
  bit će
  važna radi usporedivosti, stvaranja i dijeljenja znanja te izbjegavanja udvostručavanja napora, npr. putem međunarodnih inicijativa kao što je Međunarodni panel za resurse.

razvojnu infrastrukturu

22

Otvorenost

bit će

Kružni sustavi proizvodnje i potrošnje europskom će gospodarstvu
  i društvu
  donijeti koristi tako što će se smanjiti ovisnost o resursima i povećati konkurentnost poduzeća, a europskim građanima tako što će se otvoriti nova radna mjesta i smanjiti pritisak na okoliš i klimu. Osim industrijske je preobrazbe za prelazak na resursno učinkovito kružno gospodarstvo s niskim razinama emisija potrebna sveobuhvatnija promjena sustava koja zahtijeva sustavna ekoinovativna rješenja, nove poslovne modele, tržišta i ulaganja,
  reviziju ili izradu novih standarda razvojne infrastrukture
  , promjene u ponašanju potrošača koje se temelje na socijalnim inovacijama i modele upravljanja kojima se potiče suradnja različitih dionika kako bi se osiguralo da se planiranom promjenom sustava ostvare bolji gospodarski, okolišni i socijalni ishodi (22).
  U slučajevima u kojima je to prikladno, otvorenost
  za međunarodnu suradnju
  može biti
  važna radi usporedivosti, stvaranja i dijeljenja znanja te izbjegavanja udvostručavanja napora, npr. putem međunarodnih inicijativa kao što je Međunarodni panel za resurse.

i društvu

reviziju ili izradu novih standarda razvojne infrastrukture

22

U slučajevima u kojima je to prikladno, otvorenost

može biti

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | sustavni prelazak na resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, uz nove paradigme u interakciji potrošača te nove poslovne modele za učinkovitu upotrebu resursa i okolišnu učinkovitost; proizvodi i usluge tijekom čijeg se cijelog životnog ciklusa potiče učinkovita upotreba resursa; sustavi za dijeljenje, ponovnu uporabu, popravak, ponovnu proizvodnju, recikliranje i kompostiranje, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sustavni prelazak na resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, uz nove paradigme u interakciji potrošača te nove poslovne modele za učinkovitu upotrebu resursa i okolišnu učinkovitost; proizvodi i usluge tijekom čijeg se cijelog životnog ciklusa potiče učinkovita upotreba resursa; sustavi za dijeljenje, ponovnu uporabu, popravak, ponovnu proizvodnju, recikliranje i kompostiranje,

| — | sustavni prelazak na resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, uz nove paradigme u interakciji potrošača te nove poslovne modele za učinkovitu upotrebu resursa
  i energije
  i okolišnu učinkovitost; proizvodi i usluge tijekom čijeg se cijelog životnog ciklusa potiče učinkovita upotreba resursa; sustavi za dijeljenje, ponovnu uporabu, popravak, ponovnu proizvodnju, recikliranje i kompostiranje, |
| --- | --- |

—

sustavni prelazak na resursno učinkovito i kružno gospodarstvo, uz nove paradigme u interakciji potrošača te nove poslovne modele za učinkovitu upotrebu resursa
  i energije
  i okolišnu učinkovitost; proizvodi i usluge tijekom čijeg se cijelog životnog ciklusa potiče učinkovita upotreba resursa; sustavi za dijeljenje, ponovnu uporabu, popravak, ponovnu proizvodnju, recikliranje i kompostiranje,

i energije

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | rješenja za održiv i regenerativni razvoj gradova, prigradskih područja i regija uz integraciju prelaska na kružno gospodarstvo i rješenja koja se temelje na prirodi te tehnoloških, digitalnih, socijalnih i kulturnih inovacija i inovacija u teritorijalnom upravljanju, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

rješenja za održiv i regenerativni razvoj gradova, prigradskih područja i regija uz integraciju prelaska na kružno gospodarstvo i rješenja koja se temelje na prirodi te tehnoloških, digitalnih, socijalnih i kulturnih inovacija i inovacija u teritorijalnom upravljanju,

| — | rješenja za održiv i regenerativni razvoj gradova, prigradskih
  i ruralnih
  područja i regija uz integraciju prelaska na kružno gospodarstvo i rješenja koja se temelje na prirodi te tehnoloških, digitalnih, socijalnih i kulturnih inovacija i inovacija u teritorijalnom upravljanju, |
| --- | --- |

—

rješenja za održiv i regenerativni razvoj gradova, prigradskih
  i ruralnih
  područja i regija uz integraciju prelaska na kružno gospodarstvo i rješenja koja se temelje na prirodi te tehnoloških, digitalnih, socijalnih i kulturnih inovacija i inovacija u teritorijalnom upravljanju,

i ruralnih

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | prilagodba potpuno kružnom pristupu koji uključuje inovativna rješenja u pogledu upravljanja otpadom i njegove obrade koja omogućuje oporavak resursa i hranjivih tvari, kao i upravljanje rasipanjem hrane u gradskim područjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

prilagodba potpuno kružnom pristupu koji uključuje inovativna rješenja u pogledu upravljanja otpadom i njegove obrade koja omogućuje oporavak resursa i hranjivih tvari, kao i upravljanje rasipanjem hrane u gradskim područjima;

prilagodba potpuno kružnom pristupu koji uključuje inovativna rješenja u pogledu upravljanja otpadom i njegove obrade koja omogućuje oporavak resursa i hranjivih tvari, kao i upravljanje rasipanjem hrane u gradskim područjima;

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ekološke inovacije za sprečavanje i otklanjanje onečišćenja okoliša opasnim tvarima i kemikalijama koje izazivaju sve više zabrinutosti; razmatranje povezanosti kemikalija, proizvoda i otpada, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ekološke inovacije za sprečavanje i otklanjanje onečišćenja okoliša opasnim tvarima i kemikalijama koje izazivaju sve više zabrinutosti; razmatranje povezanosti kemikalija, proizvoda i otpada,

| — | ekološke inovacije za sprečavanje i otklanjanje onečišćenja okoliša opasnim tvarima i kemikalijama koje izazivaju sve više zabrinutosti; razmatranje povezanosti
  ekosustava,
  kemikalija, proizvoda i otpada, |
| --- | --- |

—

ekološke inovacije za sprečavanje i otklanjanje onečišćenja okoliša opasnim tvarima i kemikalijama koje izazivaju sve više zabrinutosti; razmatranje povezanosti
  ekosustava,
  kemikalija, proizvoda i otpada,

ekosustava,

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 5.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 5. – podtočka 5.2. – podtočka 5.2.7. – stavak 2. – alineja 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | veće razumijevanje poticaja i prepreka za prihvaćanje bioproizvoda s pomoću istraživanja o oznaci kružnog gospodarstva, označivanju, primjeni standarda, programima certificiranja, javnoj nabavi i regulatornim aktivnostima, uključujući iz perspektive globalne konkurentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

veće razumijevanje poticaja i prepreka za prihvaćanje bioproizvoda s pomoću istraživanja o oznaci kružnog gospodarstva, označivanju, primjeni standarda, programima certificiranja, javnoj nabavi i regulatornim aktivnostima, uključujući iz perspektive globalne konkurentnosti.

veće razumijevanje poticaja i prepreka za prihvaćanje bioproizvoda s pomoću istraživanja o oznaci kružnog gospodarstva, označivanju, primjeni standarda, programima certificiranja, javnoj nabavi i regulatornim aktivnostima, uključujući iz perspektive globalne konkurentnosti.

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Pouzdani znanstveni dokazi visoke kvalitete neophodni su za dobre javne politike. Nove inicijative i prijedlozi zakonodavstva EU-a moraju se temeljiti na transparentnim, sveobuhvatnim i uravnoteženim dokazima, a u provedbi politika ti su dokazi potrebni za mjerenje i praćenje njihova učinka i napretka. | Pouzdani znanstveni dokazi visoke kvalitete neophodni su za dobre javne politike. Nove inicijative i prijedlozi zakonodavstva EU-a moraju se temeljiti na transparentnim, sveobuhvatnim i uravnoteženim dokazima, a u provedbi politika ti su dokazi
  i transparentnost
  potrebni za mjerenje i praćenje njihova učinka i napretka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pouzdani znanstveni dokazi visoke kvalitete neophodni su za dobre javne politike. Nove inicijative i prijedlozi zakonodavstva EU-a moraju se temeljiti na transparentnim, sveobuhvatnim i uravnoteženim dokazima, a u provedbi politika ti su dokazi potrebni za mjerenje i praćenje njihova učinka i napretka.

Pouzdani znanstveni dokazi visoke kvalitete neophodni su za dobre javne politike. Nove inicijative i prijedlozi zakonodavstva EU-a moraju se temeljiti na transparentnim, sveobuhvatnim i uravnoteženim dokazima, a u provedbi politika ti su dokazi
  i transparentnost
  potrebni za mjerenje i praćenje njihova učinka i napretka.

i transparentnost

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Znanje i podaci eksponencijalno rastu. Kako bi ih tvorci politika mogli bolje razumjeti i iskoristiti, potrebno ih je preispitati i filtrirati. Usto, postoji potreba za međusektorskim znanstvenim metodama i analitičkim alatima kojima bi se služile sve službe Komisije, posebice kako bi se predvidjeli
  budući društveni izazovi
  i poduprla bolja regulativa. To uključuje inovativne procese za uključivanje dionika i građana u postupke oblikovanja politika. | Znanje i podaci eksponencijalno rastu. Kako bi ih tvorci politika mogli bolje razumjeti i iskoristiti, potrebno ih je preispitati i filtrirati. Usto, postoji potreba za međusektorskim znanstvenim metodama i analitičkim alatima kojima bi se služile sve službe Komisije, posebice kako bi se predvidjeli
  i/ili kako bi se pravovremeno reagiralo na buduće društvene izazove
  i poduprla bolja regulativa. To uključuje inovativne procese za uključivanje dionika i građana u postupke oblikovanja politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Znanje i podaci eksponencijalno rastu. Kako bi ih tvorci politika mogli bolje razumjeti i iskoristiti, potrebno ih je preispitati i filtrirati. Usto, postoji potreba za međusektorskim znanstvenim metodama i analitičkim alatima kojima bi se služile sve službe Komisije, posebice kako bi se predvidjeli
  budući društveni izazovi
  i poduprla bolja regulativa. To uključuje inovativne procese za uključivanje dionika i građana u postupke oblikovanja politika.

budući društveni izazovi

Znanje i podaci eksponencijalno rastu. Kako bi ih tvorci politika mogli bolje razumjeti i iskoristiti, potrebno ih je preispitati i filtrirati. Usto, postoji potreba za međusektorskim znanstvenim metodama i analitičkim alatima kojima bi se služile sve službe Komisije, posebice kako bi se predvidjeli
  i/ili kako bi se pravovremeno reagiralo na buduće društvene izazove
  i poduprla bolja regulativa. To uključuje inovativne procese za uključivanje dionika i građana u postupke oblikovanja politika.

i/ili kako bi se pravovremeno reagiralo na buduće društvene izazove

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.1. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | upravljanje podacima te njihova razmjena i dosljednost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

upravljanje podacima te njihova razmjena i dosljednost.

| — | upravljanje podacima
  FAIR
  te njihova razmjena i dosljednost. |
| --- | --- |

—

upravljanje podacima
  FAIR
  te njihova razmjena i dosljednost.

FAIR

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Globalni izazovi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.2.2.

Globalni izazovi

| 6.2.2. | Globalni izazovi
  i europska konkurentnost |
| --- | --- |

6.2.2.

Globalni izazovi
  i europska konkurentnost

i europska konkurentnost

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| JRC će doprinijeti posebnim politikama i obvezama EU-a u okviru
  pet
  klastera globalnih izazova, odnosno obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja. | JRC će doprinijeti posebnim politikama i obvezama EU-a u okviru
  šest
  klastera globalnih izazova, odnosno obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

JRC će doprinijeti posebnim politikama i obvezama EU-a u okviru
  pet
  klastera globalnih izazova, odnosno obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja.

pet

JRC će doprinijeti posebnim politikama i obvezama EU-a u okviru
  šest
  klastera globalnih izazova, odnosno obvezama EU-a u pogledu ciljeva održivog razvoja.

šest

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Uključivo i 
  sigurno
  društvo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Uključivo i 
  sigurno
  društvo

sigurno

| 2. | Uključivo i 
  kreativno
  društvo |
| --- | --- |

2.

Uključivo i 
  kreativno
  društvo

kreativno

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama; ocjena utjecaja socijalnih, demografskih i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama; ocjena utjecaja socijalnih, demografskih i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo;

| — | istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama; ocjena utjecaja socijalnih, demografskih
  , geografskih
  i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo; |
| --- | --- |

—

istraživanja o neravnopravnosti, siromaštvu i isključenosti, socijalnoj mobilnosti, kulturnoj raznolikosti i vještinama; ocjena utjecaja socijalnih, demografskih
  , geografskih
  i tehnoloških promjena na gospodarstvo i društvo;

, geografskih

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | potpora
  očuvanju kulturne baštine, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

potpora
  očuvanju kulturne baštine,

potpora

| — | istraživanja gospodarskog i društvenog doprinosa kulturnih i kreativnih sektora, uključujući razvoj statistike i potporu
  očuvanju kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

istraživanja gospodarskog i društvenog doprinosa kulturnih i kreativnih sektora, uključujući razvoj statistike i potporu
  očuvanju kulturne baštine,

istraživanja gospodarskog i društvenog doprinosa kulturnih i kreativnih sektora, uključujući razvoj statistike i potporu

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 3.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | istraživanja o socijalnom učinku tehnoloških promjena u državama članicama i regijama, uključujući građane; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživanja o socijalnom učinku tehnoloških promjena u državama članicama i regijama, uključujući građane;

istraživanja o socijalnom učinku tehnoloških promjena u državama članicama i regijama, uključujući građane;

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2.a (nova)

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Sigurno društvo |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Sigurno društvo

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 3. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Digitalizacija i industrija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Digitalizacija i industrija

| 3. | Digitalizacija, industrija
  i svemir |
| --- | --- |

3.

Digitalizacija, industrija
  i svemir

i svemir

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 3. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 3. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | istraživanja u području nanotehnologije i drugih ključnih tehnologija razvoja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživanja u području nanotehnologije i drugih ključnih tehnologija razvoja,

istraživanja u području nanotehnologije i drugih ključnih tehnologija razvoja,

Briše se.

Briše se.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | potpora provedbi klimatske, energetske i prometne politike EU-a, prelazak na
  niskougljično
  gospodarstvo i strategije za dekarbonizaciju
  do 2050.
  , analiza integriranih nacionalnih planova u području klime i energije, procjena procesa dekarbonizacije u svim sektorima, uključujući poljoprivredu, upotrebu zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

potpora provedbi klimatske, energetske i prometne politike EU-a, prelazak na
  niskougljično
  gospodarstvo i strategije za dekarbonizaciju
  do 2050.
  , analiza integriranih nacionalnih planova u području klime i energije, procjena procesa dekarbonizacije u svim sektorima, uključujući poljoprivredu, upotrebu zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo,

niskougljično

do 2050.

| — | potpora provedbi klimatske, energetske i prometne politike EU-a,
  stavljanje na raspolaganje scenarija za
  prelazak na gospodarstvo
  s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova
  i strategije za dekarbonizaciju, analiza integriranih nacionalnih planova u području klime i energije, procjena procesa dekarbonizacije u svim sektorima, uključujući poljoprivredu, upotrebu zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, |
| --- | --- |

—

potpora provedbi klimatske, energetske i prometne politike EU-a,
  stavljanje na raspolaganje scenarija za
  prelazak na gospodarstvo
  s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova
  i strategije za dekarbonizaciju, analiza integriranih nacionalnih planova u području klime i energije, procjena procesa dekarbonizacije u svim sektorima, uključujući poljoprivredu, upotrebu zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo,

stavljanje na raspolaganje scenarija za

s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 2.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | procjena rizika u 
  osjetljivim ekosustavima
  i 
  ključnim gospodarskim sektorima
  te
  infrastrukturi
  , s naglaskom na strategijama prilagodbe, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

procjena rizika u 
  osjetljivim ekosustavima
  i 
  ključnim gospodarskim sektorima
  te
  infrastrukturi
  , s naglaskom na strategijama prilagodbe,

osjetljivim ekosustavima

ključnim gospodarskim sektorima

infrastrukturi

| — | procjena rizika
  i moguća rješenja
  u 
  pogledu osjetljivih ekosustava
  i 
  ključnih gospodarskih sektora
  te
  infrastrukture
  , s naglaskom na strategijama
  ublažavanja i
  prilagodbe, |
| --- | --- |

—

procjena rizika
  i moguća rješenja
  u 
  pogledu osjetljivih ekosustava
  i 
  ključnih gospodarskih sektora
  te
  infrastrukture
  , s naglaskom na strategijama
  ublažavanja i
  prilagodbe,

i moguća rješenja

pogledu osjetljivih ekosustava

ključnih gospodarskih sektora

infrastrukture

ublažavanja i

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | analiza dimenzije istraživanja i inovacija energetske unije, procjena konkurentnosti EU-a na globalnom tržištu u području čiste energije, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

analiza dimenzije istraživanja i inovacija energetske unije, procjena konkurentnosti EU-a na globalnom tržištu u području čiste energije,

| — | analiza dimenzije istraživanja i inovacija energetske unije, procjena konkurentnosti EU-a na globalnom tržištu
  , posebno obnovljivih izvora,
  u području čiste energije, |
| --- | --- |

—

analiza dimenzije istraživanja i inovacija energetske unije, procjena konkurentnosti EU-a na globalnom tržištu
  , posebno obnovljivih izvora,
  u području čiste energije,

, posebno obnovljivih izvora,

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | analiza potrošnje energije zgrada te pametnih i održivih gradova i industrija, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

analiza potrošnje energije zgrada te pametnih i održivih gradova i industrija,

| — | analiza potrošnje energije
  i potencijal
  zgrada te pametnih i održivih gradova i industrija
  u pogledu ublažavanja klimatskih promjena
  , |
| --- | --- |

—

analiza potrošnje energije
  i potencijal
  zgrada te pametnih i održivih gradova i industrija
  u pogledu ublažavanja klimatskih promjena
  ,

i potencijal

u pogledu ublažavanja klimatskih promjena

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 8.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 4. – alineja 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | potpora
  energetskoj
  tranziciji, među ostalim
  Sporazumu gradonačelnika, čista energija za otoke EU-a, osjetljive regije i Afriku
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

potpora
  energetskoj
  tranziciji, među ostalim
  Sporazumu gradonačelnika, čista energija za otoke EU-a, osjetljive regije i Afriku
  ,

energetskoj

Sporazumu gradonačelnika, čista energija za otoke EU-a, osjetljive regije i Afriku

| — | potpora tranziciji
  na dekarbonizirane energetske sustave
  , među ostalim
  na visoko učinkovite i sustave temeljene na obnovljivim izvorima
  , |
| --- | --- |

—

potpora tranziciji
  na dekarbonizirane energetske sustave
  , među ostalim
  na visoko učinkovite i sustave temeljene na obnovljivim izvorima
  ,

na dekarbonizirane energetske sustave

na visoko učinkovite i sustave temeljene na obnovljivim izvorima

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – uvodni dio

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | Hrana i prirodni resursi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

Hrana i prirodni resursi

| 5. | Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda |
| --- | --- |

5.

Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda

i poljoprivreda

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | istraživanja o zemljištu, tlu, šumama, zraku, vodi, morskim resursima, sirovinama i biološkoj raznolikosti u cilju pružanja potpore djelotvornoj zaštiti, obnovi i održivoj upotrebi prirodnog kapitala, uključujući održivo upravljanje resursima u Africi, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

istraživanja o zemljištu, tlu, šumama, zraku, vodi, morskim resursima, sirovinama i biološkoj raznolikosti u cilju pružanja potpore djelotvornoj zaštiti, obnovi i održivoj upotrebi prirodnog kapitala, uključujući održivo upravljanje resursima u Africi,

| — | istraživanja o zemljištu, tlu, šumama, zraku, vodi, morskim resursima, sirovinama i biološkoj raznolikosti u cilju pružanja potpore djelotvornoj zaštiti, obnovi i održivoj upotrebi prirodnog kapitala, uključujući
  pravedno i
  održivo upravljanje resursima u Africi, |
| --- | --- |

—

istraživanja o zemljištu, tlu, šumama, zraku, vodi, morskim resursima, sirovinama i biološkoj raznolikosti u cilju pružanja potpore djelotvornoj zaštiti, obnovi i održivoj upotrebi prirodnog kapitala, uključujući
  pravedno i
  održivo upravljanje resursima u Africi,

pravedno i

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 3.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | ocjena klimatskih promjena te mogućih mjera za ublažavanje i prilagodbu u okviru poljoprivredne i ribarstvene politike, uključujući sigurnost hrane, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ocjena klimatskih promjena te mogućih mjera za ublažavanje i prilagodbu u okviru poljoprivredne i ribarstvene politike, uključujući sigurnost hrane,

| — | ocjena klimatskih promjena te mogućih mjera za ublažavanje i prilagodbu u okviru poljoprivredne i ribarstvene politike
  te politike povezane sa šumama
  , uključujući sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

ocjena klimatskih promjena te mogućih mjera za ublažavanje i prilagodbu u okviru poljoprivredne i ribarstvene politike
  te politike povezane sa šumama
  , uključujući sigurnost hrane,

te politike povezane sa šumama

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 4.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.2. – stavak 2. – točka 5. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | praćenje i predviđanje poljoprivrednih resursa u EU-u i susjednim zemljama, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

praćenje i predviđanje poljoprivrednih resursa u EU-u i susjednim zemljama,

| — | praćenje i predviđanje poljoprivrednih resursa
  i resursa u šumarstvu
  u EU-u i susjednim zemljama, |
| --- | --- |

—

praćenje i predviđanje poljoprivrednih resursa
  i resursa u šumarstvu
  u EU-u i susjednim zemljama,

i resursa u šumarstvu

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.3. – stavak 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| JRC će pridonijeti inovacijama i prijenosu tehnologije. Pružat će potporu funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom. Doprinijet će razvoju i praćenju politika kojima se nastoji ostvariti održivija Europa s istaknutijom socijalnom komponentom. Podupirat će vanjsku dimenziju EU-a i međunarodne ciljeve te pridonijeti promidžbi dobrog upravljanja. Funkcionalno unutarnje tržište sa snažnim gospodarskim upravljanjem i pravednim socijalnim sustavom potaknut će inovacije
  i
  konkurentnost. | JRC će pridonijeti inovacijama i prijenosu tehnologije. Pružat će potporu funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom. Doprinijet će razvoju i praćenju politika kojima se nastoji ostvariti održivija Europa s istaknutijom socijalnom komponentom. Podupirat će vanjsku dimenziju EU-a i međunarodne ciljeve te pridonijeti promidžbi dobrog upravljanja. Funkcionalno unutarnje tržište sa snažnim gospodarskim upravljanjem i pravednim socijalnim sustavom potaknut će inovacije, konkurentnost
  , stvaranje radnih mjesta, socijalnu uključenost i dobrobit
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

JRC će pridonijeti inovacijama i prijenosu tehnologije. Pružat će potporu funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom. Doprinijet će razvoju i praćenju politika kojima se nastoji ostvariti održivija Europa s istaknutijom socijalnom komponentom. Podupirat će vanjsku dimenziju EU-a i međunarodne ciljeve te pridonijeti promidžbi dobrog upravljanja. Funkcionalno unutarnje tržište sa snažnim gospodarskim upravljanjem i pravednim socijalnim sustavom potaknut će inovacije
  i
  konkurentnost.

i

JRC će pridonijeti inovacijama i prijenosu tehnologije. Pružat će potporu funkcioniranju unutarnjeg tržišta i gospodarskom upravljanju Unijom. Doprinijet će razvoju i praćenju politika kojima se nastoji ostvariti održivija Europa s istaknutijom socijalnom komponentom. Podupirat će vanjsku dimenziju EU-a i međunarodne ciljeve te pridonijeti promidžbi dobrog upravljanja. Funkcionalno unutarnje tržište sa snažnim gospodarskim upravljanjem i pravednim socijalnim sustavom potaknut će inovacije, konkurentnost
  , stvaranje radnih mjesta, socijalnu uključenost i dobrobit
  .

, stvaranje radnih mjesta, socijalnu uključenost i dobrobit

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.4. – stavak 2. – alineja 5.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.4. – stavak 2. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | otvorena znanost i otvoreni podaci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

otvorena znanost i otvoreni podaci.

| — | otvorena znanost i otvoreni podaci
  FAIR
  . |
| --- | --- |

—

otvorena znanost i otvoreni podaci
  FAIR
  .

FAIR

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio II. – točka 6. – podtočka 6.2. – podtočka 6.2.5. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | provedba regionalnih i urbanih politika, strategije pametne specijalizacije, strategije za gospodarsku preobrazbu regija u tranziciji, integrirane strategije urbanog razvoja i povezani podaci, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

provedba regionalnih i urbanih politika, strategije pametne specijalizacije, strategije za gospodarsku preobrazbu regija u tranziciji, integrirane strategije urbanog razvoja i povezani podaci,

| — | provedba regionalnih i urbanih politika, strategije pametne specijalizacije, strategije za gospodarsku preobrazbu regija u tranziciji, integrirane strategije urbanog
  i ruralnog
  razvoja i povezani podaci, |
| --- | --- |

—

provedba regionalnih i urbanih politika, strategije pametne specijalizacije, strategije za gospodarsku preobrazbu regija u tranziciji, integrirane strategije urbanog
  i ruralnog
  razvoja i povezani podaci,

i ruralnog

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III.

Prilog I. – dio III.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| III
  OTVORENE INOVACIJE | III
  INOVATIVNA EUROPA |
| Otvorene inovacije vrlo su važne za EU jer omogućuju ostvarivanje blagostanja za građane i suočavanje s izazovima sutrašnjice. Za njihovu je provedbu potreban sustavan, međusektorski i višedimenzionalan pristup. Gospodarski napredak Europe, društveno blagostanje i kvaliteta života oslanjaju se na njezinu sposobnost da potakne produktivnost i rast, što pak uvelike ovisi o njezinoj sposobnosti za inovacije. Inovacije su usto od presudne važnosti za suočavanje s glavnim izazovima koji predstoje EU-u. | Otvorene inovacije vrlo su važne za EU jer omogućuju ostvarivanje blagostanja za građane i suočavanje s izazovima sutrašnjice. Za njihovu je provedbu potreban sustavan, međusektorski i višedimenzionalan pristup. Gospodarski napredak Europe, društveno blagostanje i kvaliteta života oslanjaju se na njezinu sposobnost da potakne produktivnost i rast, što pak uvelike ovisi o njezinoj sposobnosti za inovacije. Inovacije su usto od presudne važnosti za suočavanje s glavnim izazovima koji predstoje EU-u. |
| Inovacije su u središtu programa Obzor Europa, kao što je to bio slučaj i s njegovim prethodnicima. Potraga za novim idejama, proizvodima i procesima daje pokretačku snagu ciljevima i načinima provedbe Obzora Europa, od strateškog planiranja do poziva na podnošenje prijava, te je prisutna od početka do kraja svakog poduprtog projekta, od temeljnih istraživanja do industrijskih ili tehnoloških planova i misija. | Inovacije su u središtu programa Obzor Europa, kao što je to bio slučaj i s njegovim prethodnicima. Potraga za novim idejama, proizvodima i procesima daje pokretačku snagu ciljevima i načinima provedbe Obzora Europa, od strateškog planiranja do poziva na podnošenje prijava, te je prisutna od početka do kraja svakog poduprtog projekta, od temeljnih istraživanja do industrijskih ili tehnoloških planova i misija. |
| Budući da EU mora znatno poboljšati uvjete i okruženje u kojima se europske inovacije mogu razvijati, treba uvesti posebne mjere kojima će se omogućiti brza razmjena ideja među akterima u inovacijskom ekosustavu te hitra preobrazba novih ideja i tehnologija u proizvode i usluge koji su potrebni kako bi EU ostvario svoje ciljeve. | Budući da EU mora znatno poboljšati uvjete i okruženje u kojima se europske inovacije mogu razvijati, treba uvesti posebne mjere kojima će se omogućiti brza razmjena ideja među akterima u inovacijskom ekosustavu te hitra preobrazba novih ideja i tehnologija u proizvode i usluge koji su potrebni kako bi EU ostvario svoje ciljeve. |
| U zadnjih su nekoliko desetljeća nastala važna globalna nova tržišta u području zabave, medija, zdravstvene skrbi, smještaja i maloprodaje koja se temelje na revolucionarnim inovacijama u području IKT-a, biotehnologije, interneta i gospodarstva platformi. Te inovacije koje stvaraju nova tržišta te utječu na gospodarstvo EU-a u cjelini dolaze iz brzorastućih i, u većini slučajeva, novih poduzeća. Međutim, tek nekolicina od njih potječe iz EU-a. | U zadnjih su nekoliko desetljeća nastala važna globalna nova tržišta u području zabave, medija,
  komunikacija,
  zdravstvene skrbi, smještaja i maloprodaje koja se temelje na revolucionarnim inovacijama u području IKT-a, biotehnologije, interneta i gospodarstva platformi. Te inovacije koje stvaraju nova tržišta te utječu na gospodarstvo EU-a u cjelini dolaze iz brzorastućih i, u većini slučajeva, novih poduzeća. Međutim, tek nekolicina od njih potječe iz EU-a
  i uspijeva
  . |
| Predstoji nam novi globalni val revolucionarnih inovacija koji će se temeljiti na nekoliko deep-tech tehnologija poput lanca blokova, umjetne inteligencije, genomike i robotike te drugih tehnologija koje mogu razviti pojedinačni inovatori i zajednice građana. Zajedničko im je to što nastaju na sjecištu različitih tehnologija, industrijskih sektora i znanstvenih disciplina, nude radikalno nove kombinacije proizvoda, procesa, usluga i poslovnih modela te imaju potencijal za otvaranje novih tržišta diljem svijeta. Pod njihovim će se utjecajem naći i drugi sektori kao što su proizvodnja, financijske usluge, prijevoz ili energija. | Predstoji nam novi globalni val revolucionarnih
  i disruptivnih
  inovacija
  , uključujući socijalne i tehnološke inovacije,
  koji će se temeljiti na nekoliko deep-tech tehnologija poput lanca blokova, umjetne inteligencije, genomike i robotike te drugih tehnologija koje neće
  samo
  razviti
  kompanije ili istraživačke organizacije, već i
  pojedinačni inovatori i zajednice građana. Zajedničko im je to što nastaju na sjecištu različitih tehnologija, industrijskih sektora i znanstvenih disciplina, nude radikalno nove kombinacije proizvoda, procesa, usluga
  , standarda
  i poslovnih modela te imaju potencijal za otvaranje novih tržišta diljem svijeta. Pod njihovim će se utjecajem naći i drugi sektori kao što su proizvodnja, financijske usluge, prijevoz ili energija. |
| Europa mora iskoristiti tu priliku. U dobrom je položaju za to jer se novi val javlja u deep-tech područjima, kao što su umjetna inteligencija, kvantne tehnologije i čisti izvori energije, u kojima Europa ima određene konkurentske prednosti u pogledu znanosti i znanja te se može osloniti na blisku suradnju javnog i privatnog sektora (npr. u području zdravstvene skrbi ili energetike). | Europa mora iskoristiti tu priliku. U dobrom je položaju za to jer se novi val javlja u deep-tech područjima, kao što su umjetna inteligencija, kvantne tehnologije i čisti izvori energije, u kojima Europa ima određene konkurentske prednosti u pogledu znanosti i znanja te se može osloniti na blisku suradnju javnog i privatnog sektora (npr. u području zdravstvene skrbi ili energetike). |
| Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove: | Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove: |
| — | unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

III
  OTVORENE INOVACIJE

OTVORENE INOVACIJE

III
  INOVATIVNA EUROPA

INOVATIVNA EUROPA

Otvorene inovacije vrlo su važne za EU jer omogućuju ostvarivanje blagostanja za građane i suočavanje s izazovima sutrašnjice. Za njihovu je provedbu potreban sustavan, međusektorski i višedimenzionalan pristup. Gospodarski napredak Europe, društveno blagostanje i kvaliteta života oslanjaju se na njezinu sposobnost da potakne produktivnost i rast, što pak uvelike ovisi o njezinoj sposobnosti za inovacije. Inovacije su usto od presudne važnosti za suočavanje s glavnim izazovima koji predstoje EU-u.

Otvorene inovacije vrlo su važne za EU jer omogućuju ostvarivanje blagostanja za građane i suočavanje s izazovima sutrašnjice. Za njihovu je provedbu potreban sustavan, međusektorski i višedimenzionalan pristup. Gospodarski napredak Europe, društveno blagostanje i kvaliteta života oslanjaju se na njezinu sposobnost da potakne produktivnost i rast, što pak uvelike ovisi o njezinoj sposobnosti za inovacije. Inovacije su usto od presudne važnosti za suočavanje s glavnim izazovima koji predstoje EU-u.

Inovacije su u središtu programa Obzor Europa, kao što je to bio slučaj i s njegovim prethodnicima. Potraga za novim idejama, proizvodima i procesima daje pokretačku snagu ciljevima i načinima provedbe Obzora Europa, od strateškog planiranja do poziva na podnošenje prijava, te je prisutna od početka do kraja svakog poduprtog projekta, od temeljnih istraživanja do industrijskih ili tehnoloških planova i misija.

Inovacije su u središtu programa Obzor Europa, kao što je to bio slučaj i s njegovim prethodnicima. Potraga za novim idejama, proizvodima i procesima daje pokretačku snagu ciljevima i načinima provedbe Obzora Europa, od strateškog planiranja do poziva na podnošenje prijava, te je prisutna od početka do kraja svakog poduprtog projekta, od temeljnih istraživanja do industrijskih ili tehnoloških planova i misija.

Budući da EU mora znatno poboljšati uvjete i okruženje u kojima se europske inovacije mogu razvijati, treba uvesti posebne mjere kojima će se omogućiti brza razmjena ideja među akterima u inovacijskom ekosustavu te hitra preobrazba novih ideja i tehnologija u proizvode i usluge koji su potrebni kako bi EU ostvario svoje ciljeve.

Budući da EU mora znatno poboljšati uvjete i okruženje u kojima se europske inovacije mogu razvijati, treba uvesti posebne mjere kojima će se omogućiti brza razmjena ideja među akterima u inovacijskom ekosustavu te hitra preobrazba novih ideja i tehnologija u proizvode i usluge koji su potrebni kako bi EU ostvario svoje ciljeve.

U zadnjih su nekoliko desetljeća nastala važna globalna nova tržišta u području zabave, medija, zdravstvene skrbi, smještaja i maloprodaje koja se temelje na revolucionarnim inovacijama u području IKT-a, biotehnologije, interneta i gospodarstva platformi. Te inovacije koje stvaraju nova tržišta te utječu na gospodarstvo EU-a u cjelini dolaze iz brzorastućih i, u većini slučajeva, novih poduzeća. Međutim, tek nekolicina od njih potječe iz EU-a.

U zadnjih su nekoliko desetljeća nastala važna globalna nova tržišta u području zabave, medija,
  komunikacija,
  zdravstvene skrbi, smještaja i maloprodaje koja se temelje na revolucionarnim inovacijama u području IKT-a, biotehnologije, interneta i gospodarstva platformi. Te inovacije koje stvaraju nova tržišta te utječu na gospodarstvo EU-a u cjelini dolaze iz brzorastućih i, u većini slučajeva, novih poduzeća. Međutim, tek nekolicina od njih potječe iz EU-a
  i uspijeva
  .

komunikacija,

i uspijeva

Predstoji nam novi globalni val revolucionarnih inovacija koji će se temeljiti na nekoliko deep-tech tehnologija poput lanca blokova, umjetne inteligencije, genomike i robotike te drugih tehnologija koje mogu razviti pojedinačni inovatori i zajednice građana. Zajedničko im je to što nastaju na sjecištu različitih tehnologija, industrijskih sektora i znanstvenih disciplina, nude radikalno nove kombinacije proizvoda, procesa, usluga i poslovnih modela te imaju potencijal za otvaranje novih tržišta diljem svijeta. Pod njihovim će se utjecajem naći i drugi sektori kao što su proizvodnja, financijske usluge, prijevoz ili energija.

Predstoji nam novi globalni val revolucionarnih
  i disruptivnih
  inovacija
  , uključujući socijalne i tehnološke inovacije,
  koji će se temeljiti na nekoliko deep-tech tehnologija poput lanca blokova, umjetne inteligencije, genomike i robotike te drugih tehnologija koje neće
  samo
  razviti
  kompanije ili istraživačke organizacije, već i
  pojedinačni inovatori i zajednice građana. Zajedničko im je to što nastaju na sjecištu različitih tehnologija, industrijskih sektora i znanstvenih disciplina, nude radikalno nove kombinacije proizvoda, procesa, usluga
  , standarda
  i poslovnih modela te imaju potencijal za otvaranje novih tržišta diljem svijeta. Pod njihovim će se utjecajem naći i drugi sektori kao što su proizvodnja, financijske usluge, prijevoz ili energija.

i disruptivnih

, uključujući socijalne i tehnološke inovacije,

samo

kompanije ili istraživačke organizacije, već i

, standarda

Europa mora iskoristiti tu priliku. U dobrom je položaju za to jer se novi val javlja u deep-tech područjima, kao što su umjetna inteligencija, kvantne tehnologije i čisti izvori energije, u kojima Europa ima određene konkurentske prednosti u pogledu znanosti i znanja te se može osloniti na blisku suradnju javnog i privatnog sektora (npr. u području zdravstvene skrbi ili energetike).

Europa mora iskoristiti tu priliku. U dobrom je položaju za to jer se novi val javlja u deep-tech područjima, kao što su umjetna inteligencija, kvantne tehnologije i čisti izvori energije, u kojima Europa ima određene konkurentske prednosti u pogledu znanosti i znanja te se može osloniti na blisku suradnju javnog i privatnog sektora (npr. u području zdravstvene skrbi ili energetike).

Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove:

Kako bi Europa bila predvodnica tog novog vala naprednih inovacija, treba prevladati sljedeće osnovne izazove:

—

unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju,

| — | unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju, |
| --- | --- |

—

unaprijediti preobrazbu znanosti u inovacije kako bi se ubrzao prijenos ideja, tehnologija i talenata iz istraživačke baze u novoosnovana poduzeća i industriju,

| — | povećana suradnja između svih vrsta inovatora, osobito između novoosnovanih poduzeća, MSP-ova i većih društava, kojom će se poboljšati njihova pokretačka snaga i stvoriti novi ekosustavi, |
| --- | --- |

—

povećana suradnja između svih vrsta inovatora, osobito između novoosnovanih poduzeća, MSP-ova i većih društava, kojom će se poboljšati njihova pokretačka snaga i stvoriti novi ekosustavi,

povećana suradnja između svih vrsta inovatora, osobito između novoosnovanih poduzeća, MSP-ova i većih društava, kojom će se poboljšati njihova pokretačka snaga i stvoriti novi ekosustavi,

| — | ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi, |
| --- | --- |

—

ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi,

| — | ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi, |
| --- | --- |

—

ubrzati industrijsku preobrazbu: europska industrija zaostaje u prihvaćanju i širenju novih tehnologija: 77 % novih i velikih poduzeća u području istraživanja i razvoja nalazi se u SAD-u ili Aziji, a samo ih 16 % ima sjedište u Europi,

| — | povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja, |
| --- | --- |

—

povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,

| — | povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja, |
| --- | --- |

—

povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,

| — | poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći, |
| --- | --- |

—

poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći,

| — | poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći, |
| --- | --- |

—

poboljšati i pojednostavniti europsko okruženje za financiranje i podupiranje istraživanja i inovacija: mnoštvo izvora financiranja predstavlja složeno okruženje za inovatore; u okviru svojih djelovanja EU treba surađivati i usklađivati se s drugim inicijativama na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, javnima i privatnima, kako bi se poboljšali i uskladili kapaciteti za potporu te svim europskim inovatorima pružiti okruženje u kojem će se lako snaći,

| — | prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju. |
| --- | --- |

—

prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju.

| — | prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju. |
| --- | --- |

—

prevladati rascjepkanost inovacijskog ekosustava; iako u Europi ima sve više žarišta, ona nisu dobro povezana; poduzeća s potencijalom međunarodnog rasta moraju se nositi s rascjepkanošću nacionalnih tržišta na kojima se jezici, poslovna kultura i propisi razlikuju.

Radi lakšeg suočavanja s tim novim globalnim valom revolucionarnih inovacija potpora EU-a naprednim inovatorima treba se pružati u skladu s jednostavnim, nesmetanim i prilagođenim pristupom. U okviru politike razvoja i primjene revolucionarnih inovacija te potpore rastućim poduzećima treba smjelo preuzimati rizike i uzimati u obzir prethodno navedene izazove kako bi se dodala vrijednost povezanim inovacijskim aktivnostima koje provode pojedinačne države članice.

Radi lakšeg suočavanja s tim novim globalnim valom revolucionarnih inovacija potpora EU-a naprednim inovatorima treba se pružati u skladu s jednostavnim, nesmetanim i prilagođenim pristupom. U okviru politike razvoja i primjene revolucionarnih inovacija te potpore rastućim poduzećima treba smjelo preuzimati rizike i uzimati u obzir prethodno navedene izazove kako bi se dodala vrijednost povezanim inovacijskim aktivnostima koje provode pojedinačne države članice.

Stup „
  Otvorene inovacije
  ” iz Obzora Europa osmišljen je da, u suradnji s drugim politikama EU-a, a posebice programom InvestEU, ostvaruje takve opipljive rezultate. On se temelji na poukama i iskustvima stečenima iz prethodnih okvirnih programa, osobito iz aktivnosti usmjerenih na buduće tehnologije i inovacije (kao što su buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) i Brzi program za inovacije (FTI)), MSP-ove (kao što je instrument za MSP-ove), ali i privatno i korporativno financiranje (kao što su Instrument za financiranje na temelju podjele rizika u okviru Sedmog okvirnog programa i instrument Innovfin u okviru Obzora 2020.), a sve su to aktivnosti u okviru pilot-projekta EIC-a pokrenute za razdoblje 2018. – 2020.

Otvorene inovacije

Stup „
  Inovativna Europa
  ” iz Obzora Europa osmišljen je da, u suradnji s drugim politikama EU-a, a posebice programom InvestEU, ostvaruje takve opipljive rezultate. On se temelji na poukama i iskustvima stečenima iz prethodnih okvirnih programa, osobito iz aktivnosti usmjerenih na buduće tehnologije i inovacije (kao što su buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) i Brzi program za inovacije (FTI)), MSP-ove (kao što je instrument za MSP-ove), ali i privatno i korporativno financiranje (kao što su Instrument za financiranje na temelju podjele rizika u okviru Sedmog okvirnog programa i instrument Innovfin u okviru Obzora 2020.), a sve su to aktivnosti u okviru pilot-projekta EIC-a pokrenute za razdoblje 2018. – 2020.

Inovativna Europa

Na temelju tih iskustava ovim se stupom predviđa uspostava Europskog vijeća za inovacije (EIC), koje će promicati revolucionarne inovacije s potencijalom za brzi rast na globalnoj razini te s namjenskim vrstama djelovanja i aktivnosti:

Na temelju tih iskustava ovim se stupom predviđa uspostava Europskog vijeća za inovacije (EIC), koje će promicati revolucionarna istraživanja i inovacije s potencijalom za brzi rast na globalnoj razini te s namjenskim vrstama djelovanja i aktivnosti:

| — | potpora razvoju budućih i novih revolucionarnih inovacija, |
| --- | --- |

—

potpora razvoju budućih i novih revolucionarnih inovacija,

| — | potpora razvoju budućih i novih revolucionarnih inovacija
  , uključujući pomoću ciljanih suradničkih istraživanja
  , |
| --- | --- |

—

potpora razvoju budućih i novih revolucionarnih inovacija
  , uključujući pomoću ciljanih suradničkih istraživanja
  ,

, uključujući pomoću ciljanih suradničkih istraživanja

| — | promicanje širenja i prihvaćanja inovacija u industrijskim i drugim gospodarskim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- |

—

promicanje širenja i prihvaćanja inovacija u industrijskim i drugim gospodarskim vrijednosnim lancima;

promicanje širenja i prihvaćanja inovacija u industrijskim i drugim gospodarskim vrijednosnim lancima;

| — | premošćivanje financijskih praznina pri razvoju, uvođenju i širenju inovacija koje stvaraju nova tržišta, |
| --- | --- |

—

premošćivanje financijskih praznina pri razvoju, uvođenju i širenju inovacija koje stvaraju nova tržišta,

| — | premošćivanje financijskih praznina pri razvoju, uvođenju i širenju inovacija koje stvaraju nova tržišta, |
| --- | --- |

—

premošćivanje financijskih praznina pri razvoju, uvođenju i širenju inovacija koje stvaraju nova tržišta,

| — | povećanje učinka i vidljivosti potpore EU-a inovacijama. |
| --- | --- |

—

povećanje učinka i vidljivosti potpore EU-a inovacijama.

| — | povećanje učinka i vidljivosti potpore EU-a inovacijama; |
| --- | --- |

—

povećanje učinka i vidljivosti potpore EU-a inovacijama;

| — | stvaranje sinergija u drugim dijelovima programa. |
| --- | --- |

—

stvaranje sinergija u drugim dijelovima programa.

stvaranje sinergija u drugim dijelovima programa.

EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće:

EIC će izravno podupirati revolucionarne inovacije, no potrebno je dodatno razvijati i podupirati cjelokupno okruženje iz kojeg izrastaju i nastaju europske inovacije: potpora inovacijama diljem Europe u svim dimenzijama i oblicima mora biti zajednički europski pothvat, među ostalim putem politika EU-a i nacionalnih politika i resursa koji se međusobno dopunjuju, ako je to moguće. Ovim je stupom stoga predviđeno i sljedeće:

| — | obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima, |
| --- | --- |

—

obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima,

| — | obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima, |
| --- | --- |

—

obnovljeni i pojačani mehanizmi koordinacije i suradnje s državama članicama te pridruženim zemljama, ali i s privatnim inicijativama, kako bi se pružila potpora svim vrstama europskih inovacijskih ekosustava i njihovim sudionicima,

| — | potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI). |
| --- | --- |

—

potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI).

| — | povećana
  potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI). |
| --- | --- |

—

povećana
  potpora Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (EIT) te zajednicama znanja i inovacija (ZZI).

povećana

Osim toga, kako bi se nastavili jačati kapaciteti rizičnog financiranja za istraživanje i inovacije u Europi te bude li to potrebno, taj će se stup povezati s programom InvestEU. Na temelju uspjeha i iskustava stečenih primjenom instrumenta InnovFin u okviru Obzora 2020. te EFSU-a, programom InvestEU poboljšat će se pristup rizičnom financiranju za „unovčive” istraživačke organizacije, inovatore i poduzetnike, osobito za MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te za ulagače.

Osim toga, kako bi se nastavili jačati kapaciteti rizičnog financiranja za istraživanje i inovacije u Europi te bude li to potrebno, taj će se stup povezati s programom InvestEU. Na temelju uspjeha i iskustava stečenih primjenom instrumenta InnovFin u okviru Obzora 2020. te EFSU-a, programom InvestEU poboljšat će se pristup rizičnom financiranju za „unovčive” istraživačke organizacije, inovatore i poduzetnike, osobito za MSP-ove i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te za ulagače.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj je EIC-a uočavati, razvijati i uvoditi revolucionarne i disruptivne inovacije (uključujući tehnologije) te podupirati brz rast inovativnih poduzeća na europskoj i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta. | Cilj je EIC-a uočavati, razvijati i uvoditi revolucionarne i disruptivne inovacije (uključujući
  radikalno nove
  tehnologije) te podupirati brz rast inovativnih poduzeća na europskoj i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Cilj je EIC-a uočavati, razvijati i uvoditi revolucionarne i disruptivne inovacije (uključujući tehnologije) te podupirati brz rast inovativnih poduzeća na europskoj i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta.

Cilj je EIC-a uočavati, razvijati i uvoditi revolucionarne i disruptivne inovacije (uključujući
  radikalno nove
  tehnologije) te podupirati brz rast inovativnih poduzeća na europskoj i međunarodnoj razini na putu od ideja do tržišta.

radikalno nove

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EIC će se prvenstveno provoditi s pomoću dvaju komplementarnih instrumenata, točnije Tragača (Pathfinder) za napredna istraživanja za rane faze
  tehnološkog
  razvoja te Akceleratora (Accelerator) za mjere u području inovacija i aktivnosti uvođenja na tržište, uključujući faze koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rast poduzeća. S namjerom da se ponude usluge jedinstvene kontaktne točke i jedinstveni postupak pružanja potpore, u okviru Akceleratora dodjeljivat će se i mješovito financiranje koje objedinjuje bespovratna sredstva s vlasničkim ulaganjima. Osim toga, njime će se omogućiti i pristup zajmovima u okviru programa InvestEU. | EIC će se prvenstveno provoditi s pomoću dvaju komplementarnih instrumenata, točnije Tragača
  EIC-a
  (Pathfinder) za napredna istraživanja, za rane faze
  znanstvenih i tehnoloških istraživanja i
  razvoja, te Akceleratora
  EIC-a
  (Accelerator) za mjere u području inovacija i aktivnosti uvođenja na tržište, uključujući faze koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rast poduzeća. S namjerom da se ponude usluge jedinstvene kontaktne točke i jedinstveni postupak pružanja potpore, u okviru Akceleratora dodjeljivat će se mješovito financiranje koje objedinjuje bespovratna sredstva s vlasničkim ulaganjima. Osim toga, njime će se omogućiti i pristup zajmovima
  i jamstvima
  u okviru programa InvestEU.
  Najmanje 70 % proračuna EIC-a bit će namijenjeno novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EIC će se prvenstveno provoditi s pomoću dvaju komplementarnih instrumenata, točnije Tragača (Pathfinder) za napredna istraživanja za rane faze
  tehnološkog
  razvoja te Akceleratora (Accelerator) za mjere u području inovacija i aktivnosti uvođenja na tržište, uključujući faze koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rast poduzeća. S namjerom da se ponude usluge jedinstvene kontaktne točke i jedinstveni postupak pružanja potpore, u okviru Akceleratora dodjeljivat će se i mješovito financiranje koje objedinjuje bespovratna sredstva s vlasničkim ulaganjima. Osim toga, njime će se omogućiti i pristup zajmovima u okviru programa InvestEU.

tehnološkog

EIC će se prvenstveno provoditi s pomoću dvaju komplementarnih instrumenata, točnije Tragača
  EIC-a
  (Pathfinder) za napredna istraživanja, za rane faze
  znanstvenih i tehnoloških istraživanja i
  razvoja, te Akceleratora
  EIC-a
  (Accelerator) za mjere u području inovacija i aktivnosti uvođenja na tržište, uključujući faze koje prethode masovnoj komercijalizaciji te rast poduzeća. S namjerom da se ponude usluge jedinstvene kontaktne točke i jedinstveni postupak pružanja potpore, u okviru Akceleratora dodjeljivat će se mješovito financiranje koje objedinjuje bespovratna sredstva s vlasničkim ulaganjima. Osim toga, njime će se omogućiti i pristup zajmovima
  i jamstvima
  u okviru programa InvestEU.
  Najmanje 70 % proračuna EIC-a bit će namijenjeno novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima.

EIC-a

znanstvenih i tehnoloških istraživanja i

EIC-a

i jamstvima

Najmanje 70 % proračuna EIC-a bit će namijenjeno novoosnovanim poduzećima i MSP-ovima.

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjenu |
| --- | --- |
| — | naglasak na revolucionarnim i disruptivnim inovacijama, uključujući društvene inovacije, koje imaju potencijal za stvaranje novih tržišta
  , za razliku od onih koje postupno poboljšavaju postojeće proizvode, usluge ili poslovne modele
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjenu

Izmjenu

—

naglasak na revolucionarnim i disruptivnim inovacijama, uključujući društvene inovacije, koje imaju potencijal za stvaranje novih tržišta
  , za razliku od onih koje postupno poboljšavaju postojeće proizvode, usluge ili poslovne modele
  ,

, za razliku od onih koje postupno poboljšavaju postojeće proizvode, usluge ili poslovne modele

| — | naglasak na revolucionarnim i disruptivnim inovacijama, uključujući društvene inovacije, koje imaju potencijal za stvaranje novih tržišta
  ili omogućivanje novih rješenja, kao i na istraživanjima o mogućim radikalnim novim tehnologijama
  ; |
| --- | --- |

—

naglasak na revolucionarnim i disruptivnim inovacijama, uključujući društvene inovacije, koje imaju potencijal za stvaranje novih tržišta
  ili omogućivanje novih rješenja, kao i na istraživanjima o mogućim radikalnim novim tehnologijama
  ;

ili omogućivanje novih rješenja, kao i na istraživanjima o mogućim radikalnim novim tehnologijama

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pristup „odozdo prema gore”, otvorenost inovacijama iz svih područja znanosti, tehnologije i primjena u svim sektorima te istodobno pružanje ciljane potpore novim revolucionarnim i disruptivnim tehnologijama od potencijalne strateške važnosti, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pristup „odozdo prema gore”, otvorenost inovacijama iz svih područja znanosti, tehnologije i primjena u svim sektorima te istodobno pružanje ciljane potpore novim revolucionarnim i disruptivnim tehnologijama od potencijalne strateške važnosti,

| — | pristup „odozdo prema gore”, otvorenost
  ciljanim
  inovacijama
  i istraživanjima
  iz svih područja znanosti, tehnologije i primjena u svim sektorima te istodobno pružanje ciljane potpore novim revolucionarnim i disruptivnim tehnologijama od potencijalne strateške važnosti, |
| --- | --- |

—

pristup „odozdo prema gore”, otvorenost
  ciljanim
  inovacijama
  i istraživanjima
  iz svih područja znanosti, tehnologije i primjena u svim sektorima te istodobno pružanje ciljane potpore novim revolucionarnim i disruptivnim tehnologijama od potencijalne strateške važnosti,

ciljanim

i istraživanjima

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 3.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjenu |
| --- | --- |
| — | poticanje inovacija koje se protežu kroz različita znanstvena i tehnološka polja i sektore (npr. kombiniranjem fizičkih i digitalnih područja), |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjenu

Izmjenu

—

poticanje inovacija koje se protežu kroz različita znanstvena i tehnološka polja i sektore (npr. kombiniranjem fizičkih i digitalnih područja),

| — | poticanje inovacija
  i istraživanja
  koji se protežu kroz različita znanstvena i tehnološka polja i sektore (npr. kombiniranjem fizičkih i digitalnih područja), |
| --- | --- |

—

poticanje inovacija
  i istraživanja
  koji se protežu kroz različita znanstvena i tehnološka polja i sektore (npr. kombiniranjem fizičkih i digitalnih područja),

i istraživanja

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 4.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 3. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | usmjerenost na inovatore, pojednostavnjenje postupaka i administrativnih zahtjeva, primjena razgovora pri procjeni zahtjeva i osiguravanje brzog donošenja odluka, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

usmjerenost na inovatore, pojednostavnjenje postupaka i administrativnih zahtjeva, primjena razgovora pri procjeni zahtjeva i osiguravanje brzog donošenja odluka,

| — | usmjerenost na inovatore
  i istraživače
  , pojednostavnjenje postupaka i administrativnih zahtjeva, primjena razgovora pri procjeni zahtjeva i osiguravanje brzog donošenja odluka, |
| --- | --- |

—

usmjerenost na inovatore
  i istraživače
  , pojednostavnjenje postupaka i administrativnih zahtjeva, primjena razgovora pri procjeni zahtjeva i osiguravanje brzog donošenja odluka,

i istraživače

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 4.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim financijskoj potpori, inovatori će imati pristup poslovnim savjetodavnim službama EIC-a koje projektima pružaju usluge usmjeravanja, mentorstva i tehničke pomoći te povezuju inovatore s kolegama, industrijskim partnerima i ulagačima. Inovatorima će ujedno biti olakšan pristup stručnom znanju, infrastrukturnim objektima (uključujući inovacijske centre (23)) i partnerima iz cijelog EU-a koji sudjeluju u poduprtim aktivnostima (uključujući aktivnosti EIT-a, posebno u okviru njegovih ZZI-ja). | Osim financijskoj potpori, inovatori će imati pristup poslovnim savjetodavnim službama EIC-a koje projektima pružaju usluge usmjeravanja, mentorstva i tehničke pomoći te povezuju inovatore s kolegama, industrijskim partnerima i ulagačima. Inovatorima će ujedno biti olakšan pristup stručnom znanju, infrastrukturnim objektima (uključujući
  istraživačku infrastrukturu i
  inovacijske centre (23)) i partnerima iz cijelog EU-a koji sudjeluju u poduprtim aktivnostima (uključujući aktivnosti EIT-a, posebno u okviru njegovih ZZI-ja). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Osim financijskoj potpori, inovatori će imati pristup poslovnim savjetodavnim službama EIC-a koje projektima pružaju usluge usmjeravanja, mentorstva i tehničke pomoći te povezuju inovatore s kolegama, industrijskim partnerima i ulagačima. Inovatorima će ujedno biti olakšan pristup stručnom znanju, infrastrukturnim objektima (uključujući inovacijske centre (23)) i partnerima iz cijelog EU-a koji sudjeluju u poduprtim aktivnostima (uključujući aktivnosti EIT-a, posebno u okviru njegovih ZZI-ja).

23

Osim financijskoj potpori, inovatori će imati pristup poslovnim savjetodavnim službama EIC-a koje projektima pružaju usluge usmjeravanja, mentorstva i tehničke pomoći te povezuju inovatore s kolegama, industrijskim partnerima i ulagačima. Inovatorima će ujedno biti olakšan pristup stručnom znanju, infrastrukturnim objektima (uključujući
  istraživačku infrastrukturu i
  inovacijske centre (23)) i partnerima iz cijelog EU-a koji sudjeluju u poduprtim aktivnostima (uključujući aktivnosti EIT-a, posebno u okviru njegovih ZZI-ja).

istraživačku infrastrukturu i

23

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 5.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Posebna
  će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku europskog partnerstva. | Osim toga, posebna
  će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku
  europskih
  partnerstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Posebna
  će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku europskog partnerstva.

Posebna

Osim toga, posebna
  će se pozornost posvetiti osiguravanju pravilne i učinkovite komplementarnosti s pojedinačnim ili umreženim inicijativama država članica, uključujući u obliku
  europskih
  partnerstva.

Osim toga, posebna

europskih

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – uvodni dio

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Tragač
  za napredna istraživanja |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.1.1.

Tragač
  za napredna istraživanja

Tragač

| 1.1.1. | EIC tragač
  za napredna istraživanja |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC tragač
  za napredna istraživanja

EIC tragač

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Glavni cilj Tragača bit će poticanje inovacija koje imaju potencijal za stvaranje tržišta iz revolucionarnih tehnoloških ideja te njihovo praćenje do faze predstavljanja ili razvoja poslovnih modela ili strategija kako bi ih preuzeo Akcelerator ili koji drugi sustav za uvođenje na tržište. S tim će ciljem Tragač u početku podupirati najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije. | Glavni cilj Tragača bit će poticanje inovacija koje imaju potencijal za stvaranje tržišta iz revolucionarnih
  znanstvenih i
  tehnoloških ideja te njihovo praćenje do faze predstavljanja ili razvoja poslovnih modela ili strategija kako bi ih preuzeo Akcelerator ili koji drugi sustav za uvođenje na tržište. S tim će ciljem Tragač u početku podupirati najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući
  najsuvremenije metode istraživanja,
  provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Glavni cilj Tragača bit će poticanje inovacija koje imaju potencijal za stvaranje tržišta iz revolucionarnih tehnoloških ideja te njihovo praćenje do faze predstavljanja ili razvoja poslovnih modela ili strategija kako bi ih preuzeo Akcelerator ili koji drugi sustav za uvođenje na tržište. S tim će ciljem Tragač u početku podupirati najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije.

Glavni cilj Tragača bit će poticanje inovacija koje imaju potencijal za stvaranje tržišta iz revolucionarnih
  znanstvenih i
  tehnoloških ideja te njihovo praćenje do faze predstavljanja ili razvoja poslovnih modela ili strategija kako bi ih preuzeo Akcelerator ili koji drugi sustav za uvođenje na tržište. S tim će ciljem Tragač u početku podupirati najranije faze znanstvenog i tehnološkog istraživanja i razvoja, uključujući
  najsuvremenije metode istraživanja,
  provjeru koncepta i prototipove za provjeru tehnologije.

znanstvenih i

najsuvremenije metode istraživanja,

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 3.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi bio potpuno otvoren za širok spektar istraživanja, mogućnosti slučajnih izuma te neočekivane ideje, koncepte i otkrića, Tragač će se uglavnom provoditi u okviru
  trajnog otvorenog
  poziva na podnošenje prijedloga prema načelu „odozdo prema gore”. U okviru Tragača odgovarat će se i na konkurentske izazove kako bi se razvili ključni strateški ciljevi (24) za koje je potreban deep-tech i radikalan način razmišljanja. Raspoređivanjem odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje usmjerene na određeni cilj omogućit će se postizanje kritične mase nastojanja te će se uspostaviti nove multidisciplinarne istraživačke zajednice. | Kako bi bio potpuno otvoren za širok spektar istraživanja, mogućnosti slučajnih izuma te neočekivane ideje, koncepte i otkrića, Tragač će se uglavnom provoditi u okviru
  trajnih, konkurentnih i otvorenih
  poziva na podnošenje prijedloga prema načelu „odozdo prema gore”
  uz krajnji datum
  . U okviru Tragača odgovarat će se i na konkurentske izazove kako bi se razvili ključni strateški ciljevi (24) za koje je potreban deep-tech i radikalan način razmišljanja. Raspoređivanjem odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje usmjerene na određeni cilj omogućit će se postizanje kritične mase nastojanja te će se uspostaviti nove multidisciplinarne istraživačke zajednice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi bio potpuno otvoren za širok spektar istraživanja, mogućnosti slučajnih izuma te neočekivane ideje, koncepte i otkrića, Tragač će se uglavnom provoditi u okviru
  trajnog otvorenog
  poziva na podnošenje prijedloga prema načelu „odozdo prema gore”. U okviru Tragača odgovarat će se i na konkurentske izazove kako bi se razvili ključni strateški ciljevi (24) za koje je potreban deep-tech i radikalan način razmišljanja. Raspoređivanjem odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje usmjerene na određeni cilj omogućit će se postizanje kritične mase nastojanja te će se uspostaviti nove multidisciplinarne istraživačke zajednice.

trajnog otvorenog

24

Kako bi bio potpuno otvoren za širok spektar istraživanja, mogućnosti slučajnih izuma te neočekivane ideje, koncepte i otkrića, Tragač će se uglavnom provoditi u okviru
  trajnih, konkurentnih i otvorenih
  poziva na podnošenje prijedloga prema načelu „odozdo prema gore”
  uz krajnji datum
  . U okviru Tragača odgovarat će se i na konkurentske izazove kako bi se razvili ključni strateški ciljevi (24) za koje je potreban deep-tech i radikalan način razmišljanja. Raspoređivanjem odabranih projekata u tematske portfelje ili portfelje usmjerene na određeni cilj omogućit će se postizanje kritične mase nastojanja te će se uspostaviti nove multidisciplinarne istraživačke zajednice.

trajnih, konkurentnih i otvorenih

uz krajnji datum

24

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 5.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.1. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U Tragaču će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih organizacija i poduzeća, osobito novoosnovana i mala poduzeća, te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Za projekte s jednim korisnikom neće biti dopušteno sudjelovanje većim poduzećima. Tragač će se provoditi u bliskoj koordinaciji s drugim dijelovima programa Obzor Europa, osobito s Europskim istraživačkim vijećem (ERC), aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (MSCA) te aktivnostima
  zajednica znanja i inovacija
  Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT). Osim toga, provodit će se u bliskoj koordinaciji s programima i aktivnostima država članica. | U Tragaču će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih
  i tehnoloških
  organizacija i poduzeća, osobito
  novoosnovana
  i mala poduzeća, te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Za projekte s jednim korisnikom neće biti dopušteno sudjelovanje većim poduzećima.
  Kako bi se zajamčile sinergije i izbjeglo udvostručavanje,
  Tragač će se provoditi u bliskoj koordinaciji s drugim dijelovima programa Obzor Europa, osobito s Europskim istraživačkim vijećem (ERC), aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (MSCA) te aktivnostima Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT). Osim toga, provodit će se u bliskoj koordinaciji s programima i aktivnostima država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U Tragaču će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih organizacija i poduzeća, osobito novoosnovana i mala poduzeća, te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Za projekte s jednim korisnikom neće biti dopušteno sudjelovanje većim poduzećima. Tragač će se provoditi u bliskoj koordinaciji s drugim dijelovima programa Obzor Europa, osobito s Europskim istraživačkim vijećem (ERC), aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (MSCA) te aktivnostima
  zajednica znanja i inovacija
  Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT). Osim toga, provodit će se u bliskoj koordinaciji s programima i aktivnostima država članica.

zajednica znanja i inovacija

U Tragaču će moći sudjelovati sve vrste inovatora, od pojedinaca do sveučilišta, istraživačkih
  i tehnoloških
  organizacija i poduzeća, osobito
  novoosnovana
  i mala poduzeća, te od pojedinačnih korisnika do multidisciplinarnih konzorcija. Za projekte s jednim korisnikom neće biti dopušteno sudjelovanje većim poduzećima.
  Kako bi se zajamčile sinergije i izbjeglo udvostručavanje,
  Tragač će se provoditi u bliskoj koordinaciji s drugim dijelovima programa Obzor Europa, osobito s Europskim istraživačkim vijećem (ERC), aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (MSCA) te aktivnostima Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT). Osim toga, provodit će se u bliskoj koordinaciji s programima i aktivnostima država članica.

i tehnoloških

novoosnovana

Kako bi se zajamčile sinergije i izbjeglo udvostručavanje,

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Akcelerator će stoga pružati financijsku potporu inovatorima i poduzećima koji još nisu „unovčivi” ili privlačni ulagačima, a namjeravaju razviti svoje revolucionarne inovacije, uvesti ih na tržište EU-a i međunarodna tržišta te ostvariti brzi rast. U tu svrhu nadovezat će se na iskustva iz 2. i 3. faze instrumenta za MSP-ove te instrumenta InnovFin u okviru programa Obzor 2020., osobito dodavanjem komponenti koje nisu bespovratna sredstva i sposobnošću da podupire veća i dugotrajnija ulaganja. | Akcelerator će stoga pružati financijsku potporu inovatorima i poduzećima koji još nisu „unovčivi” ili privlačni ulagačima, a namjeravaju razviti svoje revolucionarne inovacije, uvesti ih na tržište EU-a i međunarodna tržišta te ostvariti brzi rast. U tu svrhu nadovezat će se na iskustva iz 2. i 3. faze instrumenta za MSP-ove te instrumenta InnovFin u okviru programa Obzor 2020., osobito dodavanjem komponenti koje nisu bespovratna sredstva i sposobnošću da podupire veća i dugotrajnija ulaganja.
  Suradnja s EIT-om i ZZI-om te sinergije s aktivnostima u okviru njihovih akceleratora bit će zajamčene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Akcelerator će stoga pružati financijsku potporu inovatorima i poduzećima koji još nisu „unovčivi” ili privlačni ulagačima, a namjeravaju razviti svoje revolucionarne inovacije, uvesti ih na tržište EU-a i međunarodna tržišta te ostvariti brzi rast. U tu svrhu nadovezat će se na iskustva iz 2. i 3. faze instrumenta za MSP-ove te instrumenta InnovFin u okviru programa Obzor 2020., osobito dodavanjem komponenti koje nisu bespovratna sredstva i sposobnošću da podupire veća i dugotrajnija ulaganja.

Akcelerator će stoga pružati financijsku potporu inovatorima i poduzećima koji još nisu „unovčivi” ili privlačni ulagačima, a namjeravaju razviti svoje revolucionarne inovacije, uvesti ih na tržište EU-a i međunarodna tržišta te ostvariti brzi rast. U tu svrhu nadovezat će se na iskustva iz 2. i 3. faze instrumenta za MSP-ove te instrumenta InnovFin u okviru programa Obzor 2020., osobito dodavanjem komponenti koje nisu bespovratna sredstva i sposobnošću da podupire veća i dugotrajnija ulaganja.
  Suradnja s EIT-om i ZZI-om te sinergije s aktivnostima u okviru njihovih akceleratora bit će zajamčene.

Suradnja s EIT-om i ZZI-om te sinergije s aktivnostima u okviru njihovih akceleratora bit će zajamčene.

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 3. – alineja 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 3. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | potpore za ulaganja u vlasnički kapital (27) ili drugih povratnih oblika kako bi se inovacijske aktivnosti povezale s djelotvornim uvođenjem na tržište, uključujući proširivanje poslovanja, na način na koji se ne istiskuju privatna ulaganja ili narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu; prema potrebi, inovator će biti usmjeren na pristup financiranju zaduživanjem (npr. zajmovima) koje se pruža u okviru programa InvestEU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

potpore za ulaganja u vlasnički kapital (27) ili drugih povratnih oblika kako bi se inovacijske aktivnosti povezale s djelotvornim uvođenjem na tržište, uključujući proširivanje poslovanja, na način na koji se ne istiskuju privatna ulaganja ili narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu; prema potrebi, inovator će biti usmjeren na pristup financiranju zaduživanjem (npr. zajmovima) koje se pruža u okviru programa InvestEU.

27

| — | potpore za ulaganja u vlasnički kapital (27) ili drugih povratnih oblika kako bi se inovacijske aktivnosti povezale s djelotvornim uvođenjem na tržište, uključujući proširivanje poslovanja, na način na koji se ne istiskuju privatna ulaganja ili narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu; prema potrebi, inovator će biti usmjeren na pristup financiranju zaduživanjem (npr. zajmovima
  ili jamstvima
  ) koje se pruža u okviru programa InvestEU. |
| --- | --- |

—

potpore za ulaganja u vlasnički kapital (27) ili drugih povratnih oblika kako bi se inovacijske aktivnosti povezale s djelotvornim uvođenjem na tržište, uključujući proširivanje poslovanja, na način na koji se ne istiskuju privatna ulaganja ili narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu; prema potrebi, inovator će biti usmjeren na pristup financiranju zaduživanjem (npr. zajmovima
  ili jamstvima
  ) koje se pruža u okviru programa InvestEU.

27

ili jamstvima

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 4.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Potpora će se dodjeljivati u okviru jednog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije sve do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji. Potpuna provedba dodijeljene potpore bit će podložna ključnim etapama i reviziji. Kombinacija i obujam financiranja prilagodit će se potrebama
  poduzeća
  , njegovoj veličini i stupnju razvoja te prirodi tehnologije/inovacija i trajanju inovacijskog ciklusa. Sredstvima će se pokrivati potrebe za financiranjem dok ih ne zamijene alternativni izvori ulaganja. | Potpora će se dodjeljivati u okviru jednog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije sve do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji. Potpuna provedba dodijeljene potpore bit će podložna ključnim etapama i reviziji. Kombinacija i obujam financiranja prilagodit će se potrebama
  korisnika
  , njegovoj veličini i stupnju razvoja te prirodi tehnologije/inovacija i trajanju inovacijskog ciklusa. Sredstvima će se pokrivati potrebe za financiranjem dok ih ne zamijene alternativni izvori ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Potpora će se dodjeljivati u okviru jednog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije sve do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji. Potpuna provedba dodijeljene potpore bit će podložna ključnim etapama i reviziji. Kombinacija i obujam financiranja prilagodit će se potrebama
  poduzeća
  , njegovoj veličini i stupnju razvoja te prirodi tehnologije/inovacija i trajanju inovacijskog ciklusa. Sredstvima će se pokrivati potrebe za financiranjem dok ih ne zamijene alternativni izvori ulaganja.

poduzeća

Potpora će se dodjeljivati u okviru jednog postupka i na temelju jedne odluke te će poduprti inovator moći na temelju jedinstvene opće obveze primiti financijska sredstva za različite faze inovacije sve do uvođenja na tržište, uključujući fazu koja prethodi masovnoj komercijalizaciji. Potpuna provedba dodijeljene potpore bit će podložna ključnim etapama i reviziji. Kombinacija i obujam financiranja prilagodit će se potrebama
  korisnika
  , njegovoj veličini i stupnju razvoja te prirodi tehnologije/inovacija i trajanju inovacijskog ciklusa. Sredstvima će se pokrivati potrebe za financiranjem dok ih ne zamijene alternativni izvori ulaganja.

korisnika

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 5.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za inovacije s velikim
  tehnološkim
  rizicima („deep-tech”) potpora će uvijek uključivati komponentu bespovratnih sredstava za financiranje inovacijskih aktivnosti. Očekuje se da će se sa smanjenjem različitih rizika (tehnoloških, tržišnih, regulatornih itd.) povećati relativna važnost komponente nadoknadivog predujma. | Za inovacije s velikim rizicima (
  primjerice,
  „deep-tech”) potpora će uvijek uključivati komponentu bespovratnih sredstava za financiranje inovacijskih aktivnosti
  , koje se mogu obavljati u suradnji s javnim istraživačkim organizacijama kao partnerom ili putem podugovaranja
  . Očekuje se da će se sa smanjenjem različitih rizika (tehnoloških, tržišnih, regulatornih itd.) povećati relativna važnost komponente nadoknadivog predujma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za inovacije s velikim
  tehnološkim
  rizicima („deep-tech”) potpora će uvijek uključivati komponentu bespovratnih sredstava za financiranje inovacijskih aktivnosti. Očekuje se da će se sa smanjenjem različitih rizika (tehnoloških, tržišnih, regulatornih itd.) povećati relativna važnost komponente nadoknadivog predujma.

tehnološkim

Za inovacije s velikim rizicima (
  primjerice,
  „deep-tech”) potpora će uvijek uključivati komponentu bespovratnih sredstava za financiranje inovacijskih aktivnosti
  , koje se mogu obavljati u suradnji s javnim istraživačkim organizacijama kao partnerom ili putem podugovaranja
  . Očekuje se da će se sa smanjenjem različitih rizika (tehnoloških, tržišnih, regulatornih itd.) povećati relativna važnost komponente nadoknadivog predujma.

primjerice,

, koje se mogu obavljati u suradnji s javnim istraživačkim organizacijama kao partnerom ili putem podugovaranja

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 7.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Akcelerator će uglavnom djelovati putem trajnog otvorenog poziva prema načelu „odozdo prema gore” te će biti usmjeren na pojedinačne poduzetnike (uglavnom novoosnovana poduzeća i MSP-ove), pri čemu će se posebna pozornost posvećivati mladim inovatorima te inovatoricama. Taj otvoreni poziv prema načelu „odozdo prema gore” dopunit će se ciljanom potporom za revolucionarne ili disruptivne tehnologije u nastanku koje su od potencijalne strateške važnosti. Prijedloge mogu podnositi i ulagači, uključujući javne inovacijske agencije, ali potpora će se dodijeljivati poduzeću. | Akcelerator će uglavnom djelovati putem trajnog otvorenog, konkurentnog poziva prema načelu „odozdo prema gore”
  i uz zadane rokove
  te će biti usmjeren na pojedinačne poduzetnike (uglavnom novoosnovana poduzeća i MSP-ove), pri čemu će se posebna pozornost posvećivati mladim inovatorima te inovatoricama. Taj otvoreni poziv prema načelu „odozdo prema gore” dopunit će se ciljanom potporom za revolucionarne ili disruptivne
  inovacije i
  tehnologije u nastanku koje su od potencijalne strateške važnosti. Prijedloge mogu podnositi i ulagači, uključujući javne inovacijske agencije, ali potpora će se dodijeljivati poduzeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Akcelerator će uglavnom djelovati putem trajnog otvorenog poziva prema načelu „odozdo prema gore” te će biti usmjeren na pojedinačne poduzetnike (uglavnom novoosnovana poduzeća i MSP-ove), pri čemu će se posebna pozornost posvećivati mladim inovatorima te inovatoricama. Taj otvoreni poziv prema načelu „odozdo prema gore” dopunit će se ciljanom potporom za revolucionarne ili disruptivne tehnologije u nastanku koje su od potencijalne strateške važnosti. Prijedloge mogu podnositi i ulagači, uključujući javne inovacijske agencije, ali potpora će se dodijeljivati poduzeću.

Akcelerator će uglavnom djelovati putem trajnog otvorenog, konkurentnog poziva prema načelu „odozdo prema gore”
  i uz zadane rokove
  te će biti usmjeren na pojedinačne poduzetnike (uglavnom novoosnovana poduzeća i MSP-ove), pri čemu će se posebna pozornost posvećivati mladim inovatorima te inovatoricama. Taj otvoreni poziv prema načelu „odozdo prema gore” dopunit će se ciljanom potporom za revolucionarne ili disruptivne
  inovacije i
  tehnologije u nastanku koje su od potencijalne strateške važnosti. Prijedloge mogu podnositi i ulagači, uključujući javne inovacijske agencije, ali potpora će se dodijeljivati poduzeću.

i uz zadane rokove

inovacije i

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 8.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.2. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Akcelerator će omogućiti ubrzano uvođenje inovacija koje potječu iz projekata koji su primali potporu iz Tragača, sličnih „naprednih istraživačkih programa” država članica te drugih stupova
  okvirnih
  programa EU-a (28) kako bi im se pružila potpora za izlazak na tržište. To utvrđivanje projekata koji primaju potporu u okviru drugih stupova Obzora Europa te prethodnih okvirnih programa temeljit će se na odgovarajućim metodologijama, kao što je Inovacijski radar. | Akcelerator će omogućiti ubrzano uvođenje inovacija koje potječu iz projekata koji su primali potporu iz Tragača, sličnih „naprednih istraživačkih programa” država članica
  , obrazovnih programa ZZI-ja
  te drugih stupova
  okvirnog
  programa EU-a (28) kako bi im se pružila potpora za izlazak na tržište. To utvrđivanje projekata koji primaju potporu u okviru drugih stupova Obzora Europa te prethodnih okvirnih programa temeljit će se na odgovarajućim metodologijama, kao što je Inovacijski radar. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Akcelerator će omogućiti ubrzano uvođenje inovacija koje potječu iz projekata koji su primali potporu iz Tragača, sličnih „naprednih istraživačkih programa” država članica te drugih stupova
  okvirnih
  programa EU-a (28) kako bi im se pružila potpora za izlazak na tržište. To utvrđivanje projekata koji primaju potporu u okviru drugih stupova Obzora Europa te prethodnih okvirnih programa temeljit će se na odgovarajućim metodologijama, kao što je Inovacijski radar.

okvirnih

28

Akcelerator će omogućiti ubrzano uvođenje inovacija koje potječu iz projekata koji su primali potporu iz Tragača, sličnih „naprednih istraživačkih programa” država članica
  , obrazovnih programa ZZI-ja
  te drugih stupova
  okvirnog
  programa EU-a (28) kako bi im se pružila potpora za izlazak na tržište. To utvrđivanje projekata koji primaju potporu u okviru drugih stupova Obzora Europa te prethodnih okvirnih programa temeljit će se na odgovarajućim metodologijama, kao što je Inovacijski radar.

, obrazovnih programa ZZI-ja

okvirnog

28

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.3. – stavak 1. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.3. – stavak 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a.

| — | Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim
  i privatnim
  naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a.
  Tim dodatnim aktivnostima EIC-a usmjerenima na revolucionarne/visokorizične inovacije nadopunit će se sličan portfelj aktivnosti EIT-a namijenjenih poduzetnicima, inovatorima i novoosnovanim poduzećima. Prilikom pružanja potpore inovatorima EIC se potiče da osobito koristi stručna znanja i iskustvo zajednica znanja i inovacija. |
| --- | --- |

—

Usluge EIC-a za ubrzanje poslovanja kojima se podupiru aktivnosti i djelovanja Tragača i Akceleratora. Cilj će biti povezati EIC-ovu zajednicu poduprtih inovatora, uključujući one koji primaju sredstva za pečat izvrsnosti, s ulagateljima, partnerima i javnim
  i privatnim
  naručiteljima. Pružat će se niz usluga usmjeravanja i mentoriranja za djelovanja u okviru EIC-a. Inovatorima će osigurati pristup međunarodnim mrežama potencijalnih partnera, uključujući industrijske, kako bi se dopunio vrijednosni lanac ili razvile tržišne prilike te pronašli ulagači i drugi izvori privatnog ili korporativnog financiranja. Aktivnosti će uključivati događaje uživo (npr. posredničke događaje, predstavljanja), ali i razvoj odgovarajućih platformi ili upotrebu postojećih, u bliskoj vezi s financijskim posrednicima te uz potporu programa InvestEU i Grupe EIB-a. Tim će se aktivnostima ujedno poticati međusobne razmjene iskustava kao izvor učenja u inovacijskom ekosustavu, uz oslanjanje na znanje članova Savjetodavnog odbora na visokoj razini te stipendista EIC-a.
  Tim dodatnim aktivnostima EIC-a usmjerenima na revolucionarne/visokorizične inovacije nadopunit će se sličan portfelj aktivnosti EIT-a namijenjenih poduzetnicima, inovatorima i novoosnovanim poduzećima. Prilikom pružanja potpore inovatorima EIC se potiče da osobito koristi stručna znanja i iskustvo zajednica znanja i inovacija.

i privatnim

Tim dodatnim aktivnostima EIC-a usmjerenima na revolucionarne/visokorizične inovacije nadopunit će se sličan portfelj aktivnosti EIT-a namijenjenih poduzetnicima, inovatorima i novoosnovanim poduzećima. Prilikom pružanja potpore inovatorima EIC se potiče da osobito koristi stručna znanja i iskustvo zajednica znanja i inovacija.

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.3. – stavak 1. – alineja 3.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.1. – podtočka 1.1.3. – stavak 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Izazovi EIC-a motivacijske su nagrade kojima se doprinosi razvoju novih
  odgovora na globalne izazove
  , uključivanju novih aktera i razvoju novih zajednica. Priznanja u vidu nagrada EIC-a uključivat će iCapital, motivacijsku nagradu za socijalne inovacije i nagradu za inovatorice (29). Nagrade će
  biti
  osmišljene tako da povežu EIC s drugim dijelovima
  Okvirnog
  programa, uključujući misije i 
  druga tijela za financiranje
  . Ispitivat će se mogućnosti za suradnju s različitim organizacijama (kao što su poduzeća, sveučilišta, istraživačke organizacije, poslovni akceleratori, dobrotvorne ustanove i zaklade). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Izazovi EIC-a motivacijske su nagrade kojima se doprinosi razvoju novih
  odgovora na globalne izazove
  , uključivanju novih aktera i razvoju novih zajednica. Priznanja u vidu nagrada EIC-a uključivat će iCapital, motivacijsku nagradu za socijalne inovacije i nagradu za inovatorice (29). Nagrade će
  biti
  osmišljene tako da povežu EIC s drugim dijelovima
  Okvirnog
  programa, uključujući misije i 
  druga tijela za financiranje
  . Ispitivat će se mogućnosti za suradnju s različitim organizacijama (kao što su poduzeća, sveučilišta, istraživačke organizacije, poslovni akceleratori, dobrotvorne ustanove i zaklade).

odgovora na globalne izazove

29

biti

Okvirnog

druga tijela za financiranje

| — | Izazovi EIC-a motivacijske su nagrade kojima se doprinosi razvoju novih
  revolucionarnih inovacija
  , uključivanju novih aktera, razvoju novih zajednica
  i mreža za istraživanje i inovacije, kao i osiguravanju vidljivosti postignuća ostvarenih u okviru financiranja EU-a
  . Priznanja u vidu nagrada EIC-a uključivat će iCapital, motivacijsku nagradu EU-a (EU Challenge Prize), motivacijsku nagradu za socijalne inovacije i nagradu za inovatorice (29).
  Osmišljavanje i provedba tih nagrada bit će povezane
  s drugim dijelovima Programa, uključujući misije
  i EIT kako bi se osigurala komplementarnost i izbjegla udvostručavanja
  . Ispitivat će se mogućnosti za suradnju s različitim organizacijama (kao što su poduzeća, sveučilišta, istraživačke organizacije, poslovni akceleratori, dobrotvorne ustanove i zaklade). |
| --- | --- |

—

Izazovi EIC-a motivacijske su nagrade kojima se doprinosi razvoju novih
  revolucionarnih inovacija
  , uključivanju novih aktera, razvoju novih zajednica
  i mreža za istraživanje i inovacije, kao i osiguravanju vidljivosti postignuća ostvarenih u okviru financiranja EU-a
  . Priznanja u vidu nagrada EIC-a uključivat će iCapital, motivacijsku nagradu EU-a (EU Challenge Prize), motivacijsku nagradu za socijalne inovacije i nagradu za inovatorice (29).
  Osmišljavanje i provedba tih nagrada bit će povezane
  s drugim dijelovima Programa, uključujući misije
  i EIT kako bi se osigurala komplementarnost i izbjegla udvostručavanja
  . Ispitivat će se mogućnosti za suradnju s različitim organizacijama (kao što su poduzeća, sveučilišta, istraživačke organizacije, poslovni akceleratori, dobrotvorne ustanove i zaklade).

revolucionarnih inovacija

i mreža za istraživanje i inovacije, kao i osiguravanju vidljivosti postignuća ostvarenih u okviru financiranja EU-a

29

Osmišljavanje i provedba tih nagrada bit će povezane

i EIT kako bi se osigurala komplementarnost i izbjegla udvostručavanja

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Savjetodavni odbor EIC-a na visokoj razini (Odbor EIC-a) pomagat će Komisiji u provedbi EIC-a. Odbor
  EIC-a pružat će
  savjete o radnim programima EIC-a te će imati aktivnu ulogu u savjetovanju uprave i praćenju djelovanja. Jedna od njegovih uloga uključivat će i komunikaciju s članovima koji djeluju kao ambasadori za poticanje inovacija u EU-u. Komunikacijski kanali uključivat će sudjelovanje na ključnim inovacijskim događajima, društvene medije, uspostavljanje zajednice inovatora u okviru EIC-a, suradnju s ključnim medijima posvećenima inovacijama, zajedničke događaje s inkubatorima i akceleratorske centre. | Savjetodavni odbor EIC-a na visokoj razini (Odbor EIC-a) pomagat će Komisiji u provedbi EIC-a.
  Bit će sastavljen od predstavnika, uključujući, među ostalim, akademske stručnjake za politiku inovacija, organizacije za istraživanja i tehnologiju, poduzetnike i vlasnike poduzetničkog kapitala, u skladu s člankom 9. Odluke. |
| | Za provedbu EIC-a Komisija će uz potporu Odbora EIC-a osigurati: |
| | — | jasno razlikovanje predmetnih ciljnih skupina i njihovih specifičnih potreba; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Savjetodavni odbor EIC-a na visokoj razini (Odbor EIC-a) pomagat će Komisiji u provedbi EIC-a. Odbor
  EIC-a pružat će
  savjete o radnim programima EIC-a te će imati aktivnu ulogu u savjetovanju uprave i praćenju djelovanja. Jedna od njegovih uloga uključivat će i komunikaciju s članovima koji djeluju kao ambasadori za poticanje inovacija u EU-u. Komunikacijski kanali uključivat će sudjelovanje na ključnim inovacijskim događajima, društvene medije, uspostavljanje zajednice inovatora u okviru EIC-a, suradnju s ključnim medijima posvećenima inovacijama, zajedničke događaje s inkubatorima i akceleratorske centre.

EIC-a pružat će

Savjetodavni odbor EIC-a na visokoj razini (Odbor EIC-a) pomagat će Komisiji u provedbi EIC-a.
  Bit će sastavljen od predstavnika, uključujući, među ostalim, akademske stručnjake za politiku inovacija, organizacije za istraživanja i tehnologiju, poduzetnike i vlasnike poduzetničkog kapitala, u skladu s člankom 9. Odluke.

Bit će sastavljen od predstavnika, uključujući, među ostalim, akademske stručnjake za politiku inovacija, organizacije za istraživanja i tehnologiju, poduzetnike i vlasnike poduzetničkog kapitala, u skladu s člankom 9. Odluke.

Za provedbu EIC-a Komisija će uz potporu Odbora EIC-a osigurati:

Za provedbu EIC-a Komisija će uz potporu Odbora EIC-a osigurati:

—

jasno razlikovanje predmetnih ciljnih skupina i njihovih specifičnih potreba;

jasno razlikovanje predmetnih ciljnih skupina i njihovih specifičnih potreba;

| — | detalje o načinima provedbe mješovite potpore (bespovratna sredstva, kapital, zajam i jamstvo); |
| --- | --- |

—

detalje o načinima provedbe mješovite potpore (bespovratna sredstva, kapital, zajam i jamstvo);

detalje o načinima provedbe mješovite potpore (bespovratna sredstva, kapital, zajam i jamstvo);

| — | čvrst mehanizam za sustavnu evaluaciju instrumenata u realnom vremenu kako bi se zajamčili brza provedba politike i učenje postupka te razvoj iterativnih obrazaca inovacija, uključujući odabir i primjenu pokazatelja; |
| --- | --- |

—

čvrst mehanizam za sustavnu evaluaciju instrumenata u realnom vremenu kako bi se zajamčili brza provedba politike i učenje postupka te razvoj iterativnih obrazaca inovacija, uključujući odabir i primjenu pokazatelja;

čvrst mehanizam za sustavnu evaluaciju instrumenata u realnom vremenu kako bi se zajamčili brza provedba politike i učenje postupka te razvoj iterativnih obrazaca inovacija, uključujući odabir i primjenu pokazatelja;

| — | suradnju između EIC-a i EIT-a kako bi se zajamčila komplementarnost; |
| --- | --- |

—

suradnju između EIC-a i EIT-a kako bi se zajamčila komplementarnost;

suradnju između EIC-a i EIT-a kako bi se zajamčila komplementarnost;

| — | podrobniju definiciju uloge i odgovornosti voditeljâ programa; |
| --- | --- |

—

podrobniju definiciju uloge i odgovornosti voditeljâ programa;

podrobniju definiciju uloge i odgovornosti voditeljâ programa;

| — | opis alata za privlačenje ulagača rizičnog kapitala u slučaju vrlo rizičnih projekata; |
| --- | --- |

—

opis alata za privlačenje ulagača rizičnog kapitala u slučaju vrlo rizičnih projekata;

opis alata za privlačenje ulagača rizičnog kapitala u slučaju vrlo rizičnih projekata;

| — | definiciju ciljeva inovacije u smislu proizvoda, procesa, stavljanja na tržište i usluga; |
| --- | --- |

—

definiciju ciljeva inovacije u smislu proizvoda, procesa, stavljanja na tržište i usluga;

definiciju ciljeva inovacije u smislu proizvoda, procesa, stavljanja na tržište i usluga;

| — | mjerenje pokretačke snage korisnike. |
| --- | --- |

—

mjerenje pokretačke snage korisnike.

mjerenje pokretačke snage korisnike.

Odbor
  će također pružati
  savjete o radnim programima EIC-a, upravljanju i praćenju djelovanja. Jedna od njegovih uloga uključivat će i komunikaciju s članovima koji djeluju kao ambasadori za poticanje inovacija u EU-u. Komunikacijski kanali uključivat će sudjelovanje na ključnim inovacijskim događajima, društvene medije, uspostavljanje zajednice inovatora u okviru EIC-a, suradnju s ključnim medijima posvećenima inovacijama, zajedničke događaje s inkubatorima i akceleratorske centre.
  Upravni odbor EIT-a i Odbor EIC-a surađivat će kako bi iskoristili sinergije i povećali dodanu vrijednost za inovatore i poduzetnike u Uniji.

će također pružati

Upravni odbor EIT-a i Odbor EIC-a surađivat će kako bi iskoristili sinergije i povećali dodanu vrijednost za inovatore i poduzetnike u Uniji.

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Odbor EIC-a Komisiji
  će davati
  preporuke u pogledu inovacijskih trendova i inicijativa potrebnih za poboljšanje i poticanje inovacijskog ekosustava EU-a, uključujući potencijalne regulatorne prepreke. Svojim bi savjetima Odbor trebao pridonijeti utvrđivanju područja inovacija u nastajanju koja treba uzeti u obzir u aktivnostima u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” i povezanih misija. Očekuje se da će Odbor na taj način pridonijeti cjelokupnoj koherentnosti Obzora Europa. | Odbor EIC-a
  , zajedno s upravnim odborom EIT-a, davat će
  Komisiji preporuke u pogledu inovacijskih trendova i inicijativa potrebnih za poboljšanje i poticanje inovacijskog ekosustava EU-a, uključujući potencijalne
  tehničke i
  regulatorne prepreke. Svojim bi savjetima Odbor trebao pridonijeti utvrđivanju područja inovacija u nastajanju koja treba uzeti u obzir u aktivnostima u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europsku
  industrijska konkurentnost” i povezanih misija. Očekuje se da će Odbor na taj način pridonijeti cjelokupnoj koherentnosti Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odbor EIC-a Komisiji
  će davati
  preporuke u pogledu inovacijskih trendova i inicijativa potrebnih za poboljšanje i poticanje inovacijskog ekosustava EU-a, uključujući potencijalne regulatorne prepreke. Svojim bi savjetima Odbor trebao pridonijeti utvrđivanju područja inovacija u nastajanju koja treba uzeti u obzir u aktivnostima u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost” i povezanih misija. Očekuje se da će Odbor na taj način pridonijeti cjelokupnoj koherentnosti Obzora Europa.

će davati

Odbor EIC-a
  , zajedno s upravnim odborom EIT-a, davat će
  Komisiji preporuke u pogledu inovacijskih trendova i inicijativa potrebnih za poboljšanje i poticanje inovacijskog ekosustava EU-a, uključujući potencijalne
  tehničke i
  regulatorne prepreke. Svojim bi savjetima Odbor trebao pridonijeti utvrđivanju područja inovacija u nastajanju koja treba uzeti u obzir u aktivnostima u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europsku
  industrijska konkurentnost” i povezanih misija. Očekuje se da će Odbor na taj način pridonijeti cjelokupnoj koherentnosti Obzora Europa.

, zajedno s upravnim odborom EIT-a, davat će

tehničke i

europsku

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.2. – stavak 5.

Prilog I. – dio III. – točka 1. – podtočka 1.2. – podtočka 1.2.2. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Voditelji programa osobito će nadzirati provedbu poziva na podnošenje prijava za Tragač te predlagati evaluacijske ljestvice
  za sastavljanje dosljednog strateškog portfelja
  projekata za koje se očekuje da će ostvariti ključan doprinos nastanku potencijalnih društvenih ili gospodarskih inovacija koje stvaraju nova tržišta. | Voditelji programa osobito će nadzirati provedbu poziva na podnošenje prijava za Tragač te predlagati evaluacijske ljestvice
  , na temelju jasnih i transparentnih kriterija utvrđenih u Uredbi, dosljednih sa strateškim portfeljem
  projekata za koje se očekuje da će ostvariti ključan doprinos nastanku potencijalnih
  znanstvenih,
  društvenih ili gospodarskih
  radikalno novih budućih tehnologija ili
  inovacija koje stvaraju nova tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Voditelji programa osobito će nadzirati provedbu poziva na podnošenje prijava za Tragač te predlagati evaluacijske ljestvice
  za sastavljanje dosljednog strateškog portfelja
  projekata za koje se očekuje da će ostvariti ključan doprinos nastanku potencijalnih društvenih ili gospodarskih inovacija koje stvaraju nova tržišta.

za sastavljanje dosljednog strateškog portfelja

Voditelji programa osobito će nadzirati provedbu poziva na podnošenje prijava za Tragač te predlagati evaluacijske ljestvice
  , na temelju jasnih i transparentnih kriterija utvrđenih u Uredbi, dosljednih sa strateškim portfeljem
  projekata za koje se očekuje da će ostvariti ključan doprinos nastanku potencijalnih
  znanstvenih,
  društvenih ili gospodarskih
  radikalno novih budućih tehnologija ili
  inovacija koje stvaraju nova tržišta.

, na temelju jasnih i transparentnih kriterija utvrđenih u Uredbi, dosljednih sa strateškim portfeljem

znanstvenih,

radikalno novih budućih tehnologija ili

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja, sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima. | Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja
  , razvijanje procesa otvorenih inovacija
  te razmjenu sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja, sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima.

Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal inovacija u koje su uključeni istraživači, poduzetnici, industrija i društvo u cjelini, EU mora poboljšati okruženje u kojem one mogu uspijevati na svim razinama. To znači da treba pridonijeti razvoju djelotvornog inovacijskog ekosustava na razini EU-a te poticati suradnju, umrežavanje i razmjenu ideja
  , razvijanje procesa otvorenih inovacija
  te razmjenu sredstava i vještina među nacionalnim i lokalnim inovacijskim ekosustavima.

, razvijanje procesa otvorenih inovacija

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.1. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije
  te
  inovacije u javnom sektoru. Naime, državni sektor mora uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi mogao podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni novih tehnologija i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava. | EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije
  te potiču prijenos znanja i
  inovacije u javnom sektoru. Naime, državni sektor mora uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi mogao podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni
  inovacija, uključujući
  nove tehnologije, i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava.
  Kao najveća inovacijska mreža Unije, obrazovni programi ZZI-ja imat će bitnu ulogu u razvoju takvih ekosustava i u provedbi tog prioriteta. One zagovaraju željenu međuregionalnu suradnju povezivanjem inovacijskih ekosustava na paneuropskoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije
  te
  inovacije u javnom sektoru. Naime, državni sektor mora uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi mogao podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni novih tehnologija i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava.

te

EU usto mora nastojati razviti ekosustave koji, osim inovacija u privatnim poduzećima, podupiru i društvene inovacije
  te potiču prijenos znanja i
  inovacije u javnom sektoru. Naime, državni sektor mora uvoditi inovacije i obnavljati se kako bi mogao podupirati regulatorne i upravne promjene koje su potrebne za pružanje potpore opsežnoj primjeni
  inovacija, uključujući
  nove tehnologije, i odgovaranje na sve veću javnu potražnju za učinkovitijim i djelotvornijim pružanjem usluga. Društvene su inovacije ključne za poboljšanje dobrobiti naših društava.
  Kao najveća inovacijska mreža Unije, obrazovni programi ZZI-ja imat će bitnu ulogu u razvoju takvih ekosustava i u provedbi tog prioriteta. One zagovaraju željenu međuregionalnu suradnju povezivanjem inovacijskih ekosustava na paneuropskoj razini.

te potiču prijenos znanja i

inovacija, uključujući

Kao najveća inovacijska mreža Unije, obrazovni programi ZZI-ja imat će bitnu ulogu u razvoju takvih ekosustava i u provedbi tog prioriteta. One zagovaraju željenu međuregionalnu suradnju povezivanjem inovacijskih ekosustava na paneuropskoj razini.

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma
  EIC-a
  za države članice te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma
  EIC-a Komisija će poduzeti
  korake navedene u nastavku. | Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma
  inovacija
  za države članice te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma
  inovacija dionici i tijela EU-a koji u njemu sudjeluju, uključujući EIT, Odbor EIC-a i Komisiju, poduzet će
  korake navedene u nastavku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma
  EIC-a
  za države članice te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma
  EIC-a Komisija će poduzeti
  korake navedene u nastavku.

EIC-a

EIC-a Komisija će poduzeti

Prvi će korak Komisije biti organizacija foruma
  inovacija
  za države članice te tijela javne vlasti pridruženih zemalja zadužena za nacionalne politike i programe inovacija u cilju promicanja koordinacije i dijaloga o razvoju inovacijskog ekosustava EU-a. U okviru tog foruma
  inovacija dionici i tijela EU-a koji u njemu sudjeluju, uključujući EIT, Odbor EIC-a i Komisiju, poduzet će
  korake navedene u nastavku.

inovacija

inovacija dionici i tijela EU-a koji u njemu sudjeluju, uključujući EIT, Odbor EIC-a i Komisiju, poduzet će

Amandman 244

Amandman 244

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 1. – alineja 3.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa
  i
  EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa
  i
  EIC-a kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora.

i

| — | Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa
  , EIT-a i EIC-a
  kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora. |
| --- | --- |

—

Poboljšat će koordinaciju između nacionalnih inovacijskih programa
  , EIT-a i EIC-a
  kako bi se potaknule operativne sinergije i izbjeglo preklapanje, i to razmjenom podataka o programima i njihovoj provedbi, resursima i stručnosti, analizom i praćenjem tehnoloških i inovacijskih trendova te povezivanjem odgovarajućih zajednica inovatora.

, EIT-a i EIC-a

Amandman 245

Amandman 245

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 2.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost između vrsta djelovanja EIC-a i njihova posebnog naglaska na
  revolucionarnim
  inovacijama te aktivnosti koje provode države članice i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora. | Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost
  i suradnja
  između vrsta djelovanja
  EIT-a i
  EIC-a i njihova posebnog naglaska na inovacijama te aktivnosti koje provode države članice i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost između vrsta djelovanja EIC-a i njihova posebnog naglaska na
  revolucionarnim
  inovacijama te aktivnosti koje provode države članice i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora.

revolucionarnim

Aktivnosti će se provoditi kako bi se osigurala učinkovita komplementarnost
  i suradnja
  između vrsta djelovanja
  EIT-a i
  EIC-a i njihova posebnog naglaska na inovacijama te aktivnosti koje provode države članice i pridružene zemlje, ali i privatne inicijative, kako bi se poduprle sve vrste inovacija, doprlo do svih inovatora diljem EU-a te kako bi im se pružila bolja i odgovarajuća potpora.

i suradnja

EIT-a i

Amandman 246

Amandman 246

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – uvodni dio

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U tu će svrhu
  EU
  poduzeti korake navedene u nastavku. | U tu će svrhu
  uključena tijela EU-a
  poduzeti korake navedene u nastavku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U tu će svrhu
  EU
  poduzeti korake navedene u nastavku.

EU

U tu će svrhu
  uključena tijela EU-a
  poduzeti korake navedene u nastavku.

uključena tijela EU-a

Amandman 247

Amandman 247

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju
  između
  akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima se mogu pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju
  između
  akademske zajednice i poduzeća, potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima.

između

| — | Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima bi se trebali pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji
  i ponudi
  mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju akademske zajednice
  , istraživačkih organizacija i poduzeća
  , potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima.
  Kad se tim programima upravlja na lokalnoj razini, trebala bi biti omogućena transnacionalna partnerstva te bi trebali biti u skladu sa strategijama pametne specijalizacije i podupirati sinergije s EFRR-om u obuhvaćenim regijama. |
| --- | --- |

—

Promicati i sufinancirati zajedničke inovacijske programe koje provode tijela nadležna za javne nacionalne, regionalne ili lokalne inovacijske politike i programe, a kojima bi se trebali pridružiti privatni subjekti koji podupiru inovacije i inovatore. Takvi zajednički programi koji se temelje na potražnji
  i ponudi
  mogu se, među ostalim, usredotočiti na potporu u ranoj fazi i potporu studijama izvedivosti, suradnju akademske zajednice
  , istraživačkih organizacija i poduzeća
  , potporu suradničkim istraživanjima te prijenosu tehnologije i znanja među visokotehnološkim MSP-ovima, internacionalizaciju MSP-ova, analizu i razvoj tržišta, digitalizaciju niskotehnoloških MSP-ova, financijske instrumente za inovacijske aktivnosti u fazi neposredno prije uvođenja na tržište ili za samo uvođenje te društvene inovacije. Jednako tako mogu obuhvaćati zajedničke inicijative javne nabave, kojima se inovacijama omogućuje komercijalizacija u javnom sektoru, osobito u prilog razvoju nove politike. To bi moglo biti posebno učinkovito za poticanje inovacija u područjima javnih usluga i za pružanje tržišnih prilika europskim inovatorima.
  Kad se tim programima upravlja na lokalnoj razini, trebala bi biti omogućena transnacionalna partnerstva te bi trebali biti u skladu sa strategijama pametne specijalizacije i podupirati sinergije s EFRR-om u obuhvaćenim regijama.

i ponudi

, istraživačkih organizacija i poduzeća

Kad se tim programima upravlja na lokalnoj razini, trebala bi biti omogućena transnacionalna partnerstva te bi trebali biti u skladu sa strategijama pametne specijalizacije i podupirati sinergije s EFRR-om u obuhvaćenim regijama.

Amandman 248

Amandman 248

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – alineja 2.

Prilog I. – dio III. – točka 2. – podtočka 2.2. – stavak 3. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora
  se može
  pružati i u cilju promicanja tranzverzalnih i mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora
  se može
  pružati i u cilju promicanja tranzverzalnih i mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju.

se može

| — | Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora
  bi se trebala
  pružati i u cilju promicanja tranzverzalnih i mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju. |
| --- | --- |

—

Podupirati i zajedničke programe mentoriranja, savjetovanja, tehničke pomoći i drugih usluga koje inovatorima pružaju mreže kao što je Europska poduzetnička mreža (EEN), klasteri, paneuropske platforme kao što je Startup Europe, lokalni inovacijski akteri, javni, ali i privatni, te posebice inkubatori i inovacijski centri koji bi osim toga mogli biti međusobno povezani kako bi pogodovali uspostavi partnerstava među inovatorima. Potpora
  bi se trebala
  pružati i u cilju promicanja tranzverzalnih i mekih vještina u području inovacija, među ostalim za mreže strukovnih institucija i uz blisku suradnju s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju.

bi se trebala

Amandman 249

Amandman 249

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kao što je jasno navedeno u izvješću skupine na visokoj razini za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanje i inovacije (Lamyjeva skupina na visokoj razini), treba se okrenuti „obrazovanju za budućnost i ulaganju u ljude koji mogu donijeti promjene”. Konkretno, europska se sveučilišta pozivaju na poticanje poduzetništva, brisanje granica između disciplina i institucionalizaciju snažne suradnje akademske zajednice i industrije bez ograničavanja na određenu disciplinu. Prema nedavnim istraživanjima pristup nadarenim osobama daleko je najvažniji čimbenik koji utječe na odabir lokacije za osnivanje novih europskih poduzeća. Prilike za obrazovanje i osposobljavanje u području poduzetništva imaju ključnu ulogu u pripremi budućih inovatora i razvoju sposobnosti postojećih da izdignu svoja poduzeća do viših razina uspjeha. Pristup poduzetničkom talentu i profesionalnim uslugama, kapitalu i tržištima na razini EU-a te okupljanje ključnih aktera u području inovacija oko zajedničkog cilja ključni su sastojci za razvoj inovacijskog ekosustava. Postoji potreba za koordiniranjem napora diljem EU-a kako bi se stvorila kritična masa međusobno povezanih poduzetničkih klastera i ekosustava. | Kao što je jasno navedeno u izvješću skupine na visokoj razini za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanje i inovacije (Lamyjeva skupina na visokoj razini), treba se okrenuti „obrazovanju za budućnost i ulaganju u ljude koji mogu donijeti promjene”. Konkretno, europska se sveučilišta pozivaju na poticanje poduzetništva, brisanje granica između disciplina i institucionalizaciju snažne suradnje akademske zajednice i industrije bez ograničavanja na određenu disciplinu. Prema nedavnim istraživanjima pristup nadarenim osobama daleko je najvažniji čimbenik koji utječe na odabir lokacije za osnivanje novih europskih poduzeća. Prilike za obrazovanje i osposobljavanje u području poduzetništva imaju ključnu ulogu u pripremi budućih inovatora i razvoju sposobnosti postojećih da izdignu svoja poduzeća do viših razina uspjeha. Pristup poduzetničkom talentu i profesionalnim uslugama, kapitalu i tržištima na razini EU-a te okupljanje ključnih aktera u području inovacija oko zajedničkog cilja ključni su sastojci za razvoj inovacijskog ekosustava
  i stvaranje uspješnih inovacijskih modela i najboljih praksi na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini
  . Postoji potreba za koordiniranjem napora diljem EU-a kako bi se stvorila kritična masa međusobno povezanih poduzetničkih klastera i ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kao što je jasno navedeno u izvješću skupine na visokoj razini za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanje i inovacije (Lamyjeva skupina na visokoj razini), treba se okrenuti „obrazovanju za budućnost i ulaganju u ljude koji mogu donijeti promjene”. Konkretno, europska se sveučilišta pozivaju na poticanje poduzetništva, brisanje granica između disciplina i institucionalizaciju snažne suradnje akademske zajednice i industrije bez ograničavanja na određenu disciplinu. Prema nedavnim istraživanjima pristup nadarenim osobama daleko je najvažniji čimbenik koji utječe na odabir lokacije za osnivanje novih europskih poduzeća. Prilike za obrazovanje i osposobljavanje u području poduzetništva imaju ključnu ulogu u pripremi budućih inovatora i razvoju sposobnosti postojećih da izdignu svoja poduzeća do viših razina uspjeha. Pristup poduzetničkom talentu i profesionalnim uslugama, kapitalu i tržištima na razini EU-a te okupljanje ključnih aktera u području inovacija oko zajedničkog cilja ključni su sastojci za razvoj inovacijskog ekosustava. Postoji potreba za koordiniranjem napora diljem EU-a kako bi se stvorila kritična masa međusobno povezanih poduzetničkih klastera i ekosustava.

Kao što je jasno navedeno u izvješću skupine na visokoj razini za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanje i inovacije (Lamyjeva skupina na visokoj razini), treba se okrenuti „obrazovanju za budućnost i ulaganju u ljude koji mogu donijeti promjene”. Konkretno, europska se sveučilišta pozivaju na poticanje poduzetništva, brisanje granica između disciplina i institucionalizaciju snažne suradnje akademske zajednice i industrije bez ograničavanja na određenu disciplinu. Prema nedavnim istraživanjima pristup nadarenim osobama daleko je najvažniji čimbenik koji utječe na odabir lokacije za osnivanje novih europskih poduzeća. Prilike za obrazovanje i osposobljavanje u području poduzetništva imaju ključnu ulogu u pripremi budućih inovatora i razvoju sposobnosti postojećih da izdignu svoja poduzeća do viših razina uspjeha. Pristup poduzetničkom talentu i profesionalnim uslugama, kapitalu i tržištima na razini EU-a te okupljanje ključnih aktera u području inovacija oko zajedničkog cilja ključni su sastojci za razvoj inovacijskog ekosustava
  i stvaranje uspješnih inovacijskih modela i najboljih praksi na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini
  . Postoji potreba za koordiniranjem napora diljem EU-a kako bi se stvorila kritična masa međusobno povezanih poduzetničkih klastera i ekosustava.

i stvaranje uspješnih inovacijskih modela i najboljih praksi na regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini

Amandman 250

Amandman 250

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 1.a (novi)

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | EIT je danas najveći integrirani ekosustav inovacija u Europi s više od 1 000 izvrsnih partnera iz poslovnog svijeta, područja istraživanja, obrazovanja i drugih područja. Inovacijski model EIT-a funkcionira te je i dalje osobito relevantan za uklanjanje prepreka za inovacije na razini država članica i na regionalnoj razini. EIT će pokušati riješiti ova pitanja promicanjem strukturnih promjena u europskom inovacijskom krajobrazu. To će učiniti poticanjem integracije obrazovanja, istraživanja i inovacija najviših standarda, pogotovo putem svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ja), ostvarujući na taj način okruženja koja pogoduju inovaciji, te promicanjem i podupiranjem nove generacije poduzetnika i stimuliranjem izdvajanju poduzeća i osnivanju novih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EIT je danas najveći integrirani ekosustav inovacija u Europi s više od 1 000 izvrsnih partnera iz poslovnog svijeta, područja istraživanja, obrazovanja i drugih područja. Inovacijski model EIT-a funkcionira te je i dalje osobito relevantan za uklanjanje prepreka za inovacije na razini država članica i na regionalnoj razini. EIT će pokušati riješiti ova pitanja promicanjem strukturnih promjena u europskom inovacijskom krajobrazu. To će učiniti poticanjem integracije obrazovanja, istraživanja i inovacija najviših standarda, pogotovo putem svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ja), ostvarujući na taj način okruženja koja pogoduju inovaciji, te promicanjem i podupiranjem nove generacije poduzetnika i stimuliranjem izdvajanju poduzeća i osnivanju novih poduzeća.

EIT je danas najveći integrirani ekosustav inovacija u Europi s više od 1 000 izvrsnih partnera iz poslovnog svijeta, područja istraživanja, obrazovanja i drugih područja. Inovacijski model EIT-a funkcionira te je i dalje osobito relevantan za uklanjanje prepreka za inovacije na razini država članica i na regionalnoj razini. EIT će pokušati riješiti ova pitanja promicanjem strukturnih promjena u europskom inovacijskom krajobrazu. To će učiniti poticanjem integracije obrazovanja, istraživanja i inovacija najviših standarda, pogotovo putem svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI-ja), ostvarujući na taj način okruženja koja pogoduju inovaciji, te promicanjem i podupiranjem nove generacije poduzetnika i stimuliranjem izdvajanju poduzeća i osnivanju novih poduzeća.

Amandman 251

Amandman 251

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 2. – uvodni dio

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Amandman |
| --- | --- |
| Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati. Rad inovacijskih ekosustava zapravo još uvijek nije optimalan zbog niza razloga, među kojima su sljedeći: | Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj
  i promicanje
  ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati. Rad inovacijskih ekosustava zapravo još uvijek nije optimalan zbog niza razloga, među kojima su sljedeći: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Amandman

Amandman

Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati. Rad inovacijskih ekosustava zapravo još uvijek nije optimalan zbog niza razloga, među kojima su sljedeći:

Potrebno je uložiti dodatne napore u razvoj
  i promicanje
  ekosustava u kojima istraživači, inovatori, industrije i vlade mogu lako komunicirati. Rad inovacijskih ekosustava zapravo još uvijek nije optimalan zbog niza razloga, među kojima su sljedeći:

i promicanje

Amandman 252

Amandman 252

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 3.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se odgovorilo na buduće izazove, prihvatile mogućnosti koje nude nove tehnologije i pridonijelo održivu gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta, konkurentnosti i dobrobiti europskih građana, potrebno je dodatno ojačati europski kapacitet za inovacije, i to: poticanjem stvaranja novih okruženja koja pogoduju suradnji i inovacijama; jačanjem inovacijskih sposobnosti akademske zajednice i istraživačkog sektora; podupiranjem nove generacije osoba poduzetničkog duha; poticanje pokretanja i razvoja inovativnih pothvata. | Kako bi se odgovorilo na buduće izazove, prihvatile mogućnosti koje nude nove tehnologije i pridonijelo održivu gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta, konkurentnosti i dobrobiti europskih građana, potrebno je dodatno ojačati europski kapacitet za inovacije, i to: poticanjem stvaranja novih okruženja koja pogoduju suradnji i inovacijama; jačanjem inovacijskih sposobnosti akademske zajednice i istraživačkog sektora; podupiranjem nove generacije osoba poduzetničkog
  i istraživačkog
  duha; poticanjem pokretanja i razvoja inovativnih pothvata
  , kao i promicanjem i osiguravanjem vidljivosti postignuća ostvarenih u području istraživanja i inovacija u okviru financiranja EU-a u široj javnosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se odgovorilo na buduće izazove, prihvatile mogućnosti koje nude nove tehnologije i pridonijelo održivu gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta, konkurentnosti i dobrobiti europskih građana, potrebno je dodatno ojačati europski kapacitet za inovacije, i to: poticanjem stvaranja novih okruženja koja pogoduju suradnji i inovacijama; jačanjem inovacijskih sposobnosti akademske zajednice i istraživačkog sektora; podupiranjem nove generacije osoba poduzetničkog duha; poticanje pokretanja i razvoja inovativnih pothvata.

Kako bi se odgovorilo na buduće izazove, prihvatile mogućnosti koje nude nove tehnologije i pridonijelo održivu gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta, konkurentnosti i dobrobiti europskih građana, potrebno je dodatno ojačati europski kapacitet za inovacije, i to: poticanjem stvaranja novih okruženja koja pogoduju suradnji i inovacijama; jačanjem inovacijskih sposobnosti akademske zajednice i istraživačkog sektora; podupiranjem nove generacije osoba poduzetničkog
  i istraživačkog
  duha; poticanjem pokretanja i razvoja inovativnih pothvata
  , kao i promicanjem i osiguravanjem vidljivosti postignuća ostvarenih u području istraživanja i inovacija u okviru financiranja EU-a u široj javnosti
  .

i istraživačkog

, kao i promicanjem i osiguravanjem vidljivosti postignuća ostvarenih u području istraživanja i inovacija u okviru financiranja EU-a u široj javnosti

Amandman 253

Amandman 253

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 4.a (novi)

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.1. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | EIT će se baviti tim izazovima u skladu sa svojim strateškim ciljevima za razdoblje 2021. – 2027., koji će biti predstavljeni u zakonodavnom prijedlogu za program strateških inovacija EIT-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EIT će se baviti tim izazovima u skladu sa svojim strateškim ciljevima za razdoblje 2021. – 2027., koji će biti predstavljeni u zakonodavnom prijedlogu za program strateških inovacija EIT-a.

EIT će se baviti tim izazovima u skladu sa svojim strateškim ciljevima za razdoblje 2021. – 2027., koji će biti predstavljeni u zakonodavnom prijedlogu za program strateških inovacija EIT-a.

Amandman 254

Amandman 254

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe. Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove.
  EIT
  će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju. | EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe
  , pružajući rješenja za goruće globalne izazove s kojima su suočena naša društva
  . Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove.
  ZZI-ji
  će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe. Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove.
  EIT
  će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju.

EIT

EIT će imati snažniju ulogu u jačanju održivih inovacijskih ekosustava diljem Europe
  , pružajući rješenja za goruće globalne izazove s kojima su suočena naša društva
  . Konkretno, EIT će nastaviti s radom prvenstveno u okviru svojih zajednica znanja i inovacija (ZZI), odnosno europskih partnerstava velikih razmjera kojima se odgovara na posebne društvene izazove.
  ZZI-ji
  će i dalje jačati inovacijske ekosustave oko njih, i to poticanjem integracije istraživanja, inovacija i obrazovanja. Nadalje, EIT će pridonijeti premošćivanju postojećih nedostataka u uspješnosti u području inovacija diljem Europe širenjem svojeg Regionalnog programa za inovacije (EIT RIS). EIT će raditi s inovacijskim ekosustavima s velikim potencijalom za inovacije koji se temelji na strategiji, tematskom usklađivanju i učinku, u bliskoj sinergiji sa strategijama i platformama za pametnu specijalizaciju.

, pružajući rješenja za goruće globalne izazove s kojima su suočena naša društva

ZZI-ji

Amandman 255

Amandman 255

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | jačanje učinkovitosti postojećih ZZI-ja i uspostava novih
  u ograničenom broju tematskih područja
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

jačanje učinkovitosti postojećih ZZI-ja i uspostava novih
  u ograničenom broju tematskih područja
  ,

u ograničenom broju tematskih područja

| — | jačanje učinkovitosti postojećih ZZI-ja i uspostava novih
  za rješavanje globalnih izazova
  , |
| --- | --- |

—

jačanje učinkovitosti postojećih ZZI-ja i uspostava novih
  za rješavanje globalnih izazova
  ,

za rješavanje globalnih izazova

Amandman 256

Amandman 256

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.1. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | omogućivanje bržeg postizanja izvrsnosti regija u zemljama sa skromnim ili umjerenim inovacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

omogućivanje bržeg postizanja izvrsnosti regija u zemljama sa skromnim ili umjerenim inovacijama.

| — | omogućivanje bržeg postizanja izvrsnosti regija u zemljama sa skromnim ili umjerenim inovacijama
  , u bliskoj suradnji s relevantnim regionalnim fondovima
  . |
| --- | --- |

—

omogućivanje bržeg postizanja izvrsnosti regija u zemljama sa skromnim ili umjerenim inovacijama
  , u bliskoj suradnji s relevantnim regionalnim fondovima
  .

, u bliskoj suradnji s relevantnim regionalnim fondovima

Amandman 257

Amandman 257

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Aktivnosti EIT-a u području obrazovanja pojačat će se kako bi se s pomoću boljeg obrazovanja i osposobljavanja potaknuli inovacije i poduzetništvo. Veća usmjerenost na razvoj ljudskog kapitala temeljit će se na proširenju postojećih obrazovnih programa ZZI-ja kako bi se studentima i stručnjacima i dalje nudili visokokvalitetni kurikulumi koji se temelje na inovacijama i poduzetništvu te su osobito u skladu sa strategijama EU-a u području industrije i vještina. To može obuhvaćati istraživače i inovatore koji primaju potporu iz drugih dijelova programa Obzor Europa, posebice MSCA. EIT će ujedno podupirati obnovu europskih sveučilišta i njihovu integraciju u inovacijske ekosustave poticanjem i povećanjem njihova poduzetničkog potencijala i sposobnosti te pospješivanjem predviđanja novih potreba za vještinama. | Aktivnosti EIT-a u području obrazovanja pojačat će se kako bi se s pomoću boljeg obrazovanja i osposobljavanja
  , uključujući stručno osposobljavanje,
  potaknuli inovacije i poduzetništvo. Veća usmjerenost na razvoj ljudskog kapitala temeljit će se na proširenju postojećih obrazovnih programa ZZI-ja kako bi se studentima i stručnjacima i dalje nudili visokokvalitetni kurikulumi koji se temelje na inovacijama i poduzetništvu te su osobito u skladu sa strategijama EU-a u području industrije i vještina. To može obuhvaćati istraživače i inovatore koji primaju potporu iz drugih dijelova programa Obzor Europa, posebice MSCA. EIT će ujedno podupirati obnovu europskih sveučilišta i njihovu integraciju u inovacijske ekosustave poticanjem i povećanjem njihova poduzetničkog potencijala i sposobnosti te pospješivanjem predviđanja novih potreba za vještinama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Aktivnosti EIT-a u području obrazovanja pojačat će se kako bi se s pomoću boljeg obrazovanja i osposobljavanja potaknuli inovacije i poduzetništvo. Veća usmjerenost na razvoj ljudskog kapitala temeljit će se na proširenju postojećih obrazovnih programa ZZI-ja kako bi se studentima i stručnjacima i dalje nudili visokokvalitetni kurikulumi koji se temelje na inovacijama i poduzetništvu te su osobito u skladu sa strategijama EU-a u području industrije i vještina. To može obuhvaćati istraživače i inovatore koji primaju potporu iz drugih dijelova programa Obzor Europa, posebice MSCA. EIT će ujedno podupirati obnovu europskih sveučilišta i njihovu integraciju u inovacijske ekosustave poticanjem i povećanjem njihova poduzetničkog potencijala i sposobnosti te pospješivanjem predviđanja novih potreba za vještinama.

Aktivnosti EIT-a u području obrazovanja pojačat će se kako bi se s pomoću boljeg obrazovanja i osposobljavanja
  , uključujući stručno osposobljavanje,
  potaknuli inovacije i poduzetništvo. Veća usmjerenost na razvoj ljudskog kapitala temeljit će se na proširenju postojećih obrazovnih programa ZZI-ja kako bi se studentima i stručnjacima i dalje nudili visokokvalitetni kurikulumi koji se temelje na inovacijama i poduzetništvu te su osobito u skladu sa strategijama EU-a u području industrije i vještina. To može obuhvaćati istraživače i inovatore koji primaju potporu iz drugih dijelova programa Obzor Europa, posebice MSCA. EIT će ujedno podupirati obnovu europskih sveučilišta i njihovu integraciju u inovacijske ekosustave poticanjem i povećanjem njihova poduzetničkog potencijala i sposobnosti te pospješivanjem predviđanja novih potreba za vještinama.

, uključujući stručno osposobljavanje,

Amandman 258

Amandman 258

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | razvoj inovativnih kurikuluma u kojima se uzimaju u obzir buduće potrebe industrije te međusektorskih programa za studente, poduzetnike i stručnjake diljem Europe i izvan nje u kojima su stručna i sektorska znanja objedinjena s poduzetničkim i inovacijskim vještinama, kao što su digitalne vještine i visokotehnološke vještine u području ključnih razvojnih tehnologija, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj inovativnih kurikuluma u kojima se uzimaju u obzir buduće potrebe industrije te međusektorskih programa za studente, poduzetnike i stručnjake diljem Europe i izvan nje u kojima su stručna i sektorska znanja objedinjena s poduzetničkim i inovacijskim vještinama, kao što su digitalne vještine i visokotehnološke vještine u području ključnih razvojnih tehnologija,

| — | razvoj inovativnih kurikuluma u kojima se uzimaju u obzir buduće potrebe industrije
  i društva
  te međusektorskih programa za studente, poduzetnike i stručnjake diljem Europe i izvan nje u kojima su stručna i sektorska znanja objedinjena s poduzetničkim i inovacijskim vještinama, kao što su digitalne vještine i visokotehnološke vještine u području ključnih razvojnih tehnologija, |
| --- | --- |

—

razvoj inovativnih kurikuluma u kojima se uzimaju u obzir buduće potrebe industrije
  i društva
  te međusektorskih programa za studente, poduzetnike i stručnjake diljem Europe i izvan nje u kojima su stručna i sektorska znanja objedinjena s poduzetničkim i inovacijskim vještinama, kao što su digitalne vještine i visokotehnološke vještine u području ključnih razvojnih tehnologija,

i društva

Amandman 259

Amandman 259

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | razvoj inovacijskih i poduzetničkih sposobnosti sektora visokog obrazovanja iskorištavanjem stručnog znanja iz zajednica EIT-a u povezivanju obrazovanja, istraživanja i poslovanja, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj inovacijskih i poduzetničkih sposobnosti sektora visokog obrazovanja iskorištavanjem stručnog znanja iz zajednica EIT-a u povezivanju obrazovanja, istraživanja i poslovanja,

| — | razvoj
  i širenje
  inovacijskih i poduzetničkih sposobnosti sektora visokog obrazovanja iskorištavanjem
  i promicanjem
  stručnog znanja iz zajednica EIT-a u povezivanju obrazovanja, istraživanja i poslovanja, |
| --- | --- |

—

razvoj
  i širenje
  inovacijskih i poduzetničkih sposobnosti sektora visokog obrazovanja iskorištavanjem
  i promicanjem
  stručnog znanja iz zajednica EIT-a u povezivanju obrazovanja, istraživanja i poslovanja,

i širenje

i promicanjem

Amandman 260

Amandman 260

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.2. – stavak 2. – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Nagrade EIT-a, primjerice EIT-ova dobro poznata motivacijska nagrada za razvoj inovativnih rješenja za globalne izazove i nagrada za mlade talente i inovatore. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Nagrade EIT-a, primjerice EIT-ova dobro poznata motivacijska nagrada za razvoj inovativnih rješenja za globalne izazove i nagrada za mlade talente i inovatore.

Nagrade EIT-a, primjerice EIT-ova dobro poznata motivacijska nagrada za razvoj inovativnih rješenja za globalne izazove i nagrada za mlade talente i inovatore.

Amandman 261

Amandman 261

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – uvodni dio

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Uvođenje novih rješenja na tržište |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.2.3.

Uvođenje novih rješenja na tržište

| 3.2.3. | Nova rješenja za rješavanje globalnih izazova |
| --- | --- |

3.2.3.

Nova rješenja za rješavanje globalnih izazova

Amandman 262

Amandman 262

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EIT će poduzetnike, inovatore, edukatore, studente i ostale aktere u području inovacija pripremiti za suradnju u interdisciplinarnim timovima te je olakšati kako bi oblikovali ideje i pretočili ih u disruptivne inovacije s potencijalom rasta. Aktivnosti će se odlikovati prekograničnim pristupom prema načelu otvorenih inovacija, s naglaskom na uključivanju relevantnih aktivnosti trokuta znanja koje su važne za postizanje uspjeha (npr. promotorima projekta može se pružiti bolji pristup osobama s diplomom koje imaju određene kvalifikacije, novoosnovanim poduzećima s inovativnim idejama, inozemnim poduzećima s relevantnom komplementarnom imovinom itd.). | EIT će poduzetnike, inovatore,
  dizajnere,
  edukatore, studente i ostale aktere u području inovacija pripremiti za suradnju u interdisciplinarnim timovima te je olakšati kako bi oblikovali ideje i pretočili ih u disruptivne inovacije s potencijalom rasta. Aktivnosti će se odlikovati prekograničnim pristupom prema načelu otvorenih inovacija, s naglaskom na uključivanju relevantnih aktivnosti trokuta znanja koje su važne za postizanje uspjeha (npr. promotorima projekta može se pružiti bolji pristup osobama s diplomom koje imaju određene kvalifikacije, novoosnovanim poduzećima s inovativnim idejama, inozemnim poduzećima s relevantnom komplementarnom imovinom itd.). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EIT će poduzetnike, inovatore, edukatore, studente i ostale aktere u području inovacija pripremiti za suradnju u interdisciplinarnim timovima te je olakšati kako bi oblikovali ideje i pretočili ih u disruptivne inovacije s potencijalom rasta. Aktivnosti će se odlikovati prekograničnim pristupom prema načelu otvorenih inovacija, s naglaskom na uključivanju relevantnih aktivnosti trokuta znanja koje su važne za postizanje uspjeha (npr. promotorima projekta može se pružiti bolji pristup osobama s diplomom koje imaju određene kvalifikacije, novoosnovanim poduzećima s inovativnim idejama, inozemnim poduzećima s relevantnom komplementarnom imovinom itd.).

EIT će poduzetnike, inovatore,
  dizajnere,
  edukatore, studente i ostale aktere u području inovacija pripremiti za suradnju u interdisciplinarnim timovima te je olakšati kako bi oblikovali ideje i pretočili ih u disruptivne inovacije s potencijalom rasta. Aktivnosti će se odlikovati prekograničnim pristupom prema načelu otvorenih inovacija, s naglaskom na uključivanju relevantnih aktivnosti trokuta znanja koje su važne za postizanje uspjeha (npr. promotorima projekta može se pružiti bolji pristup osobama s diplomom koje imaju određene kvalifikacije, novoosnovanim poduzećima s inovativnim idejama, inozemnim poduzećima s relevantnom komplementarnom imovinom itd.).

dizajnere,

Amandman 263

Amandman 263

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.3. – stavak 2. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | potpora
  razvoju
  novih proizvoda
  i
  usluga uz suradnju aktera u trokutu znanja u cilju
  pripreme
  rješenja za
  uvođenje na tržište
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

potpora
  razvoju
  novih proizvoda
  i
  usluga uz suradnju aktera u trokutu znanja u cilju
  pripreme
  rješenja za
  uvođenje na tržište
  ,

razvoju

i

pripreme

uvođenje na tržište

| — | potpora
  preobrazbi istraživanja u razvoj
  novih proizvoda, usluga
  i tržišta
  uz suradnju aktera u trokutu znanja u cilju
  donošenja
  rješenja za
  globalne izazove
  , |
| --- | --- |

—

potpora
  preobrazbi istraživanja u razvoj
  novih proizvoda, usluga
  i tržišta
  uz suradnju aktera u trokutu znanja u cilju
  donošenja
  rješenja za
  globalne izazove
  ,

preobrazbi istraživanja u razvoj

i tržišta

donošenja

globalne izazove

Amandman 264

Amandman 264

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 2.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”,

| — | planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz
  programa Izvrsna i otvorena znanost te
  stupa „
  Europski
  globalni izazovi i industrijska konkurentnost”
  i, prema potrebi, doprinos tim djelovanjima
  , |
| --- | --- |

—

planiranje i provedba aktivnosti EIT-a kako bi se maksimalno povećale sinergije i komplementarnosti s djelovanjima iz
  programa Izvrsna i otvorena znanost te
  stupa „
  Europski
  globalni izazovi i industrijska konkurentnost”
  i, prema potrebi, doprinos tim djelovanjima
  ,

programa Izvrsna i otvorena znanost te

Europski

i, prema potrebi, doprinos tim djelovanjima

Amandman 265

Amandman 265

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 3.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka,

| — | suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim
  i budućim
  nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka, |
| --- | --- |

—

suradnja s državama članicama EU-a na nacionalnoj i regionalnoj razini, uspostava strukturiranog dijaloga i usklađivanje djelovanja kako bi se ostvarile sinergije s postojećim
  i budućim
  nacionalnim inicijativama u cilju utvrđivanja, razmjene i širenja dobre prakse i pouka,

i budućim

Amandman 266

Amandman 266

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | dijeljenje i širenje inovativnih praksi i stečenog znanja te doprinos inovacijskoj politici u Europi te, po potrebi, u vezi i bliskoj suradnji s drugim dijelovima Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

dijeljenje i širenje inovativnih praksi i stečenog znanja te doprinos inovacijskoj politici u Europi te, po potrebi, u vezi i bliskoj suradnji s drugim dijelovima Obzora Europa.

dijeljenje i širenje inovativnih praksi i stečenog znanja te doprinos inovacijskoj politici u Europi te, po potrebi, u vezi i bliskoj suradnji s drugim dijelovima Obzora Europa.

Amandman 267

Amandman 267

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 4.

Prilog I. – dio III. – točka 3. – podtočka 3.2. – podtočka 3.2.4. – stavak 2. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | sudjelovanje u raspravama o inovacijskoj politici i doprinos provedbi prioriteta politike EU-a stalnom suradnjom sa svim relevantnim službama Europske komisije, drugim programima EU-a i njihovim dionicima te dodatno istraživanje prilika u okviru inicijativa za provedbu politika, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sudjelovanje u raspravama o inovacijskoj politici i doprinos provedbi prioriteta politike EU-a stalnom suradnjom sa svim relevantnim službama Europske komisije, drugim programima EU-a i njihovim dionicima te dodatno istraživanje prilika u okviru inicijativa za provedbu politika,

| — | sudjelovanje u raspravama o inovacijskoj politici i doprinos
  osmišljanju i
  provedbi prioriteta politike EU-a stalnom suradnjom sa svim relevantnim službama Europske komisije, drugim programima EU-a i njihovim dionicima te dodatno istraživanje prilika u okviru inicijativa za provedbu politika, |
| --- | --- |

—

sudjelovanje u raspravama o inovacijskoj politici i doprinos
  osmišljanju i
  provedbi prioriteta politike EU-a stalnom suradnjom sa svim relevantnim službama Europske komisije, drugim programima EU-a i njihovim dionicima te dodatno istraživanje prilika u okviru inicijativa za provedbu politika,

osmišljanju i

Amandman 268

Amandman 268

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – stavak 5.

Prilog I. – dio 4. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor (31) uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a (32) te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike. | EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor (31) uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a (32) te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini kojima se može znatno pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj
  , uz dosljednost sa snažnim nacionalnim istraživačkim strategijama i financiranjem,
  a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor (31) uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a (32) te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini (kojima se može pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj), a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike.

31

32

EU sada treba postaviti ambicioznije ciljeve u pogledu kvalitete i učinka svojeg istraživačkog i inovacijskog sustava, za što će biti potrebno revitalizirati europski istraživački prostor (31) uz bolju potporu iz EU-ova Okvirnog programa za istraživanje i inovacije. Točnije, treba uvesti dobro integriran i prilagođen skup mjera EU-a (32) te reforme i poboljšanja učinkovitosti na nacionalnoj razini kojima se može znatno pridonijeti putem strategija pametne specijalizacije koje se podupiru u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj
  , uz dosljednost sa snažnim nacionalnim istraživačkim strategijama i financiranjem,
  a s druge pak strane institucijske promjene u organizacijama koje financiraju i provode istraživanja, uključujući sveučilišta. Objedinjavanjem napora na razini EU-a mogu se iskoristiti sinergije i utvrditi razina potrebna za postizanje veće učinkovitosti i odjeka nacionalnih reformi politike.

31

32

, uz dosljednost sa snažnim nacionalnim istraživačkim strategijama i financiranjem,

Amandman 269

Amandman 269

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – uvodni dio

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | DIJELJENJE
  IZVRSNOSTI (33) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

DIJELJENJE
  IZVRSNOSTI (33)

DIJELJENJE

33

| 1. | ŠIRENJE
  IZVRSNOSTI
  I JAČANJE SUDJELOVANJA |
| --- | --- |

1.

ŠIRENJE
  IZVRSNOSTI
  I JAČANJE SUDJELOVANJA

ŠIRENJE

I JAČANJE SUDJELOVANJA

Amandman 270

Amandman 270

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – podtočka 1.

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – podtočka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „DIJELJENJE IZVRSNOSTI” Smanjenjem razlika u uspješnosti u području istraživanja i inovacija s pomoću razmjene znanja i stručnosti diljem EU-a pomoći će se zemljama i regijama koje u tome zaostaju, uključujući najudaljenije regije EU-a, da zauzmu konkurentan položaj u globalnim lancima vrijednosti. Osim toga, mogu se pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a i bolje iskorištavanje postojećih istraživačkih infrastruktura (te možebitno programa EU-a kojima se upravlja zajednički) u ciljnim zemljama s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora. | Smanjenjem razlika u uspješnosti u području istraživanja i inovacija s pomoću razmjene znanja i stručnosti diljem EU-a
  te širenjem sudjelovanja u Programu
  pomoći će se i zemljama i regijama koje u tome zaostaju, uključujući najudaljenije
  i slabije razvijene regije
  EU-a, da zauzmu konkurentan položaj u globalnim lancima vrijednosti
  te će se pomoći Uniji da u potpunosti iskoristi potencijal svih država članica u području istraživanja i razvoja
  . Osim toga, mogu se pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a i bolje iskorištavanje postojećih istraživačkih infrastruktura (te možebitno programa EU-a kojima se upravlja zajednički) u ciljnim zemljama s pomoću mobilnosti i 
  i virtualne suradnje
  istraživača i inovatora
  te jačanjem i, prema potrebi, uspostavom novih mreža za istraživanje i inovacije, kao i inicijativa u tom području na temelju tih infrastruktura
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„DIJELJENJE IZVRSNOSTI” Smanjenjem razlika u uspješnosti u području istraživanja i inovacija s pomoću razmjene znanja i stručnosti diljem EU-a pomoći će se zemljama i regijama koje u tome zaostaju, uključujući najudaljenije regije EU-a, da zauzmu konkurentan položaj u globalnim lancima vrijednosti. Osim toga, mogu se pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a i bolje iskorištavanje postojećih istraživačkih infrastruktura (te možebitno programa EU-a kojima se upravlja zajednički) u ciljnim zemljama s pomoću mobilnosti istraživača i inovatora.

Smanjenjem razlika u uspješnosti u području istraživanja i inovacija s pomoću razmjene znanja i stručnosti diljem EU-a
  te širenjem sudjelovanja u Programu
  pomoći će se i zemljama i regijama koje u tome zaostaju, uključujući najudaljenije
  i slabije razvijene regije
  EU-a, da zauzmu konkurentan položaj u globalnim lancima vrijednosti
  te će se pomoći Uniji da u potpunosti iskoristi potencijal svih država članica u području istraživanja i razvoja
  . Osim toga, mogu se pokrenuti aktivnosti za poticanje „protoka mozgova” diljem EIP-a i bolje iskorištavanje postojećih istraživačkih infrastruktura (te možebitno programa EU-a kojima se upravlja zajednički) u ciljnim zemljama s pomoću mobilnosti i 
  i virtualne suradnje
  istraživača i inovatora
  te jačanjem i, prema potrebi, uspostavom novih mreža za istraživanje i inovacije, kao i inicijativa u tom području na temelju tih infrastruktura
  .

te širenjem sudjelovanja u Programu

i slabije razvijene regije

te će se pomoći Uniji da u potpunosti iskoristi potencijal svih država članica u području istraživanja i razvoja

i virtualne suradnje

te jačanjem i, prema potrebi, uspostavom novih mreža za istraživanje i inovacije, kao i inicijativa u tom području na temelju tih infrastruktura

Amandman 271

Amandman 271

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 1. –stavak 3.

Prilog I. – dio 4. – točka 1. –stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U kratkim crtama | U kratkim crtama |
| — | udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama,
  nadovezujući se na partnerstva
  između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U kratkim crtama

U kratkim crtama

—

udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama,
  nadovezujući se na partnerstva
  između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova,

nadovezujući se na partnerstva

| — | udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama,
  uključujući male i srednje istraživačke infrastrukture i one koje primaju potporu iz EFRR-a, osiguravanjem suradnje
  između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova
  u svim fazama istraživanja
  ,
  Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom. |
| --- | --- |

—

udruživanje, radi uspostave novih centara izvrsnosti ili nadogradnje postojećih u prihvatljivim zemljama,
  uključujući male i srednje istraživačke infrastrukture i one koje primaju potporu iz EFRR-a, osiguravanjem suradnje
  između vodećih znanstvenih institucija i partnerskih ustanova
  u svim fazama istraživanja
  ,
  Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

uključujući male i srednje istraživačke infrastrukture i one koje primaju potporu iz EFRR-a, osiguravanjem suradnje

u svim fazama istraživanja

Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

| — | twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u 
  određenom području
  povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja, |
| --- | --- |

—

twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u 
  određenom području
  povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja,

određenom području

| — | twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u 
  svim područjima istraživanja
  povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja,
  Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom. |
| --- | --- |

—

twinning, kako bi se znatno ojačala sveučilišna ili istraživačka organizacija iz prihvatljive zemlje u 
  svim područjima istraživanja
  povezivanjem s međunarodno vodećim istraživačkim institucijama iz drugih država članica ili pridruženih zemalja,
  Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

svim područjima istraživanja

Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

| — | katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi, |
| --- | --- |

—

katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi,

| — | katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi, |
| --- | --- |

—

katedre EIP-a za potporu sveučilištima ili istraživačkim organizacijama u privlačenju i zadržavanju visokokvalitetnih ljudskih resursa pod vodstvom izvanrednog istraživača i voditelja istraživanja („nositelj katedre EIP-a”) te u provedbi strukturnih promjena u cilju postizanja izvrsnosti na održivoj osnovi,

| — | Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije. |
| --- | --- |

—

Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije.

| — | Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije. |
| --- | --- |

—

Europska suradnja u znanosti i tehnologiji (COST), koja uključuje ambiciozne uvjete za sudjelovanje prihvatljivih zemalja, i druge mjere za potporu u pogledu znanstvenog umrežavanja, izgradnje kapaciteta i razvoja karijere istraživača iz tih ciljnih zemalja; 80 % ukupnog proračuna COST-a bit će namijenjeno mjerama koje su u potpunosti usklađene s ciljevima ovog područja intervencije.

| — | „Inicijative izvrsnosti”, u cilju podupiranja inovativnih inicijativa usmjerenih na jačanje izvrsnosti u području istraživanja u prihvatljivim zemljama, uključujući podupiranje osposobljavanja u cilju poboljšanja upravljačkih vještina u području istraživanja i inovacija, nagrade za privlačnost, jačanje inovacijskih ekosustava te stvaranje mreža za istraživanje i inovacije, uključujući na temelju istraživačkih infrastruktura koje EU financira. Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom. |
| --- | --- |

—

„Inicijative izvrsnosti”, u cilju podupiranja inovativnih inicijativa usmjerenih na jačanje izvrsnosti u području istraživanja u prihvatljivim zemljama, uključujući podupiranje osposobljavanja u cilju poboljšanja upravljačkih vještina u području istraživanja i inovacija, nagrade za privlačnost, jačanje inovacijskih ekosustava te stvaranje mreža za istraživanje i inovacije, uključujući na temelju istraživačkih infrastruktura koje EU financira. Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

„Inicijative izvrsnosti”, u cilju podupiranja inovativnih inicijativa usmjerenih na jačanje izvrsnosti u području istraživanja u prihvatljivim zemljama, uključujući podupiranje osposobljavanja u cilju poboljšanja upravljačkih vještina u području istraživanja i inovacija, nagrade za privlačnost, jačanje inovacijskih ekosustava te stvaranje mreža za istraživanje i inovacije, uključujući na temelju istraživačkih infrastruktura koje EU financira. Podnositelji zahtjeva moraju jasno dokazati da su projekti povezani s nacionalnim i/ili regionalnim strategijama za istraživanje i inovacije kako bi se mogli prijaviti za dodjelu sredstava pod ovom kratkom crtom.

| — | Povećanje stipendija i nagrada kako bi se privukli izvrsni istraživači bilo koje nacionalnosti i omogućilo im se da steknu i prenesu nova znanja u zemljama širenja. Nagrade se posebno dodjeljuju projektima koji privlače znanstvenike koji žele živjeti u zemljama širenja. Taj program bit će komplementaran s drugim dijelovima programa, posebno s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie. |
| --- | --- |

—

Povećanje stipendija i nagrada kako bi se privukli izvrsni istraživači bilo koje nacionalnosti i omogućilo im se da steknu i prenesu nova znanja u zemljama širenja. Nagrade se posebno dodjeljuju projektima koji privlače znanstvenike koji žele živjeti u zemljama širenja. Taj program bit će komplementaran s drugim dijelovima programa, posebno s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie.

Povećanje stipendija i nagrada kako bi se privukli izvrsni istraživači bilo koje nacionalnosti i omogućilo im se da steknu i prenesu nova znanja u zemljama širenja. Nagrade se posebno dodjeljuju projektima koji privlače znanstvenike koji žele živjeti u zemljama širenja. Taj program bit će komplementaran s drugim dijelovima programa, posebno s aktivnostima Marie Skłodowska-Curie.

Amandman 272

Amandman 272

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – stavak 5.

Prilog I. – dio 4. – točka 1. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovim će se područjem intervencije podupirati
  posebni ciljevi programa Obzor Europa: širenje i povezivanje izvrsnosti diljem EU-a; jačanje stvaranja visokokvalitetnog znanja; poboljšanje međusektorske, interdisciplinarne prekogranične suradnje. | Prioritetom „Širenje izvrsnosti i povećanje sudjelovanja” podupirat će se
  posebni ciljevi programa Obzor Europa: širenje i povezivanje izvrsnosti diljem EU-a
  te povećanje sudjelovanja u Programu
  ; jačanje stvaranja visokokvalitetnog znanja; poboljšanje međusektorske, interdisciplinarne prekogranične suradnje.
  Svim će se djelovanjima poticati sinergije s drugim nacionalnim fondovima i fondovima EU-a, osobito s EFRR-om, kohezijskom politikom i ESF+, u skladu s regionalnim strategijama za pametne specijalizacije u području istraživanja i inovacija te operativnim programima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ovim će se područjem intervencije podupirati
  posebni ciljevi programa Obzor Europa: širenje i povezivanje izvrsnosti diljem EU-a; jačanje stvaranja visokokvalitetnog znanja; poboljšanje međusektorske, interdisciplinarne prekogranične suradnje.

Ovim će se područjem intervencije podupirati

Prioritetom „Širenje izvrsnosti i povećanje sudjelovanja” podupirat će se
  posebni ciljevi programa Obzor Europa: širenje i povezivanje izvrsnosti diljem EU-a
  te povećanje sudjelovanja u Programu
  ; jačanje stvaranja visokokvalitetnog znanja; poboljšanje međusektorske, interdisciplinarne prekogranične suradnje.
  Svim će se djelovanjima poticati sinergije s drugim nacionalnim fondovima i fondovima EU-a, osobito s EFRR-om, kohezijskom politikom i ESF+, u skladu s regionalnim strategijama za pametne specijalizacije u području istraživanja i inovacija te operativnim programima.

Prioritetom „Širenje izvrsnosti i povećanje sudjelovanja” podupirat će se

te povećanje sudjelovanja u Programu

Svim će se djelovanjima poticati sinergije s drugim nacionalnim fondovima i fondovima EU-a, osobito s EFRR-om, kohezijskom politikom i ESF+, u skladu s regionalnim strategijama za pametne specijalizacije u području istraživanja i inovacija te operativnim programima.

Amandman 273

Amandman 273

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 2. – stavak 2. – alineja 5.

Prilog I. – dio 4. – točka 2. – stavak 2. – alineja 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | pružanje istraživačima privlačnih okruženja za ostvarivanje karijere te vještina i kompetencija potrebnih u modernom gospodarstvu znanja (36); povezivanje EIP-a i europskog prostora visokog obrazovanja podupiranjem modernizacije sveučilišta te drugih istraživačkih i inovacijskih organizacija s pomoću mehanizama priznavanja i nagrađivanja radi poticanja djelovanja na nacionalnoj razini te poticaja kojima se promiču usvajanje praksa otvorene znanosti, poduzetništvo (i povezanost s inovacijskim ekosustavima), transdisciplinarnost, sudjelovanje građana, međunarodna i međusektorska mobilnost, planovi za rodnu ravnopravnost i sveobuhvatni pristupi institucijskim promjenama; u tom kontekstu, i nadopuna potpori koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice
  njezin
  istraživački
  element
  , kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

pružanje istraživačima privlačnih okruženja za ostvarivanje karijere te vještina i kompetencija potrebnih u modernom gospodarstvu znanja (36); povezivanje EIP-a i europskog prostora visokog obrazovanja podupiranjem modernizacije sveučilišta te drugih istraživačkih i inovacijskih organizacija s pomoću mehanizama priznavanja i nagrađivanja radi poticanja djelovanja na nacionalnoj razini te poticaja kojima se promiču usvajanje praksa otvorene znanosti, poduzetništvo (i povezanost s inovacijskim ekosustavima), transdisciplinarnost, sudjelovanje građana, međunarodna i međusektorska mobilnost, planovi za rodnu ravnopravnost i sveobuhvatni pristupi institucijskim promjenama; u tom kontekstu, i nadopuna potpori koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice
  njezin
  istraživački
  element
  , kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu.

36

njezin

element

| — | pružanje istraživačima privlačnih okruženja za ostvarivanje karijere te vještina i kompetencija potrebnih u modernom gospodarstvu znanja (36). povezivanje EIP-a i europskog prostora visokog obrazovanja podupiranjem modernizacije sveučilišta te drugih istraživačkih i inovacijskih organizacija s pomoću mehanizama priznavanja i nagrađivanja radi poticanja djelovanja na nacionalnoj razini te poticaja kojima se promiču usvajanje praksa otvorene znanosti, poduzetništvo (i povezanost s inovacijskim ekosustavima), transdisciplinarnost, sudjelovanje građana
  i civilnog društva
  , međunarodna i međusektorska mobilnost, planovi za rodnu ravnopravnost i sveobuhvatni pristupi institucijskim promjenama; u tom kontekstu, i nadopuna potpori koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice
  financiranjem
  istraživačkih
  i inovacijskih projekata unutar tih mreža
  , kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu, |
| --- | --- |

—

pružanje istraživačima privlačnih okruženja za ostvarivanje karijere te vještina i kompetencija potrebnih u modernom gospodarstvu znanja (36). povezivanje EIP-a i europskog prostora visokog obrazovanja podupiranjem modernizacije sveučilišta te drugih istraživačkih i inovacijskih organizacija s pomoću mehanizama priznavanja i nagrađivanja radi poticanja djelovanja na nacionalnoj razini te poticaja kojima se promiču usvajanje praksa otvorene znanosti, poduzetništvo (i povezanost s inovacijskim ekosustavima), transdisciplinarnost, sudjelovanje građana
  i civilnog društva
  , međunarodna i međusektorska mobilnost, planovi za rodnu ravnopravnost i sveobuhvatni pristupi institucijskim promjenama; u tom kontekstu, i nadopuna potpori koju iz programa Erasmus prima inicijativa europskih sveučilišta, posebice
  financiranjem
  istraživačkih
  i inovacijskih projekata unutar tih mreža
  , kao dio razvoja novih zajedničkih i integriranih dugoročnih i održivih strategija u području obrazovanja, istraživanja i inovacija koje se temelje na transdisciplinarnim i međusektorskim pristupima u cilju ostvarivanja trokuta znanja i pružanja poticaja gospodarskom rastu,

36

i civilnog društva

financiranjem

i inovacijskih projekata unutar tih mreža

Amandman 274

Amandman 274

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog I. – dio 4. – točka 2. – stavak 2. – alineja 6.

Prilog I. – dio 4. – točka 2. – stavak 2. – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | građanska znanost, za potporu svim vrstama formalnog, neformalnog i informalnog znanstvenog obrazovanja, među ostalim uključivanje građana u izradu plana rada i politika u području istraživanja i inovacija te u zajedničko stvaranje znanstvenog sadržaja i inovacija u okviru transdisciplinarnih aktivnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

građanska znanost, za potporu svim vrstama formalnog, neformalnog i informalnog znanstvenog obrazovanja, među ostalim uključivanje građana u izradu plana rada i politika u području istraživanja i inovacija te u zajedničko stvaranje znanstvenog sadržaja i inovacija u okviru transdisciplinarnih aktivnosti;

| — | građanska znanost, za potporu svim vrstama formalnog, neformalnog i informalnog znanstvenog obrazovanja, među ostalim
  procjena prepreka i
  uključivanje građana u izradu plana rada i politika u području istraživanja i inovacija te u zajedničko stvaranje znanstvenog sadržaja i inovacija u okviru transdisciplinarnih aktivnosti, |
| --- | --- |

—

građanska znanost, za potporu svim vrstama formalnog, neformalnog i informalnog znanstvenog obrazovanja, među ostalim
  procjena prepreka i
  uključivanje građana u izradu plana rada i politika u području istraživanja i inovacija te u zajedničko stvaranje znanstvenog sadržaja i inovacija u okviru transdisciplinarnih aktivnosti,

procjena prepreka i

Amandman 275

Amandman 275

Prijedlog odluke

Prijedlog odluke

Prilog II. – stavak 1.

Prilog II. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sastav programskog odbora | Sastav programskog odbora |
| Sastavi Programskog odbora u skladu s člankom 12. stavkom 2.: | Sastavi Programskog odbora u skladu s člankom 12. stavkom 2.: |
| 1. | Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, usklađenost različitih dijelova programa, misije i jačanje europskog istraživačkog prostora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sastav programskog odbora

Sastav programskog odbora

Sastavi Programskog odbora u skladu s člankom 12. stavkom 2.:

Sastavi Programskog odbora u skladu s člankom 12. stavkom 2.:

1.

Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, usklađenost različitih dijelova programa, misije i jačanje europskog istraživačkog prostora

| 1. | Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, usklađenost različitih dijelova programa, misije i jačanje europskog istraživačkog prostora |
| --- | --- |

1.

Strateški sastav: Strateški pregled provedbe cijelog programa, usklađenost različitih dijelova programa, misije i jačanje europskog istraživačkog prostora

| 2. | Europsko istraživačko vijeće (ERC) i aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Europsko istraživačko vijeće (ERC) i aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA)

| 2. | Europsko istraživačko vijeće (ERC) i aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA) |
| --- | --- |

2.

Europsko istraživačko vijeće (ERC) i aktivnosti Marie Skłodowska-Curie (MSCA)

| 3. | Istraživačke infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Istraživačke infrastrukture

| 3. | Istraživačke infrastrukture |
| --- | --- |

3.

Istraživačke infrastrukture

| 4. | Zdravlje |
| --- | --- |

4.

Zdravlje

| 4. | Zdravlje |
| --- | --- |

4.

Zdravlje

| 5. | Uključivo i 
  sigurno
  društvo |
| --- | --- |

5.

Uključivo i 
  sigurno
  društvo

sigurno

| 5. | Uključivo i 
  kreativno
  društvo |
| --- | --- |

5.

Uključivo i 
  kreativno
  društvo

kreativno

| 5.a | Sigurno društvo |
| --- | --- |

5.a

5.a

Sigurno društvo

| 6. | Digitalizacija
  i
  industrija |
| --- | --- |

6.

Digitalizacija
  i
  industrija

i

| 6. | Digitalizacija, industrija
  i svemir |
| --- | --- |

6.

Digitalizacija, industrija
  i svemir

i svemir

| 7. | Klima, energija i mobilnost |
| --- | --- |

7.

Klima, energija i mobilnost

| 7. | Klima, energija i mobilnost |
| --- | --- |

7.

Klima, energija i mobilnost

| 8. | Hrana
  i
  prirodni resursi |
| --- | --- |

8.

Hrana
  i
  prirodni resursi

i

| 8. | Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda |
| --- | --- |

8.

Hrana, prirodni resursi
  i poljoprivreda

i poljoprivreda

| 9. | Europsko vijeće za inovacije (EIC) i europski inovacijski ekosustavi |
| --- | --- |

9.

Europsko vijeće za inovacije (EIC) i europski inovacijski ekosustavi

| 9. | Europsko vijeće za inovacije (EIC) i europski inovacijski ekosustavi |
| --- | --- |

9.

Europsko vijeće za inovacije (EIC) i europski inovacijski ekosustavi

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0410/2018).

1

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

4

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

4

(6)  
  Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” navodi se da je u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. utrošeno 13 milijardi EUR za glavne digitalne aktivnosti (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” navodi se da je u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije Obzor 2020. utrošeno 13 milijardi EUR za glavne digitalne aktivnosti (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  SL C 373, 20.12.2013., str. 23.

7

(7)  SL C 373, 20.12.2013., str. 23.

7

(13)  Europska podatkovna infrastruktura bit će temelj europskog oblaka za otvorenu znanost pružajući računalstvo visokih performansi svjetske klase, brzu povezivost te vrhunske podatkovne i softverske usluge.

13

(13)  Europska podatkovna infrastruktura bit će temelj europskog oblaka za otvorenu znanost pružajući računalstvo visokih performansi svjetske klase, brzu povezivost te vrhunske podatkovne i softverske usluge.

13

(14)  OECD, Razumijevanje socioekonomskih razlika u Europi, 26. siječnja 2017.

14

(14)  OECD, Razumijevanje socioekonomskih razlika u Europi, 26. siječnja 2017.

14

(15)  Ključne tehnologije razvoja budućnosti uključuju napredne materijale i nanotehnologiju, fotoniku, mikroelektroniku i nanoelektroniku, tehnologije u području bioznanosti, naprednu proizvodnju i preradu, umjetnu inteligenciju te digitalnu sigurnost i povezivost.

15

(15)  Ključne tehnologije razvoja budućnosti uključuju napredne materijale i nanotehnologiju, fotoniku, mikroelektroniku i nanoelektroniku, tehnologije u području bioznanosti, naprednu proizvodnju i preradu, umjetnu inteligenciju te digitalnu sigurnost i povezivost.

15

(16)  Riječ je o javnim ili privatnim objektima koji pružaju resurse i usluge prvenstveno europskoj industriji za potrebe ispitivanja i vrednovanja ključnih tehnologija razvoja i proizvoda. Takva infrastruktura može se nalaziti na jednoj lokaciji ili biti virtualna ili decentralizirana, a mora biti registrirana u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj Programu.

16

(16)  Riječ je o javnim ili privatnim objektima koji pružaju resurse i usluge prvenstveno europskoj industriji za potrebe ispitivanja i vrednovanja ključnih tehnologija razvoja i proizvoda. Takva infrastruktura može se nalaziti na jednoj lokaciji ili biti virtualna ili decentralizirana, a mora biti registrirana u državi članici ili trećoj zemlji pridruženoj Programu.

16

(17)  Znatnom dekarbonizacijom drugih sektora bave se druga područja programa Obzor Europa, odnosno stup „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”.

17

(17)  Znatnom dekarbonizacijom drugih sektora bave se druga područja programa Obzor Europa, odnosno stup „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”.

17

europska

(18)  Otprilike trećina građana EU-a živi u urbanim područjima u kojima je razina koncentracije onečišćujućih tvari iznad zakonskog praga.

18

(18)  Otprilike trećina građana EU-a živi u urbanim područjima u kojima je razina koncentracije onečišćujućih tvari iznad zakonskog praga.

18

(19)  Motrenjem Zemlje podupirat će se istraživanja i inovacije u drugim područjima djelovanja u okviru tog globalnog izazova te u drugim odgovarajućim dijelovima Obzora Europa.

19

(19)  Motrenjem Zemlje podupirat će se istraživanja i inovacije u drugim područjima djelovanja u okviru tog globalnog izazova te u drugim odgovarajućim dijelovima Obzora Europa.

19

(20)  SWD(2016)0319: Europsko istraživanje i inovacije za sigurnost hrane i prehrane.

20

(20)  SWD(2016)0319: Europsko istraživanje i inovacije za sigurnost hrane i prehrane.

20

(21)  Primjene biotehnologije u zdravstvu obrađuju se u okviru klastera „Zdravlje” u ovom stupu.

21

(21)  Primjene biotehnologije u zdravstvu obrađuju se u okviru klastera „Zdravlje” u ovom stupu.

21

(22)  Aktivnosti iz područja djelovanja „Kružni sustavi” dopunjuju se s onima iz klastera „Niskougljična i čista industrija” te klastera „Digitalizacija i industrija”.

22

(22)  Aktivnosti iz područja djelovanja „Kružni sustavi” dopunjuju se s onima iz klastera „Niskougljična i čista industrija” te klastera „Digitalizacija i industrija”.

22

(23)  To su javni ili privatni objekti koji nude pristup najnovijim znanjima i stručnosti u području digitalnih i povezanih razvojnih tehnologija koji su poduzećima potrebni kako bi postala konkurentnija kad je riječ o proizvodnji, uslugama i poslovnim procesima.

23

(23)  To su javni ili privatni objekti koji nude pristup najnovijim znanjima i stručnosti u području digitalnih i povezanih razvojnih tehnologija koji su poduzećima potrebni kako bi postala konkurentnija kad je riječ o proizvodnji, uslugama i poslovnim procesima.

23

(24)  One bi se mogle baviti temama kao što su umjetna inteligencija, kvantna tehnologija, biokontrola, digitalni blizanci druge generacije ili neke druge teme utvrđene u kontekstu strateškog planiranja za Obzor Europa (uključujući umrežene programe država članica).

24

(24)  One bi se mogle baviti temama kao što su umjetna inteligencija, kvantna tehnologija, biokontrola, digitalni blizanci druge generacije ili neke druge teme utvrđene u kontekstu strateškog planiranja za Obzor Europa (uključujući umrežene programe država članica).

24

(27)  Obično ne više od 25 % glasačkih prava. U iznimnim slučajevima EU može osigurati stjecanje blokirajuće manjine kako bi se zaštitili europski interesi u ključnim područjima, npr. u području kibersigurnosti.

27

(27)  Obično ne više od 25 % glasačkih prava. U iznimnim slučajevima EU može osigurati stjecanje blokirajuće manjine kako bi se zaštitili europski interesi u ključnim područjima, npr. u području kibersigurnosti.

27

(28)  Na primjer, Provjera koncepta Europskog istraživačkog vijeća (ERC), iz projekata koji se podupiru u okviru stupa „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”, novoosnovanih poduzeća proizašlih iz ZZI-ja Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, među ostalim, iz aktivnosti u okviru programa Obzor 2020., osobito programi koji su odabrani u drugoj fazi instrumenta za MSP-ove programa Obzor 2020. i povezani pečat izvrsnosti koji financiraju države članice te (postojeća i buduća) europska partnerstva.

28

(28)  Na primjer, Provjera koncepta Europskog istraživačkog vijeća (ERC), iz projekata koji se podupiru u okviru stupa „Globalni izazovi i 
  europska
  industrijska konkurentnost”, novoosnovanih poduzeća proizašlih iz ZZI-ja Europskog instituta za inovacije i tehnologiju, među ostalim, iz aktivnosti u okviru programa Obzor 2020., osobito programi koji su odabrani u drugoj fazi instrumenta za MSP-ove programa Obzor 2020. i povezani pečat izvrsnosti koji financiraju države članice te (postojeća i buduća) europska partnerstva.

28

europska

(29)  Nagrade EIC-a preuzet će upravljanje nagradama uvedenima u okviru programa Obzor 2020. te će se baviti osmišljanjem i dodjelom novih motivacijskih nagrada i priznanja.

29

(29)  Nagrade EIC-a preuzet će upravljanje nagradama uvedenima u okviru programa Obzor 2020. te će se baviti osmišljanjem i dodjelom novih motivacijskih nagrada i priznanja.

29

(31)  Zaključci Vijeća o planu za europski istraživački prostor, 19. svibnja 2015. [ažurirati prema potrebi].

31

(32)  Članak 181. stavak 2. UFEU-a.

32

(31)  Zaključci Vijeća o planu za europski istraživački prostor, 19. svibnja 2015. [ažurirati prema potrebi].

31

(32)  Članak 181. stavak 2. UFEU-a.

32

(33)  
  Za definiranje država članica i pridruženih zemalja u kojima treba osnovati pravne subjekte koji mogu podnositi prijedloge kao koordinatori u okviru „dijeljenja izvrsnosti” primjenjivat će se kriterij koji se temelji na izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Tim će se kriterijem obuhvatiti dimenzije ukupnih gospodarskih rezultata (BDP), uspješnosti u području istraživanja te uspješnosti u području inovacija na kombinirani način normaliziran u odnosu na veličinu predmetnih zemalja. Zemlje utvrđene s pomoću tog kriterija u kontekstu se „dijeljenja izvrsnosti” nazivaju „prihvatljivim zemljama”. Na temelju članka 349. UFEU-a i pravni subjekti iz najudaljenijih regija bit će u potpunosti prihvatljivi za ulogu koordinatora u okviru „dijeljenja izvrsnosti”.

33

Za definiranje država članica i pridruženih zemalja u kojima treba osnovati pravne subjekte koji mogu podnositi prijedloge kao koordinatori u okviru „dijeljenja izvrsnosti” primjenjivat će se kriterij koji se temelji na izvrsnosti u istraživanju i inovacijama. Tim će se kriterijem obuhvatiti dimenzije ukupnih gospodarskih rezultata (BDP), uspješnosti u području istraživanja te uspješnosti u području inovacija na kombinirani način normaliziran u odnosu na veličinu predmetnih zemalja. Zemlje utvrđene s pomoću tog kriterija u kontekstu se „dijeljenja izvrsnosti” nazivaju „prihvatljivim zemljama”. Na temelju članka 349. UFEU-a i pravni subjekti iz najudaljenijih regija bit će u potpunosti prihvatljivi za ulogu koordinatora u okviru „dijeljenja izvrsnosti”.

(36)  Uključujući posebno Europsku povelju za istraživače, Kodeks ponašanja pri zapošljavanju istraživača, portal EURAXESS i mirovinski fond RESAVER.

36

(36)  Uključujući posebno Europsku povelju za istraživače, Kodeks ponašanja pri zapošljavanju istraživača, portal EURAXESS i mirovinski fond RESAVER.

36

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Uspostava Europskog fonda za obranu ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europskog fonda za obranu (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno]

(2020/C 388/41)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi Europskog fonda za obranu

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. stavak 3., članak 182. stavak 4., članak 183. i članak 188. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (-1a) | Obrana se smatra jasnim primjerom toga kako se veća učinkovitost može postići ako se neke nadležnosti i aktivnosti koje trenutačno provode države članice te odgovarajuća odobrena sredstava prenesu na europsku razinu, čime bi se pokazala europska dodana vrijednost i omogućilo ograničavanje cjelokupnog opterećenja javne potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(-1a)

Obrana se smatra jasnim primjerom toga kako se veća učinkovitost može postići ako se neke nadležnosti i aktivnosti koje trenutačno provode države članice te odgovarajuća odobrena sredstava prenesu na europsku razinu, čime bi se pokazala europska dodana vrijednost i omogućilo ograničavanje cjelokupnog opterećenja javne potrošnje u Uniji.

| (-1b) | Geopolitički kontekst Unije dramatično se promijenio tijekom posljednjeg desetljeća. Stanje u regijama koje su europski susjedi nestabilno je i Unija se suočava sa složenim i zahtjevnim okruženjem u kojem se usporedno pojavljuju nove prijetnje, kao što su hibridni napadi i kibernapadi, i vraćaju uobičajeniji izazovi. U tom kontekstu i europski građani i njihovi politički čelnici smatraju da je potrebno zajednički učiniti više u području obrane. 75 % Europljana podržava zajedničku obrambenu i sigurnosnu politiku. U Rimskoj deklaraciji čelnika 27 država članica i Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Komisije od 25. ožujka 2017. istaknuto je da će Unija ojačati svoju zajedničku sigurnost i obranu te promicati razvoj konkurentnije i integriranije obrambene industrije. |
| --- | --- |

(-1b)

Geopolitički kontekst Unije dramatično se promijenio tijekom posljednjeg desetljeća. Stanje u regijama koje su europski susjedi nestabilno je i Unija se suočava sa složenim i zahtjevnim okruženjem u kojem se usporedno pojavljuju nove prijetnje, kao što su hibridni napadi i kibernapadi, i vraćaju uobičajeniji izazovi. U tom kontekstu i europski građani i njihovi politički čelnici smatraju da je potrebno zajednički učiniti više u području obrane. 75 % Europljana podržava zajedničku obrambenu i sigurnosnu politiku. U Rimskoj deklaraciji čelnika 27 država članica i Europskog vijeća, Europskog parlamenta i Komisije od 25. ožujka 2017. istaknuto je da će Unija ojačati svoju zajedničku sigurnost i obranu te promicati razvoj konkurentnije i integriranije obrambene industrije.

| (1) | U
  svojoj Komunikaciji od 30. studenoga 2016. o
  europskom akcijskom planu obrane, usvojenom 30. studenoga 2016. Komisija se obvezala da će upotpunjavati, jačati i objedinjavati nastojanja država članica temeljena na suradnji u pogledu razvoja obrambenih tehnoloških i industrijskih sposobnosti kojima se može reagirati na sigurnosne izazove te poticati konkurentna, inovativna i učinkovita europska obrambena industrija
  i stvoriti integriranije obrambeno tržište u cijeloj Uniji
  . Pritom je posebice predložila pokretanje Europskog fonda za obranu („Fond”) radi potpore ulaganjima u zajednička istraživanja i razvoj obrambenih proizvoda i tehnologija, čime će se poticati sinergije i veća troškovna učinkovitost, te radi poticanja država članica na zajedničku nabavu i održavanje vojne opreme. Taj bi Fond dopunjavao financiranja na nacionalnoj razini koja se već koriste za tu namjenu te bi trebao poticati države članice na veću
  prekograničnu
  suradnju i ulaganja u području obrane. Iz Fonda bi se podupirala suradnja tijekom čitavog ciklusa razvoja obrambenih proizvoda i tehnologije. |
| --- | --- |

(1)

U
  svojoj Komunikaciji od 30. studenoga 2016. o
  europskom akcijskom planu obrane, usvojenom 30. studenoga 2016. Komisija se obvezala da će upotpunjavati, jačati i objedinjavati nastojanja država članica temeljena na suradnji u pogledu razvoja obrambenih tehnoloških i industrijskih sposobnosti kojima se može reagirati na sigurnosne izazove te poticati konkurentna, inovativna i učinkovita europska obrambena industrija
  i stvoriti integriranije obrambeno tržište u cijeloj Uniji
  . Pritom je posebice predložila pokretanje Europskog fonda za obranu („Fond”) radi potpore ulaganjima u zajednička istraživanja i razvoj obrambenih proizvoda i tehnologija, čime će se poticati sinergije i veća troškovna učinkovitost, te radi poticanja država članica na zajedničku nabavu i održavanje vojne opreme. Taj bi Fond dopunjavao financiranja na nacionalnoj razini koja se već koriste za tu namjenu te bi trebao poticati države članice na veću
  prekograničnu
  suradnju i ulaganja u području obrane. Iz Fonda bi se podupirala suradnja tijekom čitavog ciklusa razvoja obrambenih proizvoda i tehnologije.

| (1a) | Komisija je 7. lipnja 2017. donijela Komunikaciju o pokretanju Europskog fonda za obranu. Predložen je pristup u dva koraka: kao prvo, u svrhu testiranja pristupa, usvajanjem Uredbe (EU) 2018/1092 Europskog parlament i Vijeća (2) na raspolaganje su stavljena početna sredstva i za istraživanje i za razvoj u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2014. – 2020.; kao drugo, osnovao bi se namjenski fond u sklopu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. kojim bi se povećala sredstva za financiranje istraživanja temeljenih na suradnji u području inovativnih obrambenih proizvoda i tehnologija te za kasnije faze razvojnog ciklusa, uključujući izradu prototipova. Za ta dva koraka trebao bi postojati dosljedan i usklađen pristup. |
| --- | --- |

(1a)

Komisija je 7. lipnja 2017. donijela Komunikaciju o pokretanju Europskog fonda za obranu. Predložen je pristup u dva koraka: kao prvo, u svrhu testiranja pristupa, usvajanjem Uredbe (EU) 2018/1092 Europskog parlament i Vijeća (2) na raspolaganje su stavljena početna sredstva i za istraživanje i za razvoj u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira („VFO”) za razdoblje 2014. – 2020.; kao drugo, osnovao bi se namjenski fond u sklopu VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. kojim bi se povećala sredstva za financiranje istraživanja temeljenih na suradnji u području inovativnih obrambenih proizvoda i tehnologija te za kasnije faze razvojnog ciklusa, uključujući izradu prototipova. Za ta dva koraka trebao bi postojati dosljedan i usklađen pristup.

| (1b) | Obrambeni sektor karakteriziraju sve veći troškovi obrambene opreme i visoki troškovi istraživanja i razvoja koji ograničavaju pokretanje novih obrambenih programa te izravno utječu na konkurentnost i inovacijski kapacitet industrije Unije. S obzirom na veliko povećanje troškova, razmjere jednokratnih troškova za istraživanje i razvoj i male serije koje se mogu nabavljati na nacionalnoj razini, države članice sve su manje u mogućnosti pojedinačno razvijati novu generaciju velikih obrambenih sustava i nove obrambene tehnologije. |
| --- | --- |

(1b)

Obrambeni sektor karakteriziraju sve veći troškovi obrambene opreme i visoki troškovi istraživanja i razvoja koji ograničavaju pokretanje novih obrambenih programa te izravno utječu na konkurentnost i inovacijski kapacitet industrije Unije. S obzirom na veliko povećanje troškova, razmjere jednokratnih troškova za istraživanje i razvoj i male serije koje se mogu nabavljati na nacionalnoj razini, države članice sve su manje u mogućnosti pojedinačno razvijati novu generaciju velikih obrambenih sustava i nove obrambene tehnologije.

| (1c) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020. ponovno naveo da podupire stvaranje europske obrambene unije, s posebnim programom Unije za istraživanja u području obrane i programom industrijskog razvoja uz ulaganja država članica, kako bi se izbjegla preklapanja i povećala strateška autonomija, ali i učinkovitost europske obrambene industrije. Također je ponovio da Unija može biti snažnija i ambicioznija samo ako bude imala na raspolaganju dodatna financijska sredstva te je stoga pozvao na kontinuirano pružanje potpore u kontekstu postojećih politika kojima se povećavaju sredstva za vodeće programe Unije te na to da se dodatne odgovornosti poprate dodatnim financijskim sredstvima. |
| --- | --- |

(1c)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji od 14. ožujka 2018. o sljedećem VFO-u: priprema stajališta Parlamenta o VFO-u za razdoblje nakon 2020. ponovno naveo da podupire stvaranje europske obrambene unije, s posebnim programom Unije za istraživanja u području obrane i programom industrijskog razvoja uz ulaganja država članica, kako bi se izbjegla preklapanja i povećala strateška autonomija, ali i učinkovitost europske obrambene industrije. Također je ponovio da Unija može biti snažnija i ambicioznija samo ako bude imala na raspolaganju dodatna financijska sredstva te je stoga pozvao na kontinuirano pružanje potpore u kontekstu postojećih politika kojima se povećavaju sredstva za vodeće programe Unije te na to da se dodatne odgovornosti poprate dodatnim financijskim sredstvima.

| (1d) | Situacija u obrambenom sektoru dodatno je pogoršana zbog znatnih rezova u proračunima za obranu diljem Europe u posljednjih 10 godina, što se posebno odrazilo na rashode za istraživanje i razvoj te opremu. Između 2006. i 2013. stvarne razine rashoda za obranu u državama članicama koje sudjeluju u Europskoj obrambenoj agenciji (EDA) smanjene su za 12 %. S obzirom na to da su istraživanje i razvoj u području obrane osnova za razvoj budućih vrhunskih tehnologija, takvi trendovi posebno zabrinjavaju i predstavljaju ozbiljan izazov za mogućnost dugoročnog održavanja konkurentnosti obrambene industrije Unije. |
| --- | --- |

(1d)

Situacija u obrambenom sektoru dodatno je pogoršana zbog znatnih rezova u proračunima za obranu diljem Europe u posljednjih 10 godina, što se posebno odrazilo na rashode za istraživanje i razvoj te opremu. Između 2006. i 2013. stvarne razine rashoda za obranu u državama članicama koje sudjeluju u Europskoj obrambenoj agenciji (EDA) smanjene su za 12 %. S obzirom na to da su istraživanje i razvoj u području obrane osnova za razvoj budućih vrhunskih tehnologija, takvi trendovi posebno zabrinjavaju i predstavljaju ozbiljan izazov za mogućnost dugoročnog održavanja konkurentnosti obrambene industrije Unije.

| (1e) | Unatoč međupovezanosti rastućih troškova i smanjenja potrošnje, planiranje u području obrane i izdaci za obranu u smislu istraživanja i razvoja te nabave opreme u velikoj su mjeri ostali na nacionalnoj razini s vrlo ograničenom suradnjom među državama članicama u pogledu ulaganja u obrambenu opremu. Osim toga, od provedenih programa samo ih nekoliko bude povezano i s prioritetima u pogledu sposobnosti Unije – u 2015. samo je 16 % opreme nabavljeno putem zajedničke europske nabave, što je daleko ispod dogovorenog zajedničkog referentnog udjela od 35 %. |
| --- | --- |

(1e)

Unatoč međupovezanosti rastućih troškova i smanjenja potrošnje, planiranje u području obrane i izdaci za obranu u smislu istraživanja i razvoja te nabave opreme u velikoj su mjeri ostali na nacionalnoj razini s vrlo ograničenom suradnjom među državama članicama u pogledu ulaganja u obrambenu opremu. Osim toga, od provedenih programa samo ih nekoliko bude povezano i s prioritetima u pogledu sposobnosti Unije – u 2015. samo je 16 % opreme nabavljeno putem zajedničke europske nabave, što je daleko ispod dogovorenog zajedničkog referentnog udjela od 35 %.

| (2) | Fond će pridonijeti uspostavi snažne, konkurentne i inovativne obrambene industrijske i tehnološke baze te upotpunjavati inicijative Unije za razvoj integriranijeg europskog obrambenog tržišta, posebice dvije direktive (3), o nabavi i o transferima EU-a u obrambenom sektoru, koje su donesene 2009.
  Stoga je presudno da se ispune ključni regulatorni preduvjeti, a posebno potpuna provedba tih direktiva. Svrha Fonda je da bude temelj stabilne europske obrambene industrijske politike. |
| --- | --- |

(2)

Fond će pridonijeti uspostavi snažne, konkurentne i inovativne obrambene industrijske i tehnološke baze te upotpunjavati inicijative Unije za razvoj integriranijeg europskog obrambenog tržišta, posebice dvije direktive (3), o nabavi i o transferima EU-a u obrambenom sektoru, koje su donesene 2009.
  Stoga je presudno da se ispune ključni regulatorni preduvjeti, a posebno potpuna provedba tih direktiva. Svrha Fonda je da bude temelj stabilne europske obrambene industrijske politike.

| (3) | U skladu s integriranim pristupom te kako bi se pridonijelo povećanju konkurentnosti i inovacijskih kapaciteta obrambene industrije Unije, treba uspostaviti Europski fond za obranu. Cilj Fonda trebalo bi biti povećanje konkurentnosti, inovativnosti, učinkovitosti te
  tehnološke i industrijske
  autonomije obrambene industrije Unije, čime bi se pridonosilo strateškoj autonomiji Unije podupiranjem prekogranične suradnje država članica te poduzeća, istraživačkih centara, nacionalnih vlada, međunarodnih organizacija i sveučilišta
  diljem Unije
  u fazi istraživanja i u fazi razvoja obrambenih proizvoda i tehnologija. Radi razvoja inovativnijih rješenja te otvorenog unutarnjeg tržišta Fond bi trebao podupirati prekogranično sudjelovanje malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u području obrane.
  Kako bi se potaknulo otvoreno unutarnje tržište, Fond bi trebao olakšavati proširenje prekogranične suradnje među pravnim subjektima, a osobito prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s integriranim pristupom te kako bi se pridonijelo povećanju konkurentnosti i inovacijskih kapaciteta obrambene industrije Unije, treba uspostaviti Europski fond za obranu. Cilj Fonda trebalo bi biti povećanje konkurentnosti, inovativnosti, učinkovitosti te
  tehnološke i industrijske
  autonomije obrambene industrije Unije, čime bi se pridonosilo strateškoj autonomiji Unije podupiranjem prekogranične suradnje država članica te poduzeća, istraživačkih centara, nacionalnih vlada, međunarodnih organizacija i sveučilišta
  diljem Unije
  u fazi istraživanja i u fazi razvoja obrambenih proizvoda i tehnologija. Radi razvoja inovativnijih rješenja te otvorenog unutarnjeg tržišta Fond bi trebao podupirati prekogranično sudjelovanje malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u području obrane.
  Kako bi se potaknulo otvoreno unutarnje tržište, Fond bi trebao olakšavati proširenje prekogranične suradnje među pravnim subjektima, a osobito prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije.

| (3a) | Europska sigurnost ovisi o snažnim i čvrstim odnosima sa strateškim partnerima diljem svijeta te bi se Programom trebala povećati konkurentnost europskog obrambenog industrijskog tržišta daljnjim jačanjem partnerstava putem istraživanja i razvoja, čime bi se promicalo europske strateške kapacitete i sposobnosti. |
| --- | --- |

(3a)

Europska sigurnost ovisi o snažnim i čvrstim odnosima sa strateškim partnerima diljem svijeta te bi se Programom trebala povećati konkurentnost europskog obrambenog industrijskog tržišta daljnjim jačanjem partnerstava putem istraživanja i razvoja, čime bi se promicalo europske strateške kapacitete i sposobnosti.

| (4) | Faza istraživanja ključan je element jer uvjetuje kapacitete europske industrije i njezinu autonomiju u razvijanju proizvoda te neovisnost država članica kao krajnjih korisnika u području obrane. Faza istraživanja, koja je povezana s razvojem obrambenih sposobnosti, može uključivati znatne rizike, posebno u vezi s niskim stupnjem razvijenosti i disruptivnosti tehnologija. Faza razvoja, koja slijedi nakon faze istraživanja i tehnološke faze, uključuje i znatne rizike i troškove koji sprečavaju daljnje iskorištavanje rezultata istraživanja i nepovoljno utječu na konkurentnost i inovativnost obrambene industrije Unije.
  Fond bi trebao poticati povezanost faza istraživanja i razvoja obrambenih proizvoda i tehnologija kako bi se premostila „dolina smrti”. |
| --- | --- |

(4)

Faza istraživanja ključan je element jer uvjetuje kapacitete europske industrije i njezinu autonomiju u razvijanju proizvoda te neovisnost država članica kao krajnjih korisnika u području obrane. Faza istraživanja, koja je povezana s razvojem obrambenih sposobnosti, može uključivati znatne rizike, posebno u vezi s niskim stupnjem razvijenosti i disruptivnosti tehnologija. Faza razvoja, koja slijedi nakon faze istraživanja i tehnološke faze, uključuje i znatne rizike i troškove koji sprečavaju daljnje iskorištavanje rezultata istraživanja i nepovoljno utječu na konkurentnost i inovativnost obrambene industrije Unije.
  Fond bi trebao poticati povezanost faza istraživanja i razvoja obrambenih proizvoda i tehnologija kako bi se premostila „dolina smrti”.

| (5) | Fond ne bi trebao podupirati osnovna istraživanja, koja bi trebalo podupirati u okviru drugih programa, s izuzetkom osnovnih istraživanja u području obrane na kojima bi se mogla temeljiti rješenja za prepoznate ili očekivane probleme ili mogućnosti. |
| --- | --- |

(5)

Fond ne bi trebao podupirati osnovna istraživanja, koja bi trebalo podupirati u okviru drugih programa, s izuzetkom osnovnih istraživanja u području obrane na kojima bi se mogla temeljiti rješenja za prepoznate ili očekivane probleme ili mogućnosti.

| (6) | Fond bi mogao podupirati djelovanja usmjerena na nove proizvode i tehnologije te na moderniziranje postojećih proizvoda i tehnologija ako upotreba postojećih informacija potrebnih za provedbu djelovanja usmjerenih na modernizaciju ne podliježe ograničenju od strane nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. Pri podnošenju zahtjeva za financijska sredstva Unije, pravni subjekti trebali bi biti obvezni dostaviti relevantne informacije kako bi se utvrdilo nepostojanje ograničenja. Financiranje sredstvima Unije ne bi trebalo biti moguće u nedostatku takvih informacija. |
| --- | --- |

(6)

Fond bi mogao podupirati djelovanja usmjerena na nove proizvode i tehnologije te na moderniziranje postojećih proizvoda i tehnologija ako upotreba postojećih informacija potrebnih za provedbu djelovanja usmjerenih na modernizaciju ne podliježe ograničenju od strane nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. Pri podnošenju zahtjeva za financijska sredstva Unije, pravni subjekti trebali bi biti obvezni dostaviti relevantne informacije kako bi se utvrdilo nepostojanje ograničenja. Financiranje sredstvima Unije ne bi trebalo biti moguće u nedostatku takvih informacija.

| (6a) | Fondom bi se trebale adekvatno podupirati aktivnosti istraživanja i razvoja u području disruptivnih obrambenih tehnologija. S obzirom na to da se disruptivne tehnologije mogu temeljiti na konceptima ili idejama koji potječu od netradicionalnih dionika u istraživanju i razvoju, Fond bi trebao omogućiti dovoljnu fleksibilnost u savjetovanju s dionicima, kao i financiranju i upravljanju aktivnostima. |
| --- | --- |

(6a)

Fondom bi se trebale adekvatno podupirati aktivnosti istraživanja i razvoja u području disruptivnih obrambenih tehnologija. S obzirom na to da se disruptivne tehnologije mogu temeljiti na konceptima ili idejama koji potječu od netradicionalnih dionika u istraživanju i razvoju, Fond bi trebao omogućiti dovoljnu fleksibilnost u savjetovanju s dionicima, kao i financiranju i upravljanju aktivnostima.

| (7) | Kako bi se osiguralo da se pri provedbi ove Uredbe poštuju međunarodne obveze Unije i njezinih država članica, djelovanja u vezi s proizvodima ili tehnologijama čiji su uporaba, razvoj ili proizvodnja zabranjeni međunarodnim pravom ne bi smjela dobivati financijska sredstva iz Fonda. U tom pogledu, prihvatljivost djelovanja povezanih s novim obrambenim proizvodima ili tehnologijama, kao što su oni posebno izrađeni za provođenje smrtonosnih napada bez ljudske kontrole nad odlukama o napadu, također bi trebala podlijegati kretanjima u međunarodnom pravu. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se osiguralo da se pri provedbi ove Uredbe poštuju međunarodne obveze Unije i njezinih država članica, djelovanja u vezi s proizvodima ili tehnologijama čiji su uporaba, razvoj ili proizvodnja zabranjeni međunarodnim pravom ne bi smjela dobivati financijska sredstva iz Fonda. U tom pogledu, prihvatljivost djelovanja povezanih s novim obrambenim proizvodima ili tehnologijama, kao što su oni posebno izrađeni za provođenje smrtonosnih napada bez ljudske kontrole nad odlukama o napadu, također bi trebala podlijegati kretanjima u međunarodnom pravu.

| (7a) | Kad je riječ o izvozu proizvoda koji bi proizašli iz aktivnosti istraživanja ili razvoja u okviru Programa, trebalo bi posebno voditi računa o članku 7. stavku 1. Ugovora UN-a o trgovini oružjem iz 2013. u kojem stoji da države stranke izvoznice, čak i ako izvoz nije zabranjen, moraju objektivno i bez diskriminacije te uzimajući u obzir relevantne faktore procijeniti izglede da će konvencionalno oružje ili predmeti: (a) doprinijeti miru i sigurnosti ili ih ugroziti, ili (b) moći biti korišteno za i. počinjenje ili olakšavanje ozbiljne povrede međunarodnog humanitarnog prava, ii. počinjenje ili olakšavanje ozbiljne povrede međunarodnog prava o ljudskim pravima, iii. počinjenje ili olakšavanje čina koji predstavlja povredu prema međunarodnim konvencijama ili protokolima u vezi s terorizmom čija je država izvoznica stranka ili iv. počinjenje ili olakšavanje čina koji predstavlja povredu prema međunarodnim konvencijama ili protokolima u vezi s transnacionalnim organiziranim kriminalom čija je država izvoznica stranka. |
| --- | --- |

(7a)

Kad je riječ o izvozu proizvoda koji bi proizašli iz aktivnosti istraživanja ili razvoja u okviru Programa, trebalo bi posebno voditi računa o članku 7. stavku 1. Ugovora UN-a o trgovini oružjem iz 2013. u kojem stoji da države stranke izvoznice, čak i ako izvoz nije zabranjen, moraju objektivno i bez diskriminacije te uzimajući u obzir relevantne faktore procijeniti izglede da će konvencionalno oružje ili predmeti: (a) doprinijeti miru i sigurnosti ili ih ugroziti, ili (b) moći biti korišteno za i. počinjenje ili olakšavanje ozbiljne povrede međunarodnog humanitarnog prava, ii. počinjenje ili olakšavanje ozbiljne povrede međunarodnog prava o ljudskim pravima, iii. počinjenje ili olakšavanje čina koji predstavlja povredu prema međunarodnim konvencijama ili protokolima u vezi s terorizmom čija je država izvoznica stranka ili iv. počinjenje ili olakšavanje čina koji predstavlja povredu prema međunarodnim konvencijama ili protokolima u vezi s transnacionalnim organiziranim kriminalom čija je država izvoznica stranka.

| (8) | Teškoće u postizanju dogovora o konsolidiranim zahtjevima u pogledu obrambenih sposobnosti i zajedničkih tehničkih specifikacija ili standarda ometaju prekograničnu suradnju među državama članicama te među pravnim subjektima iz različitih država članica. Posljedica nedostatka takvih zahtjeva, specifikacija i standarda sve su veća rascjepkanost obrambenog sektora i tehnička složenost, kašnjenja, ▌povećani troškovi
  , nepotrebno udvostručavanje sposobnosti
  , kao i smanjena interoperabilnost. Sporazum o zajedničkim tehničkim specifikacijama trebao bi biti preduvjet za djelovanja koja uključuju višu razinu tehnološke spremnosti. Aktivnosti država članica
  kojima se pospješuje interoperabilnost i
  koje vode do utvrđivanja zajedničkih zahtjeva u pogledu obrambenih sposobnosti i prateće studije, kao i djelovanja usmjerena na potporu razvoju zajedničke definicije tehničkih specifikacija ili standarda trebali bi također biti prihvatljivi za potporu iz Fonda
  kako bi se izbjeglo da se zbog konkurentnih specifikacija ili standarda naruši interoperabilnost
  . |
| --- | --- |

(8)

Teškoće u postizanju dogovora o konsolidiranim zahtjevima u pogledu obrambenih sposobnosti i zajedničkih tehničkih specifikacija ili standarda ometaju prekograničnu suradnju među državama članicama te među pravnim subjektima iz različitih država članica. Posljedica nedostatka takvih zahtjeva, specifikacija i standarda sve su veća rascjepkanost obrambenog sektora i tehnička složenost, kašnjenja, ▌povećani troškovi
  , nepotrebno udvostručavanje sposobnosti
  , kao i smanjena interoperabilnost. Sporazum o zajedničkim tehničkim specifikacijama trebao bi biti preduvjet za djelovanja koja uključuju višu razinu tehnološke spremnosti. Aktivnosti država članica
  kojima se pospješuje interoperabilnost i
  koje vode do utvrđivanja zajedničkih zahtjeva u pogledu obrambenih sposobnosti i prateće studije, kao i djelovanja usmjerena na potporu razvoju zajedničke definicije tehničkih specifikacija ili standarda trebali bi također biti prihvatljivi za potporu iz Fonda
  kako bi se izbjeglo da se zbog konkurentnih specifikacija ili standarda naruši interoperabilnost
  .

| (9) | Budući da je cilj Fonda podupiranje konkurentnosti
  , učinkovitosti, industrijske autonomije
  i inovativnosti obrambene industrije Unije jačanjem i upotpunjavanjem aktivnosti temeljenih na suradnji povezanih s istraživanjem i tehnologijom u području obrane te umanjivanjem rizika u fazi razvoja projekata suradnje, djelovanja koja se odnose na
  istraživanja i razvoj
  obrambenih proizvoda ili tehnologije trebala bi biti prihvatljiva za financiranje. Prihvatljiva će biti i nadogradnja postojećih obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući njihovu interoperabilnost. |
| --- | --- |

(9)

Budući da je cilj Fonda podupiranje konkurentnosti
  , učinkovitosti, industrijske autonomije
  i inovativnosti obrambene industrije Unije jačanjem i upotpunjavanjem aktivnosti temeljenih na suradnji povezanih s istraživanjem i tehnologijom u području obrane te umanjivanjem rizika u fazi razvoja projekata suradnje, djelovanja koja se odnose na
  istraživanja i razvoj
  obrambenih proizvoda ili tehnologije trebala bi biti prihvatljiva za financiranje. Prihvatljiva će biti i nadogradnja postojećih obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući njihovu interoperabilnost.

| (10) | S obzirom na to da je poseban cilj Fonda jačanje suradnje među pravnim subjektima i državama članicama diljem Europe, djelovanje bi trebalo biti prihvatljivo za financiranje samo ako u njegovoj provedbi surađuju barem tri pravna subjekta
  u konzorciju
  s poslovnim nastanom u barem tri različite države članice.
  Za svaki dodatni pravni subjekt u konzorciju trebalo bi biti dozvoljeno da ima poslovni nastan u
  pridruženoj zemlji ▌.
  U svakoj bi vrsti suradnje pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama članicama trebali činiti većinu u konzorciju.
  Najmanje tri od tih prihvatljivih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u barem dvije različite države članice i/ili pridružene zemlje ne smiju biti pod ▌kontrolom, izravnom ili neizravnom, istog subjekta ili se međusobno kontrolirati. Kako bi se pojačala suradnja među državama članicama, Fond može podupirati zajedničku pretkomercijalnu nabavu. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na to da je poseban cilj Fonda jačanje suradnje među pravnim subjektima i državama članicama diljem Europe, djelovanje bi trebalo biti prihvatljivo za financiranje samo ako u njegovoj provedbi surađuju barem tri pravna subjekta
  u konzorciju
  s poslovnim nastanom u barem tri različite države članice.
  Za svaki dodatni pravni subjekt u konzorciju trebalo bi biti dozvoljeno da ima poslovni nastan u
  pridruženoj zemlji ▌.
  U svakoj bi vrsti suradnje pravni subjekti s poslovnim nastanom u državama članicama trebali činiti većinu u konzorciju.
  Najmanje tri od tih prihvatljivih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u barem dvije različite države članice i/ili pridružene zemlje ne smiju biti pod ▌kontrolom, izravnom ili neizravnom, istog subjekta ili se međusobno kontrolirati. Kako bi se pojačala suradnja među državama članicama, Fond može podupirati zajedničku pretkomercijalnu nabavu.

| (11) | U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (4)], subjekti s poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(11)

U skladu s [referenca će se na odgovarajući način ažurirati u skladu s novom odlukom o prekomorskim zemljama i područjima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (4)], subjekti s poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje podložno pravilima i ciljevima Fonda i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (12) | Budući da je Fond usmjeren na jačanje konkurentnosti, učinkovitosti i autonomije obrambene industrije Unije, za potporu bi u načelu trebali biti prihvatljivi samo subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili pridruženim zemljama koji nisu pod kontrolom nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. Osim toga, kako bi se osigurala zaštita ključnih sigurnosnih i obrambenih interesa Unije i njezinih država članica, infrastruktura, postrojenja, imovina i sredstva koje korisnici i njihovi podizvođači upotrebljavaju u djelovanjima koja se financiraju iz Fonda ▌trebali
  bi se
  nalaziti na ▌području
  Unije ili pridruženih
  trećih zemalja. |
| --- | --- |

(12)

Budući da je Fond usmjeren na jačanje konkurentnosti, učinkovitosti i autonomije obrambene industrije Unije, za potporu bi u načelu trebali biti prihvatljivi samo subjekti s poslovnim nastanom u Uniji ili pridruženim zemljama koji nisu pod kontrolom nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. Osim toga, kako bi se osigurala zaštita ključnih sigurnosnih i obrambenih interesa Unije i njezinih država članica, infrastruktura, postrojenja, imovina i sredstva koje korisnici i njihovi podizvođači upotrebljavaju u djelovanjima koja se financiraju iz Fonda ▌trebali
  bi se
  nalaziti na ▌području
  Unije ili pridruženih
  trećih zemalja.

| (13) | U određenim okolnostima, ako je to potrebno za postizanje ciljeva djelovanja, trebalo bi biti moguće odstupiti od načela da korisnici i njihovi podizvođači ne smiju biti pod kontrolom nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. S obzirom na to, pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji koji su pod kontrolom nepridružene treće zemlje ili subjekta iz nepridružene treće zemlje mogu biti prihvatljivi ako su ispunjeni relevantni i strogi uvjeti koji se odnose na sigurnosne i obrambene interese Unije i njezinih država članica. Sudjelovanje takvih subjekata ne bi trebalo biti u suprotnosti s ciljevima Fonda. Podnositelji zahtjeva trebali bi dostaviti sve relevantne informacije o infrastrukturi, postrojenjima, imovini i sredstvima koji se upotrebljavaju u djelovanju.
  U svakom slučaju, odstupanje ne bi trebalo dozvoliti podnositeljima zahtjeva koji su pod kontrolom nepridružene treće zemlje na koju se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije ili subjekta iz nepridružene treće zemlje na kojeg se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije. |
| --- | --- |

(13)

U određenim okolnostima, ako je to potrebno za postizanje ciljeva djelovanja, trebalo bi biti moguće odstupiti od načela da korisnici i njihovi podizvođači ne smiju biti pod kontrolom nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja. S obzirom na to, pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji koji su pod kontrolom nepridružene treće zemlje ili subjekta iz nepridružene treće zemlje mogu biti prihvatljivi ako su ispunjeni relevantni i strogi uvjeti koji se odnose na sigurnosne i obrambene interese Unije i njezinih država članica. Sudjelovanje takvih subjekata ne bi trebalo biti u suprotnosti s ciljevima Fonda. Podnositelji zahtjeva trebali bi dostaviti sve relevantne informacije o infrastrukturi, postrojenjima, imovini i sredstvima koji se upotrebljavaju u djelovanju.
  U svakom slučaju, odstupanje ne bi trebalo dozvoliti podnositeljima zahtjeva koji su pod kontrolom nepridružene treće zemlje na koju se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije ili subjekta iz nepridružene treće zemlje na kojeg se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije.

| (14) | Ako konzorcij želi sudjelovati u prihvatljivom djelovanju, a financijska je pomoć Unije u obliku bespovratnih sredstava, konzorcij bi trebao imenovati jednog od svojih članova kao koordinatora koji će biti glavna točka za kontakt. |
| --- | --- |

(14)

Ako konzorcij želi sudjelovati u prihvatljivom djelovanju, a financijska je pomoć Unije u obliku bespovratnih sredstava, konzorcij bi trebao imenovati jednog od svojih članova kao koordinatora koji će biti glavna točka za kontakt.

| (15) | Ako razvojnim djelovanjem koje se podupire iz Fonda upravlja voditelj projekta kojeg su imenovale države članice ili pridružene zemlje, Komisija bi
  se
  prije izvršenja plaćanja korisnicima trebala
  savjetovati s voditeljem
  projekta kako bi
  on
  mogao osigurati da korisnici poštuju rokove. ▌Voditelj projekta
  trebao bi
  Komisiji dostaviti svoje primjedbe o napretku djelovanja kako bi Komisija mogla potvrditi jesu li uvjeti za isplatu ispunjeni. |
| --- | --- |

(15)

Ako razvojnim djelovanjem koje se podupire iz Fonda upravlja voditelj projekta kojeg su imenovale države članice ili pridružene zemlje, Komisija bi
  se
  prije izvršenja plaćanja korisnicima trebala
  savjetovati s voditeljem
  projekta kako bi
  on
  mogao osigurati da korisnici poštuju rokove. ▌Voditelj projekta
  trebao bi
  Komisiji dostaviti svoje primjedbe o napretku djelovanja kako bi Komisija mogla potvrditi jesu li uvjeti za isplatu ispunjeni.

| (16) | Kako bi se osiguralo da su financirana djelovanja financijski održiva, korisnici trebaju dokazati da su troškovi djelovanja koji se ne financiraju sredstvima Unije podmireni drugim sredstvima financiranja. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se osiguralo da su financirana djelovanja financijski održiva, korisnici trebaju dokazati da su troškovi djelovanja koji se ne financiraju sredstvima Unije podmireni drugim sredstvima financiranja.

| (17) | Državama članicama bi za zajedničko razvijanje i stjecanje obrambenih sposobnosti na raspolaganju trebale biti različite vrste financijskih mehanizama. Financijski alati koje je razvila Komisija trebali bi osigurati različite vrste mehanizama koje države članice mogu upotrebljavati za rješavanje poteškoća povezanih sa razvojem temeljenim na suradnji i nabavom u pogledu financiranja. Upotreba takvih financijskih mehanizama mogla bi dodatno potaknuti pokretanje
  prekograničnih
  obrambenih projekata temeljenih na suradnji
  , doprinijeti izbjegavanju udvostručavanja
  i povećati učinkovitost izdvajanja za obranu, uključujući za projekte koji se podupiru u okviru Europskog fonda za obranu. |
| --- | --- |

(17)

Državama članicama bi za zajedničko razvijanje i stjecanje obrambenih sposobnosti na raspolaganju trebale biti različite vrste financijskih mehanizama. Financijski alati koje je razvila Komisija trebali bi osigurati različite vrste mehanizama koje države članice mogu upotrebljavati za rješavanje poteškoća povezanih sa razvojem temeljenim na suradnji i nabavom u pogledu financiranja. Upotreba takvih financijskih mehanizama mogla bi dodatno potaknuti pokretanje
  prekograničnih
  obrambenih projekata temeljenih na suradnji
  , doprinijeti izbjegavanju udvostručavanja
  i povećati učinkovitost izdvajanja za obranu, uključujući za projekte koji se podupiru u okviru Europskog fonda za obranu.

| (18) | S obzirom na specifičnosti obrambene industrije kod koje potražnja dolazi gotovo isključivo od država članica i pridruženih zemalja, koje ujedno kontroliraju cjelokupnu nabavu obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući i izvoz, funkcioniranje obrambenog sektora je jedinstveno i ne slijedi konvencionalna pravila i poslovne modele po kojima funkcioniraju tradicionalnija tržišta. Industrija stoga ne može provoditi velike projekte istraživanja i razvoja u području obrane financirane vlastitim sredstvima pa države članice i pridružene zemlje obično u cijelosti financiraju troškove istraživanja i razvoja. Kako bi se postigli ciljevi Fonda, osobito u pogledu poticanja suradnje među poduzećima iz različitih država članica i pridruženih zemalja, te uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora, prihvatljive troškove trebalo bi pokriti
  u cjelokupnom iznosu
  za djelovanja koja se provode prije faze razvoja prototipova. |
| --- | --- |

(18)

S obzirom na specifičnosti obrambene industrije kod koje potražnja dolazi gotovo isključivo od država članica i pridruženih zemalja, koje ujedno kontroliraju cjelokupnu nabavu obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući i izvoz, funkcioniranje obrambenog sektora je jedinstveno i ne slijedi konvencionalna pravila i poslovne modele po kojima funkcioniraju tradicionalnija tržišta. Industrija stoga ne može provoditi velike projekte istraživanja i razvoja u području obrane financirane vlastitim sredstvima pa države članice i pridružene zemlje obično u cijelosti financiraju troškove istraživanja i razvoja. Kako bi se postigli ciljevi Fonda, osobito u pogledu poticanja suradnje među poduzećima iz različitih država članica i pridruženih zemalja, te uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora, prihvatljive troškove trebalo bi pokriti
  u cjelokupnom iznosu
  za djelovanja koja se provode prije faze razvoja prototipova.

| (19) | Faza prototipa ključna je faza u kojoj države članice ili pridružene zemlje obično odlučuju o svojem konsolidiranom ulaganju te započinju proces nabave budućih obrambenih proizvoda i tehnologija. Zbog toga se u toj fazi države članice i pridružene zemlje dogovaraju o potrebnim obvezama, uključujući podjelu troškova i vlasništvo nad projektom. Kako bi se osigurala vjerodostojnost njihovih obveza, financijska pomoć Unije u okviru Fonda obično ne bi trebala biti veća od 20 % prihvatljivih troškova. |
| --- | --- |

(19)

Faza prototipa ključna je faza u kojoj države članice ili pridružene zemlje obično odlučuju o svojem konsolidiranom ulaganju te započinju proces nabave budućih obrambenih proizvoda i tehnologija. Zbog toga se u toj fazi države članice i pridružene zemlje dogovaraju o potrebnim obvezama, uključujući podjelu troškova i vlasništvo nad projektom. Kako bi se osigurala vjerodostojnost njihovih obveza, financijska pomoć Unije u okviru Fonda obično ne bi trebala biti veća od 20 % prihvatljivih troškova.

| (20) | Za djelovanja izvan faze prototipa trebalo bi predvidjeti do 80 % financiranja. Ta djelovanja koja su bliže finalizaciji proizvoda i tehnologije još uvijek mogu uključivati znatne troškove. |
| --- | --- |

(20)

Za djelovanja izvan faze prototipa trebalo bi predvidjeti do 80 % financiranja. Ta djelovanja koja su bliže finalizaciji proizvoda i tehnologije još uvijek mogu uključivati znatne troškove.

| (21) | Dionici u obrambenom sektoru suočavaju se s posebnim neizravnim troškovima, kao što su troškovi za sigurnost. Osim toga, dionici rade na specifičnom tržištu na kojem – bez potražnje kupaca – ne mogu pokrivati troškove
  istraživanja i razvoja
  kao u civilnom sektoru. Stoga je opravdano dopustiti paušalnu stopu od 25 % kao i mogućnost da se ▌naplaćuju neizravni troškovi koji su izračunati u skladu s uobičajenim računovodstvenim praksama korisnika, ako njihova nacionalna tijela prihvaćaju te prakse u okviru usporedivih programa financiranja te ako su te prakse priopćene Komisiji. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Dionici u obrambenom sektoru suočavaju se s posebnim neizravnim troškovima, kao što su troškovi za sigurnost. Osim toga, dionici rade na specifičnom tržištu na kojem – bez potražnje kupaca – ne mogu pokrivati troškove
  istraživanja i razvoja
  kao u civilnom sektoru. Stoga je opravdano dopustiti paušalnu stopu od 25 % kao i mogućnost da se ▌naplaćuju neizravni troškovi koji su izračunati u skladu s uobičajenim računovodstvenim praksama korisnika, ako njihova nacionalna tijela prihvaćaju te prakse u okviru usporedivih programa financiranja te ako su te prakse priopćene Komisiji. ▌

| (21a) | Projektima u kojima sudjeluju prekogranični MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije podupire se otvaranje lanaca opskrbe i pridonosi ciljevima Fonda. Stoga bi takva djelovanja trebala biti prihvatljiva za povećanu stopu financiranja od koje bi koristi imali svi subjekti koji sudjeluju u konzorciju. |
| --- | --- |

(21a)

Projektima u kojima sudjeluju prekogranični MSP-ovi i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije podupire se otvaranje lanaca opskrbe i pridonosi ciljevima Fonda. Stoga bi takva djelovanja trebala biti prihvatljiva za povećanu stopu financiranja od koje bi koristi imali svi subjekti koji sudjeluju u konzorciju.

| (22) | Kako bi se osiguralo da financirana djelovanja pridonesu konkurentnosti i učinkovitosti europske obrambene industrije, važno je da prethodno postoji namjera država članica o zajedničkoj nabavi konačnog proizvoda ili upotrebi predmetne tehnologije, osobito u okviru prekogranične nabave kojom države članice zajedno organiziraju postupke nabave, posebice uz određivanje središnjeg tijela za nabavu.
  Budući da su ministarstva obrane država članica jedini kupci i da su obrambene industrije jedini pružatelji obrambenih proizvoda, ministarstva obrane država članica trebaju radi olakšavanja nabave biti uključena u projekt od tehničke specifikacije pa sve do završetka projekta. |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se osiguralo da financirana djelovanja pridonesu konkurentnosti i učinkovitosti europske obrambene industrije, važno je da prethodno postoji namjera država članica o zajedničkoj nabavi konačnog proizvoda ili upotrebi predmetne tehnologije, osobito u okviru prekogranične nabave kojom države članice zajedno organiziraju postupke nabave, posebice uz određivanje središnjeg tijela za nabavu.
  Budući da su ministarstva obrane država članica jedini kupci i da su obrambene industrije jedini pružatelji obrambenih proizvoda, ministarstva obrane država članica trebaju radi olakšavanja nabave biti uključena u projekt od tehničke specifikacije pa sve do završetka projekta.

| (22a) | Kako bi odgovorile na sve veću nestabilnost i sukobe u svom susjedstvu te na nove sigurnosne i geopolitičke prijetnje, države članice i Unija trebaju koordinirati odluke o ulaganjima te im je stoga potrebna zajednička definicija prijetnji, potreba i prioriteta, uključujući očekivane potrebe vojnih kapaciteta, koje se mogu utvrditi postupcima kao što je Plan za razvoj sposobnosti (CDP). |
| --- | --- |

(22a)

Kako bi odgovorile na sve veću nestabilnost i sukobe u svom susjedstvu te na nove sigurnosne i geopolitičke prijetnje, države članice i Unija trebaju koordinirati odluke o ulaganjima te im je stoga potrebna zajednička definicija prijetnji, potreba i prioriteta, uključujući očekivane potrebe vojnih kapaciteta, koje se mogu utvrditi postupcima kao što je Plan za razvoj sposobnosti (CDP).

| (23) | Promicanje inovacija i tehnološkog razvoja obrambene industrije Unije trebalo bi se odvijati u skladu sa sigurnosnim i obrambenim interesima Unije. Stoga bi doprinos djelovanja tim interesima i prioritetima u pogledu istraživanja i sposobnosti u području obrane koje su zajednički dogovorile države članice trebao biti kriterij za dodjelu. Na temelju sveobuhvatnog strateškog plana istraživanja i Plana za razvoj sposobnosti
  , uključujući slučajeve strateškog konteksta Plana za razvoj sposobnosti,
  na razini Unije su u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) utvrđeni zajednički nedostaci u pogledu istraživanja i sposobnosti u području obrane. Drugim postupcima Unije, kao što su Koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane i stalna strukturirana suradnja, poduprijet će se provedba relevantnih prioriteta utvrđivanjem i iskorištavanjem mogućnosti za pojačanu suradnju u cilju zadovoljavanja ambicija EU-a u pogledu sigurnosti i obrane. Prema potrebi, u obzir se
  trebaju
  uzeti i regionalni i međunarodni prioriteti, uključujući one u kontekstu Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, ako su u skladu s prioritetima Unije i ne sprečavaju nijednu državu članicu ili pridruženu zemlju da sudjeluje, istovremeno vodeći računa i o tome da bi trebalo izbjegavati nepotrebna udvostručavanja. |
| --- | --- |

(23)

Promicanje inovacija i tehnološkog razvoja obrambene industrije Unije trebalo bi se odvijati u skladu sa sigurnosnim i obrambenim interesima Unije. Stoga bi doprinos djelovanja tim interesima i prioritetima u pogledu istraživanja i sposobnosti u području obrane koje su zajednički dogovorile države članice trebao biti kriterij za dodjelu. Na temelju sveobuhvatnog strateškog plana istraživanja i Plana za razvoj sposobnosti
  , uključujući slučajeve strateškog konteksta Plana za razvoj sposobnosti,
  na razini Unije su u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) utvrđeni zajednički nedostaci u pogledu istraživanja i sposobnosti u području obrane. Drugim postupcima Unije, kao što su Koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane i stalna strukturirana suradnja, poduprijet će se provedba relevantnih prioriteta utvrđivanjem i iskorištavanjem mogućnosti za pojačanu suradnju u cilju zadovoljavanja ambicija EU-a u pogledu sigurnosti i obrane. Prema potrebi, u obzir se
  trebaju
  uzeti i regionalni i međunarodni prioriteti, uključujući one u kontekstu Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, ako su u skladu s prioritetima Unije i ne sprečavaju nijednu državu članicu ili pridruženu zemlju da sudjeluje, istovremeno vodeći računa i o tome da bi trebalo izbjegavati nepotrebna udvostručavanja.

| (24) | Prihvatljivim djelovanjima razvijenima u kontekstu stalne strukturirane suradnje (PESCO) u institucionalnom okviru Unije trebalo bi osigurati pojačanu kontinuiranu suradnju pravnih subjekata iz različitih država članica i tako izravno doprinijeti ciljevima Fonda. Odabrani projekti te vrste stoga bi trebali imati pravo na povećanu stopu financiranja. |
| --- | --- |

(24)

Prihvatljivim djelovanjima razvijenima u kontekstu stalne strukturirane suradnje (PESCO) u institucionalnom okviru Unije trebalo bi osigurati pojačanu kontinuiranu suradnju pravnih subjekata iz različitih država članica i tako izravno doprinijeti ciljevima Fonda. Odabrani projekti te vrste stoga bi trebali imati pravo na povećanu stopu financiranja.

| (24a) | Fond bi trebao uzeti u obzir Akcijski plan za vojnu mobilnost u okviru sljedećeg instrumenta za povezivanje Europe i Europski instrument mirovne pomoći kako bi pružio potporu, između ostalog, misijama ZVSP-a/ZSOP-a te nastojanjima za suzbijanje hibridnih prijetnji, koji zajedno s planom CDP, Koordiniranim godišnjim preispitivanjem u području obrane (CARD) i PESCO-om pomažu pri koordiniranju planiranja sposobnosti, njihova razvoja, nabave i operacija. |
| --- | --- |

(24a)

Fond bi trebao uzeti u obzir Akcijski plan za vojnu mobilnost u okviru sljedećeg instrumenta za povezivanje Europe i Europski instrument mirovne pomoći kako bi pružio potporu, između ostalog, misijama ZVSP-a/ZSOP-a te nastojanjima za suzbijanje hibridnih prijetnji, koji zajedno s planom CDP, Koordiniranim godišnjim preispitivanjem u području obrane (CARD) i PESCO-om pomažu pri koordiniranju planiranja sposobnosti, njihova razvoja, nabave i operacija.

| (25) | Komisija će uzeti u obzir druge aktivnosti koje se financiraju u skladu s okvirnim programom Obzor Europa kako bi se izbjegla nepotrebna udvostručavanja, osigurali međusobni utjecaji
  i sinergije
  između civilnih i obrambenih istraživanja
  te zajamčilo da Obzor Europa ostane isključivo civilni istraživački program
  . |
| --- | --- |

(25)

Komisija će uzeti u obzir druge aktivnosti koje se financiraju u skladu s okvirnim programom Obzor Europa kako bi se izbjegla nepotrebna udvostručavanja, osigurali međusobni utjecaji
  i sinergije
  između civilnih i obrambenih istraživanja
  te zajamčilo da Obzor Europa ostane isključivo civilni istraživački program
  .

| (26) | Kibersigurnost i kiberobrana postaju sve veći izazovi, stoga su Komisija i Visoka predstavnica prepoznali potrebu za uspostavljanjem sinergija između djelovanja u području kiberobrane unutar područja primjene Fonda i inicijativa Unije u području kibersigurnosti, kao što su one najavljene u Zajedničkoj komunikaciji o kibersigurnosti. Sinergije između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti osobito treba tražiti budući centar za kompetencije u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja. On bi mogao aktivno podupirati države članice i druge relevantne dionike pružanjem savjeta i stručnog znanja te olakšavanjem suradnje u vezi s projektima i djelovanjima te na zahtjev država članica u svojstvu voditelja projekta u vezi s Europskim fondom za obranu. |
| --- | --- |

(26)

Kibersigurnost i kiberobrana postaju sve veći izazovi, stoga su Komisija i Visoka predstavnica prepoznali potrebu za uspostavljanjem sinergija između djelovanja u području kiberobrane unutar područja primjene Fonda i inicijativa Unije u području kibersigurnosti, kao što su one najavljene u Zajedničkoj komunikaciji o kibersigurnosti. Sinergije između civilne i obrambene dimenzije kibersigurnosti osobito treba tražiti budući centar za kompetencije u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja. On bi mogao aktivno podupirati države članice i druge relevantne dionike pružanjem savjeta i stručnog znanja te olakšavanjem suradnje u vezi s projektima i djelovanjima te na zahtjev država članica u svojstvu voditelja projekta u vezi s Europskim fondom za obranu.

| (27) | Integrirani pristup trebalo bi osigurati objedinjavanjem aktivnosti obuhvaćenih pripremnim djelovanjem u pogledu istraživanja u području obrane koje je Komisija pokrenula u smislu članka [58. stavka 2. točke (b)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) i europskim programom industrijskog razvoja u području obrane uspostavljenog Uredbom (EZ) br. ... Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se uskladili uvjeti za sudjelovanje, osmislio usklađeniji niz instrumenata, povećao učinak inovacija i suradnje te gospodarski učinak uz izbjegavanje nepotrebnog udvostručavanja i rascjepkanosti. Uz takav integrirani pristup Fond bi pridonio i boljoj iskorištenosti rezultata istraživanja u području obrane premošćivanjem jaza između
  istraživanja i razvoja
  uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora te promicanjem svih oblika inovacija,
  te u mjeri u kojoj se eventualno mogu očekivati pozitivne posljedice u civilnoj domeni,
  uključujući disruptivne inovacije kod kojih bi trebalo prihvatiti mogućnost neuspjeha. |
| --- | --- |

(27)

Integrirani pristup trebalo bi osigurati objedinjavanjem aktivnosti obuhvaćenih pripremnim djelovanjem u pogledu istraživanja u području obrane koje je Komisija pokrenula u smislu članka [58. stavka 2. točke (b)] Uredbe (EU, Euratom) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”) i europskim programom industrijskog razvoja u području obrane uspostavljenog Uredbom (EZ) br. ... Europskog parlamenta i Vijeća kako bi se uskladili uvjeti za sudjelovanje, osmislio usklađeniji niz instrumenata, povećao učinak inovacija i suradnje te gospodarski učinak uz izbjegavanje nepotrebnog udvostručavanja i rascjepkanosti. Uz takav integrirani pristup Fond bi pridonio i boljoj iskorištenosti rezultata istraživanja u području obrane premošćivanjem jaza između
  istraživanja i razvoja
  uzimajući u obzir specifičnosti obrambenog sektora te promicanjem svih oblika inovacija,
  te u mjeri u kojoj se eventualno mogu očekivati pozitivne posljedice u civilnoj domeni,
  uključujući disruptivne inovacije kod kojih bi trebalo prihvatiti mogućnost neuspjeha.

| (28) | Financijski instrumenti i proračunska jamstva trebali bi obuhvatiti i ciljeve politika Fonda u skladu s komponentama politike [...] fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(28)

Financijski instrumenti i proračunska jamstva trebali bi obuhvatiti i ciljeve politika Fonda u skladu s komponentama politike [...] fonda InvestEU.

| (29) | Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti ni istisnuti privatna sredstva niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Mjerama bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost. |
| --- | --- |

(29)

Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za uklanjanje tržišnih nedostataka ili rješavanje neoptimalnih ulagačkih situacija, na proporcionalan način, a mjerama se ne bi smjelo udvostručiti ni istisnuti privatna sredstva niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Mjerama bi se trebala ostvarivati jasna europska dodana vrijednost.

| (30) | Vrste financiranja i načine provedbe predviđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe paušalnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku [125. stavku 1.] Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Vrste financiranja i načine provedbe predviđene ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve mjera i ostvariti rezultate uzimajući u obzir posebice troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik nepoštovanja. To bi trebalo uključivati razmatranje upotrebe paušalnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova, kao i financiranja koje nije povezano s troškovima, kako je navedeno u članku [125. stavku 1.] Financijske uredbe.

| (31) | Komisija bi trebala uspostaviti godišnje ili višegodišnje programe rada u skladu s ciljevima Fonda.
  U programima rada trebala bi se uzeti u obzir početna iskustva stečena Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane te pilot-projektom i Pripremnim djelovanjem za istraživanja u području obrane.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi trebala uspostaviti godišnje ili višegodišnje programe rada u skladu s ciljevima Fonda.
  U programima rada trebala bi se uzeti u obzir početna iskustva stečena Europskim programom industrijskog razvoja u području obrane te pilot-projektom i Pripremnim djelovanjem za istraživanja u području obrane.
  ▌

| (32) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebale biti dodijeljene provedbene ovlasti u pogledu donošenja programa rada te za dodjelu sredstava odabranim razvojnim djelovanjima. Pri provedbi razvojnih djelovanja osobito bi trebalo voditi računa o specifičnostima obrambenog sektora, što se prvenstveno odnosi na odgovornost država članica i/ili pridruženih zemalja za proces planiranja i nabave. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) [br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća] (5). |
| --- | --- |

(32)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebale biti dodijeljene provedbene ovlasti u pogledu donošenja programa rada te za dodjelu sredstava odabranim razvojnim djelovanjima. Pri provedbi razvojnih djelovanja osobito bi trebalo voditi računa o specifičnostima obrambenog sektora, što se prvenstveno odnosi na odgovornost država članica i/ili pridruženih zemalja za proces planiranja i nabave. Te bi provedbene ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) [br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća] (5).

| (33) | Kako bi se podržalo otvoreno unutarnje tržište, trebalo bi poticati sudjelovanje prekograničnih MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, bilo kao članova konzorcija ili kao podizvođača.
  U programu rada trebalo bi osigurati da se uvjerljiv dio ukupnog proračuna dodjeljuje djelovanjima kojima se omogućuje prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se podržalo otvoreno unutarnje tržište, trebalo bi poticati sudjelovanje prekograničnih MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, bilo kao članova konzorcija ili kao podizvođača.
  U programu rada trebalo bi osigurati da se uvjerljiv dio ukupnog proračuna dodjeljuje djelovanjima kojima se omogućuje prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije.

| (34) | Komisija bi trebala nastojati održavati dijalog s 
  Europskim parlamentom,
  državama članicama i industrijom kako bi osigurala uspješnost Fonda
  zahvaljujući njegovim rezultatima za obrambenu industriju
  . |
| --- | --- |

(34)

Komisija bi trebala nastojati održavati dijalog s 
  Europskim parlamentom,
  državama članicama i industrijom kako bi osigurala uspješnost Fonda
  zahvaljujući njegovim rezultatima za obrambenu industriju
  .

| (35) | Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Europski fond za obranu, koja čini primarni referentni iznos u smislu [novog međuinstitucionalnog sporazuma] između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
  Komisija bi trebala osigurati da administrativni postupci budu što jednostavniji i da stvaraju minimalne dodatne troškove. |
| --- | --- |

(35)

Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Europski fond za obranu, koja čini primarni referentni iznos u smislu [novog međuinstitucionalnog sporazuma] između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (6), za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
  Komisija bi trebala osigurati da administrativni postupci budu što jednostavniji i da stvaraju minimalne dodatne troškove.

| (36) | Ako nije navedeno drukčije, Financijska uredba primjenjuje se na Fond. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima. |
| --- | --- |

(36)

Ako nije navedeno drukčije, Financijska uredba primjenjuje se na Fond. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

| (37) | Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebno određuje postupak utvrđivanja i izvršenja proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te se osiguravaju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

(37)

Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se posebno određuje postupak utvrđivanja i izvršenja proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravnog izvršenja te se osiguravaju provjere odgovornosti financijskih aktera. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se i na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, jer je poštovanje vladavine prava bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje sredstvima EU-a.

| (38) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (8), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (9) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (10), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (11). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće osobe koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 (8), Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (9) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 (10), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939, Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (11). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće osobe koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (39) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene u skladu sa Sporazumom o EGP-u čime se osigurava provedba programā na temelju odluke prema tom sporazumu. U Uredbu bi trebalo uvrstiti posebnu odredbu kojom bi se jamčila potrebna prava i pristup odgovornom ovlaštenom službeniku, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) kao i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti. |
| --- | --- |

(39)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene u skladu sa Sporazumom o EGP-u čime se osigurava provedba programā na temelju odluke prema tom sporazumu. U Uredbu bi trebalo uvrstiti posebnu odredbu kojom bi se jamčila potrebna prava i pristup odgovornom ovlaštenom službeniku, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) kao i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti.

| (40) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ove Uredbe na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, no pritom bi se trebali izbjegavati prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi, prema potrebi, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Uredbe u praksi. Komisija bi trebala provesti privremenu evaluaciju najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Fonda te završnu evaluaciju na kraju provedbenog razdoblja Fonda, ispitujući financijske aktivnosti u smislu rezultata financijske provedbe te, u mjeri u kojoj je to moguće u tom trenutku, rezultate i učinke. U 
  tim bi izvješćima
  trebalo analizirati i prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u projektima financiranim sredstvima Fonda te sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u globalnom lancu vrijednosti
  te bi ona trebala sadržavati i informacije o zemljama podrijetla primatelja te, kad je to moguće, o distribuciji prava na stvoreno intelektualno vlasništvo.
  Komisija također može predložiti izmjene ove Uredbe kako bi se reagiralo na mogući razvoj događaja tijekom provedbe Fonda. |
| --- | --- |

(40)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom ove Uredbe na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, no pritom bi se trebali izbjegavati prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi, prema potrebi, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka Uredbe u praksi. Komisija bi trebala provesti privremenu evaluaciju najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Fonda te završnu evaluaciju na kraju provedbenog razdoblja Fonda, ispitujući financijske aktivnosti u smislu rezultata financijske provedbe te, u mjeri u kojoj je to moguće u tom trenutku, rezultate i učinke. U 
  tim bi izvješćima
  trebalo analizirati i prekogranično sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u projektima financiranim sredstvima Fonda te sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije u globalnom lancu vrijednosti
  te bi ona trebala sadržavati i informacije o zemljama podrijetla primatelja te, kad je to moguće, o distribuciji prava na stvoreno intelektualno vlasništvo.
  Komisija također može predložiti izmjene ove Uredbe kako bi se reagiralo na mogući razvoj događaja tijekom provedbe Fonda.

| (41) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Fond će pridonijeti ▌uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantna djelovanja utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Fonda te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja. |
| --- | --- |

(41)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, Fond će pridonijeti ▌uključivanju klimatske politike u politike Unije i postizanju općeg cilja da se 25 % rashoda proračuna EU-a namijeni klimatskim ciljevima. Relevantna djelovanja utvrdit će se tijekom pripreme i provedbe Fonda te će se ponovno procijeniti u kontekstu njegove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja.

| (42) | Budući da Fond podupire samo faze
  istraživanja i razvoja
  obrambenih proizvoda i tehnologija, Unija ▌ne bi trebala imati prava vlasništva ili prava intelektualnog vlasništva nad proizvodima i tehnologijama koji su rezultat financiranih djelovanja, osim ako se potpora Unije pruža u okviru javne nabave. Međutim, u pogledu istraživanja, zainteresirane države članice i pridružene zemlje trebale bi imati mogućnost da se koriste rezultatima financiranih djelovanja i da sudjeluju u daljnjim zajedničkim razvojnim djelovanjima te bi stoga trebalo dopustiti odstupanja od tog načela. |
| --- | --- |

(42)

Budući da Fond podupire samo faze
  istraživanja i razvoja
  obrambenih proizvoda i tehnologija, Unija ▌ne bi trebala imati prava vlasništva ili prava intelektualnog vlasništva nad proizvodima i tehnologijama koji su rezultat financiranih djelovanja, osim ako se potpora Unije pruža u okviru javne nabave. Međutim, u pogledu istraživanja, zainteresirane države članice i pridružene zemlje trebale bi imati mogućnost da se koriste rezultatima financiranih djelovanja i da sudjeluju u daljnjim zajedničkim razvojnim djelovanjima te bi stoga trebalo dopustiti odstupanja od tog načela.

| (43) | Financijska potpora Unije trebala
  bi biti upotpunjena cjelovitom i ispravnom provedbom
  Direktive 2009/43/
  EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća (12)

  o transferu obrambenih proizvoda unutar Unije te ne bi trebala utjecati na
  izvoz proizvoda, opreme ili tehnologije. |
| --- | --- |

(43)

Financijska potpora Unije trebala
  bi biti upotpunjena cjelovitom i ispravnom provedbom
  Direktive 2009/43/
  EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća (12)

  o transferu obrambenih proizvoda unutar Unije te ne bi trebala utjecati na
  izvoz proizvoda, opreme ili tehnologije.

| (43a) | Subjekti koji su pred sudom proglašeni krivima za kazneno djelo kao što je, između ostalog, podmićivanje službenika ili kršenje EU-ovih mjera ograničavanja ne bi smjeli biti prihvatljivi za financiranje. Komisija može odlučiti da se takvom subjektu ili subjektu čije je više rukovodstvo proglašeno krivim zabrani podnošenje zahtjeva za financiranje u razdoblju od najmanje 36 mjeseci od dana kada je donesena osuđujuća presuda. Komisija održava javno dostupnu bazu podataka u kojoj se bilježe sva poduzeća za koja vrijedi zabrana. Ako se subjekt nalazi pod vjerodostojnom i relevantnom istragom u vezi s kaznenim djelom, Komisija bi trebala zadržati pravo da prije dodjele financijskih sredstava sačeka rezultate istrage. [Am 4] |
| --- | --- |

(43a)

Subjekti koji su pred sudom proglašeni krivima za kazneno djelo kao što je, između ostalog, podmićivanje službenika ili kršenje EU-ovih mjera ograničavanja ne bi smjeli biti prihvatljivi za financiranje. Komisija može odlučiti da se takvom subjektu ili subjektu čije je više rukovodstvo proglašeno krivim zabrani podnošenje zahtjeva za financiranje u razdoblju od najmanje 36 mjeseci od dana kada je donesena osuđujuća presuda. Komisija održava javno dostupnu bazu podataka u kojoj se bilježe sva poduzeća za koja vrijedi zabrana. Ako se subjekt nalazi pod vjerodostojnom i relevantnom istragom u vezi s kaznenim djelom, Komisija bi trebala zadržati pravo da prije dodjele financijskih sredstava sačeka rezultate istrage. [Am 4]

| (43b) | Sredstvima Fonda trebale bi se podupirati najbolje industrijske prakse korporativnog upravljanja i prakse u javnoj nabavi. To bi trebalo uključivati mogućnost anonimnih i povjerljivih prijava zviždača preko telefonskih linija kojima upravljaju treće strane i primjenu postupaka za sprečavanje odmazde. Postupak dodjele trebao bi odražavati te standarde korporativnog upravljanja s ciljem podizanja standarda korporativne odgovornosti u europskom obrambenom sektoru. [Am 5] |
| --- | --- |

(43b)

Sredstvima Fonda trebale bi se podupirati najbolje industrijske prakse korporativnog upravljanja i prakse u javnoj nabavi. To bi trebalo uključivati mogućnost anonimnih i povjerljivih prijava zviždača preko telefonskih linija kojima upravljaju treće strane i primjenu postupaka za sprečavanje odmazde. Postupak dodjele trebao bi odražavati te standarde korporativnog upravljanja s ciljem podizanja standarda korporativne odgovornosti u europskom obrambenom sektoru. [Am 5]

| (44) | Upotreba osjetljivih osnovnih informacija ili pristup neovlaštenih osoba osjetljivim podacima o rezultatima istraživačkih projekata mogu imati negativan učinak na interese Unije ili jedne ili više država članica. Zbog toga bi rukovanje povjerljivim podacima ili klasificiranim podacima trebalo biti uređeno relevantnim pravom Unije, uključujući internim pravilima institucija, kao što je Odluka Komisije(EU, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Upotreba osjetljivih osnovnih informacija ili pristup neovlaštenih osoba osjetljivim podacima o rezultatima istraživačkih projekata mogu imati negativan učinak na interese Unije ili jedne ili više država članica. Zbog toga bi rukovanje povjerljivim podacima ili klasificiranim podacima trebalo biti uređeno relevantnim pravom Unije, uključujući internim pravilima institucija, kao što je Odluka Komisije(EU, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Kako bi se omogućila izmjena ili dopuna ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dodjele sredstava za razvojne mjere, usvajanja programa rada i pokazatelja slijeda učinka. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(45)

Kako bi se omogućila izmjena ili dopuna ove Uredbe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu dodjele sredstava za razvojne mjere, usvajanja programa rada i pokazatelja slijeda učinka. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (46) | Komisija bi trebala upravljati Fondom uz dužno poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, osobito klasificiranih informacija i osjetljivih informacija, |
| --- | --- |

(46)

Komisija bi trebala upravljati Fondom uz dužno poštovanje zahtjeva povjerljivosti i sigurnosti, osobito klasificiranih informacija i osjetljivih informacija,

| (46a) | Kada predlažu nove obrambene proizvode ili tehnologije ili predlažu prenamjenu postojećih proizvoda ili tehnologija, pouzeća podliježu primjenjivom zakonodavstvu. Ako ne postoji izravno primjenjivo zakonodavstvo, poduzeća se obvezuju na poštovanje niza univerzalnih etičkih načela koja se odnose na temeljna prava i dobrobit ljudi, zaštitu ljudskog genoma, postupanje sa životinjama, očuvanje prirodnog okoliša, zaštitu kulturne baštine i pravedan pristup zajedničkim dobrima, uključujući svemir i kiberprostor. Komisija treba osigurati da se prijedlozi sustavno analiziraju kako bi se utvrdila djelovanja koja sa sobom nose ozbiljna etička pitanja, i zatim ih proslijediti na procjenu etičnosti. Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva ne bi trebala primiti financiranje od Unije. |
| --- | --- |

(46a)

Kada predlažu nove obrambene proizvode ili tehnologije ili predlažu prenamjenu postojećih proizvoda ili tehnologija, pouzeća podliježu primjenjivom zakonodavstvu. Ako ne postoji izravno primjenjivo zakonodavstvo, poduzeća se obvezuju na poštovanje niza univerzalnih etičkih načela koja se odnose na temeljna prava i dobrobit ljudi, zaštitu ljudskog genoma, postupanje sa životinjama, očuvanje prirodnog okoliša, zaštitu kulturne baštine i pravedan pristup zajedničkim dobrima, uključujući svemir i kiberprostor. Komisija treba osigurati da se prijedlozi sustavno analiziraju kako bi se utvrdila djelovanja koja sa sobom nose ozbiljna etička pitanja, i zatim ih proslijediti na procjenu etičnosti. Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva ne bi trebala primiti financiranje od Unije.

| (46b) | Vijeće bi trebalo nastojati donijeti odluku o uporabi naoružanih bespilotnih letjelica prije [31. prosinca 2020.] Prije stupanja na snagu te odluke, razvoju naoružanih bespilotnih letjelica ne bi se trebala dodijeliti nikakva financijska sredstva. |
| --- | --- |

(46b)

Vijeće bi trebalo nastojati donijeti odluku o uporabi naoružanih bespilotnih letjelica prije [31. prosinca 2020.] Prije stupanja na snagu te odluke, razvoju naoružanih bespilotnih letjelica ne bi se trebala dodijeliti nikakva financijska sredstva.

DONIJELI SU OVU UREDBU:

GLAVA I.

ZAJEDNIČKE ODREDBE PRIMJENJIVE NA ISTRAŽIVANJE I RAZVOJ

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom Uredbom osniva se Europski fond za obranu (dalje u tekstu „Fond”).

Njome se određuju ciljevi Fonda, proračun za razdoblje 2021. – 2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

▌

| (2) | „kontrola” znači sposobnost izvršavanja odlučujućeg utjecaja na pravni subjekt izravno ili neizravno putem jednog ili više posredničkih pravnih subjekata; |
| --- | --- |

(2)

„kontrola” znači sposobnost izvršavanja odlučujućeg utjecaja na pravni subjekt izravno ili neizravno putem jednog ili više posredničkih pravnih subjekata;

| (3) | „razvojno djelovanje” znači svako djelovanje koje se prvenstveno sastoji od aktivnosti u području obrane u fazi razvoja, a koje obuhvaća nove proizvode ili tehnologije ili nadogradnju postojećih, osim proizvodnje ili upotrebe oružja; |
| --- | --- |

(3)

„razvojno djelovanje” znači svako djelovanje koje se prvenstveno sastoji od aktivnosti u području obrane u fazi razvoja, a koje obuhvaća nove proizvode ili tehnologije ili nadogradnju postojećih, osim proizvodnje ili upotrebe oružja;

| (4) | „disruptivna obrambena tehnologija” znači tehnologija čija primjena može radikalno izmijeniti koncept i vođenje poslova obrane; |
| --- | --- |

(4)

„disruptivna obrambena tehnologija” znači tehnologija čija primjena može radikalno izmijeniti koncept i vođenje poslova obrane;

| (5) | „izvršne upravljačke strukture” znači svako tijelo ili tijela imenovana u skladu s nacionalnim pravom koja su ovlaštena određivati strategiju, ciljeve i opće usmjerenje pravnog subjekta te koja nadgledaju i prate donošenje upravljačkih odluka; |
| --- | --- |

(5)

„izvršne upravljačke strukture” znači svako tijelo ili tijela imenovana u skladu s nacionalnim pravom koja su ovlaštena određivati strategiju, ciljeve i opće usmjerenje pravnog subjekta te koja nadgledaju i prate donošenje upravljačkih odluka;

| (6) | „pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom [197. stavkom 2. točkom (c)] Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(6)

„pravni subjekt” znači bilo koja fizička osoba ili pravna osoba osnovana i priznata kao takva u skladu s nacionalnim pravom, pravom Unije ili međunarodnim pravom, koja ima pravnu osobnost i koja može, djelujući u svoje ime, izvršavati prava i preuzimati obveze, ili subjekt bez pravne osobnosti u skladu s člankom [197. stavkom 2. točkom (c)] Financijske uredbe;

| (7) | „poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (14) i koje ima do 3 000 zaposlenika, gdje se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci; |
| --- | --- |

(7)

„poduzeće srednje tržišne kapitalizacije” znači poduzeće koje nije mikropoduzeće, malo ili srednje poduzeće („MSP”) kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ (14) i koje ima do 3 000 zaposlenika, gdje se broj zaposlenika izračunava u skladu s člancima 3., 4., 5. i 6. glave I. Priloga toj Preporuci;

| (8) | „pretkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda; |
| --- | --- |

(8)

„pretkomercijalna nabava” znači nabava usluga istraživanja i razvoja koja uključuje podjelu rizika i koristi pod tržišnim uvjetima te konkurentni razvoj u fazama, u kojima su dobivene istraživačke i razvojne usluge jasno razdvojene od uvođenja komercijalnih količina krajnjih proizvoda;

| (9) | „voditelj projekta” znači svaki javni naručitelj koji ima poslovni nastan u državi članici ili u pridruženoj zemlji i kojeg je osnovala država članica, pridružena zemlja ili skupina država članica i/ili pridruženih zemalja za potrebe upravljanja multinacionalnim projektima naoružavanja, na trajnoj ili privremenoj osnovi; |
| --- | --- |

(9)

„voditelj projekta” znači svaki javni naručitelj koji ima poslovni nastan u državi članici ili u pridruženoj zemlji i kojeg je osnovala država članica, pridružena zemlja ili skupina država članica i/ili pridruženih zemalja za potrebe upravljanja multinacionalnim projektima naoružavanja, na trajnoj ili privremenoj osnovi;

| (10) | „primatelj” znači svaki pravni subjekt koji prima sredstva iz ovog Fonda; |
| --- | --- |

(10)

„primatelj” znači svaki pravni subjekt koji prima sredstva iz ovog Fonda;

| (11) | „istraživačko djelovanje” znači svako djelovanje koje se sastoji od aktivnosti istraživanja usmjerenih isključivo na obrambene primjene; |
| --- | --- |

(11)

„istraživačko djelovanje” znači svako djelovanje koje se sastoji od aktivnosti istraživanja usmjerenih isključivo na obrambene primjene;

| (12) | „rezultati” znači svaki materijalni ili nematerijalni učinak djelovanja kao što su podaci, stručno znanje ili informacije, neovisno o njihovu obliku ili prirodi, bez obzira na to mogu li se zaštititi, kao i sva povezana prava uključujući pravo intelektualnog vlasništva; |
| --- | --- |

(12)

„rezultati” znači svaki materijalni ili nematerijalni učinak djelovanja kao što su podaci, stručno znanje ili informacije, neovisno o njihovu obliku ili prirodi, bez obzira na to mogu li se zaštititi, kao i sva povezana prava uključujući pravo intelektualnog vlasništva;

| (13) | „posebno izvješće” znači konkretan rezultat istraživačkog djelovanja u kojemu su sažeti rezultati djelovanja te navedene opsežne informacije o osnovnim načelima, ciljevima, stvarnim ishodima, osnovnim svojstvima, izvršenim ispitivanjima, mogućim koristima, mogućim obrambenim primjenama te očekivanim načinom iskorištavanja istraživanja; |
| --- | --- |

(13)

„posebno izvješće” znači konkretan rezultat istraživačkog djelovanja u kojemu su sažeti rezultati djelovanja te navedene opsežne informacije o osnovnim načelima, ciljevima, stvarnim ishodima, osnovnim svojstvima, izvršenim ispitivanjima, mogućim koristima, mogućim obrambenim primjenama te očekivanim načinom iskorištavanja istraživanja;

| (14) | „prototip sustava” znači model proizvoda ili tehnologije s pomoću kojeg se može prikazati funkcioniranje u operativnom okruženju; |
| --- | --- |

(14)

„prototip sustava” znači model proizvoda ili tehnologije s pomoću kojeg se može prikazati funkcioniranje u operativnom okruženju;

| (15) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije; |
| --- | --- |

(15)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Unije;

| (16) | „nepridružena treća zemlja” znači treća zemlja koja nije pridružena zemlja u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(16)

„nepridružena treća zemlja” znači treća zemlja koja nije pridružena zemlja u skladu s člankom 5.;

| (17) | „subjekt iz nepridružene treće zemlje” znači pravni subjekt koji ima poslovni nastan u nepridruženoj trećoj zemlji ili izvršne upravljačke strukture u nepridruženoj trećoj zemlji; |
| --- | --- |

(17)

„subjekt iz nepridružene treće zemlje” znači pravni subjekt koji ima poslovni nastan u nepridruženoj trećoj zemlji ili izvršne upravljačke strukture u nepridruženoj trećoj zemlji;

| (17a) | „kvalifikacija” znači cjelokupan proces dokazivanja da projekt obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ispunjava navedene zahtjeve. U tom se postupku pružaju objektivni dokazi da su zadovoljeni određeni zahtjevi u pogledu projektiranja; |
| --- | --- |

(17a)

„kvalifikacija” znači cjelokupan proces dokazivanja da projekt obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ispunjava navedene zahtjeve. U tom se postupku pružaju objektivni dokazi da su zadovoljeni određeni zahtjevi u pogledu projektiranja;

| (17b) | „konzorcij” znači suradnička skupina pravnih subjekata osnovana radi poduzimanja mjera u okviru Fonda; |
| --- | --- |

(17b)

„konzorcij” znači suradnička skupina pravnih subjekata osnovana radi poduzimanja mjera u okviru Fonda;

| (17c) | „certifikacija” znači proces u skladu s kojim nacionalno tijelo potvrđuje da su obrambeni proizvod, materijalna ili nematerijalna komponenta ili tehnologija u skladu s primjenjivim propisima; |
| --- | --- |

(17c)

„certifikacija” znači proces u skladu s kojim nacionalno tijelo potvrđuje da su obrambeni proizvod, materijalna ili nematerijalna komponenta ili tehnologija u skladu s primjenjivim propisima;

| (17d) | „koordinator” znači pravni subjekt koji je član konzorcija te kojeg su svi članovi konzorcija imenovali glavnom točkom za kontakt s Komisijom u pogledu sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(17d)

„koordinator” znači pravni subjekt koji je član konzorcija te kojeg su svi članovi konzorcija imenovali glavnom točkom za kontakt s Komisijom u pogledu sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

Članak 3.

Ciljevi Fonda

1.   Opći je cilj Fonda poticati konkurentnost, učinkovitost i inovacijske kapacitete europske obrambene industrije diljem Unije podupiranjem aktivnosti koje se temelje na suradnji te proširenjem prekogranične suradnje pravnih subjekata
  diljem Unije
  , uključujući i MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije,
  jačanjem i poboljšanjem sposobnosti u pogledu i lanaca opskrbe u obrambenom sektoru i lanaca vrijednosti, širenjem prekogranične suradnje među pravnim subjektima i
  poticanjem boljeg iskorištavanja industrijskog potencijala inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja u svim fazama ▌životnog ciklusa
  obrambenih proizvoda i tehnologija
  . ▌Fond
  doprinosi
  slobodi djelovanja Unije i njezinoj
  strateškoj
  autonomiji,
  posebice u tehnološkom i industrijskom smislu
  .

2.   Fond ima sljedeće posebne ciljeve:

| (a) | podupirati
  visoko učinkovite
  istraživačke projekte koji se temelje na suradnji i mogli bi znatno poboljšati uspješnost budućih
  europskih
  sposobnosti, te koji su usmjereni na maksimiziranje inovacija i uvođenje novih obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući one disruptivne; |
| --- | --- |

(a)

podupirati
  visoko učinkovite
  istraživačke projekte koji se temelje na suradnji i mogli bi znatno poboljšati uspješnost budućih
  europskih
  sposobnosti, te koji su usmjereni na maksimiziranje inovacija i uvođenje novih obrambenih proizvoda i tehnologija, uključujući one disruptivne;

| (b) | podupirati
  europske
  razvojne projekte koji se temelje na suradnji za razvoj obrambenih proizvoda i tehnologija u skladu s prioritetima u pogledu obrambenih sposobnosti koje su države članice zajednički dogovorile u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike,
  posebno u kontekstu Plana razvoja sposobnosti zajedničke sigurnosne i obrambene politike,
  i time pridonijeti većoj učinkovitosti trošenja sredstava za obranu u Uniji, smanjiti opasnosti od ▌udvostručavanja
  i pretjerane ovisnosti o uvozu iz trećih zemalja te na taj način povećati količinu europske opreme koju kupe države članice,
  smanjiti rascjepkanost
  tržišta
  obrambenih proizvoda i tehnologija diljem Unije
  te nastojati povećati standardizaciju obrambenih sustava i
  interoperabilnost sposobnosti država članica. |
| --- | --- |

(b)

podupirati
  europske
  razvojne projekte koji se temelje na suradnji za razvoj obrambenih proizvoda i tehnologija u skladu s prioritetima u pogledu obrambenih sposobnosti koje su države članice zajednički dogovorile u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike,
  posebno u kontekstu Plana razvoja sposobnosti zajedničke sigurnosne i obrambene politike,
  i time pridonijeti većoj učinkovitosti trošenja sredstava za obranu u Uniji, smanjiti opasnosti od ▌udvostručavanja
  i pretjerane ovisnosti o uvozu iz trećih zemalja te na taj način povećati količinu europske opreme koju kupe države članice,
  smanjiti rascjepkanost
  tržišta
  obrambenih proizvoda i tehnologija diljem Unije
  te nastojati povećati standardizaciju obrambenih sustava i
  interoperabilnost sposobnosti država članica.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Europskog fonda za obranu za razdoblje 2021. – 2027. iznosi
  11 453 260 000 EUR u cijenama iz 2018.
  (13 000 000 000 
  EUR
  u tekućim cijenama).

2.   ▌Raspodjela iznosa iz stavka 1.:

| (a) | ▌
  3 612 182 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 100 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌
  3 612 182 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  4 100 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  ;

| (b) | ▌
  7 841 078 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  8 900 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za razvojno djelovanje. |
| --- | --- |

(b)

▌
  7 841 078 000 EUR u cijenama iz 2018. (
  8 900 000 000 EUR
  u tekućim cijenama)
  za razvojno djelovanje.

2a
     .
  Kako bi odgovorila na nepredviđene situacije ili nove događaje i potrebe, Komisija može, u okviru godišnjeg proračunskog postupka, odstupiti od iznosa iz stavka 2. za najviše 10 %.

3.   Iznos iz stavka 1. može se upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Fonda, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije, uključujući korporativne informacijske sustave.
  Taj iznos ne smije prelaziti 5 % vrijednosti financijske omotnice iz stavka 1.

4.   
  Najmanje
  5 %
  i najviše 10 %
  financijske omotnice iz stavka 1. mora biti namijenjeno podupiranju disruptivnih obrambenih tehnologija.

▌

Članak 5.

Pridružene zemlje

Fond će biti otvoren članicama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u.
  Svi financijski doprinosi za Fond na temelju ovog članka smatraju se namjenskim prihodima u skladu s člankom [21. stavkom 5.] Financijske uredbe.

Članak 6.

Potpora za disruptivne obrambene tehnologije

1.   Komisija dodjeljuje sredstva nakon otvorenih i javnih savjetovanja o 
  disruptivnim tehnologijama usmjerenima isključivo na obrambene primjene
  u područjima intervencije utvrđenima u programima rada
  u skladu s postupkom iz članka 27.

2.   Komisija na temelju pojedinačnih slučajeva
  utvrđuje
  najprikladniji oblik financiranja za financiranje
  disruptivnih tehnologija
  .

Članak 7.

Etika

1.   Djelovanja koja se provode u okviru Fonda moraju biti u skladu s:

| — | etičkim načelima i mjerodavnim nacionalnim i međunarodnim zakonodavstvom te zakonodavstvom Unije
  , uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole te međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

—

etičkim načelima i mjerodavnim nacionalnim i međunarodnim zakonodavstvom te zakonodavstvom Unije
  , uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima i Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezine dopunske protokole te međunarodno humanitarno pravo;

| — | pravilima i inicijativama za suzbijanje korupcije i pranja novca. [Am 6/rev i 13] |
| --- | --- |

—

pravilima i inicijativama za suzbijanje korupcije i pranja novca. [Am 6/rev i 13]

2.   
  Prijedloge
  sustavno
  pregledava Komisija na ex ante osnovi
  radi utvrđivanja onih djelovanja koja izazivaju složena ili ozbiljna etička pitanja
  te ih, po potrebi,
  podnosi na etičku procjenu. Analize i procjene etičnosti provodi Komisija uz potporu
  neovisnih
  stručnjaka
  iz različitih domena
  . Komisija osigurava transparentnost etičkih postupaka u najvećoj mogućoj mjeri
  te o tome izvještava u okviru svojih obveza izvještavanja i ocjenjivanja u skladu s člancima 31. i 32. Svi stručnjaci moraju biti građani Unije i državljani što većeg broja država članica.

3.   Subjekti koji sudjeluju u djelovanju pribavljaju sva odobrenja ili druge obvezne dokumente od relevantnih nacionalnih ili lokalnih etičkih povjerenstava ili drugih tijela, kao što su tijela za zaštitu podataka, prije početka predmetnih aktivnosti. Ti se dokumenti čuvaju u evidenciji i dostavljaju Komisiji.

▌

5.   Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva
  odbijaju se
  ▌.

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

FINANCIJSKE ODREDBE

FINANCIJSKE ODREDBE

Članak 8.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

1.   Fond ▌provodi
  Komisija
  u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom.

2.   Fondom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, posebice u obliku bespovratnih sredstava, nagrada i javne nabave. ▌

Članak 9.

Kumulativno, dopunsko i kombinirano financiranje

1.   Za djelovanje za koje je dobiven doprinos iz drugog programa Unije može se dobiti doprinos i iz Fonda pod uvjetom da doprinosi ne pokrivaju iste troškove. Pravila za svaki program/fond Unije iz kojeg se daje doprinos primjenjuju se na doprinos djelovanju iz tog programa/fonda. Kumulativno financiranje ne smije premašiti ukupne prihvatljive troškove djelovanja, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati na proporcionalnoj osnovi u skladu s dokumentima kojima se utvrđuju uvjeti za potporu.

▌

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

UVJETI PRIHVATLJIVOSTI, KRITERIJI ZA DODJELU I FINANCIRANJE

UVJETI PRIHVATLJIVOSTI, KRITERIJI ZA DODJELU I FINANCIRANJE

Članak 10.

Prihvatljivi subjekti

1.   Podnositelji zahtjeva i njihovi podizvođači
  uključeni u djelovanje
  prihvatljivi su za financiranje ako imaju poslovni nastan u Uniji ili u pridruženoj zemlji
  kako je navedeno u članku 5.
  , imaju izvršne upravljačke strukture u Uniji ili u pridruženoj zemlji te ih ne kontrolira nepridružena treća zemlja ili subjekt iz nepridružene treće zemlje.

2.   Odstupajući od stavka 1., podnositelj zahtjeva
  ili podizvođač uključen u djelovanje
  koji ima poslovni nastan u Uniji ili u pridruženoj zemlji a kontrolira ga nepridružena treća zemlja ili subjekt iz nepridružene treće zemlje može
  osnovati subjekt koji je
  prihvatljiv za financiranje ako je to nužno za postizanje ciljeva djelovanja i pod uvjetom da njegovo sudjelovanje ne ugrožava sigurnosne
  i obrambene
  interese Unije i njezinih država članica
  ili ciljeve iz članka 3
  . Kako bi se osigurala zaštita sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica, u pozivu na podnošenje prijedloga navodi se da
  se
  podnositelj zahtjeva
  mora obvezati na provođenje odgovarajućih mjera prije početka djelovanja, jamčeći pritom
  sljedeće:

| (a) | ▌kontrola nad podnositeljem zahtjeva
  ne provodi se
  na način kojim se ograničava njegova sposobnost da provodi ▌djelovanje
  i ostvaruje rezultate, kojim se nameću ograničenja u vezi s njegovom infrastrukturom, postrojenjima, imovinom, sredstvima, intelektualnim vlasništvom ili znanjem i iskustvom potrebnima u svrhu djelovanja, ili kojim se potkopavaju njegove sposobnosti i standardi potrebni za provedbu djelovanja
  ; |
| --- | --- |

(a)

▌kontrola nad podnositeljem zahtjeva
  ne provodi se
  na način kojim se ograničava njegova sposobnost da provodi ▌djelovanje
  i ostvaruje rezultate, kojim se nameću ograničenja u vezi s njegovom infrastrukturom, postrojenjima, imovinom, sredstvima, intelektualnim vlasništvom ili znanjem i iskustvom potrebnima u svrhu djelovanja, ili kojim se potkopavaju njegove sposobnosti i standardi potrebni za provedbu djelovanja
  ;

| (b) | ▌nepridruženim trećim zemljama i subjektima iz nepridruženih trećih zemalja ▌onemogućen
  je
  pristup klasificiranim i neklasificiranim osjetljivim podacima povezanima s djelovanjem te ▌zaposlenici ili druge osobe uključene u djelovanje imaju nacionalno sigurnosno odobrenje koje je izdala država članica ili pridružena zemlja; |
| --- | --- |

(b)

▌nepridruženim trećim zemljama i subjektima iz nepridruženih trećih zemalja ▌onemogućen
  je
  pristup klasificiranim i neklasificiranim osjetljivim podacima povezanima s djelovanjem te ▌zaposlenici ili druge osobe uključene u djelovanje imaju nacionalno sigurnosno odobrenje koje je izdala država članica ili pridružena zemlja;

| (c) | intelektualno vlasništvo koje proizlazi iz djelovanja i
  rezultati djelovanja ostaju korisniku i 
  ne podliježu
  kontroli ili ograničenjima nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja
  , ne izvoze se u treću zemlju, nije im dopušten pristup iz treće zemlje ili iz subjekta iz treće zemlje bez pristanka države članice u kojoj korisnik ima poslovni nastan, u skladu s ciljevima iz članka 3.,
  tijekom djelovanja i u određenom razdoblju nakon njegova završetka
  čija se duljina navodi u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  . |
| --- | --- |

(c)

intelektualno vlasništvo koje proizlazi iz djelovanja i
  rezultati djelovanja ostaju korisniku i 
  ne podliježu
  kontroli ili ograničenjima nepridruženih trećih zemalja ili subjekata iz nepridruženih trećih zemalja
  , ne izvoze se u treću zemlju, nije im dopušten pristup iz treće zemlje ili iz subjekta iz treće zemlje bez pristanka države članice u kojoj korisnik ima poslovni nastan, u skladu s ciljevima iz članka 3.,
  tijekom djelovanja i u određenom razdoblju nakon njegova završetka
  čija se duljina navodi u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava
  .

Podnositelj zahtjeva ili podugovaratelj uključen u djelovanje čija je izvršna upravljačka struktura u Uniji ili pridruženoj zemlji i koji su pod kontrolom nepridružene treće zemlje na koju se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije ili subjekta iz nepridružene treće zemlje na kojeg se primjenjuje bilo koja restriktivna mjera Unije ne mogu dobiti izuzeće na temelju ovog stavka.

3.   Sva infrastruktura, postrojenja, imovina i sredstva koji se upotrebljavaju za djelovanja koja se financiraju iz Fonda smješteni su na području Unije ili pridruženih zemalja
  i ne podliježu bilo kakvoj kontroli ili ograničenjima nepridružene treće zemlje ili subjekta iz nepridružene treće zemlje
  . Nadalje, tijekom izvođenja prihvatljivog djelovanja korisnici i njihovi podizvođači
  uključeni u djelovanje
  surađuju samo s pravnim subjektima koji imaju poslovni nastan u Uniji ili u pridruženoj zemlji te koje ne kontroliraju nepridružene treće zemlje ili subjekti iz nepridruženih trećih zemalja.

4.   Odstupajući od stavka 3.
  , ako u Uniji nisu lako dostupni konkurentni nadomjesci,
  korisnici i njihovi podizvođači koji su uključeni u djelovanje mogu upotrebljavati svoju imovinu, infrastrukturu, postrojenja i sredstva smještena ili pohranjena na državnom području nepridružene treće zemlje ako je to nužno za postizanje ciljeva djelovanja i pod uvjetom da se time ne
  ugrožavaju sigurnosni i obrambeni interesi
  Unije i njezinih država članica
  ili ciljevi Programa
  . Pod istim uvjetima korisnici i podizvođači
  uključeni u djelovanje
  mogu surađivati sa subjektom koji ima poslovni nastan u nepridruženoj trećoj zemlji tijekom provođenja prihvatljivog djelovanja. Troškovi povezani s upotrebom takve infrastrukture, postrojenja, imovine ili sredstava i s takvom suradnjom nisu prihvatljivi za financiranje sredstvima Fonda.
  U svakom slučaju, to se izuzeće ne odobrava ako se imovina, infrastrukture, postrojenja i sredstva nalaze ili drže na teritoriju nepridružene treće zemlje na koju se primjenjuje bilo kakva restriktivna mjera Unije.

5.   Kako bi se osigurala zaštita sigurnosnih interesa Unije i njezinih država članica, u pozivu na podnošenje prijedloga ili sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava navode se
  svi
  uvjeti
  , uključujući one iz točke 2. ovog članka
  . Ti se uvjeti posebno odnose na odredbe o vlasništvu nad rezultatima djelovanja i pristupu klasificiranim i neklasificiranim osjetljivim podacima te na jamstva o sigurnosti opskrbe.

6.   Podnositelji zahtjeva dostavljaju sve relevantne informacije potrebne za procjenu na temelju kriterija prihvatljivosti i uvjeta navedenih u stavcima od 1. do 4.

7.   Zahtjevi za koje su potrebne provjere u skladu sa stavkom 2. ili stavkom 4. mogu se podnijeti samo uz pristanak države članice ili pridružene zemlje u kojoj podnositelj zahtjeva ima poslovni nastan.

8.   U slučaju promjene tijekom provedbe djelovanja koja bi mogla dovesti u pitanje ispunjenje tih kriterija i uvjeta, korisnik o tome obavješćuje Komisiju, koja procjenjuje jesu li ti kriteriji i uvjeti i dalje zadovoljeni te mogući učinak
  (odgoda, poništenje)
  na financiranje djelovanja.

9.   Za potrebe ovog članka podizvođači znači podizvođači s izravnim ugovornim odnosom s korisnikom, drugi podizvođači kojima je dodijeljeno najmanje 10 % ukupnih prihvatljivih troškova te podizvođači kojima je za provođenje djelovanja potreban pristup klasificiranim podacima u skladu s Odlukom Komisije (EU, Euratom) 2015/444.

Članak 11.

Prihvatljiva djelovanja

1.   Samo djelovanja kojima se provode ciljevi navedeni u članku 3. prihvatljiva su za financiranje.

2.   Fondom se podupiru djelovanja koja obuhvaćaju nove proizvode i tehnologije te moderniziranje postojećih proizvoda i tehnologija kod kojih upotreba postojećih informacija potrebnih za modernizaciju ne podliježe izravnom ili neizravnom ograničenju koje nameću nepridružene treće zemlje ili subjekti iz nepridruženih trećih zemalja.

3.   Prihvatljivo djelovanje odnosi se na jedan ili više elemenata u nastavku:

| (a) | aktivnosti čiji je cilj stvaranje, podupiranje i poboljšanje ▌saznanja i obrambenih
  proizvoda ili
  tehnologija
  , uključujući disruptivne obrambene tehnologije,
  kojima se mogu postići znatni učinci u području obrane; |
| --- | --- |

(a)

aktivnosti čiji je cilj stvaranje, podupiranje i poboljšanje ▌saznanja i obrambenih
  proizvoda ili
  tehnologija
  , uključujući disruptivne obrambene tehnologije,
  kojima se mogu postići znatni učinci u području obrane;

| (b) | aktivnosti čiji je cilj povećanje interoperabilnosti i otpornosti, uključujući sigurnu proizvodnju i razmjenu podataka, ovladavanje ključnim obrambenim tehnologijama, jačanje sigurnosti opskrbe ili omogućivanje učinkovitog iskorištavanja rezultata za obrambene proizvode i tehnologije; |
| --- | --- |

(b)

aktivnosti čiji je cilj povećanje interoperabilnosti i otpornosti, uključujući sigurnu proizvodnju i razmjenu podataka, ovladavanje ključnim obrambenim tehnologijama, jačanje sigurnosti opskrbe ili omogućivanje učinkovitog iskorištavanja rezultata za obrambene proizvode i tehnologije;

| (c) | studije, kao što su studije izvedivosti za ispitivanje izvedivosti novih ili poboljšanih tehnologija, proizvoda, procesa, usluga ili rješenja ▌; |
| --- | --- |

(c)

studije, kao što su studije izvedivosti za ispitivanje izvedivosti novih ili poboljšanih tehnologija, proizvoda, procesa, usluga ili rješenja ▌;

| (d) | projektiranje obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije, kao i utvrđivanje tehničkih specifikacija na temelju kojih je projekt izrađen, koji mogu uključivati djelomična ispitivanja za smanjenje rizika u industrijskom ili reprezentativnom okruženju; |
| --- | --- |

(d)

projektiranje obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije, kao i utvrđivanje tehničkih specifikacija na temelju kojih je projekt izrađen, koji mogu uključivati djelomična ispitivanja za smanjenje rizika u industrijskom ili reprezentativnom okruženju;

| (e) | razvoj modela obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije s pomoću kojih se može prikazati funkcioniranje elementa u operativnom okruženju (prototip sustava); |
| --- | --- |

(e)

razvoj modela obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije s pomoću kojih se može prikazati funkcioniranje elementa u operativnom okruženju (prototip sustava);

| (f) | ispitivanje obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije; |
| --- | --- |

(f)

ispitivanje obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije;

| (g) | kvalifikaciju obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ▌; |
| --- | --- |

(g)

kvalifikaciju obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ▌;

| (h) | certifikaciju obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ▌; |
| --- | --- |

(h)

certifikaciju obrambenog proizvoda, materijalne ili nematerijalne komponente ili tehnologije ▌;

| (i) | razvoj tehnologija ili sredstava kojima se povećava učinkovitost obrambenih proizvoda i tehnologija tijekom njihova životnog ciklusa; |
| --- | --- |

(i)

razvoj tehnologija ili sredstava kojima se povećava učinkovitost obrambenih proizvoda i tehnologija tijekom njihova životnog ciklusa;

▌

4.   ▌Djelovanje se provodi putem suradnje
  unutar konzorcija
  najmanje triju pravnih subjekata koji imaju poslovni nastan u najmanje tri različite države članice i/ili pridružene zemlje.
  Svaki dodatni pravni subjekt koji sudjeluje u konzorciju može imati poslovni nastan u pridruženoj zemlji kako je utvrđeno u članku 5.
  Najmanje tri od tih prihvatljivih subjekata s poslovnim nastanom u najmanje dvije države članice i/ili pridružene zemlje tijekom cijele provedbe djelovanja nisu pod ▌kontrolom istog tijela, izravno ili neizravno, te se ne kontroliraju međusobno.

5.   Stavak 4. ne primjenjuje se na djelovanja iz stavka 3.
  točke
  (c) ▌te na djelovanja iz članka 6.

6.   Djelovanja za razvoj proizvoda i tehnologija čiji su upotreba, razvoj ili proizvodnja zabranjeni primjenjivim međunarodnim pravom nisu prihvatljiva
  za financiranje
  .
  Konkretno, u okviru Programa ne smije se financirati zapaljivo oružje, uključujući bijeli fosfor, streljivo s osiromašenim uranijem, smrtonosno autonomno oružje, uključujući bespilotne letjelice, bez značajne ljudske kontrole nad ključnim funkcijama odabira i napadanja pojedinačnih meta, malo oružje i lako oružje uglavnom razvijeno u svrhu izvoza, tj. ako nijedna država članica nije izrazila zahtjev za provedbu djelovanja. [Am 29/rev]

6a.
     
  Za financiranje u okviru Programa nisu prihvatljiva djelovanja za razvoj proizvoda i tehnologija kojima se može počiniti ili olakšati sljedeće:

| i. | teško kršenje međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

i.

teško kršenje međunarodnog humanitarnog prava;

| ii. | teško kršenje međunarodnog prava o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

ii.

teško kršenje međunarodnog prava o ljudskim pravima;

| iii. | čin koji predstavlja kazneno djelo u skladu s međunarodnim konvencijama ili protokolima koji se odnose na terorizam; |
| --- | --- |

iii.

čin koji predstavlja kazneno djelo u skladu s međunarodnim konvencijama ili protokolima koji se odnose na terorizam;

| iv. | čin koji predstavlja kazneno djelo u skladu s međunarodnim konvencijama ili protokolima koji se odnose na transnacionalni organizirani kriminal. |
| --- | --- |

iv.

čin koji predstavlja kazneno djelo u skladu s međunarodnim konvencijama ili protokolima koji se odnose na transnacionalni organizirani kriminal.

6b.
     
  Djelatnosti koje djelomično ili u potpunosti doprinose na izravan ili neizravan način razvoju oružja za masovno uništenje i povezane tehnologije bojnih glava i raketa nisu prihvatljive. [Am 21]

Članak 12.

Postupak odabira i dodjele

▌ [Am 30]

2.   Komisija dodjeljuje financiranje za odabrana djelovanja nakon svakog poziva ili nakon primjene članka [195. točke (e)] Financijske uredbe.

3.   Komisija dodjeljuje financiranje za razvojno djelovanje
  delegiranim
  aktima donesenima u skladu s postupkom navedenim u članku 
  28.a
  .

Članak 13.

Kriteriji za dodjelu

1.   Svaki se prijedlog ocjenjuje na temelju sljedećih kriterija:

| (a) | doprinos izvrsnosti ili potencijal za disruptivni učinak u području obrane, konkretno pokazivanjem da očekivani rezultati predloženog djelovanja imaju znatne prednosti u odnosu na postojeće proizvode ili tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

doprinos izvrsnosti ili potencijal za disruptivni učinak u području obrane, konkretno pokazivanjem da očekivani rezultati predloženog djelovanja imaju znatne prednosti u odnosu na postojeće proizvode ili tehnologije;

| (b) | doprinos inovacijama i tehnološkom razvoju europske obrambene industrije, konkretno pokazivanjem da predloženo djelovanje uključuje revolucionarne ili nove koncepte i pristupe, nova obećavajuća buduća tehnološka poboljšanja ili primjenu tehnologija ili koncepata koji dosad nisu primijenjeni u sektoru obrane; |
| --- | --- |

(b)

doprinos inovacijama i tehnološkom razvoju europske obrambene industrije, konkretno pokazivanjem da predloženo djelovanje uključuje revolucionarne ili nove koncepte i pristupe, nova obećavajuća buduća tehnološka poboljšanja ili primjenu tehnologija ili koncepata koji dosad nisu primijenjeni u sektoru obrane;

| (c) | doprinos konkurentnosti europske obrambene industrije, konkretno stvaranjem novih tržišnih mogućnosti i ubrzavanjem rasta poduzeća diljem Unije; |
| --- | --- |

(c)

doprinos konkurentnosti europske obrambene industrije, konkretno stvaranjem novih tržišnih mogućnosti i ubrzavanjem rasta poduzeća diljem Unije;

| (ca) | doprinos industrijskoj i tehnološkoj samostalnosti Unije jačanjem obrambenih tehnologija ili proizvoda u skladu s prioritetima u pogledu obrambenih sposobnosti koje su države članice dogovorile u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike, a osobito u kontekstu Plana za razvoj sposobnosti EU-a i ZSOP-a; |
| --- | --- |

(ca)

doprinos industrijskoj i tehnološkoj samostalnosti Unije jačanjem obrambenih tehnologija ili proizvoda u skladu s prioritetima u pogledu obrambenih sposobnosti koje su države članice dogovorile u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike, a osobito u kontekstu Plana za razvoj sposobnosti EU-a i ZSOP-a;

| (d) | doprinos sigurnosnim i obrambenim interesima Unije u skladu s prioritetima navedenima u članku 3. stavku 2. te, gdje je to primjereno, regionalnim i međunarodnim sporazumima o suradnji; |
| --- | --- |

(d)

doprinos sigurnosnim i obrambenim interesima Unije u skladu s prioritetima navedenima u članku 3. stavku 2. te, gdje je to primjereno, regionalnim i međunarodnim sporazumima o suradnji;

| (e) | doprinos stvaranju nove prekogranične suradnje pravnih subjekata, posebice MSP-ova
  i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  koji imaju poslovni nastan u državama članicama i/ili pridruženim zemljama koje nisu države članice i/ili pridružene zemlje u kojima poslovni nastan imaju subjekti u konzorciju koji nisu MSP-ovi
  ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  ; |
| --- | --- |

(e)

doprinos stvaranju nove prekogranične suradnje pravnih subjekata, posebice MSP-ova
  i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  koji imaju poslovni nastan u državama članicama i/ili pridruženim zemljama koje nisu države članice i/ili pridružene zemlje u kojima poslovni nastan imaju subjekti u konzorciju koji nisu MSP-ovi
  ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  ;

| (f) | kvaliteta i učinkovitost provedbe djelovanja. |
| --- | --- |

(f)

kvaliteta i učinkovitost provedbe djelovanja.

2.   U okviru stavka 1. točke (d) u obzir se mogu uzeti regionalni i međunarodni prioriteti, posebice kako bi se izbjeglo nepotrebno udvostručavanje, pod uvjetom da su u službi sigurnosnih i obrambenih interesa Unije te da se njima ne isključuje sudjelovanje bilo koje države članice.

Članak 14.

Stopa sufinanciranja

1.   Fondom se
  financira
  100 % prihvatljivih troškova djelovanja, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja.

2.   Odstupajući od stavka 1.;

| (a) | za djelovanja definirana u članku 11. stavku 3. točki (e) financijska potpora iz Fonda ne premašuje 20 % prihvatljivih troškova djelovanja; |
| --- | --- |

(a)

za djelovanja definirana u članku 11. stavku 3. točki (e) financijska potpora iz Fonda ne premašuje 20 % prihvatljivih troškova djelovanja;

| (b) | za djelovanja definirana u članku 11. stavku 3. točkama od (f) do (h) financijska potpora iz Fonda ne premašuje 80 % prihvatljivih troškova djelovanja. |
| --- | --- |

(b)

za djelovanja definirana u članku 11. stavku 3. točkama od (f) do (h) financijska potpora iz Fonda ne premašuje 80 % prihvatljivih troškova djelovanja.

3.   Za razvojna djelovanja stopa financiranja povećava se
  , i pritom ne smije premašiti iznos ukupnih prihvatljivih troškova,
  u sljedećim slučajevima:

| (a) | djelovanju razvijenom u kontekstu stalne strukturirane suradnje kako je utvrđena Odukom Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017.
  odobrava se
  stopa financiranja uvećana za dodatnih 10 postotnih bodova; |
| --- | --- |

(a)

djelovanju razvijenom u kontekstu stalne strukturirane suradnje kako je utvrđena Odukom Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017.
  odobrava se
  stopa financiranja uvećana za dodatnih 10 postotnih bodova;

| (b) | djelovanju
  se odobrava stopa financiranja uvećana za postotne bodove koji odgovaraju postotku ukupnih prihvatljivih troškova dodijeljenih MSP-ovima koji imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji koje nisu one u kojima poslovni nastan imaju članovi konzorcija koji nisu MSP-ovi
  ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  ; |
| --- | --- |

(b)

djelovanju
  se odobrava stopa financiranja uvećana za postotne bodove koji odgovaraju postotku ukupnih prihvatljivih troškova dodijeljenih MSP-ovima koji imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji koje nisu one u kojima poslovni nastan imaju članovi konzorcija koji nisu MSP-ovi
  ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije
  ;

| (c) | djelovanju
  se odobrava stopa financiranja uvećana za postotne bodove koji odgovaraju četvrtini postotka ukupnih prihvatljivih troškova dodijeljenih poduzećima srednje tržišne kapitalizacije koja imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji koje nisu države članice i/ili pridružene zemlje u kojima poslovni nastan imaju članovi konzorcija koji nisu MSP-ovi ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije; |
| --- | --- |

(c)

djelovanju
  se odobrava stopa financiranja uvećana za postotne bodove koji odgovaraju četvrtini postotka ukupnih prihvatljivih troškova dodijeljenih poduzećima srednje tržišne kapitalizacije koja imaju poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji koje nisu države članice i/ili pridružene zemlje u kojima poslovni nastan imaju članovi konzorcija koji nisu MSP-ovi ili poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;

| (d) | ukupno uvećanje stope financiranja djelovanja ne premašuje 30 postotnih bodova. |
| --- | --- |

(d)

ukupno uvećanje stope financiranja djelovanja ne premašuje 30 postotnih bodova.

Članak 15.

Financijska sposobnost

Odstupajući od članka [198.] Financijske uredbe:

| (a) | provjerava se samo financijska sposobnost koordinatora i to samo ako su od Unije zatražena financijska sredstva u iznosu od najmanje 500 000 EUR; međutim, ako postoje razlozi za sumnju u financijsku sposobnost, Komisija provjerava i financijsku sposobnost drugih podnositelja zahtjeva ili koordinatora za iznose niže od praga navedenog u prvoj rečenici; |
| --- | --- |

(a)

provjerava se samo financijska sposobnost koordinatora i to samo ako su od Unije zatražena financijska sredstva u iznosu od najmanje 500 000 EUR; međutim, ako postoje razlozi za sumnju u financijsku sposobnost, Komisija provjerava i financijsku sposobnost drugih podnositelja zahtjeva ili koordinatora za iznose niže od praga navedenog u prvoj rečenici;

| (b) | ne provjerava se financijska sposobnost pravnih subjekata za čiju održivost jamči država članica ni financijska sposobnost sveučilišta
  i javnih istraživačkih centara
  ; |
| --- | --- |

(b)

ne provjerava se financijska sposobnost pravnih subjekata za čiju održivost jamči država članica ni financijska sposobnost sveučilišta
  i javnih istraživačkih centara
  ;

| (c) | ako za financijsku sposobnost strukturno jamči drugi pravni subjekt, provjerava se financijska sposobnost tog subjekta. |
| --- | --- |

(c)

ako za financijsku sposobnost strukturno jamči drugi pravni subjekt, provjerava se financijska sposobnost tog subjekta.

Članak 16.

Neizravni troškovi

1.   Prihvatljivi neizravni troškovi utvrđuju se primjenom paušalne stope od 25 % ukupnih prihvatljivih izravnih troškova, ne uključujući prihvatljive izravne troškove za podugovaranje, financijsku potporu trećim stranama te sve jedinične troškove ili paušalne iznose koji uključuju neizravne troškove.

2.   
  Kao alternativa,
  prihvatljivi neizravni troškovi ▌mogu se utvrditi u skladu s uobičajenom računovodstvenom praksom korisnika na temelju stvarnih neizravnih troškova, pod uvjetom da te računovodstvene prakse prihvaćaju nacionalna tijela u okviru usporedivih programa financiranja u skladu s člankom [185.] Financijske uredbe te da su priopćene Komisiji.

Članak 17.

Upotreba jednokratnog paušalnog iznosa ili doprinosa koji nije povezan s troškovima

1.   Za bespovratna sredstva dodijeljena za djelovanja iz članka 11. stavka 3. točke (e) i druga djelovanja za koja države članice i/ili pridružene zemlje financiraju
  više od 50 %
  proračuna, Komisija može upotrijebiti:

| (a) | doprinos koji nije povezan s troškovima iz članka [180. stavka 3.] Financijske uredbe, a temelji se na ostvarenju rezultata mjerenom upućivanjem na prethodno utvrđene ciljeve ili pomoću pokazatelja uspješnosti ili |
| --- | --- |

(a)

doprinos koji nije povezan s troškovima iz članka [180. stavka 3.] Financijske uredbe, a temelji se na ostvarenju rezultata mjerenom upućivanjem na prethodno utvrđene ciljeve ili pomoću pokazatelja uspješnosti ili

| (b) | jednokratan paušalni iznos iz članka [182.] Financijske uredbe koji se temelji na privremenom proračunu djelovanja koji su već prihvatila nacionalna tijela država članica i pridruženih zemalja koje sufinanciraju djelovanje. |
| --- | --- |

(b)

jednokratan paušalni iznos iz članka [182.] Financijske uredbe koji se temelji na privremenom proračunu djelovanja koji su već prihvatila nacionalna tijela država članica i pridruženih zemalja koje sufinanciraju djelovanje.

2.   Neizravni troškovi uključeni su u paušalni iznos.

Članak 18.

Pretkomercijalna nabava

1.   Unija može podupirati pretkomercijalnu nabavu dodjelom bespovratnih sredstava javnim naručiteljima ili naručiteljima kako su definirani u direktivama 2014/24/EU (15), 2014/25/EU (16) i 2009/81/EZ (17) Europskog parlamenta i Vijeća, koji
  u području obrane
  zajedno nabavljaju istraživanje i razvoj usluga ▌ili koordiniraju svoje postupke nabave.

2.   Postupci nabave:

| (a) | u skladu su s odredbama ove Uredbe; |
| --- | --- |

(a)

u skladu su s odredbama ove Uredbe;

| (b) | mogu odobriti sklapanje više ugovora u sklopu istog postupka (više dobavljača); |
| --- | --- |

(b)

mogu odobriti sklapanje više ugovora u sklopu istog postupka (više dobavljača);

| (c) | predviđaju sklapanje ugovora s ponuđačem ili ponuđačima koji nude najbolju vrijednost za novac. |
| --- | --- |

(c)

predviđaju sklapanje ugovora s ponuđačem ili ponuđačima koji nude najbolju vrijednost za novac.

Članak 19.

Jamstveni fond

Doprinosima mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu se pokriti rizici povezani s osiguranjem povrata sredstava koje primatelji duguju te se oni smatraju dostatnim jamstvom u okviru Financijske uredbe. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe XXX [sljednika Uredbe o Jamstvenom fondu].

▌

Članak 21.

Pristup financijskim instrumentima

Korisnici Fonda prihvatljivi su za pristup namjenskim financijskim proizvodima upotrijebljenim u okviru fonda InvestEU
  u skladu s ▌glavom X. Financijske uredbe.

GLAVA II.

GLAVA II.

POSEBNE ODREDBE PRIMJENJIVE NA ISTRAŽIVANJE

POSEBNE ODREDBE PRIMJENJIVE NA ISTRAŽIVANJE

Članak 22.

Vlasništvo nad rezultatima

1.   Rezultati djelovanja u vlasništvu su korisnika koji su ih ostvarili. Ako pravni subjekti zajedno ostvaruju rezultate a njihove je pojedinačne doprinose nemoguće utvrditi, ili ako nije moguće razdvojiti te zajedničke rezultate, pravni subjekti imat će zajedničko vlasništvo nad rezultatima.
  Zajednički vlasnici sklapaju ugovor o dodjeli i načinu ostvarivanja takvog zajedničkog vlasništva u skladu sa svojim obvezama u sklopu ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava.

2.   Ako je potpora Unije pružena u obliku javne nabave, rezultati su u vlasništvu Unije. Države članice i pridružene zemlje imaju pravo pristupa rezultatima bez naplate na njihov izričit
  pisani
  zahtjev.

3.   Rezultati djelovanja za koje je potpora isplaćena iz Fonda ne podliježu kontroli ili ograničenju nepridružene treće zemlje ili subjekta iz nepridružene treće zemlje, bilo izravno ili neizravno, putem jednog ili više posredničkih pravnih tijela, uključujući u smislu prijenosa tehnologije.

4.   Ako je to opravdano, u ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava propisuje se pravo Komisije da bude obaviještena te da uloži prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima ili na davanje licence u pogledu rezultata nepridruženoj trećoj zemlji ili subjektu iz nepridružene treće zemlje. Takvi prijenosi ne smiju biti u suprotnosti s obrambenim i sigurnosnim interesima Unije i njezinih država članica ni s ciljevima Uredbe kako su utvrđeni u članku 3.

5.   Nacionalna tijela država članica i pridruženih zemalja imaju pravo pristupa posebnom izvješću o 
  djelovanju
  za koje su primljena sredstva Unije. Ta se prava pristupa ustupaju besplatno, a Komisija ih prenosi državama članicama i pridruženim zemljama nakon što osigura da su uspostavljene prikladne obveze povjerljivosti.
  U svakom slučaju, od sudionika se ne zahtijeva da u tematskom izvješću daju podatke ili informacije koje su dio intelektualnog vlasništva.

6.   Nacionalna tijela država članica i pridruženih zemalja upotrebljavaju posebno izvješće isključivo za svrhe povezane s upotrebom među njihovim oružanim snagama ili snagama sigurnosti i obavještajnim snagama ili u njihovu korist, uključujući u okviru njihovih programa suradnje. Takva upotreba uključuje, ali ne isključivo, studiju, ocjenu, procjenu, istraživanje, projektiranje, razvoj, proizvodnju, poboljšanje, izmjenjivanje, održavanje, popravak, obnovu te prihvat i certifikaciju proizvoda, upotrebu, obuku, odlaganje i druge usluge projektiranja i uvođenja proizvoda u upotrebu, kao i ocjenu i izradu tehničkih zahtjeva za nabavu.

7.   Korisnici besplatno ustupaju prava pristupa svojim rezultatima institucijama, tijelima i agencijama Unije u prikladno opravdanu svrhu razvoja, provedbe i praćenja Unijinih politika ili programa. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu.

8.   U ugovorima o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovorima o pretkomercijalnoj nabavi utvrđuju se posebne odredbe o vlasništvu, pravima pristupa i licenciranju, kako bi se osigurala maksimalna upotreba rezultata i izbjegla bilo kakva nepoštena prednost. ▌Ako ugovorni izvođač ne uspije komercijalno iskoristiti rezultate u zadanom roku nakon predkomercijalne nabave kako je navedeno u ugovoru, on
  , gdje je to moguće,
  prenosi cijelo vlasništvo nad rezultatima javnim naručiteljima.

8a.
     
  Bilo koje tri države članice ili pridružene zemlje ili više njih koje su multilateralno ili u okviru organizacije Unije zajedno sklopile jedan ili više ugovora s jednim ili više sudionika kako bi zajedno dalje razvijali rezultate dobivene u okviru posebnog djelovanja koje je primilo sredstva u okviru sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za istraživanje u području obrane imaju pravo pristupa rezultatima djelovanja koji su u vlasništvu tih sudionika i potrebni su za izvršenje ugovora. Takva prava pristupa odobravaju se besplatno i pod posebnim uvjetima koji za cilj imaju osigurati da se ta prava koriste samo u svrhu ugovora i da postoje odgovarajuće obveze o povjerljivosti.

GLAVA III.

GLAVA III.

POSEBNE ODREDBE PRIMJENJIVE NA RAZVOJ

POSEBNE ODREDBE PRIMJENJIVE NA RAZVOJ

Članak 23.

Dodatni kriteriji prihvatljivosti

1.   Ako je primjenjivo, konzorcij dokazuje da će preostali troškovi prihvatljivog djelovanja koji nisu obuhvaćeni potporom Unije biti podmireni drugim sredstvima financiranja, kao što su doprinosi država članica i/ili pridruženih zemalja ili sufinanciranje pravnih subjekata.

2.   Kad je riječ o djelovanjima iz članka 11. stavka 3. točke (d), djelovanje se temelji na usklađenim zahtjevima u pogledu sposobnosti koje zajednički dogovaraju relevantne države članice i/ili pridružene zemlje.

3.   Za djelovanja iz članka 11. stavka 3. točaka od (e) do (h) konzorcij dokumentima koje su izdala nacionalna tijela dokazuje:

| (a) | da najmanje dvije države članice ▌ili
  najmanje jedna država članica s
  pridruženim zemljama
  pruže jamstva
  za nabavku završnog proizvoda ili upotrebu tehnologije na koordiniran način.
  To može uključivati
  zajedničku nabavu. |
| --- | --- |

(a)

da najmanje dvije države članice ▌ili
  najmanje jedna država članica s
  pridruženim zemljama
  pruže jamstva
  za nabavku završnog proizvoda ili upotrebu tehnologije na koordiniran način.
  To može uključivati
  zajedničku nabavu.

| (b) | da se djelovanje temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama koje su zajednički dogovorile države članice i/ili pridružene zemlje koje sufinanciraju djelovanje. |
| --- | --- |

(b)

da se djelovanje temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama koje su zajednički dogovorile države članice i/ili pridružene zemlje koje sufinanciraju djelovanje.

Članak 24.

Dodatni kriteriji za dodjelu

Uz kriterije za dodjelu iz članka 13. u programu rada u obzir se može uzeti i sljedeće:

| (a) | doprinos povećanju učinkovitosti obrambenih proizvoda i tehnologija tijekom njihova životnog ciklusa, uključujući isplativost i potencijal za sinergije u nabavi te u postupku održavanja i postupku odlaganja; |
| --- | --- |

(a)

doprinos povećanju učinkovitosti obrambenih proizvoda i tehnologija tijekom njihova životnog ciklusa, uključujući isplativost i potencijal za sinergije u nabavi te u postupku održavanja i postupku odlaganja;

| (b) | razinu suradnje među državama članicama
  uključenim
  u prihvatljivo djelovanje. |
| --- | --- |

(b)

razinu suradnje među državama članicama
  uključenim
  u prihvatljivo djelovanje.

| (ba) | planirani obujam javne nabave i očekivani učinak na obrambene sposobnosti i rashode država članica te europsku stratešku autonomiju. |
| --- | --- |

(ba)

planirani obujam javne nabave i očekivani učinak na obrambene sposobnosti i rashode država članica te europsku stratešku autonomiju.

Članak 25.

Vlasništvo nad rezultatima

1.   Unija nije vlasnik proizvoda ili tehnologija koji nastanu iz razvojnih djelovanja niti je nositelj prava intelektualnog vlasništva u pogledu rezultata djelovanja.

1a.
     
  Rezultati djelovanja u vlasništvu su korisnika koji su ih ostvarili. Ako pravni subjekti zajedno ostvaruju rezultate a njihove je pojedinačne doprinose nemoguće utvrditi, ili ako nije moguće razdvojiti te zajedničke rezultate, pravni subjekti imat će zajedničko vlasništvo nad rezultatima. Zajednički vlasnici sklapaju ugovor o dodjeli i načinu ostvarivanja takvog zajedničkog vlasništva u skladu sa svojim obvezama u sklopu ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava.

2.   Rezultati djelovanja za koje je potpora isplaćena iz Fonda ne podliježu kontroli ili ograničenju nepridružene treće zemlje ili subjekta iz nepridružene treće zemlje, bilo izravno ili neizravno, putem jednog ili više posredničkih pravnih tijela, uključujući u smislu prijenosa tehnologije.

3.   Kad je riječ o rezultatima koje su ostvarili primatelji
  iz ove Uredbe, i ne dovodeći u pitanje stavak 2. ovog članka
  , Komisiju se
  ex ante barem šest tjedana prije
  obavješćuje o svakom prijenosu vlasništva ili davanju licencije nepridruženim trećim zemljama
  ili subjektima iz nepridruženih trećih zemalja
  .
  Ako
  su takvi prijenosi vlasništva ili davanja licencije
  u suprotnosti s
  obrambenim i sigurnosnim interesima Unije i njezinih država članica ili ciljevima Uredbe kako su utvrđeni u članku 3., ▌
  moraju se vratiti
  financijska sredstva isplaćena u okviru Fonda.

4.   Odstupajući od stavka 1., ako je potpora Unije pružena u obliku javne nabave, rezultati su vlasništvo Unije, a države članice i/ili pridružene zemlje na pisani zahtjev imaju besplatno pravo na neisključivu licenciju za upotrebu rezultata.

Članak 26.

Obavješćivanje voditelja projekta

Ako države članice i pridružene zemlje imenuju voditelja projekta, Komisija
  se savjetuje s
  voditeljem projekta
  o ostvarenom napretku u pogledu djelovanja prije izvršenja plaćanja korisniku prihvatljivog djelovanja.

GLAVA IV.

GLAVA IV.

UPRAVLJANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

UPRAVLJANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 27.

Programi rada

1.   Fond se provodi prema godišnjim ili višegodišnjim programima rada utvrđenima u skladu s člankom [110.] Financijske uredbe. ▌

1a.
     
  U okviru programa rada mogu se osobito uzeti u obzir strategije izrađene putem sveobuhvatnog strateškog plana istraživanja (OSRA) i slučajeva strateškog konteksta Plana za razvoj.

1b.
     
  Komisija osigurava usklađenost programa rada tijekom životnog ciklusa proizvoda i tehnologija za obranu.

2.   Komisija donosi programe rada pomoću
  delegiranih
  akata u skladu s postupkom iz članka 
  28.a.

2a.
     
  U programima rada detaljno se utvrđuju kategorije projekata koji se trebaju financirati u okviru Programa. Navedeni programi rada u skladu su s ciljevima iz članka 3.

2b.
     
  Komisija na temelju procesa razrade programa rada provodi preliminarnu ocjenu mogućih slučajeva udvostručavanja s postojećim sposobnostima ili već financiranim istraživačkim ili razvojnim projektima u Uniji.

▌

Članak 28.a

Delegiranje ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 27. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od sedam godina počevši od [datum stupanja na snagu].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 27. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016
   (18).

Članak 29.

Neovisni stručnjaci

1.   Komisija imenuje neovisne stručnjake koji pomažu pri evaluaciji prijedloga u skladu s člankom [237.] Financijske uredbe. ▌

2.   Neovisni stručnjaci su ▌građani
  Unije iz što većeg broja država članica
  pronađeni i odabrani na temelju poziva na iskaz interesa ▌s ciljem sastavljanja popisa stručnjaka. Odstupajući od članka [237.] Financijske uredbe, taj se popis ne objavljuje,
  ni u potpunosti ni djelomično, kada je to potrebno na temelju zaštite javne sigurnosti
  .

3.   Neovisni stručnjaci imaju prikladno sigurnosno odobrenje koje je izdala država članica.

▌

5.   Neovisni stručnjaci odabiru se na temelju njihovih vještina, iskustva i znanja potrebnih za izvršenje dodijeljenih zadataka.

5a.   
  Komisija osigurava da stručnjak koji je suočen sa sukobom interesa u odnosu na predmet za koji je potrebno njegovo mišljenje ne pruža ocjenu, savjete ili pomoć u vezi s dotičnim predmetom.

Članak 30.

Primjena pravila o klasificiranim podacima

1.   U okviru područja primjene ove Uredbe:

| (a) | svaka država članica ili pridružena zemlja osigurava da njezini sigurnosni propisi nude razinu zaštite klasificiranih podataka Europske unije jednakovrijednu onoj koja je osigurana pravilima o sigurnosti utvrđenima u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444 оd 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka (19) EU-a i sigurnosnim pravilima Vijeća utvrđenima u prilozima Odluci 2013/488/EU (20); |
| --- | --- |

(a)

svaka država članica ili pridružena zemlja osigurava da njezini sigurnosni propisi nude razinu zaštite klasificiranih podataka Europske unije jednakovrijednu onoj koja je osigurana pravilima o sigurnosti utvrđenima u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444 оd 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka (19) EU-a i sigurnosnim pravilima Vijeća utvrđenima u prilozima Odluci 2013/488/EU (20);

| (b) | države članice i pridružene zemlje bez odgađanja obavješćuju Komisiju o nacionalnim sigurnosnim propisima iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

države članice i pridružene zemlje bez odgađanja obavješćuju Komisiju o nacionalnim sigurnosnim propisima iz točke (a);

| (c) | fizičke osobe s boravištem u nepridruženim trećim zemljama i pravne osobe s poslovnim nastanom u nepridruženim trećim zemljama mogu rukovati klasificiranim podacima EU-a u vezi s Fondom samo ako u tim zemljama podliježu sigurnosnim propisima kojima se jamči razina zaštite koja je barem jednakovrijedna onoj koja je osigurana Komisijinim pravilima o sigurnosti utvrđenima u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i sigurnosnim pravilima Vijeća utvrđenima u prilozima Odluci 2013/488/EU. Jednakovrijednost sigurnosnih propisa koji se primjenjuju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji utvrđuje se u sporazumu o sigurnosti informacija koji, prema potrebi, uključuje pitanja industrijske sigurnosti, a koji je sklopljen između Unije i predmetne treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. UFEU-a i uzimajući u obzir članak 13. Odluke 2013/488/EU; |
| --- | --- |

(c)

fizičke osobe s boravištem u nepridruženim trećim zemljama i pravne osobe s poslovnim nastanom u nepridruženim trećim zemljama mogu rukovati klasificiranim podacima EU-a u vezi s Fondom samo ako u tim zemljama podliježu sigurnosnim propisima kojima se jamči razina zaštite koja je barem jednakovrijedna onoj koja je osigurana Komisijinim pravilima o sigurnosti utvrđenima u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444 i sigurnosnim pravilima Vijeća utvrđenima u prilozima Odluci 2013/488/EU. Jednakovrijednost sigurnosnih propisa koji se primjenjuju u trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji utvrđuje se u sporazumu o sigurnosti informacija koji, prema potrebi, uključuje pitanja industrijske sigurnosti, a koji je sklopljen između Unije i predmetne treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. UFEU-a i uzimajući u obzir članak 13. Odluke 2013/488/EU;

| (d) | ne dovodeći u pitanje članak 13. Odluke 2013/488/EU i pravila o industrijskoj sigurnosti utvrđena u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444, fizička ili pravna osoba, treća zemlja ili međunarodna organizacija mogu imati pristup klasificiranim podacima Europske unije ako se to u dotičnom slučaju pokaže potrebnim te ovisno o prirodi i sadržaju tih podataka, primateljevoj potrebi za pristupom podacima i stupnju koristi za Europsku uniju. |
| --- | --- |

(d)

ne dovodeći u pitanje članak 13. Odluke 2013/488/EU i pravila o industrijskoj sigurnosti utvrđena u Odluci Komisije (EU, Euratom) 2015/444, fizička ili pravna osoba, treća zemlja ili međunarodna organizacija mogu imati pristup klasificiranim podacima Europske unije ako se to u dotičnom slučaju pokaže potrebnim te ovisno o prirodi i sadržaju tih podataka, primateljevoj potrebi za pristupom podacima i stupnju koristi za Europsku uniju.

2.   Ako djelovanje uključuje ili sadržava klasificirane podatke ili su oni potrebni za djelovanje, mjerodavno tijelo za financiranje u pozivu na podnošenje prijedloga ili u natječajnoj dokumentaciji određuje mjere i zahtjeve potrebne za jamčenje sigurnosti takvih podataka na odgovarajućoj razini.

3.   Kako bi se olakšala razmjena osjetljivih informacija između Komisije, primatelja i, kad je to primjenjivo, država članica, Komisija uspostavlja
  siguran
  elektronički sustav za razmjenu.

Članak 31.

Praćenje i izvješćivanje

1.   Pokazatelji za praćenje provedbe i napretka Fonda prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su Prilogu.

2.   Kako bi učinkovito procijenila napredak Fonda u postizanju njegovih ciljeva, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. radi izmjene Priloga kako bi se prema potrebi revidirali ili dopunili pokazatelji i radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Komisija redovito prati
  i ocjenjuje
  provedbu Fonda i svake godine izvješćuje
  Europski parlament i Vijeće
  o postignutom napretku.
  To godišnje izvješće sadrži odjeljak o provedbi članka 7.
  U tu svrhu Komisija uspostavlja potrebne sustave praćenja.

4.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe Fonda i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije.

Članak 32.

Evaluacija Fonda

1.   Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

2.   Privremena evaluacija Fonda provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Fonda. Izvješće o privremenoj evaluaciji, koje treba izraditi do 31. srpnja 2024., posebice obuhvaća ocjenu upravljanja Fondom,
  lekcije naučene iz Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane, ocjenu provedbe etičkih postupaka iz članka 7.
  , stope provedbe, rezultate dodjele projekata, uključujući sudjelovanje MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije te razinu njihova prekograničnog sudjelovanja,
  distribuciju financiranja među različitim kategorijama podizvođača prema definiciji iz članka 10. točke 9., proračun dodijeljen za disruptivne tehnologije
  i financiranje odobreno u skladu s člankom [195.] Financijske uredbe.
  Privremena evaluacija sadržava i informacije o zemljama podrijetla primatelja te broju zemalja uključenih u pojedinačne projekte i, kad je to moguće, o distribuciji prava na stvoreno intelektualno vlasništvo.
  Komisija može podnijeti prijedloge svih prikladnih izmjena postojeće Uredbe.

3.   Na kraju provedbe Fonda, a najkasnije četiri godine nakon ▌31. prosinca 
  2027
  . Komisija provodi završnu evaluaciju Fonda. Izvješće o završnoj evaluaciji sadržava rezultate provedbe i, u mjeri u kojoj je to moguće zbog rokova, utjecaj Fonda. U tom izvješću, koje se temelji na relevantnim savjetovanjima s državama članicama, pridruženim zemljama i ključnim dionicima, posebice se ocjenjuje napredak ostvaren u postizanju ciljeva utvrđenih u članku 3. U njemu se analizira i prekogranično sudjelovanje, uključivanje MSP-ova i poduzeća središnje tržišne kapitalizacije u projekte provedene u okviru Fonda te integracija MSP-ova i poduzeća središnje tržišne kapitalizacije u globalni vrijednosni lanac. Izvješće sadržava i informacije o zemljama podrijetla primatelja te, kad je to moguće, o distribuciji prava na stvoreno intelektualno vlasništvo.

4.   Zaključke evaluacija i svoje primjedbe Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.

Članak 33.

Revizije

Revizije uporabe doprinosa Unije koje provode osobe ili subjekti, među ostalim i oni koje institucije ili tijela Unije nisu ovlastili, osnova su za opće jamstvo u skladu s člankom [127.] Financijske uredbe. Europski revizorski sud provjerava račune svih prihoda i rashoda Unije u skladu s člankom 287. UFEU-a.

Članak 34.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Fondu na temelju odluke u skladu s međunarodnim sporazumom ili nekoga drugog pravnog instrumenta, tada ta treća zemlja jamči potrebna prava i pristup koji su potrebni odgovornome ovlaštenom službeniku, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu da na sveobuhvatan način izvršavaju svoje nadležnosti. U slučaju OLAF-a ta prava uključuju pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na terenu, predviđeno Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

Članak 35.

Informiranje, priopćavanje i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju mjera i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Fonda, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Fondu također doprinose
  Komisijinom
  priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.
  Ti financijski izvori mogu se koristiti za projekte o statistikama o obrambenoj industriji te pilot-projekte za prikupljanje podataka.

GLAVA V.

GLAVA V.

DELEGIRANI AKTI, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

DELEGIRANI AKTI, PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 36.

Delegirani akti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 31. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

2.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 31. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

4.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.   Delegirani akt donesen na temelju članka 31. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 37.

Stavljanje izvan snage

Uredba (EU) .../.... (Europski program industrijskog razvoja u području obrane) stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2021.

Članak 38.

Prijelazne odredbe

1.   Ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih djelovanja do njihova zaključenja, na temelju [Uredbe o europskom programu industrijskog razvoja u području obrane] te pripremnog djelovanja u pogledu istraživanja u području obrane, koji se nastavljaju primjenjivati na predmetna djelovanja do njihova zaključenja.

2.   Iz financijske omotnice Fonda mogu se podmirivati i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Fonda i mjera donesenih u okviru prethodnih instrumenata, [Uredbe o europskom programu industrijskog razvoja u području obrane] te pripremnog djelovanja u pogledu istraživanja u području obrane.

3.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 4. kako bi se omogućilo upravljanje djelovanjima koja nisu dovršena do 31. prosinca 2027.

Članak 39.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0412/2018).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  
  Uredba (EU) 2018/1092 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije Unije (SL L 200, 7.8.2018., str. 30.).

2

Uredba (EU) 2018/1092 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o uspostavi Europskog programa industrijskog razvoja u području obrane radi potpore konkurentnosti i inovacijskoj sposobnosti obrambene industrije Unije (SL L 200, 7.8.2018., str. 30.).

(3)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.); Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

3

(4)  Odluka Vijeća 2013/755/EU od 25. studenoga 2013. o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji (Odluka o prekomorskom pridruživanju) (SL L 344, 19.12.2013., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

5

(6)  Upućivanje treba ažurirati:
  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
  Sporazum je dostupan na:
  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=EN

6

Upućivanje treba ažurirati:

Sporazum je dostupan na:

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:32013Q1220(01)&from=EN

(7)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

7

(8)  Uredba Vijeća (EZ, Euroatom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

8

(9)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

9

(10)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

10

(11)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

11

(12)  Direktiva 2009/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o pojednostavnjivanju uvjeta za transfer obrambenih proizvoda unutar Zajednice (SL L 146, 10.6.2009., str. 1.).

12

(13)  Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 оd 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).

13

(14)  Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

14

(15)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

15

(16)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

16

(17)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

17

(18)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

18

(19)  SL L 72, 17.3.2015., str. 53.

19

(20)  SL L 274, 15.10.2013., str. 1.

20

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Uspostavljanje Instrumenta za povezivanje Europe ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 12. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018– 2018/0228(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

[Amandman 1, osim ako nije drugačije naznačeno]

(2020/C 388/42)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

Prijedlog

UREDBE (EU) .../... EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavljanju Instrumenta za povezivanje Europe i stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 172. i 194.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (3),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Za postizanje pametnog, održivog i uključivog rasta te za poticanje stvaranja radnih mjesta
  i poštovanje dugoročnih obveza u pogledu dekarbonizacije
  Unija treba modernu,
  multimodalnu
  i učinkovitu infrastrukturu za doprinos povezivanju i integraciji Unije i svih njenih regija,
  uključujući zabačene, najudaljenije, otočne, periferne i planinske regije
  u sektorima prometa, energetike
  i digitalnom sektoru
  . Te veze trebale bi pridonijeti poboljšanju slobodnog kretanja osoba,
  uključujući osobe sa smanjenom pokretljivošću,
  robe, kapitala i usluga. Transeuropske mreže trebale bi pojednostavniti prekogranične veze, potaknuti veću ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te pridonijeti konkurentnijem
  i održivom
  socijalnom tržišnom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(1)

Za postizanje pametnog, održivog i uključivog rasta te za poticanje stvaranja radnih mjesta
  i poštovanje dugoročnih obveza u pogledu dekarbonizacije
  Unija treba modernu,
  multimodalnu
  i učinkovitu infrastrukturu za doprinos povezivanju i integraciji Unije i svih njenih regija,
  uključujući zabačene, najudaljenije, otočne, periferne i planinske regije
  u sektorima prometa, energetike
  i digitalnom sektoru
  . Te veze trebale bi pridonijeti poboljšanju slobodnog kretanja osoba,
  uključujući osobe sa smanjenom pokretljivošću,
  robe, kapitala i usluga. Transeuropske mreže trebale bi pojednostavniti prekogranične veze, potaknuti veću ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju te pridonijeti konkurentnijem
  i održivom
  socijalnom tržišnom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena.

| (2) | Cilj je Instrumenta za povezivanje Europe (dalje u tekstu „Program”) ubrzavanje ulaganja u području transeuropskih mreža i osiguravanje financijskih sredstava, kako iz javnog tako i iz privatnog sektora, služeći se financijskom polugom, uz istodobno povećavanje pravne sigurnosti i poštovanje načela tehnološke neutralnosti. Program bi trebao omogućiti potpuno iskorištavanje sinergija između prometnog, energetskog i digitalnog sektora pa tako poboljšati djelotvornost djelovanja Unije te omogućiti optimaciju troškova provedbe. |
| --- | --- |

(2)

Cilj je Instrumenta za povezivanje Europe (dalje u tekstu „Program”) ubrzavanje ulaganja u području transeuropskih mreža i osiguravanje financijskih sredstava, kako iz javnog tako i iz privatnog sektora, služeći se financijskom polugom, uz istodobno povećavanje pravne sigurnosti i poštovanje načela tehnološke neutralnosti. Program bi trebao omogućiti potpuno iskorištavanje sinergija između prometnog, energetskog i digitalnog sektora pa tako poboljšati djelotvornost djelovanja Unije te omogućiti optimaciju troškova provedbe.

| (2a) | Program bi trebao doprinositi promicanju teritorijalne dostupnosti i povezanosti svih regija Unije, uključujući izolirane, najudaljenije, otočne, udaljene, planinske i prekogranične regije te nenaseljena područja i područja s vrlo malo stanovnika; |
| --- | --- |

(2a)

Program bi trebao doprinositi promicanju teritorijalne dostupnosti i povezanosti svih regija Unije, uključujući izolirane, najudaljenije, otočne, udaljene, planinske i prekogranične regije te nenaseljena područja i područja s vrlo malo stanovnika;

| (3) | Cilj bi Programa
  također trebao biti doprinos djelovanju EU-a u borbi protiv
  klimatskih promjena,
  potpora
  ekološki i društveno održivim projektima i, ako je primjenjivo, mjerama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih. Konkretno, trebalo bi pojačati doprinos Programa postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma, predloženih klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. te dugoročnih dekarbonizacijskih ciljeva. |
| --- | --- |

(3)

Cilj bi Programa
  također trebao biti doprinos djelovanju EU-a u borbi protiv
  klimatskih promjena,
  potpora
  ekološki i društveno održivim projektima i, ako je primjenjivo, mjerama za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu na njih. Konkretno, trebalo bi pojačati doprinos Programa postizanju ciljeva iz Pariškog sporazuma, predloženih klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. te dugoročnih dekarbonizacijskih ciljeva.

| (3a) | U okviru Programa treba osigurati visoku razinu transparentnosti pružanjem pristupa relevantnim dokumentima, posebno u slučajevima kada projekti utječu na okoliš i zdravlje ljudi. U postupcima ocjenjivanja projekata treba uzeti u obzir društvene i kohezijske kriterije, posebno prihvaćanje lokalnih zajednica. [Am. 82] |
| --- | --- |

(3a)

U okviru Programa treba osigurati visoku razinu transparentnosti pružanjem pristupa relevantnim dokumentima, posebno u slučajevima kada projekti utječu na okoliš i zdravlje ljudi. U postupcima ocjenjivanja projekata treba uzeti u obzir društvene i kohezijske kriterije, posebno prihvaćanje lokalnih zajednica. [Am. 82]

| (4) | Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i obvezama u pogledu
  17
  ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovom bi se Uredbom stoga trebalo podupirati klimatsku politiku kao element koji se podrazumijeva i pridonijeti općem cilju da se s 25 % proračunskih rashoda EU-a pridonosi podupiranju klimatskih ciljeva (4). Očekuje se da će se mjerama u okviru ovog Programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa 60 % ukupne financijske omotnice Programa, među ostalim na temelju ▌ pokazatelja iz Rija. ▌ Rashodi koji se odnose na željezničku infrastrukturu
  i infrastrukturu plovnih putova, infrastrukturu za punjenje,
  alternativna
  i održiva
  goriva
  za sve oblike prijevoza, energetsku učinkovitost,
  čisti gradski prijevoz, prijenos električne energije, skladištenje električne energije, pametne mreže, transport CO2, obnovljivu energiju, ▌ unutarnje plovne putove▌, multimodalni prijevoz i infrastrukturu za plin
  trebaju biti usklađeni s klimatskim ciljevima
  . Odgovarajuće će mjere biti utvrđene tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u okviru odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. Kako bi se spriječilo da infrastruktura bude ugrožena zbog mogućih dugoročnih utjecaja klimatskih promjena i kako bi se osiguralo da troškovi emisija stakleničkih plinova nastalih u projektu budu uključeni u ekonomsku evaluaciju projekta, projekti koji se podupiru Programom trebali bi dokazati održivost na promjenu klime u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala sastaviti dosljedno sa smjernicama koje su, gdje je primjenjivo, sastavljene za druge programe Unije.
  U skladu s ciljevima i obvezama Unije za smanjenje utjecaja klimatskih promjena, Programom se potiče preusmjeravanje na održivije načine prijevoza, kao što su željeznica, čisti gradski prijevoz, morski prijevoz i unutarnji plovni putovi; |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i obvezama u pogledu
  17
  ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovom bi se Uredbom stoga trebalo podupirati klimatsku politiku kao element koji se podrazumijeva i pridonijeti općem cilju da se s 25 % proračunskih rashoda EU-a pridonosi podupiranju klimatskih ciljeva (4). Očekuje se da će se mjerama u okviru ovog Programa pridonijeti klimatskim ciljevima sa 60 % ukupne financijske omotnice Programa, među ostalim na temelju ▌ pokazatelja iz Rija. ▌ Rashodi koji se odnose na željezničku infrastrukturu
  i infrastrukturu plovnih putova, infrastrukturu za punjenje,
  alternativna
  i održiva
  goriva
  za sve oblike prijevoza, energetsku učinkovitost,
  čisti gradski prijevoz, prijenos električne energije, skladištenje električne energije, pametne mreže, transport CO2, obnovljivu energiju, ▌ unutarnje plovne putove▌, multimodalni prijevoz i infrastrukturu za plin
  trebaju biti usklađeni s klimatskim ciljevima
  . Odgovarajuće će mjere biti utvrđene tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno ocijeniti u okviru odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. Kako bi se spriječilo da infrastruktura bude ugrožena zbog mogućih dugoročnih utjecaja klimatskih promjena i kako bi se osiguralo da troškovi emisija stakleničkih plinova nastalih u projektu budu uključeni u ekonomsku evaluaciju projekta, projekti koji se podupiru Programom trebali bi dokazati održivost na promjenu klime u skladu sa smjernicama koje bi Komisija trebala sastaviti dosljedno sa smjernicama koje su, gdje je primjenjivo, sastavljene za druge programe Unije.
  U skladu s ciljevima i obvezama Unije za smanjenje utjecaja klimatskih promjena, Programom se potiče preusmjeravanje na održivije načine prijevoza, kao što su željeznica, čisti gradski prijevoz, morski prijevoz i unutarnji plovni putovi;

| (5) | Kako bi se ispunile obveze izvješćivanja utvrđene u članku 11. točki (c) Direktive (EU) 2016/2284 o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ u pogledu uporabe sredstava Unije za potporu mjerama poduzetima s ciljem usklađivanja s ciljevima te Direktive, prate se rashodi povezani sa smanjenjem emisija ili onečišćujućih tvari u zraku na temelju te Direktive. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se ispunile obveze izvješćivanja utvrđene u članku 11. točki (c) Direktive (EU) 2016/2284 o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ u pogledu uporabe sredstava Unije za potporu mjerama poduzetima s ciljem usklađivanja s ciljevima te Direktive, prate se rashodi povezani sa smanjenjem emisija ili onečišćujućih tvari u zraku na temelju te Direktive.

| (6) | Važan je cilj ovog Programa jačanje sinergija
  i komplementarnosti
  između prometnih, energetskih i digitalnih sektora. U tu bi svrhu
  programi rada mogli biti djelotvorno
  usmjereni na konkretna područja za intervenciju, kao što su, na primjer, povezana i automatizirana mobilnost
  , održiva
  alternativna goriva,
  uključujući relevantnu infrastrukturu za sve načine prijevoza ili zajedničku prekograničnu infrastrukturu, te bi se njima trebala zajamčiti povećana fleksibilnost u pogledu spajanja financijske potpore u tim sektorima. Omogućavanje digitalne komunikacije moglo bi predstavljati sastavni dio projekta od zajedničkog interesa u području energije i prometa.
  Program bi trebao unutar svakog sektora imati mogućnost smatrati određene
  sinergijske
  komponente iz drugog sektora prihvatljivima u slučajevima kad bi taj pristup povećao socioekonomsku korist od ulaganja. Trebalo bi poticati sinergije među sektorima putem kriterija za dodjelu u postupku odabira mjera
  i putem povećanog sufinanciranja
  . |
| --- | --- |

(6)

Važan je cilj ovog Programa jačanje sinergija
  i komplementarnosti
  između prometnih, energetskih i digitalnih sektora. U tu bi svrhu
  programi rada mogli biti djelotvorno
  usmjereni na konkretna područja za intervenciju, kao što su, na primjer, povezana i automatizirana mobilnost
  , održiva
  alternativna goriva,
  uključujući relevantnu infrastrukturu za sve načine prijevoza ili zajedničku prekograničnu infrastrukturu, te bi se njima trebala zajamčiti povećana fleksibilnost u pogledu spajanja financijske potpore u tim sektorima. Omogućavanje digitalne komunikacije moglo bi predstavljati sastavni dio projekta od zajedničkog interesa u području energije i prometa.
  Program bi trebao unutar svakog sektora imati mogućnost smatrati određene
  sinergijske
  komponente iz drugog sektora prihvatljivima u slučajevima kad bi taj pristup povećao socioekonomsku korist od ulaganja. Trebalo bi poticati sinergije među sektorima putem kriterija za dodjelu u postupku odabira mjera
  i putem povećanog sufinanciranja
  .

| (7) | U smjernicama za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T), utvrđenima Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), (dalje u tekstu „smjernice za TEN-T”) identificira se infrastruktura TEN-T-a, utvrđuju zahtjevi koje ta infrastruktura mora ispunjavati te navode mjere za njihovu provedbu. U tim se smjernicama posebno predviđa dovršetak osnovne mreže do 2030. stvaranjem nove infrastrukture te znatnom modernizacijom i obnovom postojeće infrastrukture. |
| --- | --- |

(7)

U smjernicama za transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T), utvrđenima Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (5), (dalje u tekstu „smjernice za TEN-T”) identificira se infrastruktura TEN-T-a, utvrđuju zahtjevi koje ta infrastruktura mora ispunjavati te navode mjere za njihovu provedbu. U tim se smjernicama posebno predviđa dovršetak osnovne mreže do 2030. stvaranjem nove infrastrukture te znatnom modernizacijom i obnovom postojeće infrastrukture.

| (7a) | Mjere kojima se pridonosi izradi projekata od zajedničkog interesa u prometnom sektoru, koje su financirane Programom, trebale bi se temeljiti na komplementarnosti svih vrsta prijevoza radi omogućavanja učinkovitih, međusobno povezanih i multimodalnih mreža kako bi se zajamčila povezivost diljem Unije. |
| --- | --- |

(7a)

Mjere kojima se pridonosi izradi projekata od zajedničkog interesa u prometnom sektoru, koje su financirane Programom, trebale bi se temeljiti na komplementarnosti svih vrsta prijevoza radi omogućavanja učinkovitih, međusobno povezanih i multimodalnih mreža kako bi se zajamčila povezivost diljem Unije.

| (8) | Kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u smjernicama za TEN-T, nužno je prioritetno poduprijeti
  trenutačne projekte TEN-T, kao i za
  prekogranične veze,
  uska grla, horizontalne prioritete,
  veze koje nedostaju
  i gradske čvorove
  i osigurati, ako je primjenjivo, da su podržane mjere u skladu s planovima rada za koridore utvrđenima u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 te s općim razvojem ukupne mreže s obzirom na radne karakteristike i interoperabilnost. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se ostvarili ciljevi utvrđeni u smjernicama za TEN-T, nužno je prioritetno poduprijeti
  trenutačne projekte TEN-T, kao i za
  prekogranične veze,
  uska grla, horizontalne prioritete,
  veze koje nedostaju
  i gradske čvorove
  i osigurati, ako je primjenjivo, da su podržane mjere u skladu s planovima rada za koridore utvrđenima u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 te s općim razvojem ukupne mreže s obzirom na radne karakteristike i interoperabilnost.

| (8a) | U nekim slučajevima projekti ostvareni na državnom području jedne države članice imaju znatan prekogranični učinak i stvaraju vrijednost koja premašuje nacionalne granice tako što poboljšavaju prekogranične pomorske veze ili povezivost sa širim gospodarstvom izvan nacionalnih granica. Stoga bi projekte koji su pokazali takav učinak trebalo smatrati prekograničnima. |
| --- | --- |

(8a)

U nekim slučajevima projekti ostvareni na državnom području jedne države članice imaju znatan prekogranični učinak i stvaraju vrijednost koja premašuje nacionalne granice tako što poboljšavaju prekogranične pomorske veze ili povezivost sa širim gospodarstvom izvan nacionalnih granica. Stoga bi projekte koji su pokazali takav učinak trebalo smatrati prekograničnima.

| (8b) | Kako bi se uzele u obzir iznimne okolnosti koje predstavlja izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, treba predvidjeti povezivanje Irske s kontinentalnom Europom izmjenom rute i sastava koridora TEN-T kako bi se njime obuhvatile pomorske veze između irskih i kontinentalnih luka osnovne mreže i sveobuhvatne mreže. |
| --- | --- |

(8b)

Kako bi se uzele u obzir iznimne okolnosti koje predstavlja izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, treba predvidjeti povezivanje Irske s kontinentalnom Europom izmjenom rute i sastava koridora TEN-T kako bi se njime obuhvatile pomorske veze između irskih i kontinentalnih luka osnovne mreže i sveobuhvatne mreže.

| (9) | Kako bi se uzelo u obzir porast prometnih tokova i razvoj mreže, trebalo bi prilagoditi usklađenost koridora osnovne mreže, njihovih prethodno identificiranih dionica
  i kapaciteta
  . Te prilagodbe
  osnovne mreže ne bi
  trebale
  utjecati na njezino dovršenje do 2030. te
  bi
  trebale poboljšati mjeru u kojoj koridori pokrivaju teritorij EU-a i
  biti razmjerne kako bi se zadržalo dosljednost i učinkovitost u razvoju i koordinaciji koridora. Zbog toga se duljina koridora osnovne mreže ne bi smjela povećati za više od 15 %.
  Razvoj sveobuhvatne mreže mora se pratiti i procjenjivati kako bi se zajamčila relevantnost dionica. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se uzelo u obzir porast prometnih tokova i razvoj mreže, trebalo bi prilagoditi usklađenost koridora osnovne mreže, njihovih prethodno identificiranih dionica
  i kapaciteta
  . Te prilagodbe
  osnovne mreže ne bi
  trebale
  utjecati na njezino dovršenje do 2030. te
  bi
  trebale poboljšati mjeru u kojoj koridori pokrivaju teritorij EU-a i
  biti razmjerne kako bi se zadržalo dosljednost i učinkovitost u razvoju i koordinaciji koridora. Zbog toga se duljina koridora osnovne mreže ne bi smjela povećati za više od 15 %.
  Razvoj sveobuhvatne mreže mora se pratiti i procjenjivati kako bi se zajamčila relevantnost dionica.

| (10) | Nužno je promicati
  javna i privatna
  ulaganja u pametnu,
  interoperabilnu,
  održivu,
  multimodalnu,
  uključivu i sigurnu mobilnost,
  dostupnu osobama sa smanjenom pokretljivošću,
  širom Unije i za sve načine prijevoza. Komisija je 2017. predstavila (6)„Europu u pokretu”, sveobuhvatan skup inicijativa za sigurnost prometa, poticanje pametnih cestarina, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i zagušenja, promicanje povezane i autonomne mobilnosti te osiguravanje primjerenih uvjeta i trajanja odmora za radnike. Te bi inicijative Unija trebala financijski poduprijeti ovim Programom kad je to primjenjivo
  , na primjer, radi ubrzavanja početka primjene pametnog tahografa i njegove prilagodbe
  . |
| --- | --- |

(10)

Nužno je promicati
  javna i privatna
  ulaganja u pametnu,
  interoperabilnu,
  održivu,
  multimodalnu,
  uključivu i sigurnu mobilnost,
  dostupnu osobama sa smanjenom pokretljivošću,
  širom Unije i za sve načine prijevoza. Komisija je 2017. predstavila (6)„Europu u pokretu”, sveobuhvatan skup inicijativa za sigurnost prometa, poticanje pametnih cestarina, smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i zagušenja, promicanje povezane i autonomne mobilnosti te osiguravanje primjerenih uvjeta i trajanja odmora za radnike. Te bi inicijative Unija trebala financijski poduprijeti ovim Programom kad je to primjenjivo
  , na primjer, radi ubrzavanja početka primjene pametnog tahografa i njegove prilagodbe
  .

| (11) | Na temelju smjernica za TEN zahtijeva se, u vezi s novim tehnologijama i inovacijama, da TEN-T omogući dekarbonizaciju svih načina prijevoza poticanjem energetske učinkovitosti
  i
  upotrebe alternativnih goriva
  , uz poštivanje načela tehnološke neutralnosti
  . Direktivom 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđuje se zajednički okvir mjera za uspostavu infrastrukture za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  u Uniji kako bi se
  što je moguće više smanjila
  ovisnost o 
  fosilnim gorivima
  i ublažio utjecaj prometa na okoliš
  i klimu
  , a od država članica zahtijeva se da osiguraju dostupnost javnih mjesta za punjenje ili opskrbu od 31. prosinca 2025. Kao što je navedeno u prijedlozima Komisije (8) iz studenoga 2017., nužan je sveobuhvatan skup mjera za promicanje mobilnosti s niskom razinom emisija, uključujući financijsku potporu ako tržišni uvjeti ne stvaraju dovoljne poticaje. |
| --- | --- |

(11)

Na temelju smjernica za TEN zahtijeva se, u vezi s novim tehnologijama i inovacijama, da TEN-T omogući dekarbonizaciju svih načina prijevoza poticanjem energetske učinkovitosti
  i
  upotrebe alternativnih goriva
  , uz poštivanje načela tehnološke neutralnosti
  . Direktivom 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća (7) utvrđuje se zajednički okvir mjera za uspostavu infrastrukture za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  u Uniji kako bi se
  što je moguće više smanjila
  ovisnost o 
  fosilnim gorivima
  i ublažio utjecaj prometa na okoliš
  i klimu
  , a od država članica zahtijeva se da osiguraju dostupnost javnih mjesta za punjenje ili opskrbu od 31. prosinca 2025. Kao što je navedeno u prijedlozima Komisije (8) iz studenoga 2017., nužan je sveobuhvatan skup mjera za promicanje mobilnosti s niskom razinom emisija, uključujući financijsku potporu ako tržišni uvjeti ne stvaraju dovoljne poticaje.

| (12) | U kontekstu svoje Komunikacije „Održiva mobilnost za Europu: sigurna, povezana i čista” (9) Komisija je istaknula da će zbog automatiziranih vozila i naprednih sustava za povezivost vozila postati sigurnija, da će ih se lakše dijeliti i da će biti pristupačnija građanima, uključujući one kojima danas usluge mobilnosti nisu dostupne, kao što su starije osobe
  i osobe sa smanjenom pokretljivošću
  . U tom je kontekstu Komisija predložila „Strateški akcijski plan EU-a za sigurnost na cestama” i reviziju Direktive 2008/96/EZ o upravljanju infrastrukturom za sigurnost na cestama.
  U istom smislu, drugi propisi, kao što je Direktiva 2004/54/EZ, o minimalnim zahtjevima za sigurnost tunela transeuropske mreže prometnica trebali bi se prilagoditi novim standardima sigurnosti i digitalizaciji sektora prometa. Usto, poboljšanje sigurnosti trebalo bi biti prioritet i u sektoru željezničkog prometa. Osobito je važno ulaganje u sigurnost križanja željezničkih pruga (tj. u signalizaciju, poboljšanje infrastrukture). Na 114 000 željezničko-cestovnih prijelaza koji postoje u EU-u 2012. su se dogodile 573 teške prometne nesreće u kojima je poginulo 369 osoba, a 339 ih je teško ozlijeđeno (izvješće ERA-e iz 2014.). Zbog toga je potrebno na razini EU-a identificirati željezničko-cestovne prijelaze koji predstavljaju visok sigurnosni rizik s ciljem ulaganja u poboljšanje spomenute infrastrukture, koju bi u velikoj mjeri trebalo zamijeniti mostovima i podzemnim prijelazima. |
| --- | --- |

(12)

U kontekstu svoje Komunikacije „Održiva mobilnost za Europu: sigurna, povezana i čista” (9) Komisija je istaknula da će zbog automatiziranih vozila i naprednih sustava za povezivost vozila postati sigurnija, da će ih se lakše dijeliti i da će biti pristupačnija građanima, uključujući one kojima danas usluge mobilnosti nisu dostupne, kao što su starije osobe
  i osobe sa smanjenom pokretljivošću
  . U tom je kontekstu Komisija predložila „Strateški akcijski plan EU-a za sigurnost na cestama” i reviziju Direktive 2008/96/EZ o upravljanju infrastrukturom za sigurnost na cestama.
  U istom smislu, drugi propisi, kao što je Direktiva 2004/54/EZ, o minimalnim zahtjevima za sigurnost tunela transeuropske mreže prometnica trebali bi se prilagoditi novim standardima sigurnosti i digitalizaciji sektora prometa. Usto, poboljšanje sigurnosti trebalo bi biti prioritet i u sektoru željezničkog prometa. Osobito je važno ulaganje u sigurnost križanja željezničkih pruga (tj. u signalizaciju, poboljšanje infrastrukture). Na 114 000 željezničko-cestovnih prijelaza koji postoje u EU-u 2012. su se dogodile 573 teške prometne nesreće u kojima je poginulo 369 osoba, a 339 ih je teško ozlijeđeno (izvješće ERA-e iz 2014.). Zbog toga je potrebno na razini EU-a identificirati željezničko-cestovne prijelaze koji predstavljaju visok sigurnosni rizik s ciljem ulaganja u poboljšanje spomenute infrastrukture, koju bi u velikoj mjeri trebalo zamijeniti mostovima i podzemnim prijelazima.

| (13) | U svrhu boljeg ostvarivanja projekata u području prometa u slabije razvijenim dijelovima mreže trebalo bi sredstva iz Kohezijskog fonda prenijeti u Program radi financiranja projekata u području prometa u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda. U početnoj bi fazi ▌ u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje trebalo poštovati nacionalnu raspodjelu sredstava u okviru Kohezijskog fonda.
  Na kraju početne faze, sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture
  treba na konkurentskoj osnovi dodijeliti projektima u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda uz davanje prioriteta prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Komisija bi trebala podupirati države članice koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda u njihovim nastojanjima da razviju primjeren projektni proces, osobito jačanjem institucionalnih sposobnosti predmetnih javnih uprava. |
| --- | --- |

(13)

U svrhu boljeg ostvarivanja projekata u području prometa u slabije razvijenim dijelovima mreže trebalo bi sredstva iz Kohezijskog fonda prenijeti u Program radi financiranja projekata u području prometa u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda. U početnoj bi fazi ▌ u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje trebalo poštovati nacionalnu raspodjelu sredstava u okviru Kohezijskog fonda.
  Na kraju početne faze, sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture
  treba na konkurentskoj osnovi dodijeliti projektima u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda uz davanje prioriteta prekograničnim vezama i vezama koje nedostaju. Komisija bi trebala podupirati države članice koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda u njihovim nastojanjima da razviju primjeren projektni proces, osobito jačanjem institucionalnih sposobnosti predmetnih javnih uprava.

| (14) | Nastavno na Zajedničku komunikaciju o poboljšanju
  dvojne
  mobilnosti u Europskoj uniji iz studenoga 2017. (10), akcijski je plan za vojnu mobilnost, koji su 28. ožujka 2018. donijeli Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (11), istaknuo da je politika za prometnu infrastrukturu očita prilika za povećanje sinergija između obrambenih potreba i TEN-T-a,
  s ukupnim ciljem poboljšanja mobilnosti u cijeloj Uniji
  . U akcijskom je planu navedeno da se Vijeće poziva da do sredine 2018. razmotri i potvrdi vojne zahtjeve s obzirom na prometnu infrastrukturu i da će službe Komisije do 2019. identificirati dijelove transeuropske prometne mreže prikladne
  i
  za
  dvojnu (civilnu i vojnu) namjenu infrastrukture
  , uključujući
  dijelove gdje postoji mogućnost poboljšanja
  postojeće infrastrukture.
  Infrastruktura će uvijek imati dvojnu namjenu.
  Financiranje Unije za provedbu projekata s dvojnom namjenom trebalo bi se provoditi putem Programa na temelju posebnih programa rada
  s pomoću mjerljivih mjera u skladu
  s primjenjivim zahtjevima, kako su definirani u kontekstu akcijskog plana. |
| --- | --- |

(14)

Nastavno na Zajedničku komunikaciju o poboljšanju
  dvojne
  mobilnosti u Europskoj uniji iz studenoga 2017. (10), akcijski je plan za vojnu mobilnost, koji su 28. ožujka 2018. donijeli Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (11), istaknuo da je politika za prometnu infrastrukturu očita prilika za povećanje sinergija između obrambenih potreba i TEN-T-a,
  s ukupnim ciljem poboljšanja mobilnosti u cijeloj Uniji
  . U akcijskom je planu navedeno da se Vijeće poziva da do sredine 2018. razmotri i potvrdi vojne zahtjeve s obzirom na prometnu infrastrukturu i da će službe Komisije do 2019. identificirati dijelove transeuropske prometne mreže prikladne
  i
  za
  dvojnu (civilnu i vojnu) namjenu infrastrukture
  , uključujući
  dijelove gdje postoji mogućnost poboljšanja
  postojeće infrastrukture.
  Infrastruktura će uvijek imati dvojnu namjenu.
  Financiranje Unije za provedbu projekata s dvojnom namjenom trebalo bi se provoditi putem Programa na temelju posebnih programa rada
  s pomoću mjerljivih mjera u skladu
  s primjenjivim zahtjevima, kako su definirani u kontekstu akcijskog plana.

| (14a) | Uspostava Akcijskog plana za dvojnu mobilnost Unije (civilnu i obrambenu) dio je općeg cilja poboljšanja mobilnosti u EU-u te istodobnog rješavanja logističkih izazova te izazova povezanih s mobilnosti koji su utvrđeni u zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) Europske unije. U tu je svrhu ključno uskladiti prekogranične i carinske standarde i propise, kao i administrativne i zakonodavne postupke. Uloga zajedničkih pothvata EU-a ključna je, među ostalim, za doprinos usklađivanju pravnih i zakonodavnih postupaka u pogledu CEF-a, kao i Akcijskog plana za dvojnu mobilnost (civilnu i obrambenu). Dvojnom mobilnosti (civilnom i obrambenom) pridonijet će se razvoju CEF-a, posebice u pogledu proračunskih pitanja, te rješavanju novih i budućih potreba. |
| --- | --- |

(14a)

Uspostava Akcijskog plana za dvojnu mobilnost Unije (civilnu i obrambenu) dio je općeg cilja poboljšanja mobilnosti u EU-u te istodobnog rješavanja logističkih izazova te izazova povezanih s mobilnosti koji su utvrđeni u zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) Europske unije. U tu je svrhu ključno uskladiti prekogranične i carinske standarde i propise, kao i administrativne i zakonodavne postupke. Uloga zajedničkih pothvata EU-a ključna je, među ostalim, za doprinos usklađivanju pravnih i zakonodavnih postupaka u pogledu CEF-a, kao i Akcijskog plana za dvojnu mobilnost (civilnu i obrambenu). Dvojnom mobilnosti (civilnom i obrambenom) pridonijet će se razvoju CEF-a, posebice u pogledu proračunskih pitanja, te rješavanju novih i budućih potreba.

| (15) | Komisija je u svojoj komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (12) istaknula posebne prometne
  , energetske i digitalne
  potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura
  adekvatno
  financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa
  primjenom stopa sufinanciranja do najviše 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

Komisija je u svojoj komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (12) istaknula posebne prometne
  , energetske i digitalne
  potrebe najudaljenijih regija te potrebu da se osigura
  adekvatno
  financiranje Unije za njihovo ispunjavanje, uključujući putem Programa
  primjenom stopa sufinanciranja do najviše 85 %
  .

| (16) | S obzirom na velika ulaganja potrebna za dovršetak osnovne mreže TEN-T-a do 2030. (procijenjena na 350 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), sveobuhvatne mreže TEN-T-a do 2050. i ulaganja u dekarbonizaciju, digitalizaciju i urbani prijevoz (procijenjena na 700 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), primjereno je
  zadržati odgovarajući proračun za prometni sektor, u skladu s onim koji je predviđen na početku programskog razdoblja 2014.–2020. te
  najučinkovitije upotrebljavati različite EU-ove programe i instrumente financiranja i tako
  optimirati
  dodanu vrijednost ulaganja koje podupire Unija. To bi se postiglo racionaliziranim procesom ulaganja kojim bi se omogućila vidljivost prometnih projekata i dosljednost s relevantnim programima Unije, osobito Instrumentom za povezivanje Europe, Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i InvestEU-om. Konkretno, ako je primjenjivo, trebali bi se uzeti u obzir uvjeti u skladu s kojima bi to bilo moguće, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbe (EU) XXX [Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize]. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na velika ulaganja potrebna za dovršetak osnovne mreže TEN-T-a do 2030. (procijenjena na 350 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), sveobuhvatne mreže TEN-T-a do 2050. i ulaganja u dekarbonizaciju, digitalizaciju i urbani prijevoz (procijenjena na 700 milijardi EUR za razdoblje 2021.–2027.), primjereno je
  zadržati odgovarajući proračun za prometni sektor, u skladu s onim koji je predviđen na početku programskog razdoblja 2014.–2020. te
  najučinkovitije upotrebljavati različite EU-ove programe i instrumente financiranja i tako
  optimirati
  dodanu vrijednost ulaganja koje podupire Unija. To bi se postiglo racionaliziranim procesom ulaganja kojim bi se omogućila vidljivost prometnih projekata i dosljednost s relevantnim programima Unije, osobito Instrumentom za povezivanje Europe, Europskim fondom za regionalni razvoj, Kohezijskim fondom i InvestEU-om. Konkretno, ako je primjenjivo, trebali bi se uzeti u obzir uvjeti u skladu s kojima bi to bilo moguće, kako je utvrđeno u Prilogu IV. Uredbe (EU) XXX [Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize].

| (17) | Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) utvrđuju se prioriteti transeuropske energetske infrastrukture koje treba provesti kako bi se postigli ciljevi energetske i klimatske politike Unije, identificiraju projekti od zajedničkog interesa potrebni za provedbu tih prioriteta te utvrđuju mjere u području izdavanja dozvola, uključivanja javnosti te propisa za ubrzavanje i/ili olakšavanje provedbe tih projekata, uključujući kriterije za prihvatljivost tih projekata za dobivanje financijske potpore Unije.
  Popis projekata od zajedničkog interesa i smjernice TEN-E trebalo bi revidirati kako bi se u potpunosti uzeli u obzir opći i konkretni ciljevi Pariškog sporazuma te klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030. i razdoblje nakon toga. |
| --- | --- |

(17)

Uredbom (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (13) utvrđuju se prioriteti transeuropske energetske infrastrukture koje treba provesti kako bi se postigli ciljevi energetske i klimatske politike Unije, identificiraju projekti od zajedničkog interesa potrebni za provedbu tih prioriteta te utvrđuju mjere u području izdavanja dozvola, uključivanja javnosti te propisa za ubrzavanje i/ili olakšavanje provedbe tih projekata, uključujući kriterije za prihvatljivost tih projekata za dobivanje financijske potpore Unije.
  Popis projekata od zajedničkog interesa i smjernice TEN-E trebalo bi revidirati kako bi se u potpunosti uzeli u obzir opći i konkretni ciljevi Pariškog sporazuma te klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030. i razdoblje nakon toga.

| (18) | U Direktivi se [preinačena Direktiva o obnovljivoj energiji] naglašava potreba za uspostavom poticajnog okvira za napredno iskorištavanje sredstava Unije uz izričito navođenje poticajnih mjera za pružanje potpore prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije. |
| --- | --- |

(18)

U Direktivi se [preinačena Direktiva o obnovljivoj energiji] naglašava potreba za uspostavom poticajnog okvira za napredno iskorištavanje sredstava Unije uz izričito navođenje poticajnih mjera za pružanje potpore prekograničnoj suradnji u području obnovljive energije.

| (19) | Iako je dovršetak mrežne infrastrukture i dalje prioritet za razvoj obnovljive energije, integracija prekogranične suradnje u području obnovljive energije
  i razvoj pametnog i učinkovitog energetskog sustava, uključujući rješenja za skladištenje i upravljanje potrošnjom kojima se pridonosi postizanju ravnoteže elektroenergetske mreže
  , odražava pristup donesen na temelju inicijative „Čista energije za sve Europljane” koji podrazumijeva kolektivnu odgovornost da se 2030. postigne ambiciozni cilj za obnovljivu energiju i izmijenjeni kontekst politike,
  pri čemu treba osigurati pravednu i adekvatnu socijalnu tranziciju,
  s ambicioznim dugoročnim ciljevima dekarbonizacije. |
| --- | --- |

(19)

Iako je dovršetak mrežne infrastrukture i dalje prioritet za razvoj obnovljive energije, integracija prekogranične suradnje u području obnovljive energije
  i razvoj pametnog i učinkovitog energetskog sustava, uključujući rješenja za skladištenje i upravljanje potrošnjom kojima se pridonosi postizanju ravnoteže elektroenergetske mreže
  , odražava pristup donesen na temelju inicijative „Čista energije za sve Europljane” koji podrazumijeva kolektivnu odgovornost da se 2030. postigne ambiciozni cilj za obnovljivu energiju i izmijenjeni kontekst politike,
  pri čemu treba osigurati pravednu i adekvatnu socijalnu tranziciju,
  s ambicioznim dugoročnim ciljevima dekarbonizacije.

| (20) | Inovativne infrastrukturne tehnologije koje omogućavaju prelazak na energiju i sustave mobilnosti s niskim
  emisijama
  ▌ te unapređuju sigurnost opskrbe i 
  nastoje ostvariti veću energetsku neovisnost Unije
  ključne su za Unijin plan za dekarbonizaciju. Konkretno, Komisija je u „Komunikaciji o jačanju europskih energetskih mreža” (14) od 23. studenoga 2017. naglasila da će električna energija, pri čemu će obnovljiva energija do 2030. činiti polovinu izvora električne energije, biti sve veći pokretač dekarbonizacije sektora kojima su dosad dominirala fosilna goriva, kao što su promet, industrija, grijanje i hlađenje, te da stoga fokus transeuropske energetske infrastrukturne politike ▌
  mora biti
  na međusobnoj povezanosti elektroenergetskih sustava, skladištenju električne energije, ▌projektima pametnih mreža
  i ulaganju u plinsku infrastrukturu
  . Kako bi se pružila potpora Unijinim ciljevima dekarbonizacije,
  integracije unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe,
  potrebno je razmatrati i prioritetizirati tehnologije i projekte koji pridonose prijelazu na gospodarstvo s niskom ▌ razinom
  emisija
  . Cilj će Komisije biti povećanje broja projekata prekograničnih pametnih mreža, inovativnog skladištenja i transporta ugljikova dioksida koji će se financirati iz Programa. |
| --- | --- |

(20)

Inovativne infrastrukturne tehnologije koje omogućavaju prelazak na energiju i sustave mobilnosti s niskim
  emisijama
  ▌ te unapređuju sigurnost opskrbe i 
  nastoje ostvariti veću energetsku neovisnost Unije
  ključne su za Unijin plan za dekarbonizaciju. Konkretno, Komisija je u „Komunikaciji o jačanju europskih energetskih mreža” (14) od 23. studenoga 2017. naglasila da će električna energija, pri čemu će obnovljiva energija do 2030. činiti polovinu izvora električne energije, biti sve veći pokretač dekarbonizacije sektora kojima su dosad dominirala fosilna goriva, kao što su promet, industrija, grijanje i hlađenje, te da stoga fokus transeuropske energetske infrastrukturne politike ▌
  mora biti
  na međusobnoj povezanosti elektroenergetskih sustava, skladištenju električne energije, ▌projektima pametnih mreža
  i ulaganju u plinsku infrastrukturu
  . Kako bi se pružila potpora Unijinim ciljevima dekarbonizacije,
  integracije unutarnjeg tržišta i sigurnosti opskrbe,
  potrebno je razmatrati i prioritetizirati tehnologije i projekte koji pridonose prijelazu na gospodarstvo s niskom ▌ razinom
  emisija
  . Cilj će Komisije biti povećanje broja projekata prekograničnih pametnih mreža, inovativnog skladištenja i transporta ugljikova dioksida koji će se financirati iz Programa.

| (20a) | Potrebna je potpora projektima pametnih mreža, kada ti projekti uključuju proizvodnju, raspodjelu ili potrošnju energije, primjenom upravljanja sustavima u stvarnom vremenu i utjecanjem na prekogranične energetske tokove. Popis energetskih projekata treba bolje odražavati središnju ulogu pametnih mreža u energetskoj tranziciji, a potpora Programa trebala bi pomoći u prevladavanju nedostatka financiranja koji trenutačno sprečava ulaganja u veću upotrebu tehnologije za pametne mreže. |
| --- | --- |

(20a)

Potrebna je potpora projektima pametnih mreža, kada ti projekti uključuju proizvodnju, raspodjelu ili potrošnju energije, primjenom upravljanja sustavima u stvarnom vremenu i utjecanjem na prekogranične energetske tokove. Popis energetskih projekata treba bolje odražavati središnju ulogu pametnih mreža u energetskoj tranziciji, a potpora Programa trebala bi pomoći u prevladavanju nedostatka financiranja koji trenutačno sprečava ulaganja u veću upotrebu tehnologije za pametne mreže.

| (20b) | Kad je riječ o elektroenergetskim interkonekcijama, Uredbom (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom] utvrđen je cilj od 15 % elektroenergetskih interkonekcija među državama članicama za 2030. Program bi trebao doprinijeti postizanju tog cilja. |
| --- | --- |

(20b)

Kad je riječ o elektroenergetskim interkonekcijama, Uredbom (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća [o upravljanju energetskom unijom] utvrđen je cilj od 15 % elektroenergetskih interkonekcija među državama članicama za 2030. Program bi trebao doprinijeti postizanju tog cilja.

| (21) | Postizanje jedinstvenog digitalnog tržišta ovisi o osnovnoj infrastrukturi za digitalno povezivanje. Digitalizacija europske industrije i modernizacija sektora poput prometa, energetike, zdravstvene zaštite i javne uprave ovise o općoj dostupnosti pouzdanih i cjenovno pristupačnih mreža velikog i vrlo velikog kapaciteta. Digitalna povezivost postala je jedan od presudnih faktora za uklanjanje ekonomskih, društvenih i teritorijalnih nejednakosti, čineći to pružanjem potpore modernizaciji lokalnih gospodarstava i isticanjem diversifikacije ekonomskih aktivnosti. Opseg intervencije Programa u području infrastrukture za digitalno povezivanje trebalo bi prilagoditi kako bi odražavao njezinu sve veću važnost za gospodarstvo i društvo u cjelini. Stoga je nužno utvrditi projekte infrastrukture za digitalno povezivanje od zajedničkog interesa potrebne za ispunjavanje ciljeva Unije u području jedinstvenog digitalnog tržišta i staviti izvan snage Uredbu (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15). |
| --- | --- |

(21)

Postizanje jedinstvenog digitalnog tržišta ovisi o osnovnoj infrastrukturi za digitalno povezivanje. Digitalizacija europske industrije i modernizacija sektora poput prometa, energetike, zdravstvene zaštite i javne uprave ovise o općoj dostupnosti pouzdanih i cjenovno pristupačnih mreža velikog i vrlo velikog kapaciteta. Digitalna povezivost postala je jedan od presudnih faktora za uklanjanje ekonomskih, društvenih i teritorijalnih nejednakosti, čineći to pružanjem potpore modernizaciji lokalnih gospodarstava i isticanjem diversifikacije ekonomskih aktivnosti. Opseg intervencije Programa u području infrastrukture za digitalno povezivanje trebalo bi prilagoditi kako bi odražavao njezinu sve veću važnost za gospodarstvo i društvo u cjelini. Stoga je nužno utvrditi projekte infrastrukture za digitalno povezivanje od zajedničkog interesa potrebne za ispunjavanje ciljeva Unije u području jedinstvenog digitalnog tržišta i staviti izvan snage Uredbu (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (15).

| (22) | U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (16) (Strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje. Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX [Europski zakonik elektroničkih komunikacija], među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža
  hitno zahtijevati veću pažnju zbog svoje ograničene troškovne učinkovitosti
  diljem Unije zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebao izravno
  nastojati prilagoditi postizanju ravnoteže između gradskih i ruralnih područja kako bi
  pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU. |
| --- | --- |

(22)

U Komunikaciji „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitskom društvu” (16) (Strategija za gigabitsko društvo) utvrđuju se strateški ciljevi za 2025. u smislu optimiranja ulaganja u infrastrukturu za digitalno povezivanje. Cilj je Direktive (EU) 2018/XXX [Europski zakonik elektroničkih komunikacija], među ostalim, stvaranje regulatornog okruženja koje će biti poticajno za privatna ulaganja u mreže za digitalno povezivanje. Međutim, jasno je da će uvođenje mreža
  hitno zahtijevati veću pažnju zbog svoje ograničene troškovne učinkovitosti
  diljem Unije zbog različitih faktora kao što su udaljenost, teritorijalne ili geografske posebnosti, slaba naseljenost i razni socioekonomski faktori. Stoga bi Program trebao izravno
  nastojati prilagoditi postizanju ravnoteže između gradskih i ruralnih područja kako bi
  pridonosio postizanju strateških ciljeva utvrđenih u strategiji za gigabitsko društvo, pri čemu bi dopunjavao potporu za uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta iz drugih programa, osobito Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i fonda InvestEU.

| (23) | Iako su sve mreže za digitalno povezivanje koje su spojene na internet suštinski transeuropske, prvenstvenog zbog načina na koji rade aplikacije i usluge koje su njima omogućene, prioritetnu potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi dati mjerama s najvećim očekivanim učinkom na jedinstveno digitalno tržište, među ostalim usklađivanjem tih mjera s ciljevima Komunikacije o strategiji za gigabitsko društvo, te na digitalnu transformaciju gospodarstva i društva, uzimajući u obzir uočene nedostatke tržišta i prepreke za provedbu. |
| --- | --- |

(23)

Iako su sve mreže za digitalno povezivanje koje su spojene na internet suštinski transeuropske, prvenstvenog zbog načina na koji rade aplikacije i usluge koje su njima omogućene, prioritetnu potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe trebalo bi dati mjerama s najvećim očekivanim učinkom na jedinstveno digitalno tržište, među ostalim usklađivanjem tih mjera s ciljevima Komunikacije o strategiji za gigabitsko društvo, te na digitalnu transformaciju gospodarstva i društva, uzimajući u obzir uočene nedostatke tržišta i prepreke za provedbu.

| (24) | Škole, sveučilišta, knjižnice, lokalne, regionalne ili nacionalne uprave, glavni pružatelji javnih usluga, bolnice i medicinski centri, prometna čvorišta i poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne tehnologije su subjekti i mjesta koji mogu utjecati na važna socioekonomska kretanja u područjima u kojima se nalaze
  , uključujući ruralne sredine i slabo naseljena područja
  . Ti socioekonomski pokretači moraju biti najnapredniji u pogledu gigabitske povezivosti kako bi europskim građanima, poduzećima i zajednicama mogli pružiti pristup najboljim uslugama i aplikacijama. Programom bi se trebao podupirati pristup gigabitskoj povezivosti
  , brzoj povezivosti, uključujući najmoderniju mobilnu povezivost,
  tih socioekonomskih pokretača radi maksimalizacije njihovih pozitivnih učinaka prelijevanja na šire gospodarstvo i društvo, uključujući stvaranje veće potražnje za povezivošću i uslugama. |
| --- | --- |

(24)

Škole, sveučilišta, knjižnice, lokalne, regionalne ili nacionalne uprave, glavni pružatelji javnih usluga, bolnice i medicinski centri, prometna čvorišta i poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne tehnologije su subjekti i mjesta koji mogu utjecati na važna socioekonomska kretanja u područjima u kojima se nalaze
  , uključujući ruralne sredine i slabo naseljena područja
  . Ti socioekonomski pokretači moraju biti najnapredniji u pogledu gigabitske povezivosti kako bi europskim građanima, poduzećima i zajednicama mogli pružiti pristup najboljim uslugama i aplikacijama. Programom bi se trebao podupirati pristup gigabitskoj povezivosti
  , brzoj povezivosti, uključujući najmoderniju mobilnu povezivost,
  tih socioekonomskih pokretača radi maksimalizacije njihovih pozitivnih učinaka prelijevanja na šire gospodarstvo i društvo, uključujući stvaranje veće potražnje za povezivošću i uslugama.

| (25) | Uz to, na temelju uspjeha inicijative WiFi4EU Program bi trebao nastaviti podupirati pružanje besplatne,
  sigurne,
  kvalitetne, lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, među kojima su subjekti s javnom misijom kao što su javna tijela i pružatelji javnih usluga te vanjski prostori dostupni javnosti, kako bi se podupirala digitalna vizija EU-a u lokalnim zajednicama. |
| --- | --- |

(25)

Uz to, na temelju uspjeha inicijative WiFi4EU Program bi trebao nastaviti podupirati pružanje besplatne,
  sigurne,
  kvalitetne, lokalne bežične povezivosti u središtima lokalnog javnog života, među kojima su subjekti s javnom misijom kao što su javna tijela i pružatelji javnih usluga te vanjski prostori dostupni javnosti, kako bi se podupirala digitalna vizija EU-a u lokalnim zajednicama.

| (25a) | Digitalna infrastruktura važna je osnova za inovacije. Kako bi Program ostvario najveći mogući učinak, trebao bi se usmjeriti na financiranje te infrastrukture. Pojedinačne digitalne usluge i aplikacije, poput onih koje obuhvaćaju razne tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili primjenu umjetne inteligencije, stoga bi trebale biti izvan područja primjene Programa te bi se umjesto toga prema potrebi trebale razmatrati u okviru drugih instrumenata kao što je Digitalna Europa. Također je važno maksimalno povećati sinergije između različitih programa. |
| --- | --- |

(25a)

Digitalna infrastruktura važna je osnova za inovacije. Kako bi Program ostvario najveći mogući učinak, trebao bi se usmjeriti na financiranje te infrastrukture. Pojedinačne digitalne usluge i aplikacije, poput onih koje obuhvaćaju razne tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ili primjenu umjetne inteligencije, stoga bi trebale biti izvan područja primjene Programa te bi se umjesto toga prema potrebi trebale razmatrati u okviru drugih instrumenata kao što je Digitalna Europa. Također je važno maksimalno povećati sinergije između različitih programa.

| (26) | Za održivost očekivanih digitalnih usluga sljedeće generacije, poput aplikacija i usluga interneta stvari, od kojih se očekuju brojne koristi za različite sektore i društvo u cjelini, bit će potrebna neprekinuta prekogranična pokrivenost 5G mrežama, posebno kako bi korisnici i predmeti mogli biti stalno spojeni na internet dok su u pokretu. Međutim, scenariji podjele troškova uvođenja 5G mreža među tim sektorima i dalje su nejasni, a opaženi rizici komercijalnog uvođenja u nekim ključnim područjima vrlo visoki. Očekuje se da će cestovni koridori i željezničke veze biti ključna područja za prvu fazu novih aplikacija u području povezane mobilnosti i zato oni predstavljaju ključne prekogranične projekte za financiranje iz ovog Programa. |
| --- | --- |

(26)

Za održivost očekivanih digitalnih usluga sljedeće generacije, poput aplikacija i usluga interneta stvari, od kojih se očekuju brojne koristi za različite sektore i društvo u cjelini, bit će potrebna neprekinuta prekogranična pokrivenost 5G mrežama, posebno kako bi korisnici i predmeti mogli biti stalno spojeni na internet dok su u pokretu. Međutim, scenariji podjele troškova uvođenja 5G mreža među tim sektorima i dalje su nejasni, a opaženi rizici komercijalnog uvođenja u nekim ključnim područjima vrlo visoki. Očekuje se da će cestovni koridori i željezničke veze biti ključna područja za prvu fazu novih aplikacija u području povezane mobilnosti i zato oni predstavljaju ključne prekogranične projekte za financiranje iz ovog Programa.

| (27) | Nepovezana područja u svim dijelovima Unije, uključujući središnja područja, uska su grla i neiskorišteni potencijal za digitalno jedinstveno tržište. Visokokvalitetna internetska povezivost može u većini ruralnih i udaljenih područja imati bitnu ulogu u sprečavanju digitalnog jaza, izolacije i raseljavanja smanjivanjem troškova dostave robe i usluga čime se djelomično može kompenzirati za udaljenost. Visokokvalitetna internetska povezivost nužna je za nove gospodarske prilike kao što su precizna poljoprivreda i razvoj biogospodarstva u ruralnim područjima. Program bi trebao pridonijeti da sva europska ruralna i urbana kućanstva imaju pristup fiksnoj ili bežičnoj vezi velikog kapaciteta, s fokusom na uvođenju mreža na područjima na kojima su uočeni određeni nedostaci tržišta, a kojem se može pomoći bespovratnim sredstvima niskog intenziteta. Cilj Programa u tome trebao bi biti postizanje sveobuhvatne pokrivenosti kućanstava i područja jer je neekonomično kasnije otklanjati nedostatke na već pokrivenim područjima. |
| --- | --- |

(27)

Nepovezana područja u svim dijelovima Unije, uključujući središnja područja, uska su grla i neiskorišteni potencijal za digitalno jedinstveno tržište. Visokokvalitetna internetska povezivost može u većini ruralnih i udaljenih područja imati bitnu ulogu u sprečavanju digitalnog jaza, izolacije i raseljavanja smanjivanjem troškova dostave robe i usluga čime se djelomično može kompenzirati za udaljenost. Visokokvalitetna internetska povezivost nužna je za nove gospodarske prilike kao što su precizna poljoprivreda i razvoj biogospodarstva u ruralnim područjima. Program bi trebao pridonijeti da sva europska ruralna i urbana kućanstva imaju pristup fiksnoj ili bežičnoj vezi velikog kapaciteta, s fokusom na uvođenju mreža na područjima na kojima su uočeni određeni nedostaci tržišta, a kojem se može pomoći bespovratnim sredstvima niskog intenziteta. Cilj Programa u tome trebao bi biti postizanje sveobuhvatne pokrivenosti kućanstava i područja jer je neekonomično kasnije otklanjati nedostatke na već pokrivenim područjima.

| (28) | Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili prekomorski teritoriji s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore. |
| --- | --- |

(28)

Stvaranje elektroničkih komunikacijskih okosnica, uključujući postavljanje podmorskih kabela kojima se povezuju europski teritoriji s trećim zemljama na ostalim kontinentima ili europski otoci ili prekomorski teritoriji s kopnom, potrebno je kako bi se osigurala zalihost takve vitalne infrastrukture te povećali kapacitet i otpornost EU-ovih digitalnih mreža. Međutim, ti su projekti često komercijalno neodrživi bez javne potpore.

| (29) | U okviru mjera kojima se pridonosi projektima od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost uvodi se
  najbolja dostupna i odgovarajuća
  tehnologija ▌ uz istovremeno predlaganje najbolje ravnoteže između vrhunskih tehnologija u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže,
  kibersigurnosti
  i troškovne učinkovitosti te bi se te mjere trebale prioritetizirati u programima rada, uzimajući u obzir kriterije iz ove Uredbe. Uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta može uključivati pasivnu infrastrukturu u cilju postizanja ne samo maksimalnih socioekonomskih koristi nego i koristi za okoliš. U određivanju prioriteta mjera uzimaju se u obzir potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, na primjer ako se provedenim projektom može poboljšati ekonomska opravdanost budućih širenja mreže kojima bi se dodatno pokrili područja i populacije u trenutačno nepokrivenim područjima. |
| --- | --- |

(29)

U okviru mjera kojima se pridonosi projektima od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalnu povezivost uvodi se
  najbolja dostupna i odgovarajuća
  tehnologija ▌ uz istovremeno predlaganje najbolje ravnoteže između vrhunskih tehnologija u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže,
  kibersigurnosti
  i troškovne učinkovitosti te bi se te mjere trebale prioritetizirati u programima rada, uzimajući u obzir kriterije iz ove Uredbe. Uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta može uključivati pasivnu infrastrukturu u cilju postizanja ne samo maksimalnih socioekonomskih koristi nego i koristi za okoliš. U određivanju prioriteta mjera uzimaju se u obzir potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, na primjer ako se provedenim projektom može poboljšati ekonomska opravdanost budućih širenja mreže kojima bi se dodatno pokrili područja i populacije u trenutačno nepokrivenim područjima.

| (30) | Unija je razvila vlastitu tehnologiju za satelitsko određivanje položaja, navigaciju i određivanje vremena (PNT), EGNOS/Galileo, i svoj vlastiti sustav za promatranje Zemlje, Copernicus. I EGNOS/Galileo i Copernicus nude napredne usluge kojima se stvaraju znatne gospodarske koristi javnim i privatnim korisnicima. Stoga bi svaka prometna, energetska ili digitalna infrastruktura koja se financira iz Programa, a kojoj je potreban PNT ili promatranje Zemlje, trebala biti tehnički kompatibilna s EGNOS-om/Galileom i Copernicusom. |
| --- | --- |

(30)

Unija je razvila vlastitu tehnologiju za satelitsko određivanje položaja, navigaciju i određivanje vremena (PNT), EGNOS/Galileo, i svoj vlastiti sustav za promatranje Zemlje, Copernicus. I EGNOS/Galileo i Copernicus nude napredne usluge kojima se stvaraju znatne gospodarske koristi javnim i privatnim korisnicima. Stoga bi svaka prometna, energetska ili digitalna infrastruktura koja se financira iz Programa, a kojoj je potreban PNT ili promatranje Zemlje, trebala biti tehnički kompatibilna s EGNOS-om/Galileom i Copernicusom.

| (31) | Pozitivni rezultati prvog poziva na podnošenje ponuda u okviru mješovitog financiranja, pokrenutog 2017. na temelju trenutačnog programa, potvrdili su važnost i dodanu vrijednost upotrebe bespovratnih sredstava EU-a u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagača iz privatnog sektora, uključujući u obliku javno-privatnih partnerstava.
  Mješovito financiranje trebalo bi doprinijeti privlačenju privatnih ulaganja i osigurati učinak poluge ukupnog doprinosa javnog sektora u skladu s ciljevima programa InvestEU.
  U Programu bi
  se
  stoga trebala i dalje ▌
  pružati potpora mjerama
  kojima se omogućavaju kombinacije bespovratnih sredstava EU-a i drugih izvora financiranja.
  U području prometa operacije mješovitog financiranja ne smiju biti veće od 10 % namjenskih financijskih omotnica. |
| --- | --- |

(31)

Pozitivni rezultati prvog poziva na podnošenje ponuda u okviru mješovitog financiranja, pokrenutog 2017. na temelju trenutačnog programa, potvrdili su važnost i dodanu vrijednost upotrebe bespovratnih sredstava EU-a u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagača iz privatnog sektora, uključujući u obliku javno-privatnih partnerstava.
  Mješovito financiranje trebalo bi doprinijeti privlačenju privatnih ulaganja i osigurati učinak poluge ukupnog doprinosa javnog sektora u skladu s ciljevima programa InvestEU.
  U Programu bi
  se
  stoga trebala i dalje ▌
  pružati potpora mjerama
  kojima se omogućavaju kombinacije bespovratnih sredstava EU-a i drugih izvora financiranja.
  U području prometa operacije mješovitog financiranja ne smiju biti veće od 10 % namjenskih financijskih omotnica.

| (31a) | Operacije mješovitog financiranja u prometnom sektoru trebaju ponajprije biti namijenjene za projekte kojima je cilj digitalizacija sektora, konkretno SESAR i ERTMS, za koje se očekuje da će biti financijski isplativi. |
| --- | --- |

(31a)

Operacije mješovitog financiranja u prometnom sektoru trebaju ponajprije biti namijenjene za projekte kojima je cilj digitalizacija sektora, konkretno SESAR i ERTMS, za koje se očekuje da će biti financijski isplativi.

| (32) | Ciljevi politike ovog Programa također će se ostvarivati pomoću financijskih instrumenata i proračunskog jamstva u programskim dijelovima politika [...] InvestEU-a. Mjere u okviru Programa trebale bi biti usmjerene na
  poticanje ulaganja rješavanjem
  tržišnih nedostataka ili neoptimalnih situacija za ulaganja, što bi trebalo činiti razmjerno
  i na odgovarajući način
  ,
  njima se ne bi trebalo duplicirati
  ili
  istiskivati privatno financiranje
  i 
  trebale bi pružati
  jasnu europsku dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(32)

Ciljevi politike ovog Programa također će se ostvarivati pomoću financijskih instrumenata i proračunskog jamstva u programskim dijelovima politika [...] InvestEU-a. Mjere u okviru Programa trebale bi biti usmjerene na
  poticanje ulaganja rješavanjem
  tržišnih nedostataka ili neoptimalnih situacija za ulaganja, što bi trebalo činiti razmjerno
  i na odgovarajući način
  ,
  njima se ne bi trebalo duplicirati
  ili
  istiskivati privatno financiranje
  i 
  trebale bi pružati
  jasnu europsku dodanu vrijednost.

| (33) | Kako bi se poticao integrirani razvoj inovacijskog ciklusa, nužno je osigurati komplementarnost inovativnih rješenja razvijenih u kontekstu okvirnih programa Unije za istraživanje i inovacije te inovativnih rješenja razvijenih uz potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe. U tu će svrhu sinergije s programom Obzor Europa osigurati: (a) da se tijekom procesa strateškog planiranja Obzora Europa utvrde i definiraju potrebe za istraživanjem i inovacijama u područjima prometnog, energetskog i digitalnog sektora u EU-u; (b) da Instrument za povezivanje Europe
  blisko surađuje s programom Obzor Europa na uvođenju
  velikih razmjera inovativnih tehnologija i rješenja u područjima prometnog, energetskog i digitalnog sektora,
  te u sinergijama između tih područja,
  posebno ako su te tehnologije i rješenja proizašli iz Obzora Europa; (c) da se olakša razmjena podataka i informacija između Obzora Europa i Instrumenta za povezivanje Europe, na primjer isticanjem tehnologija iz Obzora Europa visokog stupnja spremnosti za tržište, a koje bi se mogle dalje uvoditi putem Instrumenta za povezivanje Europe. |
| --- | --- |

(33)

Kako bi se poticao integrirani razvoj inovacijskog ciklusa, nužno je osigurati komplementarnost inovativnih rješenja razvijenih u kontekstu okvirnih programa Unije za istraživanje i inovacije te inovativnih rješenja razvijenih uz potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe. U tu će svrhu sinergije s programom Obzor Europa osigurati: (a) da se tijekom procesa strateškog planiranja Obzora Europa utvrde i definiraju potrebe za istraživanjem i inovacijama u područjima prometnog, energetskog i digitalnog sektora u EU-u; (b) da Instrument za povezivanje Europe
  blisko surađuje s programom Obzor Europa na uvođenju
  velikih razmjera inovativnih tehnologija i rješenja u područjima prometnog, energetskog i digitalnog sektora,
  te u sinergijama između tih područja,
  posebno ako su te tehnologije i rješenja proizašli iz Obzora Europa; (c) da se olakša razmjena podataka i informacija između Obzora Europa i Instrumenta za povezivanje Europe, na primjer isticanjem tehnologija iz Obzora Europa visokog stupnja spremnosti za tržište, a koje bi se mogle dalje uvoditi putem Instrumenta za povezivanje Europe.

| (34) | Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo razdoblje 2021.–2027., koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju31, za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka].
  Tu je financijsku omotnicu potrebno održati tijekom cijelog trajanja programa te ona ne smije biti predmet rezova ili preraspodjele u druge programe kako bi se održala početna ravnoteža, ali i kompromisi te tematske i teritorijalne dodjele sredstava tijekom cijelog trajanja tog programa. |
| --- | --- |

(34)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica za cijelo razdoblje 2021.–2027., koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju31, za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka].
  Tu je financijsku omotnicu potrebno održati tijekom cijelog trajanja programa te ona ne smije biti predmet rezova ili preraspodjele u druge programe kako bi se održala početna ravnoteža, ali i kompromisi te tematske i teritorijalne dodjele sredstava tijekom cijelog trajanja tog programa.

| (35) | Na razini Unije europski semestar za koordinaciju gospodarskih politika je okvir za utvrđivanje nacionalnih prioriteta za reforme i praćenje njihove provedbe. Države članice razvijaju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebalo predstaviti zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se prikazali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja koji se trebaju financirati iz nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Oni bi trebali služiti i za dosljednu upotrebu financijskih sredstava Unije te za maksimalno iskorištavanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primati prvenstveno iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda, europske funkcije stabilizacije ulaganja, InvestEU-a i Instrumenta za povezivanje Europe, ako je primjenjivo. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati i u skladu s Unijinim i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. |
| --- | --- |

(35)

Na razini Unije europski semestar za koordinaciju gospodarskih politika je okvir za utvrđivanje nacionalnih prioriteta za reforme i praćenje njihove provedbe. Države članice razvijaju vlastite nacionalne višegodišnje strategije ulaganja kojima se podupiru ti prioriteti reformi. Te bi strategije trebalo predstaviti zajedno s godišnjim nacionalnim programima reformi kako bi se prikazali i koordinirali prioritetni projekti ulaganja koji se trebaju financirati iz nacionalnih sredstava i/ili sredstava Unije. Oni bi trebali služiti i za dosljednu upotrebu financijskih sredstava Unije te za maksimalno iskorištavanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primati prvenstveno iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda, europske funkcije stabilizacije ulaganja, InvestEU-a i Instrumenta za povezivanje Europe, ako je primjenjivo. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati i u skladu s Unijinim i nacionalnim energetskim i klimatskim planovima.

| ▌ | [odvojeno glasovanje] |
| --- | --- |

▌

[odvojeno glasovanje]

| (37) | Oblici financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan sa sukobom interesa. Trebalo bi se razmotriti korištenje jednokratnih iznosa, fiksnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koja nisu povezana s troškovima iz članka 125. stavka 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Oblici financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan sa sukobom interesa. Trebalo bi se razmotriti korištenje jednokratnih iznosa, fiksnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koja nisu povezana s troškovima iz članka 125. stavka 1. Financijske uredbe.

| (38) | Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, u kojem je propisana provedba programa odlukom na temelju tog sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu kako bi se odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelilo potrebne ovlasti i pristup kako bi mogli sveobuhvatno izvršavati svoje nadležnosti. |
| --- | --- |

(38)

Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, u kojem je propisana provedba programa odlukom na temelju tog sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu kako bi se odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelilo potrebne ovlasti i pristup kako bi mogli sveobuhvatno izvršavati svoje nadležnosti.

| (39) | U Financijskoj uredbi uspostavljena su pravila za dodjeljivanje bespovratnih sredstava. Kako bi se uzele u obzir posebnosti mjera koje se podupiru Programom i osigurala dosljedna provedba među sektorima obuhvaćenima Programom, potrebno je pružiti dodatne upute u pogledu prihvatljivosti i kriterija za dodjelu.
  Osim toga, Komisija i/ili izvršne agencije odgovorne za provedbu Programa nisu ovlaštene stvarati dodatne obveze koje nisu predviđene ovom Uredbom u pogledu odabira operacija i njihova financiranja. Ne odstupajući od Financijske uredbe, programi rada mogu osigurati pojednostavnjene postupke u određenim slučajevima kad pozivi na podnošenje prijedloga nemaju strateški utjecaj. |
| --- | --- |

(39)

U Financijskoj uredbi uspostavljena su pravila za dodjeljivanje bespovratnih sredstava. Kako bi se uzele u obzir posebnosti mjera koje se podupiru Programom i osigurala dosljedna provedba među sektorima obuhvaćenima Programom, potrebno je pružiti dodatne upute u pogledu prihvatljivosti i kriterija za dodjelu.
  Osim toga, Komisija i/ili izvršne agencije odgovorne za provedbu Programa nisu ovlaštene stvarati dodatne obveze koje nisu predviđene ovom Uredbom u pogledu odabira operacija i njihova financiranja. Ne odstupajući od Financijske uredbe, programi rada mogu osigurati pojednostavnjene postupke u određenim slučajevima kad pozivi na podnošenje prijedloga nemaju strateški utjecaj.

| (39a) | U skladu s Financijskom uredbom, kriteriji odabira i dodjele utvrđeni su u programima rada. U prometnom sektoru potrebno je procijeniti kvalitetu i relevantnost projekta, uzimajući pritom u obzir njegov očekivani učinak na povezivost EU-a, usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost i njegovu strategiju u vezi s potrebama održavanja u budućnosti. |
| --- | --- |

(39a)

U skladu s Financijskom uredbom, kriteriji odabira i dodjele utvrđeni su u programima rada. U prometnom sektoru potrebno je procijeniti kvalitetu i relevantnost projekta, uzimajući pritom u obzir njegov očekivani učinak na povezivost EU-a, usklađenost sa zahtjevima za pristupačnost i njegovu strategiju u vezi s potrebama održavanja u budućnosti.

| (40) | U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/193 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. |
| --- | --- |

(40)

U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (17), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 (18), Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 (19) i Uredbom Vijeća (EU) 2017/193 (20), financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (EZ, Euratom) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća (21). U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije moraju u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava.

| (40a) | Uspješna provedba Programa uvelike ovisi o razini suradnje subjekata koji sudjeluju u zajedničkom projektu. Stoga je potrebno poticati uspostavu strukture zajedničkog pothvata, uključujući s pomoću više razine sufinanciranja. |
| --- | --- |

(40a)

Uspješna provedba Programa uvelike ovisi o razini suradnje subjekata koji sudjeluju u zajedničkom projektu. Stoga je potrebno poticati uspostavu strukture zajedničkog pothvata, uključujući s pomoću više razine sufinanciranja.

| (41) | U skladu s [ažurirati upućivanje u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (22)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |
| --- | --- |

(41)

U skladu s [ažurirati upućivanje u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 94. Odluke Vijeća 2013/755/EU (22)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) ispunjavaju uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (42) | Unija bi trebala nastojati postići dosljednost i sinergije s programima Unije za vanjske politike, uključujući pretpristupnu pomoć u skladu s aktivnostima poduzetima u kontekstu Komunikacije „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (23). |
| --- | --- |

(42)

Unija bi trebala nastojati postići dosljednost i sinergije s programima Unije za vanjske politike, uključujući pretpristupnu pomoć u skladu s aktivnostima poduzetima u kontekstu Komunikacije „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (23).

| (43) | Ako treće zemlje ili subjekti osnovani u trećim zemljama sudjeluju u mjerama kojima se pridonosi projektima od zajedničkog interesa ili prekograničnim projektima u području obnovljive energije, financijska bi pomoć trebala biti dostupna samo ako je neophodna za postizanje ciljeva tih projekata. |
| --- | --- |

(43)

Ako treće zemlje ili subjekti osnovani u trećim zemljama sudjeluju u mjerama kojima se pridonosi projektima od zajedničkog interesa ili prekograničnim projektima u području obnovljive energije, financijska bi pomoć trebala biti dostupna samo ako je neophodna za postizanje ciljeva tih projekata.

| (43a) | U skladu s člankom 85. Direktive 2014/25/EU, i u slučaju trećih zemalja s kojima Unija nije sklopila multilateralni ili bilateralni sporazum kojim se poduzećima iz Unije osigurava usporediv i stvaran pristup tržištima javne nabave u tim trećim zemljama, svaka ponuda dostavljena u svrhu sklapanja ugovora o nabavi robe u okviru projekta koji se sufinancira Instrumentom za povezivanje Europe može se odbiti ako udio proizvoda koji potječu iz trećih zemalja premašuje 50 % ukupne vrijednosti proizvoda koji su obuhvaćeni ponudom. |
| --- | --- |

(43a)

U skladu s člankom 85. Direktive 2014/25/EU, i u slučaju trećih zemalja s kojima Unija nije sklopila multilateralni ili bilateralni sporazum kojim se poduzećima iz Unije osigurava usporediv i stvaran pristup tržištima javne nabave u tim trećim zemljama, svaka ponuda dostavljena u svrhu sklapanja ugovora o nabavi robe u okviru projekta koji se sufinancira Instrumentom za povezivanje Europe može se odbiti ako udio proizvoda koji potječu iz trećih zemalja premašuje 50 % ukupne vrijednosti proizvoda koji su obuhvaćeni ponudom.

| (44) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (24) potrebno je evaluirati Program na temelju informacija prikupljenih na temelju posebnih zahtjeva za praćenje,
  primjerice onih o prilagodbi na promjenu klime,
  pri čemu se izbjegavaju prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, posebno u državama članicama.Komisija bi trebala provoditi evaluacije te o njima obavješćivati Europski parlament, Vijeće, Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija da bi se procijenile uspješnost i učinkovitost financiranja te njegov učinak na sveukupne ciljeve Programa
  i provele izmjene ako je to potrebno
  . |
| --- | --- |

(44)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (24) potrebno je evaluirati Program na temelju informacija prikupljenih na temelju posebnih zahtjeva za praćenje,
  primjerice onih o prilagodbi na promjenu klime,
  pri čemu se izbjegavaju prekomjerni propisi i administrativna opterećenja, posebno u državama članicama.Komisija bi trebala provoditi evaluacije te o njima obavješćivati Europski parlament, Vijeće, Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija da bi se procijenile uspješnost i učinkovitost financiranja te njegov učinak na sveukupne ciljeve Programa
  i provele izmjene ako je to potrebno
  .

| (45) | Mjere za
  transparentno, odgovorno i
  odgovarajuće praćenje i izvješćivanje, uključujući
  mjerljive
  pokazatelje, trebalo bi primjenjivati radi
  procjenjivanja napretka
  Programa prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih ovom Uredbom
  i izvješćivanja o njemu, kao i promicanja njegovih postignuća
  . Tim sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi osigurati da
  su
  podaci za praćenje provedbe Programa i njegovih rezultata
  prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo na koridorima osnovne mreže te da se ti podaci i rezultati
  prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. Kako bi se prikupili podaci relevantni za Program, nužno je za primatelje sredstava Unije utvrditi razmjerne zahtjeve za izvješćivanje. |
| --- | --- |

(45)

Mjere za
  transparentno, odgovorno i
  odgovarajuće praćenje i izvješćivanje, uključujući
  mjerljive
  pokazatelje, trebalo bi primjenjivati radi
  procjenjivanja napretka
  Programa prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih ovom Uredbom
  i izvješćivanja o njemu, kao i promicanja njegovih postignuća
  . Tim sustavom za izvješćivanje o uspješnosti trebalo bi osigurati da
  su
  podaci za praćenje provedbe Programa i njegovih rezultata
  prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo na koridorima osnovne mreže te da se ti podaci i rezultati
  prikupljaju učinkovito, djelotvorno i pravodobno. Kako bi se prikupili podaci relevantni za Program, nužno je za primatelje sredstava Unije utvrditi razmjerne zahtjeve za izvješćivanje.

| (45a) | Program je potrebno provoditi putem programâ rada. Komisija bi do kraja ožujka 2021. trebala pripremiti okvirni program koji će uključivati predviđen raspored programâ rada, pozive, njihove teme i sredstva koja se dodjeljuju te druge detalje koji su potrebni kako bi se tijekom cijelog razdoblja Programa osigurala transparentnost i predvidljivost te poboljšala kvaliteta projekata. |
| --- | --- |

(45a)

Program je potrebno provoditi putem programâ rada. Komisija bi do kraja ožujka 2021. trebala pripremiti okvirni program koji će uključivati predviđen raspored programâ rada, pozive, njihove teme i sredstva koja se dodjeljuju te druge detalje koji su potrebni kako bi se tijekom cijelog razdoblja Programa osigurala transparentnost i predvidljivost te poboljšala kvaliteta projekata.

| (45b) | Kako bi se zajamčila usklađenost investicijskih prioriteta Programa s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu klimatskih promjena, trebalo bi provesti sveobuhvatnu evaluaciju Programa. |
| --- | --- |

(45b)

Kako bi se zajamčila usklađenost investicijskih prioriteta Programa s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu klimatskih promjena, trebalo bi provesti sveobuhvatnu evaluaciju Programa.

| (46) | Radi
  dopune
  ove Uredbe,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu donošenja
  programa rada
  i Okvirnog programa
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

Radi
  dopune
  ove Uredbe,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu donošenja
  programa rada
  i Okvirnog programa
  . ▌

| (47) | Kako bi se, prema potrebi, prilagodili pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje Programa ▌i definicija koridora osnovne prometne mreže, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na izmjene dijelova I., II. i III. Priloga ovoj Uredbi
  i vojne zahtjeve, izradu ili izmjenu popisa dijelova transeuropske prometne mreže podobne za vojni prijevoz, izradu ili izmjenu popisa prioritetnih projekata dvojne upotrebe infrastrukture i postupka procjene za utvrđivanje prihvatljivosti mjera koje se odnose na vojnu mobilnost
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(47)

Kako bi se, prema potrebi, prilagodili pokazatelji koji se upotrebljavaju za praćenje Programa ▌i definicija koridora osnovne prometne mreže, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije s obzirom na izmjene dijelova I., II. i III. Priloga ovoj Uredbi
  i vojne zahtjeve, izradu ili izmjenu popisa dijelova transeuropske prometne mreže podobne za vojni prijevoz, izradu ili izmjenu popisa prioritetnih projekata dvojne upotrebe infrastrukture i postupka procjene za utvrđivanje prihvatljivosti mjera koje se odnose na vojnu mobilnost
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (48) | Uredbe (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 trebalo bi zbog jasnoće staviti izvan snage. Međutim, trebalo bi sačuvati učinke članka 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013, kojim se mijenja Prilog Uredbi (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (25) u pogledu popisa teretnih koridora. |
| --- | --- |

(48)

Uredbe (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 trebalo bi zbog jasnoće staviti izvan snage. Međutim, trebalo bi sačuvati učinke članka 29. Uredbe (EU) br. 1316/2013, kojim se mijenja Prilog Uredbi (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća (25) u pogledu popisa teretnih koridora.

| (49) | Kako bi se omogućilo pravodobno donošenje provedbenih akata predviđenih ovom Uredbom, nužno je da ona stupi na snagu odmah nakon objave, |
| --- | --- |

(49)

Kako bi se omogućilo pravodobno donošenje provedbenih akata predviđenih ovom Uredbom, nužno je da ona stupi na snagu odmah nakon objave,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom uspostavlja Instrument za povezivanje Europe (dalje u tekstu „Program”).

Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja Unije i pravila za osiguravanje tog financiranja.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „mjera” znači bilo koja aktivnost za koju je utvrđeno da je financijski i tehnički neovisna, za koju postoji vremenski rok i koja je nužna za provedbu projekta od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

(a)

„mjera” znači bilo koja aktivnost za koju je utvrđeno da je financijski i tehnički neovisna, za koju postoji vremenski rok i koja je nužna za provedbu projekta od zajedničkog interesa;

| (b) | „alternativna goriva” znači alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  u skladu s definicijom iz članka 2. stavka 1. Direktive 2014/94/EU; |
| --- | --- |

(b)

„alternativna goriva” znači alternativna goriva
  za sve načine prijevoza
  u skladu s definicijom iz članka 2. stavka 1. Direktive 2014/94/EU;

| (c) | „pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka u sporazumu s Unijom zahvaljujući kojemu sudjeluje u Programu u skladu s člankom 5.; |
| --- | --- |

(c)

„pridružena zemlja” znači treća zemlja koja je stranka u sporazumu s Unijom zahvaljujući kojemu sudjeluje u Programu u skladu s člankom 5.;

| (ca) | „korisnik” znači svaki subjekt odabran za primanje financijske potpore Unije u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenima sukladno s člankom 11. ove Uredbe i člankom [197.] Financijske uredbe; |
| --- | --- |

(ca)

„korisnik” znači svaki subjekt odabran za primanje financijske potpore Unije u skladu s kriterijima prihvatljivosti utvrđenima sukladno s člankom 11. ove Uredbe i člankom [197.] Financijske uredbe;

| (d) | „operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom [2. stavkom 6] Uredbe (EU, Euratom) 2018/XXX („Financijska uredba”), u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti i/ili proračunska jamstva iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(d)

„operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom [2. stavkom 6] Uredbe (EU, Euratom) 2018/XXX („Financijska uredba”), u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti i/ili proračunska jamstva iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (da) | „usko grlo” znači fizičke, tehničke ili funkcionalne prepreke koje dovode do sloma sustava, što utječe na kontinuitet protoka na većim udaljenostima ili prekograničnog protoka te koje je moguće nadvladati stvaranjem nove infrastrukture ili znatnim unapređenjem postojeće infrastrukture, čime se mogu ostvariti značajna poboljšanja koja će otkloniti ograničenja uskog grla; |
| --- | --- |

(da)

„usko grlo” znači fizičke, tehničke ili funkcionalne prepreke koje dovode do sloma sustava, što utječe na kontinuitet protoka na većim udaljenostima ili prekograničnog protoka te koje je moguće nadvladati stvaranjem nove infrastrukture ili znatnim unapređenjem postojeće infrastrukture, čime se mogu ostvariti značajna poboljšanja koja će otkloniti ograničenja uskog grla;

| (e) | „sveobuhvatna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

(e)

„sveobuhvatna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (f) | „osnovna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

(f)

„osnovna mreža” znači prometna infrastruktura utvrđena u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (g) | „koridori osnovne mreže” znači instrument za olakšavanje usklađene provedbe osnovne mreže u skladu s poglavljem IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i prema popisu u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(g)

„koridori osnovne mreže” znači instrument za olakšavanje usklađene provedbe osnovne mreže u skladu s poglavljem IV. Uredbe (EU) br. 1315/2013 i prema popisu u dijelu III. Priloga ovoj Uredbi;

| (ga) | „prekogranične veze” u području prometne infrastrukture znači projekti koji obuhvaćaju željezničku, cestovnu ili pomorsku vezu ili vezu na unutarnjem plovnom putu između država članica ili države članice i treće zemlje, ili projekt, neovisno o načinu prijevoza, koji se provodi u jednoj od država članica i koji ima dokazani znatan prekogranični učinak poboljšavanjem prekograničnih tokova između dviju država članica; |
| --- | --- |

(ga)

„prekogranične veze” u području prometne infrastrukture znači projekti koji obuhvaćaju željezničku, cestovnu ili pomorsku vezu ili vezu na unutarnjem plovnom putu između država članica ili države članice i treće zemlje, ili projekt, neovisno o načinu prijevoza, koji se provodi u jednoj od država članica i koji ima dokazani znatan prekogranični učinak poboljšavanjem prekograničnih tokova između dviju država članica;

| (h) | „prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u [članku
  8., 9., 11. ili 13.
  ]
  Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća
   (+) (1) (+) u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(h)

„prekogranični projekt u području obnovljive energije” znači projekt koji je odabran ili prihvatljiv za odabir na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora država članica i/ili dogovora država članica i trećih zemalja, kako je definirano u [članku
  8., 9., 11. ili 13.
  ]
  Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća
   (+) (1) (+) u pogledu planiranja ili uvođenja obnovljive energije u skladu s kriterijima utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi;

| (ha) | „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se pri planiranju u području energije te pri donošenju politika i odluka o ulaganju, u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir alternativne troškovno učinkovite mjere energetske učinkovitosti za povećanje učinkovitosti energetske potražnje i opskrbe, posebice s pomoću troškovno učinkovite uštede energije u krajnjoj potrošnji, inicijativa za upravljanje potražnjom te učinkovitije pretvorbe, prijenosa i distribucije energije, pri čemu se i dalje ostvaruju ciljevi tih odluka; |
| --- | --- |

(ha)

„energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači da se pri planiranju u području energije te pri donošenju politika i odluka o ulaganju, u najvećoj mogućoj mjeri uzimaju u obzir alternativne troškovno učinkovite mjere energetske učinkovitosti za povećanje učinkovitosti energetske potražnje i opskrbe, posebice s pomoću troškovno učinkovite uštede energije u krajnjoj potrošnji, inicijativa za upravljanje potražnjom te učinkovitije pretvorbe, prijenosa i distribucije energije, pri čemu se i dalje ostvaruju ciljevi tih odluka;

| (i) | „infrastruktura za digitalno povezivanje” znači mreže vrlo velikog kapaciteta, 5G sustavi, vrlo kvalitetna lokalna bežična povezivost, okosnice i operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom; |
| --- | --- |

(i)

„infrastruktura za digitalno povezivanje” znači mreže vrlo velikog kapaciteta, 5G sustavi, vrlo kvalitetna lokalna bežična povezivost, okosnice i operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom;

| (j) | „5G sustavi” znači skup elemenata digitalne infrastrukture utemeljen na globalno usuglašenim standardima za mobilne i bežične komunikacijske tehnologije koji se upotrebljava za povezivanje i usluge s dodanom vrijednošću naprednih karakteristika kao što su velike brzine prijenosa podataka i veliki podatkovni kapaciteti, niske latencije, visoka pouzdanost ili mogućnost povezivanja velikog broja uređaja; |
| --- | --- |

(j)

„5G sustavi” znači skup elemenata digitalne infrastrukture utemeljen na globalno usuglašenim standardima za mobilne i bežične komunikacijske tehnologije koji se upotrebljava za povezivanje i usluge s dodanom vrijednošću naprednih karakteristika kao što su velike brzine prijenosa podataka i veliki podatkovni kapaciteti, niske latencije, visoka pouzdanost ili mogućnost povezivanja velikog broja uređaja;

| (k) | „5G koridor” znači cestovni ili željeznički prometni pravac
  ili unutarnji plovni put
  koji je u potpunosti pokriven infrastrukturom za digitalnu povezivost, a posebno 5G sustavima, koji omogućava stalno pružanje sinergijskih digitalnih usluga kao što su povezana i automatizirana mobilnost ▌, slične usluge pametne mobilnosti za željeznice
  ili digitalna povezivost na unutarnjim plovnim putovima
  ; |
| --- | --- |

(k)

„5G koridor” znači cestovni ili željeznički prometni pravac
  ili unutarnji plovni put
  koji je u potpunosti pokriven infrastrukturom za digitalnu povezivost, a posebno 5G sustavima, koji omogućava stalno pružanje sinergijskih digitalnih usluga kao što su povezana i automatizirana mobilnost ▌, slične usluge pametne mobilnosti za željeznice
  ili digitalna povezivost na unutarnjim plovnim putovima
  ;

| (ka) | „veza koja nedostaje” znači prometna dionica za sve načine prijevoza koridora mreže TEN-T ili prometna dionica kojom se osigurava povezanost osnovnih ili sveobuhvatnih mreža s koridorima mreže TEN-T koja uključuje jedno ili više uskih grla koja utječu na kontinuitet koridora mreže TEN-T; |
| --- | --- |

(ka)

„veza koja nedostaje” znači prometna dionica za sve načine prijevoza koridora mreže TEN-T ili prometna dionica kojom se osigurava povezanost osnovnih ili sveobuhvatnih mreža s koridorima mreže TEN-T koja uključuje jedno ili više uskih grla koja utječu na kontinuitet koridora mreže TEN-T;

| (l) | „operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom” znači fizički i virtualni resursi informacijske i komunikacijske tehnologije (dalje u tekstu „IKT”) koji funkcioniraju na komunikacijskoj infrastrukturi i podupiru protok, pohranu, obradu i analizu podataka o prometnoj i/ili energetskoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

(l)

„operativne digitalne platforme izravno povezane s prometnom i energetskom infrastrukturom” znači fizički i virtualni resursi informacijske i komunikacijske tehnologije (dalje u tekstu „IKT”) koji funkcioniraju na komunikacijskoj infrastrukturi i podupiru protok, pohranu, obradu i analizu podataka o prometnoj i/ili energetskoj infrastrukturi;

| (m) | „projekt od zajedničkog interesa” znači projekt utvrđen u Uredbi (EU) br. 1315/2013, Uredbi (EU) br. 347/2013 ili članku 8. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(m)

„projekt od zajedničkog interesa” znači projekt utvrđen u Uredbi (EU) br. 1315/2013, Uredbi (EU) br. 347/2013 ili članku 8. ove Uredbe;

| (n) | „studije” znači aktivnosti potrebne za pripremu provedbe projekta, kao što su pripremne i validacijske studije, kao i studije mapiranja, izvedivosti, procjene i ispitivanja, uključujući i u obliku softvera, te sve druge mjere tehničke podrške, uključujući prethodne aktivnosti za utvrđivanje i razvoj projekta i odlučivanje o njegovu financiranju, kao što su istraživanje lokacija o kojima je riječ i priprema financijskog paketa; |
| --- | --- |

(n)

„studije” znači aktivnosti potrebne za pripremu provedbe projekta, kao što su pripremne i validacijske studije, kao i studije mapiranja, izvedivosti, procjene i ispitivanja, uključujući i u obliku softvera, te sve druge mjere tehničke podrške, uključujući prethodne aktivnosti za utvrđivanje i razvoj projekta i odlučivanje o njegovu financiranju, kao što su istraživanje lokacija o kojima je riječ i priprema financijskog paketa;

| (o) | „socioekonomski pokretači” znači subjekti koji mogu na temelju svoje misije, prirode ili lokacije izravno ili neizravno generirati važne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice na području koje ih okružuje
  ili na svojem području utjecaja
  ; |
| --- | --- |

(o)

„socioekonomski pokretači” znači subjekti koji mogu na temelju svoje misije, prirode ili lokacije izravno ili neizravno generirati važne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice na području koje ih okružuje
  ili na svojem području utjecaja
  ;

| (p) | „treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije; |
| --- | --- |

(p)

„treća zemlja” znači zemlja koja nije članica Europske unije;

| (q) | „mreže vrlo velikog kapaciteta” znači mreže vrlo velikog kapaciteta prema definiciji iz članka [2.
  stavka 2.
  ] Direktive (EU) 2018/XXX [Europski zakonik o elektroničkim komunikacijama]; |
| --- | --- |

(q)

„mreže vrlo velikog kapaciteta” znači mreže vrlo velikog kapaciteta prema definiciji iz članka [2.
  stavka 2.
  ] Direktive (EU) 2018/XXX [Europski zakonik o elektroničkim komunikacijama];

| (r) | „radovi” znači kupnja, nabava i primjena dijelova, sustava i usluga, uključujući softver, izradu nacrta i izvođenje građevinskih radova i ugradnju koji se odnose na projekt, prihvaćanje radova i početak provedbe projekta. |
| --- | --- |

(r)

„radovi” znači kupnja, nabava i primjena dijelova, sustava i usluga, uključujući softver, izradu nacrta i izvođenje građevinskih radova i ugradnju koji se odnose na projekt, prihvaćanje radova i početak provedbe projekta.

| (ra) | „infrastruktura za civilno-vojnu dvojnu namjenu” znači infrastruktura koja se obično primjenjuje u civilne svrhe, ali koja ima strateški značaj za obrambenu svrhu i upravljanje krizama te koja bi se mogla prilagoditi za potrebe civilno-vojne dvojne namjene; |
| --- | --- |

(ra)

„infrastruktura za civilno-vojnu dvojnu namjenu” znači infrastruktura koja se obično primjenjuje u civilne svrhe, ali koja ima strateški značaj za obrambenu svrhu i upravljanje krizama te koja bi se mogla prilagoditi za potrebe civilno-vojne dvojne namjene;

Članak 3.

Ciljevi

1.   Opći je cilj Programa
  izgradnja,
  razvoj i modernizacija transeuropskih mreža u prometnom sektoru, energetskom sektoru i digitalnom sektoru te olakšavanje prekogranične suradnje u području obnovljive energije
  kako bi se pridonijelo povećanju europske konkurentnosti, pristupu unutarnjem tržištu, pametnom, održivom i uključivom rastu te konsolidaciji teritorijalne, socijalne društvene i gospodarske kohezije,
  ▌
  pridonoseći dugoročnim obvezama
  u području dekarbonizacije i s naglaskom na
  maksimalnim sinergijama među prometnim, energetskim i digitalnim sektorom
  .

2.   Posebni su ciljevi Programa:

| (a) | u prometnom sektoru:






  i. | pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite ▌, međusobno povezane
  , interoperabilne i multimodalne
  mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu
  , pristupačnu
  i sigurnu mobilnost
  te europski prometni prostor
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

u prometnom sektoru:

i.

pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na učinkovite ▌, međusobno povezane
  , interoperabilne i multimodalne
  mreže te na infrastrukturu za pametnu, održivu, uključivu
  , pristupačnu
  i sigurnu mobilnost
  te europski prometni prostor
  ;

| ii. | prilagoditi ▌
  dijelove transeuropske prometne mreže pogodne za vojni prijevoz za dvojne (civilne i obrambene)
  potrebe ▌mobilnosti; |
| --- | --- |

ii.

prilagoditi ▌
  dijelove transeuropske prometne mreže pogodne za vojni prijevoz za dvojne (civilne i obrambene)
  potrebe ▌mobilnosti;

| (b) | u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju
  učinkovitog i konkurentnog
  unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije
  gospodarstva
  i jamčenje sigurnosti opskrbe
  i energetske neovisnosti EU-a
  te olakšavanje prekogranične suradnje u području energije, uključujući obnovljivu energiju
  , te poticati energetsku učinkovitost
  ; |
| --- | --- |

(b)

u energetskom sektoru pridonijeti razvoju projekata od zajedničkog interesa koji se odnose na integraciju
  učinkovitog i konkurentnog
  unutarnjeg energetskog tržišta, interoperabilnost prekograničnih i međusektorskih mreža, olakšavanje dekarbonizacije
  gospodarstva
  i jamčenje sigurnosti opskrbe
  i energetske neovisnosti EU-a
  te olakšavanje prekogranične suradnje u području energije, uključujući obnovljivu energiju
  , te poticati energetsku učinkovitost
  ;

| (c) | u digitalnom sektoru pridonijeti razvoju
  projekta od zajedničkog interesa koji se odnose na uvođenje sigurnih
  mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima te digitalizaciji prometnih i energetskih mreža. |
| --- | --- |

(c)

u digitalnom sektoru pridonijeti razvoju
  projekta od zajedničkog interesa koji se odnose na uvođenje sigurnih
  mreža vrlo velikog kapaciteta i 5G sustava, povećanju otpornosti i kapaciteta mrežnih okosnica u EU-u njihovim povezivanjem sa susjednim područjima te digitalizaciji prometnih i energetskih mreža.

Članak 4.

Proračun

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  43 850 768 000 EUR u stalnim cijenama (XXX EUR u tekućim cijenama).

2.   Taj se iznos raspoređuje kako slijedi:

| (a) | ▌
  33 513 524 000 EUR u stalnim cijenama (XXX EUR u tekućim cijenama)
  za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) od čega:






  i. | 17 746 000 000 EUR u stalnim cijenama (XXX EUR u tekućim cijenama)
  iz klastera za europska strateška ulaganja; |
| --- | --- | --- |

(a)

▌
  33 513 524 000 EUR u stalnim cijenama (XXX EUR u tekućim cijenama)
  za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) od čega:

i.

17 746 000 000 EUR u stalnim cijenama (XXX EUR u tekućim cijenama)
  iz klastera za europska strateška ulaganja;

| ii. | 10 000 000 000 EUR u stalnim cijenama
  (11 285 493 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) prenosi se iz Kohezijskog fonda kako bi ih se potrošilo u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda; |
| --- | --- |

ii.

10 000 000 000 EUR u stalnim cijenama
  (11 285 493 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) prenosi se iz Kohezijskog fonda kako bi ih se potrošilo u skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda;

| iii. | 5 767 524 000 EUR u stalnim cijenama
  (6 500 000 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) iz
  naslova „Sigurnost i obrana”
  za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.; |
| --- | --- |

iii.

5 767 524 000 EUR u stalnim cijenama
  (6 500 000 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) iz
  naslova „Sigurnost i obrana”
  za poseban cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.;

| (b) | ▌najviše 8 650 000 000 EUR za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b), od čega
  20
   % za prekogranične projekte u području obnovljive energije; [Am. 9] |
| --- | --- |

(b)

▌najviše 8 650 000 000 EUR za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b), od čega
  20
   % za prekogranične projekte u području obnovljive energije; [Am. 9]

| (c) | ▌
  2 662 000 000 EUR u stalnim cijenama
  (3 000 000 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c). |
| --- | --- |

(c)

▌
  2 662 000 000 EUR u stalnim cijenama
  (3 000 000 000 EUR
  u tekućim cijenama
  ) za posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c).

3.   Komisija ne smije odstupiti od iznosa iz podstavka 2. točke (a) podtočke ii.

4.   
  Do 3 %
  iznosa iz stavka 1. može se
  također
  upotrijebiti za tehničku i administrativnu pomoć za provedbu Programa i smjernica za pojedinačne sektore, kao što su aktivnosti pripreme, praćenja, kontrole, revizije i evaluacije koje uključuju korporativne informacijske sustave. Taj se iznos može upotrijebiti i za financiranje pratećih mjera kako bi se pomoglo u pripremi projekata.

5.   Proračunske obveze za mjere koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke.

5a.
     
  Transparentnost i sudjelovanje građana jamče se za velike projekte. [Am. 27]

6.   Ne dovodeći u pitanje Financijsku uredbu, rashodi za mjere koje proizlaze iz projekata uključenih u prvi program rada mogu biti prihvatljivi od 1. siječnja 2021.

7.   Iznos prenesen iz Kohezijskog fonda provodi se u skladu s ovom Uredbom, u skladu sa stavkom 8. i ne dovodeći u pitanje članak 14. stavak 2. točku (b).

8.   Kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda ▌
  do
  31. prosinca 
  2022.
  , u odabiru projekata koji ispunjavaju uvjete za financiranje poštuje se nacionalna dodjela sredstava u okviru Kohezijskog fonda ▌. Od 1. siječnja 
  2023.
  sredstva prenesena u Program koja nisu usmjerena u projekt prometne infrastrukture postaju dostupna
  , na konkurentskoj osnovi,
  svim državama članicama koje ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda za financiranje projekata prometne infrastrukture u skladu s ovom Uredbom.

9.   Sredstva dodijeljena
  državi članici
  na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njezin zahtjev
  , i u skladu s relevantnim upravljačkim tijelom,
  prenijeti u Program
  , kako bi ih se iskoristilo kao dio operacije mješovitog financiranja ili sinergijske aktivnosti s drugim programima Unije uvrštenima u prijedlog koji je podnijela predmetna država članica i koji je Komisija proglasila prihvatljivim u skladu s postupkom programa rada.
  Komisija ta sredstva izvršava u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkom (a)] Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. ▌

Članak 5.

Treće zemlje pridružene Programu

1.   Program je otvoren za sljedeće treće zemlje:

| (a) | članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u; |
| --- | --- |

(a)

članice Europskog udruženja za slobodnu trgovinu (EFTA) koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o EGP-u;

| (b) | zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(b)

zemlje pristupnice, zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidate u skladu s općim načelima i općim uvjetima njihova sudjelovanja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (c) | zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

| (d) | druge treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:






  — | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- | --- |

(d)

druge treće zemlje u skladu s uvjetima iz posebnih sporazuma o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom:

—

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije,

| — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s [člankom 21. stavkom 5.] Financijske uredbe, |
| --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti doprinosi smatraju se namjenskim prihodima u skladu s [člankom 21. stavkom 5.] Financijske uredbe,

| — | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu, |
| --- | --- |

—

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu,

| — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese, |
| --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese,

| — | pruža uzajamnost u pristupanju sličnim programima u trećoj zemlji, osobito u pogledu javne nabave. |
| --- | --- |

—

pruža uzajamnost u pristupanju sličnim programima u trećoj zemlji, osobito u pogledu javne nabave.

2.   Treće zemlje iz stavka 1. i subjekti osnovani u njima ne mogu dobiti financijsku pomoć na temelju ove Uredbe, osim ako je to neophodno za postizanje ciljeva konkretnog projekta od zajedničkog interesa i u skladu s uvjetima utvrđenima u programima rada iz članka 19.
  te u skladu s odredbama iz članka 8. Uredbe (EU) br. 1315/2013.

Članak 6.

Provedba i oblici EU-ova financiranja

1.   Program se provodi u okviru izravnog upravljanja u skladu s Financijskom uredbom ili neizravnog upravljanja s tijelima navedenima u članku [61. stavku 1. točki (c)] Financijske uredbe.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u ▌obliku
  bespovratnih sredstava i javne nabave
  , kako je navedeno u Financijskoj uredbi ▌
  . Sredstva osigurana Programom mogu se upotrijebiti
  u okviru operacija mješovitog financiranja
  , uključujući sredstva iz članka 3. stavka 2. točke (a) Uredbe o fondu InvestEU. U prometnom sektoru operacije mješovitog financiranja ne premašuju 10 % namjenske financijske omotnice i namijenjene su prvenstveno za horizontalne prioritete kako su navedeni u Prilogu – dijelu III. – točki - 1 (nova).
  Operacije mješovitog financiranja o kojima je odlučeno u okviru ovog Programa provode se u skladu s Uredbom o fondu InvestEU i glavom X. Financijske uredbe.

3.   U skladu s člankom [69.] Financijske uredbe, s obzirom na zahtjeve Programa za optimalnim upravljanjem i učinkovitošću, Komisija može izvršnim agencijama delegirati ovlasti za provedbu dijela Programa u prometnom sektoru, energetskom sektoru i digitalnom sektoru.

4.   Doprinosi mehanizmu uzajamnog osiguranja mogu pokrivati rizik povezan s povratom sredstava od primatelja i smatraju se dostatnim jamstvom u skladu s Financijskom uredbom. Primjenjuju se odredbe iz [članka X.] Uredbe XXX [pravni sljednik Uredbe o Jamstvenom fondu].

Članak 6.a

Prilagodba mreža TEN-T-a za civilno-vojnu dvojnu namjenu

1.
     
  Projekti od zajedničkog interesa pridonose prilagodbi mreža TEN-T-a kako je definirana Uredbom (EU) br. 1315/2013 s ciljem omogućavanja civilno-obrambene dvojne namjene infrastrukture, u skladu sa zahtjevima za dvojnu (civilnu i obrambenu) mobilnost, dalje u tekstu „zahtjevi za dvojnu mobilnost”, i prioritetnim projektima za infrastrukturu dvojne namjene utvrđenima u stavku 2. ovog članka.

2.
     
  Do 31. prosinca 2019. Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe radi dodatnog utvrđivanja zahtjeva za dvojnu mobilnost, popisivanja dijelova transeuropske prometne mreže pogodne za vojni prijevoz, popisivanja prioritetnih projekata za infrastrukture dvojne namjene i postupaka procjenjivanja koji se odnose na prihvatljivost mjera povezanih s civilno-obrambenom dvojnom namjenom infrastrukture. Specifikacija prioritetnih projekata mora odražavati stanje država članica na istoku i jugu Unije.

3.
     
  Studije s ciljem izrade i utvrđivanja projekata od zajedničkog interesa u pogledu dijelova transeuropske prometne mreže pogodnih za vojni prijevoz, koje će se uvijek temeljiti na postojećim studijama izvedivosti, projektima i provedbi mreža TEN-T-a, moraju obuhvaćati i mjere potrebne za zadovoljavanje zahtjeva za dvojnu mobilnost koje je odobrilo Vijeće te prioritetne infrastrukturne civilno-obrambene projekte dvojne namjene.

Svi predloženi projekti obuhvaćaju mjerljive mjere za integraciju zahtjeva za dvojnu mobilnost koje je odobrilo Vijeće.

Prijedlozi koji obuhvaćaju samo mjere povezane s vojnom mobilnošću prihvatljivi su samo u slučaju dopune postojeće civilne infrastrukture.

Sve mjere povezane s ispunjenjem zahtjeva za dvojnu mobilnost financiraju se sredstvima navedenima u članku 4. stavku 2. točki (a) podtočki iii. te omogućuju civilno-obrambenu dvojnu namjenu infrastrukture.

4.
     
  Komisija do 31. prosinca 2025. provodi procjenu već potrošenih sredstava i iznosa koji se planira potrošiti utvrđenog u članku 4. stavku 2. točke (a) podtočke iii. Ovisno o rezultatu ove procjene Komisija odlučuje o prijenosu novca za koji nisu preuzete obveze iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočke iii. u članak 4. stavak 2. točku (a) podtočku i.

Članak 6.b

Prekogranični projekti u području prometa

1.
     
  Države članice, regionalna tijela vlasti ili drugi subjekti koji sudjeluju u prekograničnom projektu u području prometa mogu osnovati zajedničko tijelo (jedinstvenu kontaktnu točku) za upravljanje projektom. Ova zajednička tijela imaju široku nadležnost za koordinaciju, pri čemu prednost imaju pravila na razini EU-a, što olakšava upravljanje svim procjenama učinka na okoliš te urbanističkim i građevinskim dozvolama.

2.
     
  Kako bi se riješile poteškoće u pogledu usklađivanja postupaka dodjele prekograničnih infrastrukturnih projekata mreže TEN-T, europski koordinatori nadziru koordinaciju projekata i predlažu postupke za olakšavanje njihova usklađivanja i dovršetka.

3.
     
  U vezi s usklađivanjem i suradnjom država članica posredstvom jednog imenovanog nadležnog tijela, kao i u vezi s potrebom određivanja zajedničkih rokova za postupke dodjele prekograničnih odobrenja i uvođenje odgovarajuće javne nabave za zajedničke prekogranične projekte, potrebne mjere provode se u skladu s Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže (COM(2018)0277).

Članak 7.

Prekogranični projekti u području obnovljive energije

1.   
  Prekogranični projekti u području obnovljive energije pridonose dekarbonizaciji, dovršavaju unutarnje energetsko tržište i poboljšavaju sigurnost opskrbe
  te u njima sudjeluju najmanje dvije države članice, a ti su projekti uvršteni u sporazum o suradnji ili bilo koju drugu vrstu dogovora država članica,
  uključujući po potrebi na regionalnoj razini,
  ili dogovor država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku
  8., 9. 11. ili 13.
  Direktive
  (EU) 2018/...
  Europskog parlamenta i Vijeća (+). Ti su projekti identificirani u skladu s 
  općim
  kriterijima i postupkom utvrđenima u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi.

2.   
  Ne dovodeći u pitanje kriterije za odabir utvrđene u članku 13.
  , Komisija do 31. prosinca 2019.
  donosi
  delegirani akt u skladu s člankom 23. točkom (d) ove Uredbe radi dodatnog utvrđivanja
  specifičnih
  kriterija za odabir i detalja postupka odabira projekata te
  objavljuje
  metodologije za ocjenjivanje koliko projekti pridonose općim kriterijima te ocjenjivanje
  analize troškova i koristi
  utvrđenih u dijelu IV. Priloga.

3.   Studije usmjerene na razvoj i identifikaciju prekograničnih projekata u području obnovljive energije prihvatljive su za financiranje na temelju ove Uredbe.

4.   Prekogranični projekti u području obnovljive energije prihvatljivi su za financijsku potporu Unije ako ispunjavaju sve sljedeće kriterije:

| (a) | iz analize troškova i koristi konkretnog projekta u skladu s točkom 3. dijela IV. Priloga
  , obavezne za sve projekte koji se podupiru, i koja se provodi transparentno, sveobuhvatno i potpuno te pruža dokaze o
  postojanju velikih ušteda i/ili koristi u smislu
  održivosti,
  integracije sustava, sigurnosti opskrbe ili inovacija; te |
| --- | --- |

(a)

iz analize troškova i koristi konkretnog projekta u skladu s točkom 3. dijela IV. Priloga
  , obavezne za sve projekte koji se podupiru, i koja se provodi transparentno, sveobuhvatno i potpuno te pruža dokaze o
  postojanju velikih ušteda i/ili koristi u smislu
  održivosti,
  integracije sustava, sigurnosti opskrbe ili inovacija; te

| (b) | podnositelj zahtjeva dokazao je da se projekt ne bi ostvario ili da ne bi bio komercijalno održiv bez bespovratnih sredstava. U toj se analizi uzimaju u obzir svi prihodi koji su ostvareni zahvaljujući programima potpore. |
| --- | --- |

(b)

podnositelj zahtjeva dokazao je da se projekt ne bi ostvario ili da ne bi bio komercijalno održiv bez bespovratnih sredstava. U toj se analizi uzimaju u obzir svi prihodi koji su ostvareni zahvaljujući programima potpore.

5.   Iznos bespovratnih sredstava za radove razmjeran je uštedi i/ili koristima iz točke 2. podtočke (b) dijela IV. Priloga i ne premašuje iznos koji je potreban kako bi se osiguralo da se projekt ostvari ili postane komercijalno održiv
  te je u skladu s odredbama članka 14. stavka 3.

Članak 8.

Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalno povezivanje

1.   Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalno povezivanje
  su
  projekti
  koji znatno
  pridonose:

| (a) | dovršenju europskog jedinstvenog digitalnog tržišta, |
| --- | --- |

(a)

dovršenju europskog jedinstvenog digitalnog tržišta,

| (b) | strateškim ciljevima Unije u području povezivosti i |
| --- | --- |

(b)

strateškim ciljevima Unije u području povezivosti i

| (c) | osiguravanju osnovne mrežne infrastrukture za potporu digitalnoj transformaciji gospodarstva i društva. |
| --- | --- |

(c)

osiguravanju osnovne mrežne infrastrukture za potporu digitalnoj transformaciji gospodarstva i društva.

1a.
     
  Projekti od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalno povezivanje u skladu su sa sljedećim kriterijima:

| (a) | pridonose posebnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (c); |
| --- | --- |

(a)

pridonose posebnom cilju utvrđenom u članku 3. stavku 2. točki (c);

| (b) | uvode najbolju tehnologiju te istovremeno predlažu najbolju ravnotežu u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže i troškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(b)

uvode najbolju tehnologiju te istovremeno predlažu najbolju ravnotežu u smislu kapaciteta protoka podataka, sigurnosti prijenosa, otpornosti mreže i troškovne učinkovitosti.

2.   Studije usmjerene na razvoj i identifikaciju projekata od zajedničkog interesa u području infrastrukture za digitalno povezivanje prihvatljive su za financiranje na temelju ove Uredbe.

3.   Ne dovodeći u pitanje kriterije za dodjelu iz članka 13., prioritet za financiranje utvrđuje se uzimajući u obzir sljedeće kriterije:

| (a) | kad je riječ o mjerama koje pridonose omogućavanju pristupa mrežama vrlo velikog kapaciteta koje ▌ osiguravaju gigabitsku povezivost,
  uključujući 5G ili neku drugu najmoderniju mobilnu povezivost,
  prioritet se daje uzimajući u obzir funkciju socioekonomskih pokretača.
  Globalna konkurentnost Unije i njezina sposobnost da apsorbira ulaganja uzima se u obzir uz
  funkciju socioekonomskih pokretača, relevantnost digitalnih usluga i aplikacija koje su dostupne zahvaljujući toj povezivosti te potencijalne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice, uključujući potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, u skladu s dijelom V. Priloga; |
| --- | --- |

(a)

kad je riječ o mjerama koje pridonose omogućavanju pristupa mrežama vrlo velikog kapaciteta koje ▌ osiguravaju gigabitsku povezivost,
  uključujući 5G ili neku drugu najmoderniju mobilnu povezivost,
  prioritet se daje uzimajući u obzir funkciju socioekonomskih pokretača.
  Globalna konkurentnost Unije i njezina sposobnost da apsorbira ulaganja uzima se u obzir uz
  funkciju socioekonomskih pokretača, relevantnost digitalnih usluga i aplikacija koje su dostupne zahvaljujući toj povezivosti te potencijalne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice, uključujući potencijalna pozitivna prelijevanja u smislu povezivosti, u skladu s dijelom V. Priloga;

| (b) | mjere koje pridonose pružanju usluga vrlo kvalitetne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama, u skladu s dijelom V. Priloga; |
| --- | --- |

(b)

mjere koje pridonose pružanju usluga vrlo kvalitetne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama, u skladu s dijelom V. Priloga;

| (c) | kad je riječ o mjerama koje pridonose uvođenju 5G sustava, prioritet se daje uvođenju 5G koridora duž glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže
  i socioekonomske centre
  . Uzima se u obzir i opseg u kojem mjera pridonosi pokrivenosti duž glavnih prometnih putova, čime se omogućava neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga uz istovremeno optimiranje mogućih pozitivnih prelijevanja na teritorije i stanovništvo u blizini područja u kojem se projekt provodi. Okviran popis projekata koji bi mogli imati koristi od potpore naveden je u dijelu V. Priloga; |
| --- | --- |

(c)

kad je riječ o mjerama koje pridonose uvođenju 5G sustava, prioritet se daje uvođenju 5G koridora duž glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže
  i socioekonomske centre
  . Uzima se u obzir i opseg u kojem mjera pridonosi pokrivenosti duž glavnih prometnih putova, čime se omogućava neprekidno pružanje sinergijskih digitalnih usluga uz istovremeno optimiranje mogućih pozitivnih prelijevanja na teritorije i stanovništvo u blizini područja u kojem se projekt provodi. Okviran popis projekata koji bi mogli imati koristi od potpore naveden je u dijelu V. Priloga;

| (d) | kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih
  mreža vrlo velikog kapaciteta i
  mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a, uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a; |
| --- | --- |

(d)

kad je riječ o projektima za uvođenje prekograničnih
  mreža vrlo velikog kapaciteta i
  mrežnih okosnica kojima se EU povezuje s trećim zemljama i kojima se jačaju veze unutar EU-a, uključujući podmorske kabele, prioritet se daje na temelju opsega u kojem ti projekti znatno pridonose povećanju otpornosti i kapaciteta elektroničkih komunikacijskih mreža na teritorijima EU-a;

| (e) | kad je riječ o pokrivenosti mrežama vrlo velikog kapaciteta, prioritet se daje mjerama koje pridonose pokrivenosti teritorija i stanovništva obrnuto razmjerno iznosu bespovratnih sredstava potrebnih za provedbu projekta u odnosu na primjenjivi najveći iznos stopa sufinanciranja utvrđen u članku 14. ove Uredbe. Uzima se u obzir i opseg u kojem mjera pridonosi sveobuhvatnoj pokrivenosti teritorija i stanovništva na području u kojem se projekt provodi uz istovremeno optimiranje mogućih pozitivnih prelijevanja na teritorije i stanovništvo u blizini područja u kojem se projekt provodi; |
| --- | --- |

(e)

kad je riječ o pokrivenosti mrežama vrlo velikog kapaciteta, prioritet se daje mjerama koje pridonose pokrivenosti teritorija i stanovništva obrnuto razmjerno iznosu bespovratnih sredstava potrebnih za provedbu projekta u odnosu na primjenjivi najveći iznos stopa sufinanciranja utvrđen u članku 14. ove Uredbe. Uzima se u obzir i opseg u kojem mjera pridonosi sveobuhvatnoj pokrivenosti teritorija i stanovništva na području u kojem se projekt provodi uz istovremeno optimiranje mogućih pozitivnih prelijevanja na teritorije i stanovništvo u blizini područja u kojem se projekt provodi;

| (f) | kad je riječ o projektima uvođenja operativnih digitalnih platformi, prioritet se daje mjerama na temelju najmodernijih tehnologija, uzimajući u obzir aspekte kao što su interoperabilnost, kibersigurnost, privatnost podataka i mogućnost ponovne upotrebe; |
| --- | --- |

(f)

kad je riječ o projektima uvođenja operativnih digitalnih platformi, prioritet se daje mjerama na temelju najmodernijih tehnologija, uzimajući u obzir aspekte kao što su interoperabilnost, kibersigurnost, privatnost podataka i mogućnost ponovne upotrebe;

▌

Članak 8.a

Dodjela javnih ugovora i/ili ugovora o nabavi

1.
     
  Tijekom dodjele ugovora koja se podupire Programom, korisnici ne bi trebali temeljiti dodjelu tih ugovora isključivo na ekonomski najpovoljnijoj ponudi, nego bi trebali uzeti u obzir i troškovnu učinkovitosti te se usmjeriti na kvalitativne, društvene i ekološke podatke.

2.
     
  Svaka ponuda podnesena za dodjelu ugovora o javnoj nabavi i/ili ugovora o javnoj nabavi robe koja ima koristi od programa smatrat će se prihvatljivom ako udio proizvoda koji potječu iz trećih zemalja s kojima Unija nije sklopila ugovor koji osigurava usporediv i stvaran pristup poduzećima iz Unije tržištima tih trećih zemalja ne premašuje 50 % ukupne vrijednosti proizvoda koji su obuhvaćeni ponudom. [Am. 35]

POGLAVLJE II.

POGLAVLJE II.

PRIHVATLJIVOST

PRIHVATLJIVOST

Članak 9.

Prihvatljive mjere

1.   Za financiranje su prihvatljive samo mjere kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva iz članka 3.
  i koje su prilagođene promjeni klime
  . Te mjere osobito uključuju studije, radove i ostale prateće mjere potrebne za upravljanje Programom i smjernicama prilagođenima pojedinom sektoru te za njihovu provedbu.
  Studije su prihvatljive samo kada se odnose na projekte prihvatljive u okviru ovog Programa i kada su obuhvaćene pozivom na podnošenje ponuda u okviru radnih programa. Odabir operacija i njihovo financiranje u okviru ove Uredbe ne mogu biti podložni nijednoj dodatnoj obvezi koja nije utvrđena ovom Uredbom.

2.   U prometnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | mjere koje se odnose na učinkovite ▌, međusobno povezane,
  interoperabilne i multimodalne
  mreže:






  i. | mjere za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove,
  interoperabilnost željeznica, multimodalne logističke platforme, zračne luke
  , morske luke i 
  luke na unutarnjim plovnim putovima, plovidbu unutarnjim plovnim putovima, luke u unutrašnjosti
  i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013,
  uglavnom mjere navedene u dijelu III. naslovu 1. Priloga ovoj Uredbi, kao i međusobna povezanost mreža.
  Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz
  članka 19.
  ove Uredbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

mjere koje se odnose na učinkovite ▌, međusobno povezane,
  interoperabilne i multimodalne
  mreže:

i.

mjere za provedbu osnovne mreže u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove,
  interoperabilnost željeznica, multimodalne logističke platforme, zračne luke
  , morske luke i 
  luke na unutarnjim plovnim putovima, plovidbu unutarnjim plovnim putovima, luke u unutrašnjosti
  i željezničko-cestovne terminale osnovne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013,
  uglavnom mjere navedene u dijelu III. naslovu 1. Priloga ovoj Uredbi, kao i međusobna povezanost mreža.
  Mjere za provedbu osnovne mreže mogu uključivati povezane elemente iz sveobuhvatne mreže ako je to potrebno za optimaciju ulaganja i u skladu s modalitetima utvrđenima u programima rada iz
  članka 19.
  ove Uredbe;

| ii. | mjere za provedbu
  i poticanje
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III.
  (2)
  Priloga ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

ii.

mjere za provedbu
  i poticanje
  prekograničnih veza sveobuhvatne mreže u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, osobito dionica navedenih u dijelu III.
  (2)
  Priloga ovoj Uredbi;

| ii.a | mjere za potporu usklađivanju prekograničnih i carinskih propisa te administrativnih i zakonodavnih postupaka u cilju uspostave regulatornog okvira EU-a za dvojnu mobilnost (civilnu i obrambenu); |
| --- | --- |

ii.a

mjere za potporu usklađivanju prekograničnih i carinskih propisa te administrativnih i zakonodavnih postupaka u cilju uspostave regulatornog okvira EU-a za dvojnu mobilnost (civilnu i obrambenu);

| ii.b | mjere za ponovnu uspostavu napuštenih ili prekinutih prekograničnih regionalnih željezničkih veza; |
| --- | --- |

ii.b

mjere za ponovnu uspostavu napuštenih ili prekinutih prekograničnih regionalnih željezničkih veza;

| iii. | mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove,
  zračne luke, multimodalne logističke platforme
  , morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.; |
| --- | --- |

iii.

mjere za provedbu dionica sveobuhvatne mreže u najudaljenijim regijama u skladu s poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1315/2013, uključujući mjere koje se odnose na relevantne gradske čvorove,
  zračne luke, multimodalne logističke platforme
  , morske luke, riječne luke i željezničko-cestovne terminale sveobuhvatne mreže kako je definirano u Prilogu II. Uredbi (EU) br. 1315/2013.;

| iii.a | mjere za uklanjanje prepreka za interoperabilnost, posebno za utvrđivanje utjecaja koridora ili mreža, obraćajući posebnu pozornost na poticanje povećanja željezničkog teretnog prometa; [Am. 33] |
| --- | --- |

iii.a

mjere za uklanjanje prepreka za interoperabilnost, posebno za utvrđivanje utjecaja koridora ili mreža, obraćajući posebnu pozornost na poticanje povećanja željezničkog teretnog prometa; [Am. 33]

| iv. | mjere za podupiranje projekata od zajedničkog interesa za povezivanje transeuropske mreže s infrastrukturnim mrežama susjednih zemalja kako je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv.

mjere za podupiranje projekata od zajedničkog interesa za povezivanje transeuropske mreže s infrastrukturnim mrežama susjednih zemalja kako je definirano u članku 8. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| (b) | mjere koje se odnose na pametnu,
  interoperabilnu
  , održivu,
  multimodalnu
  , uključivu,
  dostupnu
  i sigurnu mobilnost:






  i. | mjere za podupiranje morskih autocesta, kako je propisano u članku 21. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  , s naglaskom na prekograničnom pomorskom prometu na kratkim udaljenostima
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

mjere koje se odnose na pametnu,
  interoperabilnu
  , održivu,
  multimodalnu
  , uključivu,
  dostupnu
  i sigurnu mobilnost:

i.

mjere za podupiranje morskih autocesta, kako je propisano u članku 21. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  , s naglaskom na prekograničnom pomorskom prometu na kratkim udaljenostima
  ;

| ii. | mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija,
  među ostalim projekata ERTMS i SESAR
  , uključujući u svrhu sigurnosti, u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

ii.

mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija,
  među ostalim projekata ERTMS i SESAR
  , uključujući u svrhu sigurnosti, u skladu s člankom 31. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| iii. | mjere za podupiranje usluga teretnog prijevoza u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

iii.

mjere za podupiranje usluga teretnog prijevoza u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| iv. | mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, uključujući automatizaciju, napredne prometne usluge, modalnu integraciju i infrastrukturu za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza te dekarbonizaciju prometnog sektora,
  u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

iv.

mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, uključujući automatizaciju, napredne prometne usluge, modalnu integraciju i infrastrukturu za alternativna goriva
  za sve načine prijevoza te dekarbonizaciju prometnog sektora,
  u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| v. | mjere za otklanjanje prepreka za interoperabilnost,
  posebno na gradskim čvorovima kako su definirani u članku 30. Uredbe (EU) br. 1315/2013, a
  posebno onih koje utječu na koridor/mrežu; |
| --- | --- |

v.

mjere za otklanjanje prepreka za interoperabilnost,
  posebno na gradskim čvorovima kako su definirani u članku 30. Uredbe (EU) br. 1315/2013, a
  posebno onih koje utječu na koridor/mrežu;

| vi. | mjere za provedbu sigurne i zaštićene infrastrukture i mobilnosti, uključujući cestovnu sigurnost, u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

vi.

mjere za provedbu sigurne i zaštićene infrastrukture i mobilnosti, uključujući cestovnu sigurnost, u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| vii. | mjere za poboljšanje otpornosti prometne strukture na klimatske promjene i prirodne katastrofe; |
| --- | --- |

vii.

mjere za poboljšanje otpornosti prometne strukture na klimatske promjene i prirodne katastrofe;

| viii. | mjere za poboljšanje dostupnosti prometne infrastrukture za sve
  načine prijevoza i sve
  korisnike
  , posebno korisnike sa smanjenom pokretljivošću,
  u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1315/2013; |
| --- | --- |

viii.

mjere za poboljšanje dostupnosti prometne infrastrukture za sve
  načine prijevoza i sve
  korisnike
  , posebno korisnike sa smanjenom pokretljivošću,
  u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1315/2013;

| ix. | mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite; |
| --- | --- |

ix.

mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite;

| ix.a | mjere za smanjenje buke željezničkog teretnog prometa. |
| --- | --- |

ix.a

mjere za smanjenje buke željezničkog teretnog prometa.

| (c) | na temelju posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.
  i u skladu s člankom 6.a
  :








  i. | ▌ posebne aktivnosti u okviru mjere, za podupiranje
  novih ili postojećih dijelova transeuropske
  prometne infrastrukture▌
  prikladne za vojni prijevoz,
  radi prilagođavanjima zahtjevima za
  dvojnu
  ▌ mobilnost kako bi se omogućila civilno-vojna dvojna namjena infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(c)

na temelju posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii.
  i u skladu s člankom 6.a
  :

i.

▌ posebne aktivnosti u okviru mjere, za podupiranje
  novih ili postojećih dijelova transeuropske
  prometne infrastrukture▌
  prikladne za vojni prijevoz,
  radi prilagođavanjima zahtjevima za
  dvojnu
  ▌ mobilnost kako bi se omogućila civilno-vojna dvojna namjena infrastrukture;

| i.a | mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite; |
| --- | --- |

i.a

mjere za poboljšanje dostupnosti i raspoloživosti prometne infrastrukture u svrhu sigurnosti i civilne zaštite;

| i.b | mjere za povećanje otpornosti na kibernetičke prijetnje. |
| --- | --- |

i.b

mjere za povećanje otpornosti na kibernetičke prijetnje.

3.   U energetskom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | mjere koje se odnose na projekte od zajedničkog interesa utvrđene u članku 14. Uredbe (EU) br. 347/2013; |
| --- | --- |

(a)

mjere koje se odnose na projekte od zajedničkog interesa utvrđene u članku 14. Uredbe (EU) br. 347/2013;

| (b) | mjere za podupiranje prekograničnih projekata u području obnovljive energije, uključujući njihovo osmišljavanje, kako je definirano u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi, uz ispunjavanje uvjeta utvrđenih u članku 7. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(b)

mjere za podupiranje prekograničnih projekata u području obnovljive energije, uključujući njihovo osmišljavanje, kako je definirano u dijelu IV. Priloga ovoj Uredbi, uz ispunjavanje uvjeta utvrđenih u članku 7. ove Uredbe.

4.   U digitalnom su sektoru sljedeće mjere prihvatljive za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe:

| (a) | mjere za podupiranje gigabitske
  i 5G
  povezivosti socioekonomskih pokretača; |
| --- | --- |

(a)

mjere za podupiranje gigabitske
  i 5G
  povezivosti socioekonomskih pokretača;

| (b) | mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta; |
| --- | --- |

(b)

mjere za podupiranje pružanja vrlo kvalitetne besplatne lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama bez diskriminirajućih uvjeta;

| (c) | mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže; |
| --- | --- |

(c)

mjere za uvođenje stalne pokrivenosti 5G sustavima svih glavnih kopnenih prometnih pravaca, uključujući transeuropske prometne mreže;

| (d) | mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica
  i integraciju novih ili postojećih mrežnih okosnica
  , uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja; |
| --- | --- |

(d)

mjere za podupiranje uvođenja mrežnih okosnica
  i integraciju novih ili postojećih mrežnih okosnica
  , uključujući podmorske kabele, u državama članicama i između Unije i trećih zemalja;

| (e) | mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta
  i za uspostavu strateških ciljeva povezivosti EU-a
  ; |
| --- | --- |

(e)

mjere za podupiranje pristupa europskih kućanstava mrežama vrlo velikog kapaciteta
  i za uspostavu strateških ciljeva povezivosti EU-a
  ;

| (f) | mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom. |
| --- | --- |

(f)

mjere za provođenje zahtjeva za infrastrukturu za digitalno povezivanje u vezi s prekograničnim projektima u područjima prometa ili energetike i/ili za potporu operativnih digitalnih platformi izravno povezanih s prometnom ili energetskom infrastrukturom.

Okviran popis prihvatljivih projekata u digitalnom sektoru naveden je u dijelu V. Priloga.

Članak 10.

Sinergije

  između prometnog, energetskog i digitalnog sektora

1.   Mjere koje
  istodobno
  pridonose postizanju najmanje jednog cilja najmanje dvaju sektora, kako je propisano u članku 3. stavku 2. točkama (a), (b) i (c), prihvatljive su za dodjelu financijske pomoći Unije na temelju ove Uredbe
  i za iskorištavanje više stope sufinanciranja, u skladu s člankom 14
  . Te se mjere provode ▌programima rada kojima su obuhvaćena najmanje dva sektora, uključujući posebne kriterije za dodjelu, a financiraju se proračunskim doprinosima uključenih sektora.

2.   Unutar svakog sektora – prometnog, energetskog ili digitalnog – mjere prihvatljive u skladu s člankom 9. ove Uredbe mogu uključivati
  sinergijske
  elemente
  povezane s bilo kojim drugim sektorom
  , koji
  nisu povezani
  s prihvatljivim mjerama kako je propisano u članku 9. stavku 2., 3. odnosno 4., pod uvjetom da ti elementi ispunjavaju sve sljedeće zahtjeve:

| (a) | troškovi
  sinergijskih
  ▌ elemenata ne premašuju 20 % ukupnih prihvatljivih troškova mjere; i |
| --- | --- |

(a)

troškovi
  sinergijskih
  ▌ elemenata ne premašuju 20 % ukupnih prihvatljivih troškova mjere; i

| (b) | sinergijski
  se elementi odnose na prometni, energetski ili digitalni sektor; i |
| --- | --- |

(b)

sinergijski
  se elementi odnose na prometni, energetski ili digitalni sektor; i

| (c) | sinergijski
  elementi omogućavaju znatno veće koristi mjere za socioekonomske aspekte, klimu ili okoliš. |
| --- | --- |

(c)

sinergijski
  elementi omogućavaju znatno veće koristi mjere za socioekonomske aspekte, klimu ili okoliš.

Članak 11.

Prihvatljivi subjekti

1.   Osim kriterija iz članka [197.] Financijske uredbe primjenjuju se kriteriji prihvatljivosti iz ovog članka.

2.   Sljedeći su subjekti prihvatljivi:

| (a) | pravni subjekti osnovani u državi članici
  , uključujući zajedničke pothvate
  ; |
| --- | --- |

(a)

pravni subjekti osnovani u državi članici
  , uključujući zajedničke pothvate
  ;

| (b) | pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu; |
| --- | --- |

(b)

pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji pridruženoj Programu;

| (c) | pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije i međunarodne organizacije ako je tako predviđeno u programima rada. |
| --- | --- |

(c)

pravni subjekti osnovani u skladu s pravom Unije i međunarodne organizacije ako je tako predviđeno u programima rada.

3.   Fizičke osobe nisu prihvatljive.

4.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje ako je to potrebno radi ostvarenja ciljeva određenog projekta od zajedničkog interesa
  u području prometa, energetskom i digitalnom području,
  ili prekograničnog projekta u području obnovljive energije.

5.   U programima rada iz članka 19. može biti propisano da su prihvatljivi samo prijedlozi koje podnose jedna ili više država članica ili
  zajednička poduzeća, ili, uz savjetovanje s
  ▌ predmetnim državama članicama,
  regionalna ili lokalna nadležna tijela ili
  međunarodne organizacije, ili privatna ili javna poduzeća.

POGLAVLJE III.

POGLAVLJE III.

BESPOVRATNA SREDSTVA

BESPOVRATNA SREDSTVA

Članak 12.

Bespovratna sredstva

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom [VIII.] Financijske uredbe.

Članak 13.

Kriteriji za dodjelu

1.   Kriteriji za dodjelu utvrđuju se u programima rada iz članka 19. te u pozivima na podnošenje prijedloga
  te uključuju
  , u mjeri u kojoj je to moguće:

| (a) | učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi)
  , uključujući pouzdanost, sveobuhvatnost i transparentnost analize
  ; |
| --- | --- |

(a)

učinak na gospodarstvo, društvo i okoliš (koristi i troškovi)
  , uključujući pouzdanost, sveobuhvatnost i transparentnost analize
  ;

| (aa) | usklađenost s odredbama iz članaka 82. i 85. Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

(aa)

usklađenost s odredbama iz članaka 82. i 85. Direktive 2014/25/EU;

| (b) | aspekte inovativnosti, sigurnosti,
  digitalizacije,
  interoperabilnosti i dostupnosti; |
| --- | --- |

(b)

aspekte inovativnosti, sigurnosti,
  digitalizacije,
  interoperabilnosti i dostupnosti;

| (c) | prekograničnu dimenziju
  i dimenziju međusobne povezanosti
  ; |
| --- | --- |

(c)

prekograničnu dimenziju
  i dimenziju međusobne povezanosti
  ;

| (ca) | povezivost i teritorijalnu dostupnost, među ostalim, za najudaljenije regije i otoke; |
| --- | --- |

(ca)

povezivost i teritorijalnu dostupnost, među ostalim, za najudaljenije regije i otoke;

| (cb) | europsku dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

(cb)

europsku dodanu vrijednost;

| (d) | sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora; |
| --- | --- |

(d)

sinergije između prometnog sektora, energetskog sektora i digitalnog sektora;

| (e) | stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta; |
| --- | --- |

(e)

stupanj razrađenosti mjera u razvoju projekta;

| (ea) | životni ciklus projekata i pouzdanost strategije održavanja predložene za dovršeni projekt; |
| --- | --- |

(ea)

životni ciklus projekata i pouzdanost strategije održavanja predložene za dovršeni projekt;

| (f) | pouzdanost predloženog plana provedbe; |
| --- | --- |

(f)

pouzdanost predloženog plana provedbe;

| (g) | katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja; |
| --- | --- |

(g)

katalitički učinak financijske pomoći Unije na ulaganja;

| (h) | potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti
  , visokih početnih troškova
  ili manjka tržišnog financiranja; |
| --- | --- |

(h)

potrebu za prevladavanjem financijskih prepreka poput nedostatne komercijalne održivosti
  , visokih početnih troškova
  ili manjka tržišnog financiranja;

| (ha) | doprinos integraciji zahtjeva za dvojnu (civilnu i obrambenu) mobilnost; |
| --- | --- |

(ha)

doprinos integraciji zahtjeva za dvojnu (civilnu i obrambenu) mobilnost;

| (hb) | pristup za osobe sa smanjenom pokretljivošću; |
| --- | --- |

(hb)

pristup za osobe sa smanjenom pokretljivošću;

| (i) | doprinos
  EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime; |
| --- | --- |

(i)

doprinos
  EU-ovim i nacionalnim planovima u području energetike i klime;

| (ia) | dekarbonizaciju postignutu uz pomoć projekata; |
| --- | --- |

(ia)

dekarbonizaciju postignutu uz pomoć projekata;

| (ib) | doprinos načelu energetske učinkovitosti na prvom mjestu. |
| --- | --- |

(ib)

doprinos načelu energetske učinkovitosti na prvom mjestu.

2.   U ocjenjivanju prijedloga na temelju kriterija za dodjelu u obzir se uzima, ako je primjenjivo, otpornost na negativne učinke klimatskih
  promjena
  putem procjene osjetljivosti na klimatske promjene i rizika, uključujući odgovarajuće mjere za prilagodbu.

3.   U ocjenjivanju prijedloga na temelju kriterija za dodjelu osigurava se da su, ako je primjenjivo kako je utvrđeno u programima rada, mjere podržane u okviru Programa koje uključuju tehnologiju za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena tehnički kompatibilne s EGNOS-om/Galileom i Copernicusom.

4.   U prometnom sektoru u ocjenjivanju prijedloga na temelju kriterija za dodjelu iz stavka 1., ako je primjenjivo, osigurava se da su predložene mjere usklađene s planovima rada za koridor i provedbenim aktima u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013 te se uzima u obzir mišljenje odgovornog europskog koordinatora u skladu s člankom 45. stavkom 8. te Uredbe.
  Također se ocjenjuje predstavlja li provedba mjera financiranih iz CEF-a rizik za poremećaj tokova tereta ili putnika na dijelu linije obuhvaćenom projektom te se eventualno nude rješenja.

5.   Kad je riječ o mjerama za prekogranične projekte u području obnovljive energije, u kriterijima za dodjelu utvrđenima u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga uzimaju se u obzir uvjeti utvrđeni u članku 7. stavku 4.

6.   Kad je riječ o mjerama za projekte digitalne povezivosti od zajedničkog interesa, u kriterijima za dodjelu utvrđenima u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga uzimaju se u obzir uvjeti utvrđeni u članku 8. stavku 3.

Članak 14.

Stope sufinanciranja

1.   Iznos financijske pomoći Unije za studije ne smije premašivati 50 % ukupnih prihvatljivih troškova. Za studije financirane iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda najviša stopa sufinanciranja je stopa primjenjiva na Kohezijski fond, kako je utvrđeno u stavku 2. točki (b).

2.   Za radove u prometnom sektoru primjenjuju se sljedeće najveće stope sufinanciranja:

| (a) | za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze
  koje obuhvaćaju sve načine prijevoza
  pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka, za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija,
  za mjere za podupiranje unutarnjih plovnih putova, željeznica ili morskih autocesta,
  za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljenijim regijama
  , kao i za mjere za podupiranje poboljšanja teritorijalne dostupnosti i povezivosti. Stope sufinanciranja za radove u najudaljenijim regijama utvrđuju se na najviše 85 %. |
| --- | --- |

(a)

za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (a) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova. Stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 50 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze
  koje obuhvaćaju sve načine prijevoza
  pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka, za mjere za podupiranje sustava telematskih aplikacija,
  za mjere za podupiranje unutarnjih plovnih putova, željeznica ili morskih autocesta,
  za mjere za podupiranje novih tehnologija i inovacija, za mjere za podupiranje poboljšanja sigurnosti infrastrukture u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a i za mjere u najudaljenijim regijama
  , kao i za mjere za podupiranje poboljšanja teritorijalne dostupnosti i povezivosti. Stope sufinanciranja za radove u najudaljenijim regijama utvrđuju se na najviše 85 %.

| (b) | kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda, najviša stopa sufinanciranja je stopa primjenjiva na Kohezijski fond, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) XXX [CPR]. Te se stope sufinanciranja mogu povećati do najviše 85 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze
  i veze koje nedostaju
  pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka
  i za mjere koje se odnose na poboljšanje teritorijalne povezanosti i dostupnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o iznosima prenesenima iz Kohezijskog fonda, najviša stopa sufinanciranja je stopa primjenjiva na Kohezijski fond, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) XXX [CPR]. Te se stope sufinanciranja mogu povećati do najviše 85 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze
  i veze koje nedostaju
  pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka
  i za mjere koje se odnose na poboljšanje teritorijalne povezanosti i dostupnosti
  ;

| (c) | kad je riječ o mjerama koje se odnose na prekogranične veze, povećanje stopa sufinanciranja propisano u točkama (a) i (b) ovog stavka može se primjenjivati isključivo na one mjere u kojima je u planiranju i provedbi vidljiv posebno visok stupanj integracije za potrebe kriterija za dodjelu iz članka 13. stavka 1. točke (c)
  ili članka 13. stavka 1. točke (ca)
  , osobito osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture i bilateralnog pravnog okvira ili donošenjem provedbenog akta u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  ili preko pisanog sporazuma između država članica ili predmetnih regionalnih nadležnih tijela
  ;
  osim toga, stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na projekte koji se provode u okviru zajedničkog pothvata može se povećati za 10 %, u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkom (a); stopa sufinanciranja ne smije premašivati 90 % ukupnih prihvatljivih troškova. |
| --- | --- |

(c)

kad je riječ o mjerama koje se odnose na prekogranične veze, povećanje stopa sufinanciranja propisano u točkama (a) i (b) ovog stavka može se primjenjivati isključivo na one mjere u kojima je u planiranju i provedbi vidljiv posebno visok stupanj integracije za potrebe kriterija za dodjelu iz članka 13. stavka 1. točke (c)
  ili članka 13. stavka 1. točke (ca)
  , osobito osnivanjem poduzeća za potrebe jednog projekta, uspostavom zajedničke upravljačke strukture i bilateralnog pravnog okvira ili donošenjem provedbenog akta u skladu s člankom 47. Uredbe (EU) br. 1315/2013
  ili preko pisanog sporazuma između država članica ili predmetnih regionalnih nadležnih tijela
  ;
  osim toga, stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na projekte koji se provode u okviru zajedničkog pothvata može se povećati za 10 %, u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkom (a); stopa sufinanciranja ne smije premašivati 90 % ukupnih prihvatljivih troškova.

| (ca) | u pogledu mjera koja se odnose na posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii., te se stope sufinanciranja mogu povećati na najviše 85 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka; |
| --- | --- |

(ca)

u pogledu mjera koja se odnose na posebni cilj iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke ii., te se stope sufinanciranja mogu povećati na najviše 85 % za mjere koje se odnose na prekogranične veze pod uvjetima iz točke (c) ovog stavka;

3.   Za radove u energetskom sektoru primjenjuju se sljedeće najveće stope sufinanciranja:

| (a) | za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 50 % ukupnih prihvatljivih troškova
  , a za radove u najudaljenijim regijama stope sufinanciranja iznose najviše 85 %
  ; |
| --- | --- |

(a)

za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (b) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 50 % ukupnih prihvatljivih troškova
  , a za radove u najudaljenijim regijama stope sufinanciranja iznose najviše 85 %
  ;

| (b) | stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 75 % za mjere koje pridonose razvoju projekata od zajedničkog interesa koji
  imaju značajan utjecaj na smanjenje emisija ugljikova dioksida ili,
  na temelju dokaza iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 347/2013, pružaju visok stupanj sigurnosti opskrbe na regionalnoj razini ili razini Unije, jačaju solidarnost Unije ili sadržavaju vrlo inovativna rješenja. |
| --- | --- |

(b)

stope sufinanciranja mogu se povećati do najviše 75 % za mjere koje pridonose razvoju projekata od zajedničkog interesa koji
  imaju značajan utjecaj na smanjenje emisija ugljikova dioksida ili,
  na temelju dokaza iz članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) br. 347/2013, pružaju visok stupanj sigurnosti opskrbe na regionalnoj razini ili razini Unije, jačaju solidarnost Unije ili sadržavaju vrlo inovativna rješenja.

4.   Za radove u digitalnom sektoru primjenjuju se sljedeće najveće stope sufinanciranja: za radove koji se odnose na posebne ciljeve iz članka 3. stavka 2. točke (c) iznos financijske pomoći Unije ne smije premašivati 30 % ukupnih prihvatljivih troškova.
  Stope sufinanciranja za radove u najudaljenijim regijama utvrđuju se na najviše 85 %.
  Stope sufinanciranja mogu se povećati do 50 % za mjere s izraženom prekograničnom dimenzijom, kao što su stalna pokrivenost 5G sustavima duž glavnih prometnih pravaca ili uvođenje mrežnih okosnica među državama članicama ili između Unije i trećih zemalja, odnosno do 75 % za mjere kojima se uvodi gigabitska povezivost socioekonomskih pokretača. Mjere u području pružanja lokalne bežične povezivosti u lokalnim zajednicama financiraju se financijskom potporom Unije koja obuhvaća do 100 % prihvatljivih troškova, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja.

5.   Najviša stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na mjere ▌ iz članka 10. najviša je stopa sufinanciranja koja se primjenjuje na te sektore.
  Osim toga, stopa sufinanciranja koja se može primijeniti na te mjere može se povećati za 10 %; stopa sufinanciranja ne smije premašivati 90 % ukupnih prihvatljivih troškova.

5a.   
  U trenutku dodjele i nakon odluke o stopama sufinanciranja Komisija promotorima projekta dostavlja popis svih prilika i načina za pravodobno osiguravanje preostalih financijskih sredstava.

Članak 15.

Prihvatljivi troškovi

Osim kriterija iz članka [186.] Financijske uredbe primjenjuju se sljedeći kriteriji prihvatljivosti troškova:

| (a) | samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ; |
| --- | --- |

(a)

samo rashodi nastali u državama članicama mogu biti prihvatljivi, osim ako projekt od zajedničkog interesa ili prekogranični projekt u području obnovljive energije uključuje državno područje jedne treće zemlje ili više njih, kako je navedeno u članku 5. ili članku 11. stavku 4. ove Uredbe, ili međunarodne vode, i ako je mjera nužna za postizanje ciljeva projekta o kojem je riječ;

| (b) | troškovi opreme, objekata i infrastrukture koje korisnik vodi kao kapitalne rashode mogu biti prihvatljivi u cijelosti; |
| --- | --- |

(b)

troškovi opreme, objekata i infrastrukture koje korisnik vodi kao kapitalne rashode mogu biti prihvatljivi u cijelosti;

| (c) | rashodi koji se odnose na kupnju zemljišta nisu prihvatljivi troškovi; |
| --- | --- |

(c)

rashodi koji se odnose na kupnju zemljišta nisu prihvatljivi troškovi;

| (d) | prihvatljivi troškovi ne uključuju porez na dodanu vrijednost (PDV). |
| --- | --- |

(d)

prihvatljivi troškovi ne uključuju porez na dodanu vrijednost (PDV).

| (da) | troškovi vezani uz vojne zahtjeve prihvatljivi su od datuma prihvatljivosti mjere bez obzira na datum stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 6.a stavka 2. |
| --- | --- |

(da)

troškovi vezani uz vojne zahtjeve prihvatljivi su od datuma prihvatljivosti mjere bez obzira na datum stupanja na snagu delegiranog akta iz članka 6.a stavka 2.

Članak 16.

Kombiniranje bespovratnih sredstava s drugim izvorima financiranja

1.   Bespovratna sredstva mogu se upotrebljavati u kombinaciji s financiranjem Europske investicijske banke, nacionalnih razvojnih banaka ili drugih razvojnih i javnih financijskih institucija te financijskih institucija i ulagača iz privatnog sektora, uključujući javno-privatna partnerstva.

2.   Upotreba bespovratnih sredstava iz stavka 1. može se provesti namjenskim pozivima na podnošenje prijedloga.

Članak 17.

Smanjenje ili prekid dodjele bespovratnih sredstava

1.   Osim razloga navedenih u [članku 131. stavku 4.] Financijske uredbe, iznos bespovratnih sredstava
  , osim u opravdanim slučajevima,
  moguće je smanjiti iz sljedećih razloga:

| (a) | provedba mjere nije započela u roku od jedne godine od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima
  u slučaju studija, ili u roku od dvije godine za sve druge mjere prihvatljive za financijsku pomoć temeljem ove Uredbe
  ; |
| --- | --- |

(a)

provedba mjere nije započela u roku od jedne godine od datuma početka navedenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima
  u slučaju studija, ili u roku od dvije godine za sve druge mjere prihvatljive za financijsku pomoć temeljem ove Uredbe
  ;

| (b) | nakon preispitivanja napretka mjere utvrđeno je da je njezina provedba
  premašila rokove za uzastopne faze utvrđene u članku 6. [Uredbe br. XXX – SmartTEN-T] ili je
  toliko kasnila da se njezini ciljevi vjerojatno neće postići. |
| --- | --- |

(b)

nakon preispitivanja napretka mjere utvrđeno je da je njezina provedba
  premašila rokove za uzastopne faze utvrđene u članku 6. [Uredbe br. XXX – SmartTEN-T] ili je
  toliko kasnila da se njezini ciljevi vjerojatno neće postići.

2.   Ugovor o bespovratnim sredstvima može se raskinuti na temelju razloga iz stavka 1.

(2a)
     
  Iznos koji proizlazi iz primjene stavka 1. ili stavka 2. dijeli se na druge programe rada predložene u okviru odgovarajuće financijske omotnice kako je utvrđeno u članku 4. stavku 2.

Članak 18.

Sinergije s drugim programima Unije

1.   Za mjeru za koju je dobiven doprinos u okviru Programa može se dobiti doprinos i iz bilo kojeg drugog programa Unije, uključujući fondove s podijeljenim upravljanjem, pod uvjetom da ti doprinosi ne pokrivaju iste troškove.
  U okviru provedbe poštuju se pravila iz članka [xxx] Financijske uredbe.
  Kumulativno financiranje ne smije prijeći ukupne prihvatljive troškove mjere, a potpora iz različitih programa Unije može se izračunati razmjerno u skladu s dokumentima u kojima su utvrđeni uvjeti za potporu.

2.   Mjere koje ispunjavaju
  sve
  sljedeće kumulativne uvjete:

| (a) | ocijenjene su u okviru poziva na podnošenje prijedloga na temelju Programa; |
| --- | --- |

(a)

ocijenjene su u okviru poziva na podnošenje prijedloga na temelju Programa;

| (b) | u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete tog poziva; |
| --- | --- |

(b)

u skladu su s minimalnim zahtjevima kvalitete tog poziva;

| (c) | ne mogu se financirati na temelju tog poziva zbog proračunskih ograničenja; |
| --- | --- |

(c)

ne mogu se financirati na temelju tog poziva zbog proračunskih ograničenja;

mogu primati potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj ili Kohezijskog fonda u skladu s [člankom 67. stavkom 5.] Uredbe (EU) XXX [CPR],
  bez ikakve daljnje ocjene, i
  pod uvjetom da su te mjere u skladu s ciljevima predmetnog programa. Primjenjuju se pravila Fonda iz kojeg se pruža potpora.

POGLAVLJE IV.

POGLAVLJE IV.

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

PROGRAMIRANJE, PRAĆENJE, EVALUACIJA I KONTROLA

Članak 19.

Programi rada

1.   Program se provodi prema programima rada iz članka 110. Financijske uredbe. ▌.

1a.
     
  Komisija do kraja ožujka 2021. priprema okvirni program koji će uključivati raspored programa rada i poziva, njihovih tema i dodijeljenog financiranja te druge potrebne pojedinosti koje su potrebne radi jamstva transparentnosti i predvidivosti tijekom cijelog razdoblja trajanja Programa te poboljšanja kvalitete projekata. Taj okvirni program donosi se delegiranim aktom u skladu s člankom 24.

1b.
     
  Nakon objave programa rada Komisija objavljuje obavijest o pozivima na podnošenje prijedloga koji su predviđeni u programu rada; takva obavijest sadržava, u skladu s člankom 194. Financijske uredbe, najmanje sljedeće informacije za svaki objavljen poziv:

| (a) | Prioriteti; |
| --- | --- |

(a)

Prioriteti;

| (b) | Indikativni datum otvaranja; |
| --- | --- |

(b)

Indikativni datum otvaranja;

| (c) | Indikativni datum zatvaranja; |
| --- | --- |

(c)

Indikativni datum zatvaranja;

| (d) | Procjena proračuna. |
| --- | --- |

(d)

Procjena proračuna.

2.   Komisija
  delegiranim aktom
  donosi programe rada, u skladu s člankom
  24
  . ove Uredbe.

2a.
     U skladu s člankom 200.2
  Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  , svi pozivi uključuju postupak odabira u dvije postupovne faze i provode se kako slijedi:

| (a) | podnositelji prijedloga dostavljaju pojednostavljenu dokumentaciju koja sadrži relativno sažete podatke radi predodabira prihvatljivih projekata; |
| --- | --- |

(a)

podnositelji prijedloga dostavljaju pojednostavljenu dokumentaciju koja sadrži relativno sažete podatke radi predodabira prihvatljivih projekata;

| (b) | podnositelji prijedloga odabrani u prvoj fazi dostavljaju potpunu dokumentaciju po zaključenju te faze; |
| --- | --- |

(b)

podnositelji prijedloga odabrani u prvoj fazi dostavljaju potpunu dokumentaciju po zaključenju te faze;

| (c) | Komisija pozive na podnošenje prijedloga najmanje tri mjeseca prije pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(c)

Komisija pozive na podnošenje prijedloga najmanje tri mjeseca prije pokretanja postupka.

Članak 20.

Praćenje i izvješćivanje

-1.
     
  Komisija utvrđuje metodologiju kojom se određuju kvalitativni pokazatelji za točnu procjenu napretka ostvarenog s pomoću Programa od projekta do projekta duž mreže TEN-T i ostvarenja ciljeva iz članka 3. Na temelju te metodologije Komisija u skladu s člankom 24. delegiranim aktom nadopunjuje dio I. Priloga, najkasnije do 1. siječnja 2021.

1.   Pokazatelji za izvješćivanje o napretku Programa prema ostvarivanju općih i posebnih ciljeva iz članka 3. navedeni su u dijelu I. Priloga.

2.   Kako bi se napredak Programa prema ostvarivanju ciljeva djelotvorno ocjenjivao, Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 24. radi izmjene dijela I. Priloga kako bi se pokazatelji preispitivali i dopunjavali prema potrebi te radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da podaci za praćenje provedbe programa i rezultati
  budu prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i poteškoća do kojih je došlo na koridorima osnovne mreže te
  da se prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom se cilju za korisnike sredstava Unije i, prema potrebi, države članice utvrđuju razmjerni zahtjevi za izvješćivanje.

3a.
     
  Komisija uspostavlja zasebnu internetsku stranicu radi objave pregleda projekata i njihove provedbe u realnom vremenu, zajedno s relevantnim podacima (procjene učinka, vrijednost, korisnici, provedbeno tijelo, trenutačno stanje).

Članak 21.

Evaluacija

  i revizija

1.   Evaluacije se provode pravodobno,
  najmanje jednom u dvije godine,
  kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja.

(1a)
     
  Evaluacijama se ocjenjuje provedba Programa s obzirom na njegove opće i sektorske ciljeve iz članka 3., razjašnjava se jesu li različiti sektori na dobrom putu, je li ukupni proračun u skladu s ukupnim dodijeljenim sredstvima, jesu li tekući projekti dostigli dovoljan stupanj dovršenosti, jesu li i dalje izvedivi i prikladni za isporuku.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi,
  na temelju praćenja provedenog u skladu s člankom 20.
  , a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa.
  Ona također sadrži sveobuhvatnu procjenu primjerenosti postupaka, ciljeva i kriterija prihvatljivosti za ispunjenje općih i sektorskih ciljeva iz članka 3.


  Na temelju rezultata te privremene evaluacije donose se preporuke za reviziju Programa.

3.   Na kraju provedbe Programa, a najkasnije
  dvije
  godine nakon završetka razdoblja iz članka 1., Komisija provodi završnu evaluaciju Programa.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Članak 22.

Odborski postupak

1.   Komisiji pomaže koordinacijski odbor CEF-a. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.   Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 23.

Delegirani akti

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 24. ove Uredbe:

| (a) | o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju; |
| --- | --- |

(a)

o izmjeni dijela I. Priloga u pogledu pokazatelja i o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (c) | o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica; te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži; |
| --- | --- |

(c)

o izmjeni dijela III. Priloga u pogledu definicije koridora osnovne prometne mreže i prethodno identificiranih dionica; te prethodno identificiranih dionica u sveobuhvatnoj mreži;

| (d) | o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije; |
| --- | --- |

(d)

o izmjeni dijela IV. Priloga u pogledu identifikacije prekograničnih projekata u području obnovljive energije;

| (e) | o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa. |
| --- | --- |

(e)

o izmjeni dijela V. Priloga u pogledu identifikacije projekata digitalne povezivosti od zajedničkog interesa.

| (ea) | o donošenju programa rada; |
| --- | --- |

(ea)

o donošenju programa rada;

| (eb) | o donošenju okvirnog programa; |
| --- | --- |

(eb)

o donošenju okvirnog programa;

| (ec) | o utvrđivanju ili izmjeni vojnih zahtjeva, izradi ili izmjeni popisa dijelova transeuropske prometne mreže podobne za vojni prijevoz, izradi ili izmjeni popisa prioritetnih projekata dvojne upotrebe infrastrukture i postupka procjene za utvrđivanje prihvatljivosti mjera koje se odnose na vojnu mobilnost iz članka 6.a; |
| --- | --- |

(ec)

o utvrđivanju ili izmjeni vojnih zahtjeva, izradi ili izmjeni popisa dijelova transeuropske prometne mreže podobne za vojni prijevoz, izradi ili izmjeni popisa prioritetnih projekata dvojne upotrebe infrastrukture i postupka procjene za utvrđivanje prihvatljivosti mjera koje se odnose na vojnu mobilnost iz članka 6.a;

| (ed) | o utvrđivanju metodologije kojom se određuju kvalitativni pokazatelji za točnu procjenu napretka ostvarenog s pomoću Programa od projekta do projekta duž mreže TEN-T. |
| --- | --- |

(ed)

o utvrđivanju metodologije kojom se određuju kvalitativni pokazatelji za točnu procjenu napretka ostvarenog s pomoću Programa od projekta do projekta duž mreže TEN-T.

Članak 24.

Postupak delegiranja

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 23. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 23. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je navedeno u toj odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 23. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 25.

Informiranje, komunikacija i promidžba

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebno pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i razmjerne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku 3.

Članak 26.

Zaštita financijskih interesa Unije

Ako treća zemlja sudjeluje u Programu na temelju odluke u skladu s međunarodnim sporazumom ili drugim pravnim instrumentom, treća je zemlja dužna dodijeliti potrebna prava i dati potreban pristup kako bi se odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europski revizorski sud ovlastili za sveobuhvatno izvršavanje svojih nadležnosti. U slučaju OLAF-a takva prava uključuju pravo provođenja istraga, uključujući provjere i inspekcije na terenu, propisano u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća.

POGLAVLJE VI.

POGLAVLJE VI.

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 27.

Odredbe o stavljanju izvan snage i prijelazne odredbe

1.   Uredbe (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 stavljaju se izvan snage.

2.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1., ova Uredba ne utječe na nastavak ili izmjenu predmetnih mjera do njihova zaključenja, u skladu s Uredbom (EU) br. 1316/2013, koja se nastavlja primjenjivati na predmetne mjere do njihova zaključenja.

2a.
     
  Uredba (EU) br. 347/2013 revidirat će se na vrijeme za sljedeći VFO kako bi se smjernice uskladile s energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i dugoročnom obvezom EU-a u pogledu dekarbonizacije te kako bi se provelo načelo „energetske učinkovitosti na prvom mjestu”. [Am. 10]

3.   Financijskom omotnicom za Program mogu se pokriti i troškovi tehničke i administrativne pomoći potrebne radi osiguravanja prijelaza između Programa i mjera donesenih u skladu s prethodnim programom, odnosno Instrumentom za povezivanje Europe na temelju Uredbe (EU) br. 1316/2013.

4.   Odobrena sredstva mogu se prema potrebi unijeti u proračun nakon 2027. za pokrivanje troškova predviđenih u članku 4. stavku 5. ove Uredbe kako bi se omogućilo upravljanje mjerama koje nisu dovršene do 31. prosinca 2027.

Članak 28.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Europski parlament

Za Vijeće

Predsjednik

Predsjednik

PRILOG

DIO I. – POKAZATELJI

Program će se pomno pratiti na temelju skupa pokazatelja koji će služiti kao mjerilo ostvarivanja općih i posebnih ciljeva Programa uz nastojanje da se administrativno opterećenje i troškovi svedu na najmanju moguću mjeru. U tu će se svrhu prikupljati podaci o sljedećim ključnim pokazateljima:

| Sektori | Posebni ciljevi | Pokazatelji |
| --- | --- | --- |
| Prometni sektor: | učinkovite i međusobno povezane mreže te infrastruktura za pametnu,
  interoperabilnu
  , održivu,
  multimodalnu
  , uključivu i sigurnu mobilnost | broj prekograničnih veza i veza koje nedostaju obuhvaćenih potporom CEF-a, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove,
  regionalne prekogranične željezničke veze
  , morske luke, riječne luke,
  zračne luke
  i željezničko-cestovne terminale osnovne
  i sveobuhvatne
  mreže TEN-T-a |
| | | broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose digitalizaciji prometa
  (ERTMS, SESAR) |
| | | broj mjesta opskrbe alternativnim gorivom koja su izgrađena ili modernizirana uz potporu CEF-a |
| | | broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose sigurnosti prometa |
| | | broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose pristupačnosti prometa za osobe s invaliditetom |
| | | broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose smanjenju buke željezničkog teretnog prometa |
| | prilagodba zahtjevima za
  dvojnu
  mobilnost
  (civilnu i obrambenu) | broj komponenata prometne infrastrukture koje su prilagođene zahtjevima za
  dvojnu
  mobilnost
  (civilnu i obrambenu) |
| energetski sektor | doprinos međusobnom povezivanju i integraciji tržišta | broj mjera CEF-a koje pridonose projektima međusobnog povezivanja mreža država članica i uklanjanju unutarnjih ograničenja |
| | sigurnost opskrbe energijom | broj mjera CEF-a koje pridonose projektima kojima se osigurava otpornost
  plinske
  mreže |
| | | broj mjera CEF-a koje pridonose unapređivanju i digitalizaciji mreža i povećanju kapaciteta za skladištenje energije |
| | održiv razvoj omogućavanjem dekarbonizacije | broj mjera CEF-a koje pridonose projektima povećanja udjela obnovljive energije u energetskim sustavima |
| | | broj mjera CEF-a koje pridonose prekograničnoj suradnji u području obnovljivih izvora energije |
| digitalni sektor | doprinos uvođenju infrastrukture za digitalno povezivanje širom EU-a. | novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta za socioekonomske pokretače i priključci na visokokvalitetne bežične mreže za lokalne zajednice |
| | | broj mjera CEF-a koje omogućavaju 5G povezivost duž prometnih pravaca |
| | | broj mjera CEF-a koje omogućavaju nove priključke na mreže vrlo velikog kapaciteta za kućanstva |
| | | broj mjera CEF-a koje pridonose digitalizaciji energetskog i prometnog sektora |

Sektori

Posebni ciljevi

Pokazatelji

Prometni sektor:

učinkovite i međusobno povezane mreže te infrastruktura za pametnu,
  interoperabilnu
  , održivu,
  multimodalnu
  , uključivu i sigurnu mobilnost

broj prekograničnih veza i veza koje nedostaju obuhvaćenih potporom CEF-a, uključujući mjere koje se odnose na gradske čvorove,
  regionalne prekogranične željezničke veze
  , morske luke, riječne luke,
  zračne luke
  i željezničko-cestovne terminale osnovne
  i sveobuhvatne
  mreže TEN-T-a

broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose digitalizaciji prometa
  (ERTMS, SESAR)

broj mjesta opskrbe alternativnim gorivom koja su izgrađena ili modernizirana uz potporu CEF-a

broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose sigurnosti prometa

broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose pristupačnosti prometa za osobe s invaliditetom

broj mjera podržanih iz CEF-a koje pridonose smanjenju buke željezničkog teretnog prometa

prilagodba zahtjevima za
  dvojnu
  mobilnost
  (civilnu i obrambenu)

broj komponenata prometne infrastrukture koje su prilagođene zahtjevima za
  dvojnu
  mobilnost
  (civilnu i obrambenu)

energetski sektor

doprinos međusobnom povezivanju i integraciji tržišta

broj mjera CEF-a koje pridonose projektima međusobnog povezivanja mreža država članica i uklanjanju unutarnjih ograničenja

sigurnost opskrbe energijom

broj mjera CEF-a koje pridonose projektima kojima se osigurava otpornost
  plinske
  mreže

broj mjera CEF-a koje pridonose unapređivanju i digitalizaciji mreža i povećanju kapaciteta za skladištenje energije

održiv razvoj omogućavanjem dekarbonizacije

broj mjera CEF-a koje pridonose projektima povećanja udjela obnovljive energije u energetskim sustavima

broj mjera CEF-a koje pridonose prekograničnoj suradnji u području obnovljivih izvora energije

digitalni sektor

doprinos uvođenju infrastrukture za digitalno povezivanje širom EU-a.

novi priključci na mreže vrlo velikog kapaciteta za socioekonomske pokretače i priključci na visokokvalitetne bežične mreže za lokalne zajednice

broj mjera CEF-a koje omogućavaju 5G povezivost duž prometnih pravaca

broj mjera CEF-a koje omogućavaju nove priključke na mreže vrlo velikog kapaciteta za kućanstva

broj mjera CEF-a koje pridonose digitalizaciji energetskog i prometnog sektora

DIO II.: OKVIRNI POSTOCI ZA PROMETNI SEKTOR

Proračunska sredstva iz članka 4. stavka 2. točke (a) podtočaka i. i ii. raspoređuju se kako slijedi:

| — | 60 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (a): „mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže”, |
| --- | --- |

—

60 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (a): „mjere koje se odnose na učinkovite i međusobno povezane mreže”,

| — | 40 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (b): „mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost”. |
| --- | --- |

—

40 % za mjere iz članka 9. stavka 2. točke (b): „mjere koje se odnose na pametnu, održivu, uključivu i sigurnu mobilnost”.

Proračunska sredstva koja se upotrebljavaju za financiranje
  mjera iz članka 9. stavka 2. točke (a)
  raspoređuju se kako slijedi: 75 %
  trebalo bi rasporediti za mjere za koridore osnovne mreže, 10 % za mjere za osnovnu mrežu izvan koridora osnovne mreže, a 15 % za mjere za sveobuhvatnu mrežu.

DIO III.: HORIZONTALNI PRIORITETI, KORIDORI OSNOVNE PROMETNE MREŽE I PRETHODNO IDENTIFICIRANE DIONICE; PRETHODNO IDENTIFICIRANE DIONICE U SVEOBUHVATNOJ MREŽI

-1a.
     
  Horizontalni prioriteti

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMISuređaji pametne tehnologije

1.   Koridori osnovne mreže i prethodno identificirane dionice

| koridor osnovne mreže „Atlantski koridor” |
| --- |
| trasiranje | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León– |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux
   –
  Toulouse |
| | Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | otok Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisabon – Madrid – Valladolid |
| | Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river/
  Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz |
| | Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Evora – Merida | željeznica |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Douro river (Via Navegável do Douro) | unutarnji plovni putovi |
| | veza koje nedostaje | Pariz (veza Orly-Versailles i Orly- zračna luka Ch. De Gaulle) | multimodalno |

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

trasiranje

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León–

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux
   –
  Toulouse

Tenerife/Gran Canaria – Huelva/Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

otok Madeira
  /Sines –
  Ermidas
  /Lisabon – Madrid – Valladolid

Lisabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro river/
  Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariz – Le Havre/Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Rosselare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariz

Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Evora – Merida

željeznica

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douro river (Via Navegável do Douro)

unutarnji plovni putovi

veza koje nedostaje

Pariz (veza Orly-Versailles i Orly- zračna luka Ch. De Gaulle)

multimodalno

| koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor” |
| --- |
| trasiranje | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków |
| | Gdańsk – Warszawa – Katowice |
| | Katowice – Ostrava – Brno – Beč |
| | Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava |
| | Katowice – Žilina – Bratislava – Beč |
| | Beč – Graz – Villach – Udine – Trst |
| | Udine – Venecija – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia |
| | Graz – Maribor – Ljubljana – Kopar/Trst |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Katowice – Ostrava | željeznica |
| | Katowice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Bratislava – Beč | |
| | Graz – Maribor | |
| | Trst – Divača | |
| | Katowice – Žilina | cesta |
| | Brno – Beč | |
| | veza koje nedostaje | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | željeznica |
| | osnovni tunel Semmering | |
| | Graz – Klagenfurt: željeznička pruga i tunel Koralm | |
| | Kopar – Divača | |

koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor”

trasiranje

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Warszawa – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Beč

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Beč

Beč – Graz – Villach – Udine – Trst

Udine – Venecija – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia

Graz – Maribor – Ljubljana – Kopar/Trst

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Katowice – Ostrava

željeznica

Katowice – Žilina

Opole – Ostrava

Bratislava – Beč

Graz – Maribor

Trst – Divača

Katowice – Žilina

cesta

Brno – Beč

veza koje nedostaje

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

željeznica

osnovni tunel Semmering

Graz – Klagenfurt: željeznička pruga i tunel Koralm

Kopar – Divača

| koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor” |
| --- |
| trasiranje | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto |
| | Sagunto – Valencia – Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Lyon – Torino: osnovni tunel i pristupni putovi | željeznica |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nica – Ventimiglia | |
| | | Trst – Divača | |
| | | Ljubljana – Zagreb | |
| | | Zagreb – Budimpešta | |
| | | Budimpešta – Miskolc – granica s Ukrajinom | |
| | | Lendava – Letenye | cesta |
| | | Vásárosnamény – granica s Ukrajinom | |
| | veza koje nedostaje | Perpignan – Montpellier | željeznica |
| | | Madrid – Zaragoza – Barcelona | |
| | | Kopar – Divača | |
| | | Rijeka – Zagreb | |
| | | Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna –
  Porto Garibaldi | unutarnji plovni putovi |

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

trasiranje

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto

Sagunto – Valencia – Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona/Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Venecija – Ravenna/Trst/Kopar – Ljubljana – Budimpešta

Toulouse – Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budimpešta – granica s Ukrajinom

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Lyon – Torino: osnovni tunel i pristupni putovi

željeznica

Barcelona – Perpignan

Nica – Ventimiglia

Trst – Divača

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budimpešta

Budimpešta – Miskolc – granica s Ukrajinom

Lendava – Letenye

cesta

Vásárosnamény – granica s Ukrajinom

veza koje nedostaje

Perpignan – Montpellier

željeznica

Madrid – Zaragoza – Barcelona

Kopar – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante/Venezia –Trieste/ Ravenna –
  Porto Garibaldi

unutarnji plovni putovi

| koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik” |
| --- |
| trasiranje | Luleå – Helsinki – Tallinn – Riga |
| | Ventspils – Riga |
| | Riga – Kaunas |
| | Klaipeda – Kaunas – Vilnius |
| | Kaunas – Varšava |
| | granica s Bjelarusom – Varšava –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel |
| | Łódź – Katowice/Wrocław |
| | granica Ukrajine i Poljske – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amsterdam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antwerpen |
| | Hannover – Köln – Antwerpen |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Tallinn – Riga – Kaunas/
  Vilnius
   – Varšava: baltička željeznica, nova potpuno interoperabilna pruga s profilom u skladu s UIC-om | željeznica |
| | | Antwerpen – Duisburg | željeznica |
| | | Świnoujście/Szczecin/
  most Karniner
   – Berlin | željeznica / unutarnji plovni putovi |
| | | koridor Via Baltica EE – LV – LT – PL | cesta |
| | veza koje nedostaje | ▌ | željeznica |
| | | Varšava/Idzikowice – Poznań/Wrocław, uključujući veze s planiranim središnjim prometnim čvorištem | |
| | | Kielski kanal | unutarnji plovni putovi |
| | | Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; zapadnonjemački kanali | |
| | | Rajna, Waal | |
| | | Sjevernomorski kanal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Nadogradnja (dvostruki kolosijek) | Ruhrska oblast – Münster – Osnabrück – Hamburg | željeznica |

koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik”

trasiranje

Luleå – Helsinki – Tallinn – Riga

Ventspils – Riga

Riga – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Varšava

granica s Bjelarusom – Varšava –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berlin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

granica Ukrajine i Poljske – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berlin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Tallinn – Riga – Kaunas/
  Vilnius
   – Varšava: baltička željeznica, nova potpuno interoperabilna pruga s profilom u skladu s UIC-om

željeznica

Antwerpen – Duisburg

željeznica

Świnoujście/Szczecin/
  most Karniner
   – Berlin

željeznica / unutarnji plovni putovi

koridor Via Baltica EE – LV – LT – PL

cesta

veza koje nedostaje

▌

željeznica

Varšava/Idzikowice – Poznań/Wrocław, uključujući veze s planiranim središnjim prometnim čvorištem

Kielski kanal

unutarnji plovni putovi

Berlin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; zapadnonjemački kanali

Rajna, Waal

Sjevernomorski kanal, IJssel, Twentekanaal

Nadogradnja (dvostruki kolosijek)

Ruhrska oblast – Münster – Osnabrück – Hamburg

željeznica

| koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje” |
| --- |
| trasiranje | ▌ |
| | Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam. |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam |
| | granica Ujedinjene Kraljevine
   – Lille – Bruxelles |
| | London – Lille –
  prekogranična željeznička veza Bruxelles – Quiévrain – Valenciennes
   – Bruxelles |
| | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg |
| | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg | željeznica |
| | | Terneuzen – Gent | unutarnji plovni putovi |
| | | Seine – mreža Escaut i pripadajuća porječja rijeka Seine, Escaut i Meuse | |
| | | koridor Rajna – Scheldt | |
| | veza koje nedostaje | Albertkanaal/ kanal Bocholt-Herentals | unutarnji plovni putovi |
| | Dunkerque – Lille |

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

trasiranje

▌

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes/Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam.

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

granica Ujedinjene Kraljevine
   – Lille – Bruxelles

London – Lille –
  prekogranična željeznička veza Bruxelles – Quiévrain – Valenciennes
   – Bruxelles

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Bruxelles – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariz

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

željeznica

Terneuzen – Gent

unutarnji plovni putovi

Seine – mreža Escaut i pripadajuća porječja rijeka Seine, Escaut i Meuse

koridor Rajna – Scheldt

veza koje nedostaje

Albertkanaal/ kanal Bocholt-Herentals

unutarnji plovni putovi

Dunkerque – Lille

| koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran” |
| --- |
| trasiranje | Hamburg – Berlin |
| | Rostock – Berlin – Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden |
| | Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Prag – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin |
| | Kolin – Pardubice – Brno – Beč/Bratislava – Budimpešta – Arad – Temišvar – Craiova – Calafat – Vidin – Sofija |
| | Sofija – Plovdiv – Burgas |
| | Plovdiv – granica s Turskom – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa |
| | granica s Makedonijom – Thessaloniki |
| | Sofija – Thessaloniki – Atena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia |
| | Atena – Patras/Igoumenitsa |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Dresden – Prag | željeznica |
| | | Beč/Bratislava – Budimpešta | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki | |
| | | granica s Turskom – Alexandropouli | |
| | | granica s Makedonijom – Thessaloniki | |
| | | Ioannina – Kakavia (granica s Albanijom) | cesta |
| | | Craiova – Vidin | |
| | | Hamburg – Dresden – Prag – Pardubice | unutarnji plovni putovi |
| | veza koje nedostaje | Thessaloniki – Kavala | željeznica |
| | | Budimpešta Kelenföld
   –
  Ferencváros | |
| | | željeznička stanica Szolnok | |

koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran”

trasiranje

Hamburg – Berlin

Rostock – Berlin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Prag – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolin

Kolin – Pardubice – Brno – Beč/Bratislava – Budimpešta – Arad – Temišvar – Craiova – Calafat – Vidin – Sofija

Sofija – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – granica s Turskom – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

granica s Makedonijom – Thessaloniki

Sofija – Thessaloniki – Atena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Lefkosia

Atena – Patras/Igoumenitsa

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Dresden – Prag

željeznica

Beč/Bratislava – Budimpešta

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

granica s Turskom – Alexandropouli

granica s Makedonijom – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (granica s Albanijom)

cesta

Craiova – Vidin

Hamburg – Dresden – Prag – Pardubice

unutarnji plovni putovi

veza koje nedostaje

Thessaloniki – Kavala

željeznica

Budimpešta Kelenföld
   –
  Ferencváros

željeznička stanica Szolnok

| koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor” |
| --- |
| trasiranje | Genova – Milano – Lugano – Basel |
| | Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  ponovna uspostava prekograničnog željezničkog mosta Freiburg (Breisgau)-Colmar – prekogranična veza Rastatt-Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln |
| | Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, uključujući koridor Brenner |
| | Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Köln – Liège – Bruxelles – Gent |
| | Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | željeznica |
| | | Karlsruhe – Basel | |
| | | Milano/Novara – granica sa Švicarskom | |
| | | Antwerpen – Duisburg | |
| | | Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | unutarnji plovni putovi |
| | veza koje nedostaje | Genova – Tortona/Novi Ligure | željeznica |

koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor”

trasiranje

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel –
  ponovna uspostava prekograničnog željezničkog mosta Freiburg (Breisgau)-Colmar – prekogranična veza Rastatt-Haguenau
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, uključujući koridor Brenner

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Bruxelles – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

prethodno identificirane dionice

prekogranične

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

željeznica

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – granica sa Švicarskom

Antwerpen – Duisburg

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

unutarnji plovni putovi

veza koje nedostaje

Genova – Tortona/Novi Ligure

željeznica

| koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor” |
| --- |
| trasiranje | Pariz
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz |
| | Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz |
| | München/Nürnberg – Prag – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – granica s Ukrajinom |
| | Wels/Linz – Beč – Bratislava – Budimpešta – Vukovar |
| | Beč/Bratislava – Budimpešta – Arad – Brašov/Craiova – Bukurešt –
  Focșani
   –
  Albita (granica s Moldovom)
   / Constanta – Sulina |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | München – Prag | željeznica |
| | | Nürnberg – Plzen | |
| | | München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | |
| | | Strasbourg – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Beč – Bratislava/Budimpešta | |
| | | Bratislava – Budimpešta | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Dunav (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) i pripadajuća porječja Save i Tise | unutarnji plovni putovi |
| | | Zlín – Žilina | cesta |
| | veza koje nedostaje | Stuttgart – Ulm | željeznica |
| | | Salzburg – Linz | |
| | | Arad – Craiova | |
| | | Bukurešt – Constanța | |
| | | Arad – Brašov | željeznica |
| | | Brašov – Predeal | željeznica |
| | | Bukurešt – Craiova | željeznica |

koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor”

trasiranje

Pariz
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Prag – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – granica s Ukrajinom

Wels/Linz – Beč – Bratislava – Budimpešta – Vukovar

Beč/Bratislava – Budimpešta – Arad – Brašov/Craiova – Bukurešt –
  Focșani
   –
  Albita (granica s Moldovom)
   / Constanta – Sulina

prethodno identificirane dionice

prekogranične

München – Prag

željeznica

Nürnberg – Plzen

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Beč – Bratislava/Budimpešta

Bratislava – Budimpešta

Békéscsaba – Arad

Dunav (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) i pripadajuća porječja Save i Tise

unutarnji plovni putovi

Zlín – Žilina

cesta

veza koje nedostaje

Stuttgart – Ulm

željeznica

Salzburg – Linz

Arad – Craiova

Bukurešt – Constanța

Arad – Brašov

željeznica

Brašov – Predeal

željeznica

Bukurešt – Craiova

željeznica

| koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor” |
| --- |
| trasiranje | granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm |
| | Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| | Rostock – Berlin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München |
| | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenza |
| | Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta |
| | Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| prethodno identificirane dionice | prekogranične | granica s Rusijom – Helsinki | željeznica |
| | | Kopenhagen – Hamburg: pristupni putovi čvrste poveznice na pojasu Fehmarn Belt | |
| | | München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: osnovni tunel Brenner i njegovi pristupni putovi | |
| | | Trelleborg – Malmö – Göteborg – nema granice (prekogranične, željeznica) | |
| | | Goteburg – Oslo | |
| | | Helsingborg-Helsingør | |
| | | Kopenhagen – Malmö | |
| | | Kopenhagen – Hamburg: čvrsta veze na pojasu Fehmarn Belt | željeznica/cesta |

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

trasiranje

granica s Rumunjskom – Hamina/Kotka – Helsinki – Turku/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Oslo – Goteburg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kopenhagen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kopenhagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berlin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenza

Livorno/La Spezia – Firenza – Rim – Napulj – Bari – Taranto – Valletta

Napoli –
  Cagliari
   /Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

prethodno identificirane dionice

prekogranične

granica s Rusijom – Helsinki

željeznica

Kopenhagen – Hamburg: pristupni putovi čvrste poveznice na pojasu Fehmarn Belt

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: osnovni tunel Brenner i njegovi pristupni putovi

Trelleborg – Malmö – Göteborg – nema granice (prekogranične, željeznica)

Goteburg – Oslo

Helsingborg-Helsingør

Kopenhagen – Malmö

Kopenhagen – Hamburg: čvrsta veze na pojasu Fehmarn Belt

željeznica/cesta

2.   prethodno identificirane dionice u sveobuhvatnoj mreži.

Povezani elementi koji se nalaze na sveobuhvatnoj mreži iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke i. i
  prekogranične
  veze
  sveobuhvatne mreže iz članka 9. stavka 2. točke (a) podtočke ii. ove Uredbe uključuju sljedeće dionice:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | cesta |
| --- | --- |
| Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway | željeznica |
| Pau – Huesca | željeznica |
| Lyon – granica sa Švicarskom | željeznica |
| Athus – Mont-Saint-Martin | željeznica |
| ▌ | željeznica |
| Mons – Valenciennes | željeznica |
| Gent – Terneuzen | željeznica |
| Heerlen – Aachen | željeznica |
| Groningen – Bremen | željeznica |
| Stuttgart – granica sa Švicarskom | željeznica |
| Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław | željeznica |
| Prag – Linz | željeznica |
| Villach – Ljubljana | željeznica |
| Ancona – Foggia | željeznica/cesta |
| Pivka – Rijeka | željeznica |
| Plzeň – České Budějovice – Beč | željeznica |
| Wien – Gyor | željeznica |
| Graz –
  Celldömölk
   – Gyor | željeznica |
| Neumarkt-Kalham – Mühldorf | željeznica |
| koridor Amber PL – SK – HU | željeznica |
| koridor Via Carpathia granica između Bjelarusa i Ukrajine – PL – SK – HU – RO | cesta |
| Budimpešta – Osijek – Svilaj (granica s BiH) | cesta |
| Temišvar
   –
  Moravița | cesta |
| Faro – Huelva | željeznica |
| Porto – Vigo | željeznica |
| Bukurešt
   – Giurgiu – Varna/Bourgas | željeznica |
| Svilengrad – Pithio | željeznica |
| Siret
   –
  Suceava | cesta |
| Focșani
   –
  Albița | cesta |
| München – Salzburg – Laibach | željeznica |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | željeznica |

Dublin – Strabane – Letterkenny

cesta

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway

željeznica

Pau – Huesca

željeznica

Lyon – granica sa Švicarskom

željeznica

Athus – Mont-Saint-Martin

željeznica

▌

željeznica

Mons – Valenciennes

željeznica

Gent – Terneuzen

željeznica

Heerlen – Aachen

željeznica

Groningen – Bremen

željeznica

Stuttgart – granica sa Švicarskom

željeznica

Berlin – Rzepin/Horka – Wrocław

željeznica

Prag – Linz

željeznica

Villach – Ljubljana

željeznica

Ancona – Foggia

željeznica/cesta

Pivka – Rijeka

željeznica

Plzeň – České Budějovice – Beč

željeznica

Wien – Gyor

željeznica

Graz –
  Celldömölk
   – Gyor

željeznica

Neumarkt-Kalham – Mühldorf

željeznica

koridor Amber PL – SK – HU

željeznica

koridor Via Carpathia granica između Bjelarusa i Ukrajine – PL – SK – HU – RO

cesta

Budimpešta – Osijek – Svilaj (granica s BiH)

cesta

Temišvar
   –
  Moravița

cesta

Faro – Huelva

željeznica

Porto – Vigo

željeznica

Bukurešt
   – Giurgiu – Varna/Bourgas

željeznica

Svilengrad – Pithio

željeznica

Siret
   –
  Suceava

cesta

Focșani
   –
  Albița

cesta

München – Salzburg – Laibach

željeznica

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

željeznica

PRILOG – DIO IV.: IDENTIFIKACIJA PREKOGRANIČNIH PROJEKATA U PODRUČJU OBNOVLJIVE ENERGIJE

1.   Cilj prekograničnih projekata u području obnovljive energije

Prekogranični projekti u području obnovljive energije promiču prekograničnu suradnju među državama članicama u području planiranja, razvoja i troškovno učinkovite eksploatacije obnovljivih izvora energije,
  s namjerom pružanja doprinosa dugoročnim ciljevima dekarbonizacije Unije.

2.   Opći kriteriji

Da bi se smatrao prekograničnim projektom u području obnovljive energije, projekt mora ispunjavati sve sljedeće opće kriterije:

| (a) | obuhvaćen je sporazumom o suradnji ili bilo kakvom drugom vrstom dogovora država članica i/ili država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ; |
| --- | --- |

(a)

obuhvaćen je sporazumom o suradnji ili bilo kakvom drugom vrstom dogovora država članica i/ili država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 6., 7., 9. ili 11. Direktive 2009/28/EZ;

| (b) | omogućava uštede u uvođenju obnovljivih izvora energije i/ili koristi za integraciju sustava, sigurnost opskrbe ili inovacije u usporedbi s 
  alternativnim prekograničnim energetskim
  projektom ili
  projektom u području obnovljive energije
  koji provodi samo jedna od država članica koje sudjeluju u njemu; |
| --- | --- |

(b)

omogućava uštede u uvođenju obnovljivih izvora energije i/ili koristi za integraciju sustava, sigurnost opskrbe ili inovacije u usporedbi s 
  alternativnim prekograničnim energetskim
  projektom ili
  projektom u području obnovljive energije
  koji provodi samo jedna od država članica koje sudjeluju u njemu;

| (c) | njegove potencijalne ukupne koristi premašuju troškove, uključujući dugoročne, prema procjeni na temelju analize troškova i koristi iz točke 3. i uz primjenu metodologije iz članka [7.]. |
| --- | --- |

(c)

njegove potencijalne ukupne koristi premašuju troškove, uključujući dugoročne, prema procjeni na temelju analize troškova i koristi iz točke 3. i uz primjenu metodologije iz članka [7.].

3.   Analiza troškova i koristi

Pri analizi troškova i koristi iz prethodne točke 2. podtočke (c) za svaku se državu članicu ili treću zemlju koja sudjeluje u projektu uzima u obzir učinak, među ostalim, na:

| (a) | troškove proizvodnje električne energije; |
| --- | --- |

(a)

troškove proizvodnje električne energije;

| (b) | troškove integracije sustava; |
| --- | --- |

(b)

troškove integracije sustava;

| (c) | troškove podrške; |
| --- | --- |

(c)

troškove podrške;

| (d) | emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

(d)

emisije stakleničkih plinova;

| (e) | sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

(e)

sigurnost opskrbe;

| (f) | zagađenje zraka i ostalo lokalno zagađenje
  ili učinci na lokalnu prirodu i okoliš |
| --- | --- |

(f)

zagađenje zraka i ostalo lokalno zagađenje
  ili učinci na lokalnu prirodu i okoliš

| (g) | inovacije. |
| --- | --- |

(g)

inovacije.

4.   Postupak

Nositelji projekta, uključujući države članice, koji je potencijalno prihvatljiv za odabir kao prekogranični projekt
  u području obnovljive energije
  na temelju sporazuma o suradnji ili bilo kakve druge vrste dogovora u području obnovljive energije država članica i/ili država članica i trećih zemalja, kako je utvrđeno u članku 9.
  ili 11. Direktive (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća
   (+) (1) (+). i za koji se traži status takvog projekta, Komisiji podnose zahtjev za dodjelu statusa prekograničnog projekta u području obnovljive energije. Zahtjev mora sadržavati relevantne informacije pomoću kojih Komisija može ocijeniti projekt na temelju kriterija utvrđenih u točkama 2. i 3. u skladu s metodologijama iz članka 7.

Komisija osigurava da nositelji imaju priliku podnijeti zahtjev za dodjelu statusa prekograničnog projekta u području obnovljive energije najmanje jednom godišnje.

Komisija provodi odgovarajuća savjetovanja o popisu projekata za koje je podnesen zahtjev za dodjelu statusa prekograničnih projekata u području obnovljive energije.

Komisija ocjenjuje zahtjeve na temelju kriterija utvrđenih u točkama 2. i 3.

Pri odabiru prekograničnih projekata u području obnovljive energije cilj je Komisije da ukupan broj projekata bude provediv. Komisija nastoji osigurati odgovarajuću geografsku ravnotežu u identifikaciji prekograničnih projekata u području obnovljive energije. U identifikaciji projekata može se upotrijebiti regionalno grupiranje.

Projektu će se uskratiti ili ukinuti status prekograničnog projekta u području obnovljive energije ako je ocijenjen na temelju netočnih informacija ili ako projekt nije u skladu s pravom Unije.

Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis odabranih prekograničnih projekata u području obnovljive energije.

DIO V. – PROJEKTI INFRASTRUKTURE ZA DIGITALNO POVEZIVANJE OD ZAJEDNIČKOG INTERESA

1.   Gigabitska
  i 5G ili neka druga najmodernija mobilna
  povezivost za socioekonomske pokretače

Prioritet se mjera određuje uzimajući u obzir funkciju socioekonomskih pokretača, relevantnost digitalnih usluga i aplikacija koje su dostupne zahvaljujući osnovnoj povezivosti, te potencijalne socioekonomske koristi za građane, poduzeća i lokalne zajednice, uključujući potencijalna prelijevanja u smislu povezivosti. Raspoloživi se proračun geografski uravnoteženo raspoređuje državama članicama.

Prioritet se daje mjerama koje pridonose:

| — | gigabitskoj povezivosti za bolnice i medicinske centre u skladu s nastojanjima da se digitaliziraju sustavi zdravstvene zaštite u svrhu povećanja dobrobiti građana EU-a i mijenjanja načina pružanja zdravstvenih usluga pacijentima (26); |
| --- | --- |

—

gigabitskoj povezivosti za bolnice i medicinske centre u skladu s nastojanjima da se digitaliziraju sustavi zdravstvene zaštite u svrhu povećanja dobrobiti građana EU-a i mijenjanja načina pružanja zdravstvenih usluga pacijentima (26);

| — | gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima
  olakša uporaba, među ostalim, računalnih mreža velikih brzina, aplikacija u oblaku i velikih podataka
  , smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti (27). |
| --- | --- |

—

gigabitskoj povezivosti za obrazovne i istraživačke centre u kontekstu nastojanja da se u obrazovnim sustavima
  olakša uporaba, među ostalim, računalnih mreža velikih brzina, aplikacija u oblaku i velikih podataka
  , smanji digitalni jaz i uvode inovacije radi poboljšanja ishoda učenja, povećanja jednakosti i poboljšanja učinkovitosti (27).

| — | 5G ili širokopojasna bežična povezivost vrlo velikog kapaciteta za obrazovne i istraživačke centre, bolnice i medicinske centre u kontekstu nastojanja da se u svim urbanim centrima do 2025. uspostavi neprekinuta 5G širokopojasna bežična pokrivenost. |
| --- | --- |

—

5G ili širokopojasna bežična povezivost vrlo velikog kapaciteta za obrazovne i istraživačke centre, bolnice i medicinske centre u kontekstu nastojanja da se u svim urbanim centrima do 2025. uspostavi neprekinuta 5G širokopojasna bežična pokrivenost.

2.   Bežična povezivost u lokalnim zajednicama

Mjere u cilju osiguravanja besplatne lokalne bežične povezivosti bez diskriminirajućih uvjeta u središtima lokalnog javnog života, uključujući vanjske prostore dostupne javnosti koji imaju važnu ulogu u javnom životu lokalnih zajednica moraju ispunjavati sljedeće uvjete kako bi primile financiranje:

| — | provodi ih tijelo javnog sektora iz sljedećeg stavka koje može planirati i nadzirati postavljanje unutarnjih ili vanjskih lokalnih bežičnih pristupnih točaka u javnim prostorima te osigurati financiranje operativnih troškova tijekom razdoblja od najmanje tri godine, |
| --- | --- |

—

provodi ih tijelo javnog sektora iz sljedećeg stavka koje može planirati i nadzirati postavljanje unutarnjih ili vanjskih lokalnih bežičnih pristupnih točaka u javnim prostorima te osigurati financiranje operativnih troškova tijekom razdoblja od najmanje tri godine,

| — | temelje se na digitalnim mrežama vrlo velikog kapaciteta koje korisnicima omogućavaju vrlo kvalitetnu internetsku vezu:






  — | koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta, lako pristupačna, zaštićena i upotrebljava najsuvremeniju i najbolju dostupnu opremu, kojom se korisnicima može pružiti povezivost velike brzine; te |
| --- | --- | --- |

—

temelje se na digitalnim mrežama vrlo velikog kapaciteta koje korisnicima omogućavaju vrlo kvalitetnu internetsku vezu:

—

koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta, lako pristupačna, zaštićena i upotrebljava najsuvremeniju i najbolju dostupnu opremu, kojom se korisnicima može pružiti povezivost velike brzine; te

| — | koja omogućava
  jednak
  pristup inovativnim digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

—

koja omogućava
  jednak
  pristup inovativnim digitalnim uslugama;

| — | upotrebljava se jedinstveni vizualni identitet
  dostupan na više jezika
  koji utvrdi Komisija i sadržava poveznicu na povezane internetske alate; |
| --- | --- |

—

upotrebljava se jedinstveni vizualni identitet
  dostupan na više jezika
  koji utvrdi Komisija i sadržava poveznicu na povezane internetske alate;

| — | imaju obvezu nabaviti potrebnu opremu i/ili povezane usluge instalacije u skladu s primjenjivim pravom kako bi se osiguralo da projekti neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

—

imaju obvezu nabaviti potrebnu opremu i/ili povezane usluge instalacije u skladu s primjenjivim pravom kako bi se osiguralo da projekti neopravdano ne narušavaju tržišno natjecanje.

Financijska pomoć dostupna je tijelima javnog sektora, kako su definirana u članku 3. točki 1. Direktive (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća (28), koja se obvežu pružati, u skladu s nacionalnim pravom, lokalnu bežičnu povezivost koja je besplatna i bez diskriminirajućih uvjeta postavljanjem lokalnih bežičnih pristupnih točaka.

Financiranim mjerama neće se u istom javnom prostoru duplicirati postojeće besplatne ili javne ponude sličnih karakteristika, uključujući kvalitetu.

Raspoloživi se proračun geografski uravnoteženo raspoređuje državama članicama.

3.   Okvirni popis 5G koridora
  i prekograničnih veza
  prihvatljivih za financiranje

U skladu s ciljevima gigabitskog društva, koje je Komisija utvrdila kako bi osigurala da glavni zemaljski prometni pravci budu neprekinuto pokriveni 5G-om do 2025. (29), mjere kojima se uvodi stalna pokrivenost 5G sustavima na temelju članka 9. stavka 4. točke (c) uključuju, kao prvi korak, mjere za prekogranične dionice radi eksperimentiranja s CAM-om (30) i, kao drugi korak, mjere za veće dionice radi razmjerno većeg uvođenja CAM-a duž koridora, kako je navedeno u donjoj tablici (okvirni popis). U tu se svrhu koridori TEN-T-a upotrebljavaju kao osnova, ali uvođenje 5G-a nije nužno ograničeno na te koridore (31).

| koridor osnovne mreže „Atlantski koridor” |
| --- |
| Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om | Porto-Vigo i Merida-Evora |
| | Azores/Madeira Islands – Lisbon – Paris – Amsterdam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a | Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisabon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lisabon |

koridor osnovne mreže „Atlantski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Porto-Vigo i Merida-Evora

Azores/Madeira Islands – Lisbon – Paris – Amsterdam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Metz – Paris – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lisabon

—

Bilbao – Madrid – Lisabon

koridor osnovne mreže „Baltičko – jadranski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

—

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Gdansk – Varšava – Brno – Beč – Graz – Ljubljana – Trst

koridor osnovne mreže „Mediteranski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

| — | Podmorske kabelske mreže Lisabon – Marseille –Milano |
| --- | --- |

—

Podmorske kabelske mreže Lisabon – Marseille –Milano

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Budimpešta – Zagreb – Ljubljana/Rijeka/Split

koridor osnovne mreže „Koridor Sjeverno more – Baltik”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Baltički koridor (potrebno definirati)

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Tallinn – Kaunas

koridor osnovne mreže „Sjeverno more – Sredozemlje”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Metz – Merzig – Luxembourg

Rotterdam-Antwerp-Eindhoven

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Paris

Bruxelles – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

koridor osnovne mreže „Bliski istok – Istočni Mediteran”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Sofia – Thessaloniki – Beograd

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Berlin – Prag – Brno – Bratislava

Timisoara – Sofija – granica s Turskom

-Sofija – Thessaloniki – Atena

koridor osnovne mreže „Rajnsko-alpski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Bologna – Innsbrück – München (koridor Brenner)*

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt (M)

Basel – Milano – Genova

koridor osnovne mreže „Rajnsko-dunavski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Munchen – Salzburg

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Frankfurt (M) – Passau – Beč – Budimpešta – Bukurešt –
  Iasi
   /Constanta

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt (M) – Strasbourg

koridor osnovne mreže „Skandinavsko-mediteranski koridor”

Prekogranična dionica za eksperimentiranje s CAM-om

Oulu-Tromsø

Oslo- Stockholm-Helsinki

Veća dionica za razmjerno veće uvođenje CAM-a

Turku – Helsinki – granica s Rusijom

Stockholm/Oslo – Malmo

Malmo – Kopenhagen – Hamburg – Würzburg

Nürnberg – München – Verona

Rosenheim – Bologna – Napulj – Catania – Palermo

Napulj – Bari – Taranto

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0409/2018).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označuje se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  SL C, , str. .

2

(3)  SL C, , str. .

3

(4)  COM(2018)0321, str. 13.

4

(5)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i o stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

5

(6)  Komunikacija Komisije „Europa u pokretu: Program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” (COM(2017)0283).

6

(7)  Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (SL L 307, 28.10.2014., str. 1.).

7

(8)  Komunikacija Komisije „Ostvarivanje mobilnosti s niskom razinom emisija Europska unija koja štiti naš planet, osnažuje svoje potrošače te brani svoju industriju i radnike” – COM(2017)0675.

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Uredba (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture i stavljanju izvan snage Odluke br. 1336/97/EZ (SL L 86, 21.3.2014., str. 14.).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

17

(18)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

20

(21)  Direktiva (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (SL L 198, 28.7.2017., str. 29.).

21

(22)  SL L 344, 19.12.2013., str. 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

24

(25)  Uredba (EU) br. 913/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskoj željezničkoj mreži za konkurentni prijevoz robe (SL L 276, 20.10.2010., str. 22.).

25

(+)  OJ: Molimo unijeti u tekst broj Uredbe iz dokumenta PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)), a u bilješku unijeti broj, datum, naslov i upućivanje na SL za tu direktivu.

+

(1)  SL...

1

(+)  SL: molimo umetnuti naslov, broj i upućivanje na SL za COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih izvora).

+

(+)  SL: molimo umetnuti naslov, broj i upućivanje na SL za COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih izvora).

+

(+)  SL: Molimo unijeti u tekst broj Uredbe iz dokumenta PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)), a u bilješku unijeti broj, datum, naslov i upućivanje na SL za tu uredbu.

+

(1)  SL ...

1

(+)  molimo umetnuti naslov, broj i upućivanje na SL za COD 2016/0382 (energija iz obnovljivih izvora). SL:

+

(26)  Vidjeti i COM(2018) 0233 final – Komunikacija Komisije o omogućivanju digitalne transformacije na jedinstvenom digitalnom tržištu u području zdravstva i skrbi: osnaživanje građana i stvaranje zdravijeg društva.

26

(27)  Vidjeti i COM(2018) 0022 final – Komunikacija Komisije o akcijskom planu za digitalno obrazovanje.

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (SL L 327, 2.12.2016., str. 1.)

28

(29)  Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – ususret europskom gigabitskom društvu, COM(2016) 0587.

29

(30)  Povezana i automatizirana mobilnost.

30

(31)  Dionice u kurzivu nalaze se izvan koridora osnovne mreže TEN-T-a, ali su unutar 5G koridora.

31

---

Četvrtak, 13. prosinca 2018.

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Ubrzani postupak rješavanja trgovačkih sporova

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. s preporukama Komisiji o ubrzanom postupku rješavanju trgovačkih sporova (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 67. stavak 4. i članak 81. stavak 2. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. stavak 4. i članak 81. stavak 2. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir članak 19. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (Povelja),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Jačanje sposobnosti u području trgovačkog prava u državama članicama”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku naslovljenu „Jačanje sposobnosti u području trgovačkog prava u državama članicama”,

| — | uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2018.,

| — | uzimajući u obzir „Načela stručnog usavršavanja u pravosuđu” Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN) iz 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Načela stručnog usavršavanja u pravosuđu” Europske mreže za pravosudno osposobljavanje (EJTN) iz 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir pravnu stečevinu Unije u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravnu stečevinu Unije u području pravosudne suradnje u građanskim stvarima,

| — | uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 46. i 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0396/2018),

| A. | budući da je pravo na pošteno i javno saslušanje u razumnom roku, kako je utvrđeno u članku 47. Povelje i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima, jedno od temeljnih jamstava vladavine prava i demokracije te sastavni dio građanskih postupaka u cjelini; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravo na pošteno i javno saslušanje u razumnom roku, kako je utvrđeno u članku 47. Povelje i članku 6. Europske konvencije o ljudskim pravima, jedno od temeljnih jamstava vladavine prava i demokracije te sastavni dio građanskih postupaka u cjelini;

| B. | budući da bi uvođenje ubrzanog europskog građanskog postupka moglo pridonijeti modernizaciji nacionalnih postupaka, ostvarenju podjednakih uvjeta za poduzeća te povećanom gospodarskom rastu zahvaljujući djelotvornim i učinkovitim pravosudnim sustavima te istodobno olakšati pristup pravosuđu u EU-u i pomoći u afirmiranju temeljnih sloboda Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da bi uvođenje ubrzanog europskog građanskog postupka moglo pridonijeti modernizaciji nacionalnih postupaka, ostvarenju podjednakih uvjeta za poduzeća te povećanom gospodarskom rastu zahvaljujući djelotvornim i učinkovitim pravosudnim sustavima te istodobno olakšati pristup pravosuđu u EU-u i pomoći u afirmiranju temeljnih sloboda Unije;

| C. | budući da je pregled stanja u području pravosuđa za 2018. pokazao da dostupnost pravne pomoći i razina sudskih pristojbi imaju ključan učinak na pristup pravosuđu, osobito za građane koji žive u siromaštvu; |
| --- | --- |

C.

budući da je pregled stanja u području pravosuđa za 2018. pokazao da dostupnost pravne pomoći i razina sudskih pristojbi imaju ključan učinak na pristup pravosuđu, osobito za građane koji žive u siromaštvu;

| D. | budući da se pravosudna suradnja promicala, podržala i potaknula u nekoliko postupovnih akata sekundarnog prava Unije, uključujući Uredbu o sporovima male vrijednosti, Direktivu o pravnoj pomoći, Uredbu o izvođenju dokaza i Uredbu o dostavi pismena; |
| --- | --- |

D.

budući da se pravosudna suradnja promicala, podržala i potaknula u nekoliko postupovnih akata sekundarnog prava Unije, uključujući Uredbu o sporovima male vrijednosti, Direktivu o pravnoj pomoći, Uredbu o izvođenju dokaza i Uredbu o dostavi pismena;

| E. | budući da su ciljevi pravosudne suradnje među državama članicama, između ostalog, osigurati potpuno poštovanje prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje u prekograničnim predmetima, jamčiti učinkovite i neometane sudske postupke i u tim situacijama te uspostaviti uzajamno povjerenje u pravosudne sustave, što je temelj za daljnje uzajamno priznavanje presuda diljem Unije; |
| --- | --- |

E.

budući da su ciljevi pravosudne suradnje među državama članicama, između ostalog, osigurati potpuno poštovanje prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje u prekograničnim predmetima, jamčiti učinkovite i neometane sudske postupke i u tim situacijama te uspostaviti uzajamno povjerenje u pravosudne sustave, što je temelj za daljnje uzajamno priznavanje presuda diljem Unije;

| F. | budući da se mnogim pitanjima koja se odnose na postupovno pravo u području građanskog pravosuđa upravlja na nacionalnoj razini, pa se zbog toga postupovno pravo u tom području razlikuje među državama članicama, što je u skladu s načelom supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da bi ubrzani postupak mogao dovesti do potrebnog usklađivanja postupovnih režima u Uniji; |
| --- | --- |

F.

budući da se mnogim pitanjima koja se odnose na postupovno pravo u području građanskog pravosuđa upravlja na nacionalnoj razini, pa se zbog toga postupovno pravo u tom području razlikuje među državama članicama, što je u skladu s načelom supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da bi ubrzani postupak mogao dovesti do potrebnog usklađivanja postupovnih režima u Uniji;

| G. | budući da je potrebno intenzivirati pojačanu suradnju između tijela vlasti i pravosudnih sustava država članica na razini Unije u cilju uklanjanja svih prepreka koje mogu nastati zbog neusklađenosti između različitih pravosudnih i administrativnih sustava; |
| --- | --- |

G.

budući da je potrebno intenzivirati pojačanu suradnju između tijela vlasti i pravosudnih sustava država članica na razini Unije u cilju uklanjanja svih prepreka koje mogu nastati zbog neusklađenosti između različitih pravosudnih i administrativnih sustava;

| H. | budući da se Uredbom Bruxelles I utvrđuju osnovna pravila o nadležnosti, priznavanju i provedbi prekograničnih sporova u građanskim i trgovačkim stvarima u Uniji; budući da je preinačena verzija, koja se primjenjuje od 2015. (Bruxelles I.a), uvela niz ključnih prilagodbi za rješavanje prekograničnih sporova u EU-u, čime se štedi vrijeme i novac poduzećima i pojedincima; |
| --- | --- |

H.

budući da se Uredbom Bruxelles I utvrđuju osnovna pravila o nadležnosti, priznavanju i provedbi prekograničnih sporova u građanskim i trgovačkim stvarima u Uniji; budući da je preinačena verzija, koja se primjenjuje od 2015. (Bruxelles I.a), uvela niz ključnih prilagodbi za rješavanje prekograničnih sporova u EU-u, čime se štedi vrijeme i novac poduzećima i pojedincima;

| I. | budući da se Uredbom Rim I utvrđuju pravila o pravu koje se primjenjuje na građanske i trgovačke ugovorne obveze; |
| --- | --- |

I.

budući da se Uredbom Rim I utvrđuju pravila o pravu koje se primjenjuje na građanske i trgovačke ugovorne obveze;

| J. | budući da bi se postupovnim pravilima trebala jamčiti zaštita prava stranaka i brzo rješavanje sporova; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se postupovnim pravilima trebala jamčiti zaštita prava stranaka i brzo rješavanje sporova;

| K. | budući da je rješavanje trgovačkih stvari na javnim sudovima u državama članicama općenito sporo i ne ispunjava očekivanja stranaka uključenih u trgovačke sporove, što se naglašava uvođenjem europskog postupka za sporove male vrijednosti, koji je, s druge strane, doveo do znatno bržeg rješavanja potrošačkih sporova; te budući da se pravilnom upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija na sudovima pridonosi ubrzanju postupaka i smanjenju troškova; |
| --- | --- |

K.

budući da je rješavanje trgovačkih stvari na javnim sudovima u državama članicama općenito sporo i ne ispunjava očekivanja stranaka uključenih u trgovačke sporove, što se naglašava uvođenjem europskog postupka za sporove male vrijednosti, koji je, s druge strane, doveo do znatno bržeg rješavanja potrošačkih sporova; te budući da se pravilnom upotrebom informacijskih i komunikacijskih tehnologija na sudovima pridonosi ubrzanju postupaka i smanjenju troškova;

| L. | budući da bi sporo rješavanje trgovačkih sporova u Uniji moglo dovesti do toga da komercijalne stranke potraže alternativno rješavanje sporova ili rješavanje sporova u zemljama koje nisu države članice te odluče na ugovore primjenjivati nacionalno pravo tih zemalja; |
| --- | --- |

L.

budući da bi sporo rješavanje trgovačkih sporova u Uniji moglo dovesti do toga da komercijalne stranke potraže alternativno rješavanje sporova ili rješavanje sporova u zemljama koje nisu države članice te odluče na ugovore primjenjivati nacionalno pravo tih zemalja;

| M. | budući da kvalitetno rješavanje trgovačkih sporova ovisi o visokoj razini stručnosti i iskustva sudaca, odvjetnika i pravnih stručnjaka u tim stvarima na sudovima; |
| --- | --- |

M.

budući da kvalitetno rješavanje trgovačkih sporova ovisi o visokoj razini stručnosti i iskustva sudaca, odvjetnika i pravnih stručnjaka u tim stvarima na sudovima;

| N. | budući da bi vjerojatnost odabira nacionalnog prava država članica porasla zbog dostupnosti brzog i troškovno učinkovitog postupka upotpunjenog veoma iskusnim i stručnim sucima i odvjetnicima u državama članicama te bi posljedično porasla i razina stručnog znanja u građanskim i trgovačkim stvarima u državama članicama; |
| --- | --- |

N.

budući da bi vjerojatnost odabira nacionalnog prava država članica porasla zbog dostupnosti brzog i troškovno učinkovitog postupka upotpunjenog veoma iskusnim i stručnim sucima i odvjetnicima u državama članicama te bi posljedično porasla i razina stručnog znanja u građanskim i trgovačkim stvarima u državama članicama;

| O. | budući da je potrebno pronaći prikladno rješenje za različite jezične režime koja bi se mogli sastojati od usklađenih obrazaca dostupnih na svim službenim jezicima Unije; |
| --- | --- |

O.

budući da je potrebno pronaći prikladno rješenje za različite jezične režime koja bi se mogli sastojati od usklađenih obrazaca dostupnih na svim službenim jezicima Unije;

| P. | budući da će sudovi i komore specijalizirane za trgovačke stvari zajamčiti višu razinu stručnosti i neovisnosti u takvim stvarima te time privući takve predmete na sudove država članica; |
| --- | --- |

P.

budući da će sudovi i komore specijalizirane za trgovačke stvari zajamčiti višu razinu stručnosti i neovisnosti u takvim stvarima te time privući takve predmete na sudove država članica;

| 1. | napominje da je rješavanje trgovačkih stvari mnogo sporije nego što bi moglo biti i da u prosjeku traje između tri i četiri godine, te da to vodi do znatnih gubitaka za poduzeća ne samo u ekonomskom smislu, nego i s obzirom na vrijeme, energiju i druge resurse koji bi se mogli usmjeriti na druge mogućnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je potrebno osigurati potpuno poštovanje prava na djelotvoran pravni lijek i pošteno suđenje, kako je utvrđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, te zajamčiti visoku kvalitetu sudskih postupaka u trgovačkim stvarima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava uspješnu provedbu europskog postupka za sporove male vrijednosti kojim je omogućeno brzo i isplativo rješavanje potrošačkih i drugih prekograničnih sporova koji su povezani s malim vrijednostima unutar Unije uz poštovanje zaštite prava stranaka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je uzajamno povjerenje složen pojam te da u njegovoj izgradnji važnu ulogu imaju mnogi faktori, kao što su obrazovanje i usavršavanje u području pravosuđa, prekogranična pravosudna suradnja te razmjena iskustva i najboljih praksi između sudaca; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da se u pogledu poštenog suđenja i pristupa pravosuđu trebaju održavati i dodatno proširiti mreže suradnje i baze podataka s pomoću kojih se poboljšava pravosudna suradnja i razmjena informacija, uključujući Europsku pravosudnu mrežu i europski portal e-pravosuđe, koji bi trebao postati jedinstveno sučelje za sva pitanja u području pravosuđa u Uniji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da bi donošenje uredbe slične europskom postupku za sporove male vrijednosti, odnosno ubrzanog europskog građanskog postupka koji se primjenjuje na prekogranične trgovačke sporove bio najbolji način za rješavanje problema dugih razdoblja čekanja za trgovačke sporove u Uniji, uz moguće ostvarivanje velikih ušteda za europska poduzeća i mobiliziranje neiskorištenog kapitala; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da će komercijalne stranke biti u boljem položaju za plaćanje predstavnika i pripremu sudskog predmeta, što znači da će imati bolje izglede za zaštitu svojih prava, čime bi se omogućio brži postupak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da bi se takav postupak mogao temeljiti na uvjetima za opsežnu pripremu stranaka prije pokretanja postupka, strogim rokovima, malom broju mogućnosti za dodavanje činjenica ili dokaza tijekom postupka i izostanku mogućnosti za podnošenje odvojene žalbe na postupovne odluke, čime bi se ostvario brz postupak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je takav strogi postupovni sustav u skladu sa zaštitom prava stranaka pod uvjetom da ubrzani europski građanski postupak bude pitanje izbora i da se primjenjuje:






  — | ako su se stranke usuglasile o primjeni postupka nakon nastanka spora, ili |
| --- | --- | --- |

9.

—

ako su se stranke usuglasile o primjeni postupka nakon nastanka spora, ili

| — | ako tuženik može sudjelovati u postupku nakon što je tužitelj pokrenuo postupak u okviru ubrzanog europskog građanskog postupka, pod uvjetom da tuženik ima dovoljno vremena za odgovarajuću pripremu prije početka postupka; |
| --- | --- |

—

ako tuženik može sudjelovati u postupku nakon što je tužitelj pokrenuo postupak u okviru ubrzanog europskog građanskog postupka, pod uvjetom da tuženik ima dovoljno vremena za odgovarajuću pripremu prije početka postupka;

| 10. | smatra da bi ubrzani europski građanski postupak u svakom slučaju trebao biti valjan samo ako su stranke unaprijed propisno obaviještene o posljedicama pristanka na korištenje takvog postupka; smatra da troškovi ubrzanog europskog građanskog postupka ne bi trebali biti pretjerani za stranke kako bi se zajamčilo poštovanje prava na pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da stranke u sporu često sporazumno riješe spor nakon što se okolnosti i argumenti u potpunosti razjasne, što znači da bi se više sporova sporazumno riješilo u ranijim fazama kada bi se postupovnim sustavom od stranaka zahtijevalo da istraže okolnosti i izrade argumente prije odlaska na sud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da se cilj omogućivanja ubrzanog i troškovno učinkovitijeg rješavanja trgovačkih sporova u Uniji ne može postići pukim uvođenjem usklađenog ubrzanog postupovnog sustava; u tu bi svrhu bili potrebni sudovi, suci, odvjetnici i pravni stručnjaci s visokom razinom stručnosti i iskustvom u području trgovačkog prava i međunarodnog privatnog prava kako bi takav postupovni sustav bio učinkovit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da trenutačna raspodjela izbora prava u okviru komercijalnih ugovora između različitih europskih nadležnosti nije jednaka u svim državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primjećuje da se izbori primjenjivog prava često temelje na složenim promišljanjima, no da se kombinacijom stranog prava i suda stranka često izlaže znatnim gospodarskim rizicima te da su takve odredbe posebno upitne ako se ugovore kao dio uobičajenih ugovora ili u situacijama u kojima jedna od stranaka ima malu ili nikakvu mogućnost utjecanja na dogovor u tom smislu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uviđa da jezične barijere mogu biti dodatna prepreka, a time i još jedan razlog za odabir jednog prava koje će se primjenjivati u odnosu na drugo pravo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da bi dostupnost jedinstvenih standardnih obrazaca, na svim službenim jezicima Unije, olakšala pristup ubrzanom europskom građanskom postupku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaže da se, kako bi se osigurali ujednačeni standardni obrasci, Komisiji povjere provedbene ovlasti ostvarene u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da procijeni potrebu za revizijom uredbi Rim I, Rim II i Bruxelles I.a kako bi se osnažila povezanost između svrhe i predmeta ugovora te odabranog prava te istodobno osigurala zaštita slabijih strana u odnosima između poduzeća i ugovorima i zaštitila autonomija stranaka u odnosu na izbor prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da se samo zakonodavnim mjerama ne mogu riješiti ta pitanja, potrebne su i praktične mjere za povećanje stručnosti sudova i odvjetnika, kao što su poboljšano osposobljavanje u trgovačkim stvarima i bolji pristup pravu Unije i nacionalnom pravu država članica, a posebno sudskoj praksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primjećuje da su trgovačko pravo i međunarodno privatno pravo manje kodificirana područja u usporedbi s drugim pravnim područjima, što znači da akademsko istraživanje ima važniju ulogu, pa bi jedna od mjera za podizanje razine stručnosti u trgovačkim stvarima u državama članicama trebalo biti osiguravanje više sredstava za istraživanje u tom području; |
| --- | --- |

20.

| 21. | stoga pozdravlja devet načela stručnog osposobljavanja u pravosuđu Europske mreže za pravosudno osposobljavanje usvojenih na Općoj skupštini te mreže 2016. jer pružaju zajedničku osnovu i okvir i za europsko pravosuđe i za institucije za stručno osposobljavanje u pravosuđu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava i veliku važnost kvalitete prava koje se primjenjuje na trgovačke stvari i mjere u kojoj je prilagođeno praksama i razvoju u sektoru trgovine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | stoga, u skladu s člankom 225. UFEU-a, traži od Komisije da do 1. siječnja 2020., na temelju članka 81. stavka 2. UFEU-a, podnese prijedlog o donošenju zakonodavnog akta o ubrzanom europskom građanskom postupku i, u skladu s preporukama navedenim u Prilogu, nakon što Komisija ocijeni da je potrebna takva revizija, mogući prijedlog za izmjene uredbi Rim I, Rim II i Bruxelles I.a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i države članice da dopune te prijedloge drugim mjerama potpore usmjerenima na podizanje razine stručnosti u državama članicama u području trgovačkog prava i međunarodnog privatnog prava; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potvrđuje da su preporuke iz Priloga ovoj rezoluciji u skladu s temeljnim pravima, načelom nacionalne postupovne autonomije i načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se sve financijske posljedice prijedloga, a osobito troškove postupaka u skladu s ubrzanim europskim građanskim postupkom nadoknadilo istovrijednom uštedom jer će ubrzani europski građanski postupak vjerojatno biti troškovno učinkovitiji od uobičajenih postupaka država članica te s obzirom na činjenicu da se predmetni sporovi ne bi pokretali u skladu s općim postupovnim sustavom dotične države članice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da je trgovačko pravo samo jedno od područja u kojima su potrebne daljnje mjere na razini Unije kako bi se osigurao bolji pristup pravosuđu, veća kvaliteta postupaka, veće zaštitne mjere za stranke i brže rješavanje sporova; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću te parlamentima i vladama država članica. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_HR.pdf

---

PRILOG REZOLUCIJI:

PREPORUKE KOMISIJI O MJERAMA ZA UVOĐENJE UBRZANOG EUROPSKOG GRAĐANSKOG POSTUPKA I NJEGOVO PODUPIRANJE

NAČELA I CILJEVI TRAŽENIH PRIJEDLOGA

I.   Ubrzani europski građanski postupak

Glavni cilj ovog prijedloga jest uvođenje dobrovoljnog ubrzanog europskog građanskog postupka kako bi se europskim poduzećima dala mogućnost rješavanja isključivo trgovačkih sporova između poduzeća unutar razumnog razdoblja.

Ubrzani europski građanski postupak mogao bi se temeljiti na sljedećim načelima:

| 1. | trebao bi se primjenjivati na prekogranične trgovačke sporove na koje se ne primjenjuje europski postupak za sporove male vrijednosti; |
| --- | --- |

1.

trebao bi se primjenjivati na prekogranične trgovačke sporove na koje se ne primjenjuje europski postupak za sporove male vrijednosti;

| 2. | trebao bi se primjenjivati ako se stranke usuglase nakon nastanka spora ili ako tužitelj podigne tužbu u skladu s postupkom, a tuženik to prihvati; |
| --- | --- |

2.

trebao bi se primjenjivati ako se stranke usuglase nakon nastanka spora ili ako tužitelj podigne tužbu u skladu s postupkom, a tuženik to prihvati;

| 3. | trebao bi se primjenjivati samo ako su stranke unaprijed propisno obaviještene o posljedicama pristanka na korištenje takvog postupka; |
| --- | --- |

3.

trebao bi se primjenjivati samo ako su stranke unaprijed propisno obaviještene o posljedicama pristanka na korištenje takvog postupka;

| 4. | njime bi se stranke trebalo obvezati na opsežnu pripremu tužbi prije odlaska na sud; trebalo bi ga kombinirati s ranim isključenjem mogućnosti dodavanja novih činjenica ili novih dokaza na sudu; |
| --- | --- |

4.

njime bi se stranke trebalo obvezati na opsežnu pripremu tužbi prije odlaska na sud; trebalo bi ga kombinirati s ranim isključenjem mogućnosti dodavanja novih činjenica ili novih dokaza na sudu;

| 5. | njime bi se trebalo onemogućiti podnošenje odvojene žalbe na postupovne odluke; |
| --- | --- |

5.

njime bi se trebalo onemogućiti podnošenje odvojene žalbe na postupovne odluke;

| 6. | u načelu bi mogao biti pisani postupak, uz mogućnost saslušanja na zahtjev najmanje jedne stranke; |
| --- | --- |

6.

u načelu bi mogao biti pisani postupak, uz mogućnost saslušanja na zahtjev najmanje jedne stranke;

| 7. | u okviru tog postupka, kao početne točke, trebalo bi primjenjivati vrlo kratke rokove za postupak, pri čemu se sudu, u dogovoru sa strankama u predmetima veće složenosti daje mogućnost primjene duljeg roka; |
| --- | --- |

7.

u okviru tog postupka, kao početne točke, trebalo bi primjenjivati vrlo kratke rokove za postupak, pri čemu se sudu, u dogovoru sa strankama u predmetima veće složenosti daje mogućnost primjene duljeg roka;

| 8. | njime bi se trebalo poticati sporazumno sudsko i izvansudsko rješavanje prekograničnih trgovačkih sporova, uključujući s pomoću posredovanja; |
| --- | --- |

8.

njime bi se trebalo poticati sporazumno sudsko i izvansudsko rješavanje prekograničnih trgovačkih sporova, uključujući s pomoću posredovanja;

| 9. | njime bi se trebala poticati upotreba moderne tehnologije u svrhu saslušanja, izvođenja dokaza i dostave pismena; |
| --- | --- |

9.

njime bi se trebala poticati upotreba moderne tehnologije u svrhu saslušanja, izvođenja dokaza i dostave pismena;

| 10. | troškovi ubrzanog europskog građanskog postupka trebali bi biti ograničeni kako bi se zajamčilo poštovanje prava na pristup pravosuđu; |
| --- | --- |

10.

troškovi ubrzanog europskog građanskog postupka trebali bi biti ograničeni kako bi se zajamčilo poštovanje prava na pristup pravosuđu;

| 11. | njime bi se trebalo omogućiti prepoznavanje i provođenje konačne presude u skladu s postupkom na najjednostavniji način koji je prilagođen korisnicima i dostupan u skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

11.

njime bi se trebalo omogućiti prepoznavanje i provođenje konačne presude u skladu s postupkom na najjednostavniji način koji je prilagođen korisnicima i dostupan u skladu s pravom Unije;

II.   Moguće izmjene uredbi Rim I, Rim II i Bruxelles I.a

Prijedlogom o izmjeni uredbi Rim I, Rim II i Bruxelles I.a mogla bi se pružiti podrška prijedlogu o ubrzanom europskom građanskom postupku kako bi se postigla jača povezanost između svrhe i cilja dogovora i prava izabranog unutar Unije, ali i omogućilo strankama u isključivo komercijalnim ugovorima da ojačaju samostalnost, istodobno osiguravajući zaštitu slabijih stranaka u odnosima između poduzeća.

Izmjenama Uredbe Rim I moglo bi se obuhvatiti:

| 1. | ispitivanje ojačavanja povezanosti između izabranog prava i sadržaja, cilja i svrhe ugovora te stranaka; |
| --- | --- |

1.

ispitivanje ojačavanja povezanosti između izabranog prava i sadržaja, cilja i svrhe ugovora te stranaka;

| 2. | preispitivanje pravila koja se primjenjuju na valjanost izbora prava, što bi se trebalo razmatrati u skladu s uobičajenim pravom koje se primjenjuje na ugovor. |
| --- | --- |

2.

preispitivanje pravila koja se primjenjuju na valjanost izbora prava, što bi se trebalo razmatrati u skladu s uobičajenim pravom koje se primjenjuje na ugovor.

III.   Druge mjere za podizanje razine stručnosti u trgovačkim stvarima u državama članicama

| 1. | Tim bi se prijedlozima trebala dati dodatna potpora mjerama Komisije i država članica za podizanje razine stručnosti u trgovačkim stvarima, kao što su:






  (a) | osposobljavanje sudaca i odvjetnika i pravnih stručnjaka u trgovačkim stvarima; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

osposobljavanje sudaca i odvjetnika i pravnih stručnjaka u trgovačkim stvarima;

| (b) | pojednostavnjenje i poboljšanje pristupa pravu Unije i nacionalnom pravu država članica, uključujući sudsku praksu; |
| --- | --- |

(b)

pojednostavnjenje i poboljšanje pristupa pravu Unije i nacionalnom pravu država članica, uključujući sudsku praksu;

| (c) | daljnje usmjeravanje na trgovačko pravo i međunarodno privatno pravo u okviru pravnog obrazovanja; |
| --- | --- |

(c)

daljnje usmjeravanje na trgovačko pravo i međunarodno privatno pravo u okviru pravnog obrazovanja;

| (d) | dodjeljivanje dodatnih sredstava akademskom istraživanju u područjima trgovačkog prava i međunarodnog privatnog prava; i |
| --- | --- |

(d)

dodjeljivanje dodatnih sredstava akademskom istraživanju u područjima trgovačkog prava i međunarodnog privatnog prava; i

| (e) | ovladavanje stranim jezikom i njegovom pravnom terminologijom; |
| --- | --- |

(e)

ovladavanje stranim jezikom i njegovom pravnom terminologijom;

| 2. | Nadalje, poziva se države članice da zajamče da sudovi koji primjenjuju ubrzani europski građanski postupak raspolažu specifičnom stručnošću u području trgovačkog prava, primjerice imenovanjem ili jačanjem postojećih trgovačkih sudova ili komora. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osim toga, Komisija je pozvana da dodatno istraži mogućnost uspostavljanja Europskog trgovačkog suda kako bi se njime nadopunio rad sudova država članica, a stranama u postupku ponudio dodatan, međunarodni forum specijaliziran za rješavanje trgovačkih sporova. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kao konačna mjera, poziva se države članice da razmotre preispitivanje svojih prava koja se primjenjuju na trgovačke stvari u sporovima između poduzeća jer je jedan od važnijih čimbenika pri izboru prava mjera učinkovitosti i kvalitete trgovačkog prava jedne zemlje. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Uspostavljanje svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013, (EU) br. 377/2014 i Odluke 541/2014/EU (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/44)

Amandman 1

Nacrt zakonodavne rezolucije

Pozivanje 5.a (novo)

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (COM(2016)0587) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0300), |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret europskom gigabitnom društvu” (COM(2016)0587) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0300),

Amandman 2

Nacrt zakonodavne rezolucije

Pozivanje 5.b (novo)

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu: Akcijski plan” (COM(2016)0588) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0306), |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „5G za Europu: Akcijski plan” (COM(2016)0588) i prateći radni dokument službi Komisije (SWD(2016)0306),

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Svemirska tehnologija, podaci i usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana i imaju ključnu ulogu u očuvanju brojnih strateških interesa. Svemirska industrija Unije već je jedna od najkonkurentnijih u svijetu. Međutim, pojava novih sudionika i razvoj novih tehnologija dovode do revolucionarnih promjena tradicionalnih industrijskih modela. Stoga je ključno da Unija ostane među vodećim međunarodnim sudionicima s velikom slobodom djelovanja u području svemira, da potiče znanstveni i tehnički napredak te da podupire konkurentnost i inovacijski kapacitet industrija u svemirskom sektoru u Uniji, osobito malih i srednjih poduzeća te novoosnovanih i inovativnih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Svemirska tehnologija, podaci i usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana i imaju ključnu ulogu u očuvanju brojnih strateških interesa. Svemirska industrija Unije već je jedna od najkonkurentnijih u svijetu. Međutim, pojava novih sudionika i razvoj novih tehnologija dovode do revolucionarnih promjena tradicionalnih industrijskih modela. Stoga je ključno da Unija ostane među vodećim međunarodnim sudionicima s velikom slobodom djelovanja u području svemira, da potiče znanstveni i tehnički napredak te da podupire konkurentnost i inovacijski kapacitet industrija u svemirskom sektoru u Uniji, osobito malih i srednjih poduzeća te novoosnovanih i inovativnih poduzeća.

| (1) | Svemirska tehnologija, podaci i usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana i imaju ključnu ulogu u očuvanju brojnih strateških interesa. Svemirska industrija Unije već je jedna od najkonkurentnijih u svijetu. Međutim, pojava novih sudionika i razvoj novih tehnologija dovode do revolucionarnih promjena tradicionalnih industrijskih modela. Stoga je ključno da Unija ostane među vodećim međunarodnim sudionicima s velikom slobodom djelovanja u području svemira, da potiče znanstveni i tehnički napredak te da podupire konkurentnost i inovacijski kapacitet industrija u svemirskom sektoru u Uniji, osobito malih i srednjih poduzeća te novoosnovanih i inovativnih poduzeća.
  Istodobno, važno je stvoriti odgovarajuće okolnosti kako bi se globalno osigurali jednaki uvjeti za poduzeća koja su aktivna u sektoru svemira. |
| --- | --- |

(1)

Svemirska tehnologija, podaci i usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana i imaju ključnu ulogu u očuvanju brojnih strateških interesa. Svemirska industrija Unije već je jedna od najkonkurentnijih u svijetu. Međutim, pojava novih sudionika i razvoj novih tehnologija dovode do revolucionarnih promjena tradicionalnih industrijskih modela. Stoga je ključno da Unija ostane među vodećim međunarodnim sudionicima s velikom slobodom djelovanja u području svemira, da potiče znanstveni i tehnički napredak te da podupire konkurentnost i inovacijski kapacitet industrija u svemirskom sektoru u Uniji, osobito malih i srednjih poduzeća te novoosnovanih i inovativnih poduzeća.
  Istodobno, važno je stvoriti odgovarajuće okolnosti kako bi se globalno osigurali jednaki uvjeti za poduzeća koja su aktivna u sektoru svemira.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Razvoj svemirskog sektora povijesno je povezan sa sigurnošću. U mnogim su slučajevima oprema, komponente i instrumenti koji se koriste u svemirskom sektoru roba s dvojnom namjenom. Stoga bi trebalo iskoristiti mogućnosti koje svemir nudi za sigurnost Unije i njezinih država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Razvoj svemirskog sektora povijesno je povezan sa sigurnošću. U mnogim su slučajevima oprema, komponente i instrumenti koji se koriste u svemirskom sektoru roba s dvojnom namjenom. Stoga bi trebalo iskoristiti mogućnosti koje svemir nudi za sigurnost Unije i njezinih država članica.

| (2) | Razvoj svemirskog sektora povijesno je povezan sa sigurnošću. U mnogim su slučajevima oprema, komponente i instrumenti koji se koriste u svemirskom sektoru roba s dvojnom namjenom. Stoga bi trebalo iskoristiti mogućnosti koje svemir
  i autonoman pristup svemiru
  nude za sigurnost
  i neovisnost
  Unije i njezinih država članica. |
| --- | --- |

(2)

Razvoj svemirskog sektora povijesno je povezan sa sigurnošću. U mnogim su slučajevima oprema, komponente i instrumenti koji se koriste u svemirskom sektoru roba s dvojnom namjenom. Stoga bi trebalo iskoristiti mogućnosti koje svemir
  i autonoman pristup svemiru
  nude za sigurnost
  i neovisnost
  Unije i njezinih država članica.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Još od kraja devedesetih godina prošlog stoljeća Unija razvija vlastite svemirske inicijative i programe, konkretno Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) za kojim su uslijedili Galileo i Copernicus, koji ispunjavaju potrebe građana Unije i zahtjeva javnih politika.
  Ne samo što bi trebalo
  osigurati kontinuitet tih inicijativa
  nego bi ih
  trebalo poboljšati kako bi ostale na čelu u razvoju novih tehnologija i promjena u područjima digitalne tehnologije i informacijske i komunikacijske tehnologije, ispunjavale nove potrebe korisnika i mogle ispuniti političke prioritete
  kao što su klimatske promjene, uključujući praćenje promjena u području Arktika, sigurnost i obranu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Još od kraja devedesetih godina prošlog stoljeća Unija razvija vlastite svemirske inicijative i programe, konkretno Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) za kojim su uslijedili Galileo i Copernicus, koji ispunjavaju potrebe građana Unije i zahtjeva javnih politika.
  Ne samo što bi trebalo
  osigurati kontinuitet tih inicijativa
  nego bi ih
  trebalo poboljšati kako bi ostale na čelu u razvoju novih tehnologija i promjena u područjima digitalne tehnologije i informacijske i komunikacijske tehnologije, ispunjavale nove potrebe korisnika i mogle ispuniti političke prioritete
  kao što su klimatske promjene, uključujući praćenje promjena u području Arktika, sigurnost i obranu
  .

| (3) | Još od kraja devedesetih godina prošlog stoljeća Unija razvija vlastite svemirske inicijative i programe, konkretno Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) za kojim su uslijedili Galileo i Copernicus, koji ispunjavaju potrebe građana Unije i zahtjeva javnih politika. Kontinuitet tih inicijativa
  , kao i njihovo prihvaćanje i korištenje, trebalo bi
  se jamčiti
  i
  poboljšati kako bi ostale na čelu u razvoju novih tehnologija i promjena u područjima digitalne tehnologije i informacijske i komunikacijske tehnologije, ispunjavale nove potrebe korisnika i mogle ispuniti političke prioritete
  . Programom se trebaju promicati usluge koje se temelje na svemiru kako bi sve države članice i njihovi građani u cijelosti iskoristili prednosti Programa
  . |
| --- | --- |

(3)

Još od kraja devedesetih godina prošlog stoljeća Unija razvija vlastite svemirske inicijative i programe, konkretno Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) za kojim su uslijedili Galileo i Copernicus, koji ispunjavaju potrebe građana Unije i zahtjeva javnih politika. Kontinuitet tih inicijativa
  , kao i njihovo prihvaćanje i korištenje, trebalo bi
  se jamčiti
  i
  poboljšati kako bi ostale na čelu u razvoju novih tehnologija i promjena u područjima digitalne tehnologije i informacijske i komunikacijske tehnologije, ispunjavale nove potrebe korisnika i mogle ispuniti političke prioritete
  . Programom se trebaju promicati usluge koje se temelje na svemiru kako bi sve države članice i njihovi građani u cijelosti iskoristili prednosti Programa
  .

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Unija treba osigurati svoju slobodu djelovanja i autonomiju kako bi imala pristup svemiru i mogla ga sigurno koristiti. Stoga je ključno da održava autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru, posebno u pogledu ključne infrastrukture i tehnologije, javne sigurnosti i sigurnosti Unije i njezinih država članica. Komisija bi stoga trebala imati mogućnost objediniti usluge lansiranja na europskoj razini, kako za svoje vlastite potrebe, tako i, na njihov zahtjev, za druge subjekte, uključujući države članice, u skladu s odredbama članka 189. stavka 2. Ugovora. Ključno je također da Unija i u budućnosti raspolaže modernim, učinkovitim i fleksibilnim infrastrukturnim objektima za lansiranje. Uz mjere koje poduzimaju države članice i Europska svemirska agencija Komisija bi trebala razmotriti načine za podupiranje tih objekata. Konkretno, kad se održava ili modernizira zemaljska infrastruktura povezana s pristupom svemiru u skladu s potrebama Programa, trebalo bi biti moguće u okviru Programa, u skladu s Financijskom uredbom i u slučajevima kad se može utvrditi jasna dodana vrijednost EU-a, djelomično financirati takve prilagodbe kako bi se postigla bolja troškovna učinkovitost Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Unija treba osigurati svoju slobodu djelovanja i autonomiju kako bi imala pristup svemiru i mogla ga sigurno koristiti. Stoga je ključno da održava autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru, posebno u pogledu ključne infrastrukture i tehnologije, javne sigurnosti i sigurnosti Unije i njezinih država članica. Komisija bi stoga trebala imati mogućnost objediniti usluge lansiranja na europskoj razini, kako za svoje vlastite potrebe, tako i, na njihov zahtjev, za druge subjekte, uključujući države članice, u skladu s odredbama članka 189. stavka 2. Ugovora. Ključno je također da Unija i u budućnosti raspolaže modernim, učinkovitim i fleksibilnim infrastrukturnim objektima za lansiranje. Uz mjere koje poduzimaju države članice i Europska svemirska agencija Komisija bi trebala razmotriti načine za podupiranje tih objekata. Konkretno, kad se održava ili modernizira zemaljska infrastruktura povezana s pristupom svemiru u skladu s potrebama Programa, trebalo bi biti moguće u okviru Programa, u skladu s Financijskom uredbom i u slučajevima kad se može utvrditi jasna dodana vrijednost EU-a, djelomično financirati takve prilagodbe kako bi se postigla bolja troškovna učinkovitost Programa.

| (4) | Unija treba osigurati svoju slobodu djelovanja i autonomiju kako bi imala pristup svemiru i mogla ga sigurno koristiti. Stoga je ključno da održava autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru
  , uključujući alternativne tehnologije za lansiranje i inovativne sustave ili usluge,
  posebno u pogledu ključne infrastrukture i tehnologije, javne sigurnosti i sigurnosti Unije i njezinih država članica. Komisija bi stoga trebala imati mogućnost objediniti usluge lansiranja na europskoj razini, kako za svoje vlastite potrebe, tako i, na njihov zahtjev, za druge subjekte, uključujući države članice, u skladu s odredbama članka 189. stavka 2. Ugovora. Ključno je također da Unija i u budućnosti raspolaže modernim, učinkovitim i fleksibilnim infrastrukturnim objektima za lansiranje. Uz mjere koje poduzimaju države članice i Europska svemirska agencija Komisija bi trebala razmotriti načine za podupiranje tih objekata. Konkretno, kad se održava ili modernizira zemaljska infrastruktura povezana s pristupom svemiru u skladu s potrebama Programa, trebalo bi biti moguće u okviru Programa, u skladu s Financijskom uredbom i u slučajevima kad se može utvrditi jasna dodana vrijednost EU-a, djelomično financirati takve prilagodbe kako bi se postigla bolja troškovna učinkovitost Programa. |
| --- | --- |

(4)

Unija treba osigurati svoju slobodu djelovanja i autonomiju kako bi imala pristup svemiru i mogla ga sigurno koristiti. Stoga je ključno da održava autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru
  , uključujući alternativne tehnologije za lansiranje i inovativne sustave ili usluge,
  posebno u pogledu ključne infrastrukture i tehnologije, javne sigurnosti i sigurnosti Unije i njezinih država članica. Komisija bi stoga trebala imati mogućnost objediniti usluge lansiranja na europskoj razini, kako za svoje vlastite potrebe, tako i, na njihov zahtjev, za druge subjekte, uključujući države članice, u skladu s odredbama članka 189. stavka 2. Ugovora. Ključno je također da Unija i u budućnosti raspolaže modernim, učinkovitim i fleksibilnim infrastrukturnim objektima za lansiranje. Uz mjere koje poduzimaju države članice i Europska svemirska agencija Komisija bi trebala razmotriti načine za podupiranje tih objekata. Konkretno, kad se održava ili modernizira zemaljska infrastruktura povezana s pristupom svemiru u skladu s potrebama Programa, trebalo bi biti moguće u okviru Programa, u skladu s Financijskom uredbom i u slučajevima kad se može utvrditi jasna dodana vrijednost EU-a, djelomično financirati takve prilagodbe kako bi se postigla bolja troškovna učinkovitost Programa.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se ojačala konkurentnost svemirske industrije Unije i stekli kapaciteti za projektiranje, izradu i operativni rad vlastitih sustava, Unija bi trebala poduprijeti stvaranje, rast i razvoj cijele svemirske industrije. Nastanak pogodnog ekosustava za poduzeća i inovacije trebalo bi poduprijeti i na europskoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  uspostavljanjem
  svemirskih platformi koje okupljaju svemirske, digitalne i korisničke sektore. Unija bi trebala poticati širenje poduzeća u svemirskom sektoru sa sjedištem u Uniji i pomagati im da uspiju, među ostalim pomaganjem tim poduzećima da pristupe rizičnom financiranju s obzirom na to da u Uniji nedostaje prikladan pristup privatnom kapitalu za novoosnovana poduzeća u svemirskom sektoru te stvaranjem partnerstava za inovacije (pristup prvog ugovora). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se ojačala konkurentnost svemirske industrije Unije i stekli kapaciteti za projektiranje, izradu i operativni rad vlastitih sustava, Unija bi trebala poduprijeti stvaranje, rast i razvoj cijele svemirske industrije. Nastanak pogodnog ekosustava za poduzeća i inovacije trebalo bi poduprijeti i na europskoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  uspostavljanjem
  svemirskih platformi koje okupljaju svemirske, digitalne i korisničke sektore. Unija bi trebala poticati širenje poduzeća u svemirskom sektoru sa sjedištem u Uniji i pomagati im da uspiju, među ostalim pomaganjem tim poduzećima da pristupe rizičnom financiranju s obzirom na to da u Uniji nedostaje prikladan pristup privatnom kapitalu za novoosnovana poduzeća u svemirskom sektoru te stvaranjem partnerstava za inovacije (pristup prvog ugovora).

| (5) | Kako bi se ojačala konkurentnost svemirske industrije Unije i stekli kapaciteti za projektiranje, izradu i operativni rad vlastitih sustava, Unija bi trebala poduprijeti stvaranje, rast i razvoj cijele svemirske industrije. Nastanak pogodnog ekosustava za poduzeća i inovacije trebalo bi poduprijeti i na europskoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  inicijativama kao što su
  svemirske platforme koje okupljaju svemirske, digitalne i korisničke sektore.
  Svemirske platforme trebale bi surađivati s digitalnim inovacijskim centrima kako bi se potaknulo poduzetništvo i vještine.
  Unija bi trebala poticati
  stvaranje i
  širenje poduzeća u svemirskom sektoru sa sjedištem u Uniji i pomagati im da uspiju, među ostalim pomaganjem tim poduzećima da pristupe rizičnom financiranju s obzirom na to da u Uniji nedostaje prikladan pristup privatnom kapitalu za novoosnovana poduzeća u svemirskom sektoru te stvaranjem partnerstava za inovacije (pristup prvog ugovora). |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se ojačala konkurentnost svemirske industrije Unije i stekli kapaciteti za projektiranje, izradu i operativni rad vlastitih sustava, Unija bi trebala poduprijeti stvaranje, rast i razvoj cijele svemirske industrije. Nastanak pogodnog ekosustava za poduzeća i inovacije trebalo bi poduprijeti i na europskoj, regionalnoj i nacionalnoj razini
  inicijativama kao što su
  svemirske platforme koje okupljaju svemirske, digitalne i korisničke sektore.
  Svemirske platforme trebale bi surađivati s digitalnim inovacijskim centrima kako bi se potaknulo poduzetništvo i vještine.
  Unija bi trebala poticati
  stvaranje i
  širenje poduzeća u svemirskom sektoru sa sjedištem u Uniji i pomagati im da uspiju, među ostalim pomaganjem tim poduzećima da pristupe rizičnom financiranju s obzirom na to da u Uniji nedostaje prikladan pristup privatnom kapitalu za novoosnovana poduzeća u svemirskom sektoru te stvaranjem partnerstava za inovacije (pristup prvog ugovora).

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Zahvaljujući njegovoj pokrivenosti i potencijalu za pomoć u rješavanju globalnih pitanja, svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”) ima snažnu međunarodnu dimenziju. Stoga bi Komisiji trebalo omogućiti da u ime Unije upravlja aktivnostima na međunarodnoj sceni i da u ime Unije koordinira te aktivnosti, posebno u cilju zaštite interesa Unije i njezinih država članica u međunarodnim forumima, uključujući u području frekvencija, promicanja tehnologije i industrije Unije te poticanja suradnje u području osposobljavanja, imajući na umu potrebu za osiguravanjem reciprociteta prava i obveza stranaka. Posebno je važno da Komisija zastupa Uniju u tijelima međunarodnog programa Cospas-Sarsat i relevantnim sektorskim tijelima UN-a, uključujući Organizaciju za hranu i poljoprivredu i Svjetsku meteorološku organizaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Zahvaljujući njegovoj pokrivenosti i potencijalu za pomoć u rješavanju globalnih pitanja, svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”) ima snažnu međunarodnu dimenziju. Stoga bi Komisiji trebalo omogućiti da u ime Unije upravlja aktivnostima na međunarodnoj sceni i da u ime Unije koordinira te aktivnosti, posebno u cilju zaštite interesa Unije i njezinih država članica u međunarodnim forumima, uključujući u području frekvencija, promicanja tehnologije i industrije Unije te poticanja suradnje u području osposobljavanja, imajući na umu potrebu za osiguravanjem reciprociteta prava i obveza stranaka. Posebno je važno da Komisija zastupa Uniju u tijelima međunarodnog programa Cospas-Sarsat i relevantnim sektorskim tijelima UN-a, uključujući Organizaciju za hranu i poljoprivredu i Svjetsku meteorološku organizaciju.

| (6) | Zahvaljujući njegovoj pokrivenosti i potencijalu za pomoć u rješavanju globalnih pitanja, svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”) ima snažnu međunarodnu dimenziju. Stoga bi Komisiji trebalo omogućiti da u ime Unije upravlja aktivnostima na međunarodnoj sceni i da u ime Unije koordinira te aktivnosti, posebno u cilju zaštite interesa Unije i njezinih država članica u međunarodnim forumima, uključujući u području frekvencija.
  Komisija bi trebala ojačati gospodarsku diplomaciju
  u cilju promicanja tehnologije i industrije Unije te poticanja suradnje u području osposobljavanja, imajući na umu potrebu za osiguravanjem reciprociteta prava i obveza stranaka
  te poštenog tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini
  . Posebno je važno da Komisija zastupa Uniju u tijelima međunarodnog programa Cospas-Sarsat i relevantnim sektorskim tijelima UN-a, uključujući Organizaciju za hranu i poljoprivredu i Svjetsku meteorološku organizaciju. |
| --- | --- |

(6)

Zahvaljujući njegovoj pokrivenosti i potencijalu za pomoć u rješavanju globalnih pitanja, svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”) ima snažnu međunarodnu dimenziju. Stoga bi Komisiji trebalo omogućiti da u ime Unije upravlja aktivnostima na međunarodnoj sceni i da u ime Unije koordinira te aktivnosti, posebno u cilju zaštite interesa Unije i njezinih država članica u međunarodnim forumima, uključujući u području frekvencija.
  Komisija bi trebala ojačati gospodarsku diplomaciju
  u cilju promicanja tehnologije i industrije Unije te poticanja suradnje u području osposobljavanja, imajući na umu potrebu za osiguravanjem reciprociteta prava i obveza stranaka
  te poštenog tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini
  . Posebno je važno da Komisija zastupa Uniju u tijelima međunarodnog programa Cospas-Sarsat i relevantnim sektorskim tijelima UN-a, uključujući Organizaciju za hranu i poljoprivredu i Svjetsku meteorološku organizaciju.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Komisija bi trebala, zajedno s državama članicama i Visokim predstavnikom, promicati odgovorno ponašanje u svemiru i istražiti mogućnost pristupanja odgovarajućim konvencijama UN-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Komisija bi trebala, zajedno s državama članicama i Visokim predstavnikom, promicati odgovorno ponašanje u svemiru i istražiti mogućnost pristupanja odgovarajućim konvencijama UN-a.

| (7) | Komisija bi trebala, zajedno s državama članicama i Visokim predstavnikom, promicati odgovorno ponašanje u svemiru
  , posebno pronalaskom rješenja protiv širenja svemirskog otpada,
  i istražiti mogućnost pristupanja odgovarajućim konvencijama UN-a
  , uključujući Ugovor o načelima koja uređuju aktivnosti država u području istraživanja i razvoja svemira, uključujući Mjesec i druga nebeska tijela (Ugovor o svemiru)
  . |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi trebala, zajedno s državama članicama i Visokim predstavnikom, promicati odgovorno ponašanje u svemiru
  , posebno pronalaskom rješenja protiv širenja svemirskog otpada,
  i istražiti mogućnost pristupanja odgovarajućim konvencijama UN-a
  , uključujući Ugovor o načelima koja uređuju aktivnosti država u području istraživanja i razvoja svemira, uključujući Mjesec i druga nebeska tijela (Ugovor o svemiru)
  .

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Program ima slične ciljeve kao i drugi programi Unije, osobito Obzor Europa, InvestEU, Europski fond za obranu i fondovi iz Uredbe (EU) [Uredba o zajedničkim odredbama]. Stoga bi trebalo predvidjeti kumulativno financiranje iz tih programa, pod uvjetom da obuhvaćaju iste
  stavke troškova
  , posebno putem mehanizama za dopunsko financiranje iz programa Unije ako je to moguće zbog načina upravljanja, što može biti u slijedu, naizmjence ili kombiniranjem fondova, uključujući zajedničko financiranje mjera, omogućujući, ako je moguće, partnerstva za inovacije i operacije mješovitog financiranja. Tijekom provedbe Programa Komisija bi stoga trebala promicati sinergije s drugim povezanim programima Unije čime bi se, kad je to moguće, omogućio pristup rizičnom financiranju, partnerstvima za inovacije, kumulativnom financiranju ili mješovitom financiranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Program ima slične ciljeve kao i drugi programi Unije, osobito Obzor Europa, InvestEU, Europski fond za obranu i fondovi iz Uredbe (EU) [Uredba o zajedničkim odredbama]. Stoga bi trebalo predvidjeti kumulativno financiranje iz tih programa, pod uvjetom da obuhvaćaju iste
  stavke troškova
  , posebno putem mehanizama za dopunsko financiranje iz programa Unije ako je to moguće zbog načina upravljanja, što može biti u slijedu, naizmjence ili kombiniranjem fondova, uključujući zajedničko financiranje mjera, omogućujući, ako je moguće, partnerstva za inovacije i operacije mješovitog financiranja. Tijekom provedbe Programa Komisija bi stoga trebala promicati sinergije s drugim povezanim programima Unije čime bi se, kad je to moguće, omogućio pristup rizičnom financiranju, partnerstvima za inovacije, kumulativnom financiranju ili mješovitom financiranju.

| (8) | Program ima slične ciljeve kao i drugi programi Unije, osobito Obzor Europa, InvestEU, Europski fond za obranu i fondovi iz Uredbe (EU) [Uredba o zajedničkim odredbama]. Stoga bi trebalo predvidjeti kumulativno financiranje iz tih programa, pod uvjetom da obuhvaćaju iste
  troškove
  , posebno putem mehanizama za dopunsko financiranje iz programa Unije ako je to moguće zbog načina upravljanja, što može biti u slijedu, naizmjence ili kombiniranjem fondova, uključujući zajedničko financiranje mjera, omogućujući, ako je moguće, partnerstva za inovacije i operacije mješovitog financiranja. Tijekom provedbe Programa Komisija bi stoga trebala promicati sinergije s drugim povezanim programima Unije čime bi se, kad je to moguće, omogućio pristup rizičnom financiranju, partnerstvima za inovacije, kumulativnom financiranju ili mješovitom financiranju.
  Važno je osigurati kontinuitet između rješenja dobivenih u okviru Obzora Europa i drugih programa Unije te komponenata Programa. |
| --- | --- |

(8)

Program ima slične ciljeve kao i drugi programi Unije, osobito Obzor Europa, InvestEU, Europski fond za obranu i fondovi iz Uredbe (EU) [Uredba o zajedničkim odredbama]. Stoga bi trebalo predvidjeti kumulativno financiranje iz tih programa, pod uvjetom da obuhvaćaju iste
  troškove
  , posebno putem mehanizama za dopunsko financiranje iz programa Unije ako je to moguće zbog načina upravljanja, što može biti u slijedu, naizmjence ili kombiniranjem fondova, uključujući zajedničko financiranje mjera, omogućujući, ako je moguće, partnerstva za inovacije i operacije mješovitog financiranja. Tijekom provedbe Programa Komisija bi stoga trebala promicati sinergije s drugim povezanim programima Unije čime bi se, kad je to moguće, omogućio pristup rizičnom financiranju, partnerstvima za inovacije, kumulativnom financiranju ili mješovitom financiranju.
  Važno je osigurati kontinuitet između rješenja dobivenih u okviru Obzora Europa i drugih programa Unije te komponenata Programa.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Otprilike 200 000 stručnjaka zaposleno je u svemirskom sektoru Unije. Stoga je ključno i dalje razvijati najnoviju infrastrukturu ovog sektora te time poticati uzlazne i silazne gospodarske djelatnosti. Uz to, kako bi se u budućnosti osigurala konkurentnost europske svemirske industrije, programima bi se na svim razinama trebao podupirati razvoj naprednih vještina u sektorima povezanima sa svemirom te podržati aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja, s posebnim naglaskom na djevojčice i žene, u cilju ostvarenja punog potencijala građana Unije u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Otprilike 200 000 stručnjaka zaposleno je u svemirskom sektoru Unije. Stoga je ključno i dalje razvijati najnoviju infrastrukturu ovog sektora te time poticati uzlazne i silazne gospodarske djelatnosti. Uz to, kako bi se u budućnosti osigurala konkurentnost europske svemirske industrije, programima bi se na svim razinama trebao podupirati razvoj naprednih vještina u sektorima povezanima sa svemirom te podržati aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja, s posebnim naglaskom na djevojčice i žene, u cilju ostvarenja punog potencijala građana Unije u tom području.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Program bi trebao iskoristiti sinergije između svemirskog i prometnog sektora, s obzirom na to da svemirske tehnologije imaju stratešku ulogu u stvaranju pametnijeg, učinkovitijeg, zaštićenijeg, sigurnijeg, održivijeg i integriranijeg kopnenog, pomorskog, zračnog i svemirskog prometa, a istodobno će inovativni prometni sektor koji raste povećati potražnju za kvalitetnim i ažurnim svemirskim uslugama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Program bi trebao iskoristiti sinergije između svemirskog i prometnog sektora, s obzirom na to da svemirske tehnologije imaju stratešku ulogu u stvaranju pametnijeg, učinkovitijeg, zaštićenijeg, sigurnijeg, održivijeg i integriranijeg kopnenog, pomorskog, zračnog i svemirskog prometa, a istodobno će inovativni prometni sektor koji raste povećati potražnju za kvalitetnim i ažurnim svemirskim uslugama.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Svi
  prihodi iz Programa trebali bi pripasti Uniji kako bi se djelomično nadoknadila ulaganja koja je Unija već izvršila te bi se taj prihod trebao upotrijebiti za potporu ciljevima Programa. Iz istog bi razloga u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora trebalo biti moguće utvrditi mehanizam dijeljenja prihoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Svi
  prihodi iz Programa trebali bi pripasti Uniji kako bi se djelomično nadoknadila ulaganja koja je Unija već izvršila te bi se taj prihod trebao upotrijebiti za potporu ciljevima Programa. Iz istog bi razloga u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora trebalo biti moguće utvrditi mehanizam dijeljenja prihoda.

| (14) | Prihodi proizašli
  iz dijelova
  Programa trebali bi pripasti Uniji kako bi se djelomično nadoknadila ulaganja koja je Unija već izvršila te bi se taj prihod trebao upotrijebiti za potporu
  ostvarenja
  ciljeva Programa. Iz istog bi razloga u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora trebalo biti moguće utvrditi mehanizam dijeljenja prihoda. |
| --- | --- |

(14)

Prihodi proizašli
  iz dijelova
  Programa trebali bi pripasti Uniji kako bi se djelomično nadoknadila ulaganja koja je Unija već izvršila te bi se taj prihod trebao upotrijebiti za potporu
  ostvarenja
  ciljeva Programa. Iz istog bi razloga u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora trebalo biti moguće utvrditi mehanizam dijeljenja prihoda.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Program se oslanja na složene i kontinuirano promjenjive tehnologije. Nuspojave su oslanjanja na takve tehnologije nesigurnost i rizik za ugovore o javnoj nabavi sklopljene u okviru programa utoliko što ti ugovori mogu uključivati dugoročne obveze u vezi s opremom ili uslugama. Stoga su uz propise utvrđene u Financijskoj uredbi potrebne i posebne mjere koje se odnose na javne ugovore. Trebalo bi stoga biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, pod određenim uvjetima unijeti izmjenu u smislu njegova izvršenja ili zadati najnižu razinu podugovaranja. Konačno, zbog tehničkih nesigurnosti koje su obilježje komponenti Programa ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti bez navođenja stroge fiksne cijene i uvrstiti klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Program se oslanja na složene i kontinuirano promjenjive tehnologije. Nuspojave su oslanjanja na takve tehnologije nesigurnost i rizik za ugovore o javnoj nabavi sklopljene u okviru programa utoliko što ti ugovori mogu uključivati dugoročne obveze u vezi s opremom ili uslugama. Stoga su uz propise utvrđene u Financijskoj uredbi potrebne i posebne mjere koje se odnose na javne ugovore. Trebalo bi stoga biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, pod određenim uvjetima unijeti izmjenu u smislu njegova izvršenja ili zadati najnižu razinu podugovaranja. Konačno, zbog tehničkih nesigurnosti koje su obilježje komponenti Programa ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti bez navođenja stroge fiksne cijene i uvrstiti klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije.

| (16) | Program se oslanja na složene i kontinuirano promjenjive tehnologije. Nuspojave su oslanjanja na takve tehnologije nesigurnost i rizik za ugovore o javnoj nabavi sklopljene u okviru programa utoliko što ti ugovori mogu uključivati dugoročne obveze u vezi s opremom ili uslugama. Stoga su uz propise utvrđene u Financijskoj uredbi potrebne i posebne mjere koje se odnose na javne ugovore. Trebalo bi stoga biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, pod određenim uvjetima unijeti izmjenu u smislu njegova izvršenja ili zadati najnižu razinu podugovaranja
  , posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća
  . Konačno, zbog tehničkih nesigurnosti koje su obilježje komponenti Programa ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti bez navođenja stroge fiksne cijene i uvrstiti klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(16)

Program se oslanja na složene i kontinuirano promjenjive tehnologije. Nuspojave su oslanjanja na takve tehnologije nesigurnost i rizik za ugovore o javnoj nabavi sklopljene u okviru programa utoliko što ti ugovori mogu uključivati dugoročne obveze u vezi s opremom ili uslugama. Stoga su uz propise utvrđene u Financijskoj uredbi potrebne i posebne mjere koje se odnose na javne ugovore. Trebalo bi stoga biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, pod određenim uvjetima unijeti izmjenu u smislu njegova izvršenja ili zadati najnižu razinu podugovaranja
  , posebno u odnosu na mala i srednja poduzeća i novoosnovana poduzeća
  . Konačno, zbog tehničkih nesigurnosti koje su obilježje komponenti Programa ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti bez navođenja stroge fiksne cijene i uvrstiti klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Dobro javno upravljanje Programom zahtijeva strogu raspodjelu odgovornosti i zadaća među različitim uključenim subjektima kako bi se izbjeglo dupliciranje i smanjilo prekoračenja troškova i kašnjenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Dobro javno upravljanje Programom zahtijeva strogu raspodjelu odgovornosti i zadaća među različitim uključenim subjektima kako bi se izbjeglo dupliciranje i smanjilo prekoračenja troškova i kašnjenja.

| (25) | Dobro javno upravljanje Programom zahtijeva strogu raspodjelu odgovornosti i zadaća među različitim uključenim subjektima kako bi se izbjeglo dupliciranje i smanjilo prekoračenja troškova i kašnjenja
  te bi se prednost trebala dati korištenju postojeće europske infrastrukture i razvoju europskih stručnih i industrijskih sektora
  . |
| --- | --- |

(25)

Dobro javno upravljanje Programom zahtijeva strogu raspodjelu odgovornosti i zadaća među različitim uključenim subjektima kako bi se izbjeglo dupliciranje i smanjilo prekoračenja troškova i kašnjenja
  te bi se prednost trebala dati korištenju postojeće europske infrastrukture i razvoju europskih stručnih i industrijskih sektora
  .

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Svemirski programi temelje se na potrebama korisnika te stoga za svoju provedbu i razvoj zahtijevaju stalno i djelotvorno sudjelovanje predstavnika korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Svemirski programi temelje se na potrebama korisnika te stoga za svoju provedbu i razvoj zahtijevaju stalno i djelotvorno sudjelovanje predstavnika korisnika.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima povezanima sa svemirom. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi, te bi se trebalo zahtijevati da potpuno surađuju s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi stoga trebala moći mobilizirati sredstva na raspolaganju državama članicama, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa te koristiti njihovu pomoć. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Uz to, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i 
  zaštićene
  kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (15). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima povezanima sa svemirom. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi, te bi se trebalo zahtijevati da potpuno surađuju s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi stoga trebala moći mobilizirati sredstva na raspolaganju državama članicama, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa te koristiti njihovu pomoć. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Uz to, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i 
  zaštićene
  kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (15).

| (26) | Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima povezanima sa svemirom. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi, te bi se trebalo zahtijevati da potpuno surađuju s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi stoga trebala moći mobilizirati sredstva na raspolaganju državama članicama, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa te koristiti njihovu pomoć. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Uz to, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i 
  imaju odgovarajuću zaštitu
  kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (15). |
| --- | --- |

(26)

Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima povezanima sa svemirom. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi, te bi se trebalo zahtijevati da potpuno surađuju s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi stoga trebala moći mobilizirati sredstva na raspolaganju državama članicama, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa te koristiti njihovu pomoć. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Uz to, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i 
  imaju odgovarajuću zaštitu
  kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (15).

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Dužnost je Komisije, kao aktera u korist općeg interesa Unije, da
  provodi
  Program, preuzme ukupnu odgovornost i promiče njegovo korištenje. Kako bi optimirala resurse i sposobnosti različitih dionika, Komisija bi trebala moći delegirati neke zadaće. Uz to, Komisija je u najboljem položaju za određivanje glavnih
  tehničkih i operativnih specifikacija
  potrebnih za razvoj sustava i usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Dužnost je Komisije, kao aktera u korist općeg interesa Unije, da
  provodi
  Program, preuzme ukupnu odgovornost i promiče njegovo korištenje. Kako bi optimirala resurse i sposobnosti različitih dionika, Komisija bi trebala moći delegirati neke zadaće. Uz to, Komisija je u najboljem položaju za određivanje glavnih
  tehničkih i operativnih specifikacija
  potrebnih za razvoj sustava i usluga.

| (27) | Dužnost je Komisije, kao aktera u korist općeg interesa Unije, da
  nadzire provedbu
  Programa, preuzme ukupnu odgovornost i promiče njegovo korištenje. Kako bi optimirala resurse i sposobnosti različitih dionika, Komisija bi trebala moći delegirati neke zadaće. Uz to, Komisija je u najboljem položaju za određivanje
  zahtjeva
  potrebnih za razvoj sustava i usluga. |
| --- | --- |

(27)

Dužnost je Komisije, kao aktera u korist općeg interesa Unije, da
  nadzire provedbu
  Programa, preuzme ukupnu odgovornost i promiče njegovo korištenje. Kako bi optimirala resurse i sposobnosti različitih dionika, Komisija bi trebala moći delegirati neke zadaće. Uz to, Komisija je u najboljem položaju za određivanje
  zahtjeva
  potrebnih za razvoj sustava i usluga.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Zadaća je Agencije Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, pridonositi Programu, posebno u pogledu sigurnosti. Stoga bi
  neke zadaće povezane sa sigurnošću
  i promicanjem
  Programa
  trebalo dodijeliti Agenciji. Kad je riječ o sigurnosti i imajući u vidu iskustvo Agencije u tom području, Agencija bi trebala biti odgovorna za zadaće sigurnosne akreditacije za sve aktivnosti Unije u svemirskom sektoru. Nadalje, Agencija bi trebala izvršavati zadaće koje joj Komisija dodijeli putem jednog ili više sporazuma o doprinosima, koji obuhvaćaju razne druge posebne zadaće povezane s Programom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Zadaća je Agencije Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, pridonositi Programu, posebno u pogledu sigurnosti. Stoga bi
  neke zadaće povezane sa sigurnošću
  i promicanjem
  Programa
  trebalo dodijeliti Agenciji. Kad je riječ o sigurnosti i imajući u vidu iskustvo Agencije u tom području, Agencija bi trebala biti odgovorna za zadaće sigurnosne akreditacije za sve aktivnosti Unije u svemirskom sektoru. Nadalje, Agencija bi trebala izvršavati zadaće koje joj Komisija dodijeli putem jednog ili više sporazuma o doprinosima, koji obuhvaćaju razne druge posebne zadaće povezane s Programom.

| (28) | Zadaća je Agencije Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, pridonositi Programu, posebno u pogledu sigurnosti
  , kibernetičke sigurnosti
  i promicanja
  usluga i silaznog sektora
  . Stoga bi
  zadaće povezane s tim područjima
  trebalo dodijeliti Agenciji. Kad je riječ o sigurnosti i imajući u vidu iskustvo Agencije u tom području, Agencija bi trebala biti odgovorna za zadaće sigurnosne akreditacije za sve aktivnosti Unije u svemirskom sektoru.
  Oslanjajući se na pozitivne rezultate u promicanju prihvaćanja Galilea i EGNOS-a od strane korisnika i tržišta te u cilju promicanja programa kao paketa, Agenciji bi trebalo povjeriti promotivne i komercijalne aktivnosti za Copernicus.
  Nadalje, Agencija bi trebala izvršavati zadaće koje joj Komisija dodijeli putem jednog ili više sporazuma o doprinosima, koji obuhvaćaju razne druge posebne zadaće povezane s Programom. |
| --- | --- |

(28)

Zadaća je Agencije Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, pridonositi Programu, posebno u pogledu sigurnosti
  , kibernetičke sigurnosti
  i promicanja
  usluga i silaznog sektora
  . Stoga bi
  zadaće povezane s tim područjima
  trebalo dodijeliti Agenciji. Kad je riječ o sigurnosti i imajući u vidu iskustvo Agencije u tom području, Agencija bi trebala biti odgovorna za zadaće sigurnosne akreditacije za sve aktivnosti Unije u svemirskom sektoru.
  Oslanjajući se na pozitivne rezultate u promicanju prihvaćanja Galilea i EGNOS-a od strane korisnika i tržišta te u cilju promicanja programa kao paketa, Agenciji bi trebalo povjeriti promotivne i komercijalne aktivnosti za Copernicus.
  Nadalje, Agencija bi trebala izvršavati zadaće koje joj Komisija dodijeli putem jednog ili više sporazuma o doprinosima, koji obuhvaćaju razne druge posebne zadaće povezane s Programom.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Europska svemirska agencija je međunarodna organizacija s opsežnim stručnim znanjem u području svemira koja je sklopila Okvirni sporazum s Europskom zajednicom 2004. Ona je stoga važan partner u provedbi Programa i s njom bi trebalo uspostaviti odgovarajuće odnose. U tom pogledu i u skladu s Financijskom uredbom važno je sklopiti okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Europskom svemirskom agencijom kojim bi se uredili svi financijski odnosi između Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije te kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost tih odnosa s Okvirnim sporazumom s Europskom svemirskom agencijom, posebno s njegovim člankom 5.
  Međutim,
  budući da Europska svemirska agencija nije tijelo Unije i da ne podliježe pravu Unije, od ključne je važnosti da se, radi zaštite interesa Unije i njezinih država članica,
  sklapanje tog sporazuma uvjetuje uvođenjem odgovarajućih operativnih pravila u Europsku svemirsku agenciju.
  Sporazum bi također trebao sadržavati sve klauzule potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Europska svemirska agencija je međunarodna organizacija s opsežnim stručnim znanjem u području svemira koja je sklopila Okvirni sporazum s Europskom zajednicom 2004. Ona je stoga važan partner u provedbi Programa i s njom bi trebalo uspostaviti odgovarajuće odnose. U tom pogledu i u skladu s Financijskom uredbom važno je sklopiti okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Europskom svemirskom agencijom kojim bi se uredili svi financijski odnosi između Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije te kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost tih odnosa s Okvirnim sporazumom s Europskom svemirskom agencijom, posebno s njegovim člankom 5.
  Međutim,
  budući da Europska svemirska agencija nije tijelo Unije i da ne podliježe pravu Unije, od ključne je važnosti da se, radi zaštite interesa Unije i njezinih država članica,
  sklapanje tog sporazuma uvjetuje uvođenjem odgovarajućih operativnih pravila u Europsku svemirsku agenciju.
  Sporazum bi također trebao sadržavati sve klauzule potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije.

| (29) | Europska svemirska agencija je međunarodna organizacija s opsežnim stručnim znanjem u području svemira koja je sklopila Okvirni sporazum s Europskom zajednicom 2004. Ona je stoga važan partner u provedbi Programa i s njom bi trebalo uspostaviti odgovarajuće odnose. U tom pogledu i u skladu s Financijskom uredbom važno je sklopiti okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Europskom svemirskom agencijom kojim bi se uredili svi financijski odnosi između Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije te kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost tih odnosa s Okvirnim sporazumom s Europskom svemirskom agencijom, posebno s njegovim člankom 5. Budući da Europska svemirska agencija nije tijelo Unije i da ne podliježe pravu Unije, od ključne je važnosti da, radi zaštite interesa Unije i njezinih država članica,
  taj sporazum sadržava odgovarajuće zahtjeve u vezi s operativnim pravilima u Europskoj svemirskoj agenciji
  . Sporazum bi također trebao sadržavati sve klauzule potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije. |
| --- | --- |

(29)

Europska svemirska agencija je međunarodna organizacija s opsežnim stručnim znanjem u području svemira koja je sklopila Okvirni sporazum s Europskom zajednicom 2004. Ona je stoga važan partner u provedbi Programa i s njom bi trebalo uspostaviti odgovarajuće odnose. U tom pogledu i u skladu s Financijskom uredbom važno je sklopiti okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Europskom svemirskom agencijom kojim bi se uredili svi financijski odnosi između Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije te kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost tih odnosa s Okvirnim sporazumom s Europskom svemirskom agencijom, posebno s njegovim člankom 5. Budući da Europska svemirska agencija nije tijelo Unije i da ne podliježe pravu Unije, od ključne je važnosti da, radi zaštite interesa Unije i njezinih država članica,
  taj sporazum sadržava odgovarajuće zahtjeve u vezi s operativnim pravilima u Europskoj svemirskoj agenciji
  . Sporazum bi također trebao sadržavati sve klauzule potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Kako bi se u upravljanje GOVSATCOM-om strukturno uveli predstavnici korisnika i kako bi se agregirale potrebe korisnika s obiju strana nacionalnih
  i vojno-civilnih
  granica, koordinacijsku ulogu za određene skupine korisnika trebala bi imati relevantna tijela Unije koja su blisko povezana s korisnicima, kao što su
  Europska obrambena agencija
  , Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Europska agencija za kontrolu ribarstva, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva,
  Služba za vojno planiranje i provođenje
   / Služba za civilno planiranje i provođenje te Koordinacijski centar za odgovor na krizne situacije. Na agregiranoj razini Agencija
  i Europska obrambena agencija
  trebale bi predstavljati
  zajednice civilnih odnosno vojnih
  korisnika te mogu pratiti operativnu upotrebu, potražnju, usklađenost sa zahtjevima i rastuće potrebe i zahtjeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Kako bi se u upravljanje GOVSATCOM-om strukturno uveli predstavnici korisnika i kako bi se agregirale potrebe korisnika s obiju strana nacionalnih
  i vojno-civilnih
  granica, koordinacijsku ulogu za određene skupine korisnika trebala bi imati relevantna tijela Unije koja su blisko povezana s korisnicima, kao što su
  Europska obrambena agencija
  , Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Europska agencija za kontrolu ribarstva, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva,
  Služba za vojno planiranje i provođenje
   / Služba za civilno planiranje i provođenje te Koordinacijski centar za odgovor na krizne situacije. Na agregiranoj razini Agencija
  i Europska obrambena agencija
  trebale bi predstavljati
  zajednice civilnih odnosno vojnih
  korisnika te mogu pratiti operativnu upotrebu, potražnju, usklađenost sa zahtjevima i rastuće potrebe i zahtjeve.

| (31) | Kako bi se u upravljanje GOVSATCOM-om strukturno uveli predstavnici korisnika i kako bi se agregirale potrebe korisnika s obiju strana nacionalnih granica, koordinacijsku ulogu za određene skupine korisnika trebala bi imati relevantna tijela Unije koja su blisko povezana s korisnicima, kao što su Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Europska agencija za kontrolu ribarstva, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, Služba za civilno planiranje i provođenje te Koordinacijski centar za odgovor na krizne situacije. Na agregiranoj razini Agencija bi trebala predstavljati
  zajednicu
  korisnika te mogu pratiti operativnu upotrebu, potražnju, usklađenost sa zahtjevima i rastuće potrebe i zahtjeve. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se u upravljanje GOVSATCOM-om strukturno uveli predstavnici korisnika i kako bi se agregirale potrebe korisnika s obiju strana nacionalnih granica, koordinacijsku ulogu za određene skupine korisnika trebala bi imati relevantna tijela Unije koja su blisko povezana s korisnicima, kao što su Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Europska agencija za kontrolu ribarstva, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, Služba za civilno planiranje i provođenje te Koordinacijski centar za odgovor na krizne situacije. Na agregiranoj razini Agencija bi trebala predstavljati
  zajednicu
  korisnika te mogu pratiti operativnu upotrebu, potražnju, usklađenost sa zahtjevima i rastuće potrebe i zahtjeve.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Kako bi se osigurao siguran protok informacija, trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila kako bi se osigurala istovjetnost sigurnosnih pravila za različite javne i privatne subjekte i fizičke osobe koji sudjeluju u provedbi Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Kako bi se osigurao siguran protok informacija, trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila kako bi se osigurala istovjetnost sigurnosnih pravila za različite javne i privatne subjekte i fizičke osobe koji sudjeluju u provedbi Programa.

| (36) | Kako bi se osigurao siguran protok informacija, trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila kako bi se osigurala istovjetnost sigurnosnih pravila za različite javne i privatne subjekte i fizičke osobe koji sudjeluju u provedbi Programa
  , uz uspostavu nekoliko razina pristupa informacijama, a slijedom toga i sigurnost pristupa informacijama
  . |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se osigurao siguran protok informacija, trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila kako bi se osigurala istovjetnost sigurnosnih pravila za različite javne i privatne subjekte i fizičke osobe koji sudjeluju u provedbi Programa
  , uz uspostavu nekoliko razina pristupa informacijama, a slijedom toga i sigurnost pristupa informacijama
  .

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36.a) | Kibernetička sigurnost europske svemirske i zemaljske infrastrukture ključna je za jamčenje kontinuiteta u radu sustavâ, njihove djelotvornosti u kontinuiranom izvođenju zadataka i pružanju potrebnih usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36.a)

Kibernetička sigurnost europske svemirske i zemaljske infrastrukture ključna je za jamčenje kontinuiteta u radu sustavâ, njihove djelotvornosti u kontinuiranom izvođenju zadataka i pružanju potrebnih usluga.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | U sve se većem broju ključnih gospodarskih sektora, osobito je riječ o prometu, telekomunikacijama, poljoprivredi i energetici, sve više upotrebljavaju sustavi satelitske navigacije
  , a tome treba dodati i sinergije s aktivnostima povezanima sa
  sigurnošću
  i obranom
  Unije i njezinih država članica. Potpuna kontrola satelitske navigacije stoga bi trebala zajamčiti tehnološku neovisnost Unije, uključujući dugoročno za komponente infrastrukturne opreme, i osigurati njezinu stratešku autonomiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

U sve se većem broju ključnih gospodarskih sektora, osobito je riječ o prometu, telekomunikacijama, poljoprivredi i energetici, sve više upotrebljavaju sustavi satelitske navigacije
  , a tome treba dodati i sinergije s aktivnostima povezanima sa
  sigurnošću
  i obranom
  Unije i njezinih država članica. Potpuna kontrola satelitske navigacije stoga bi trebala zajamčiti tehnološku neovisnost Unije, uključujući dugoročno za komponente infrastrukturne opreme, i osigurati njezinu stratešku autonomiju.

| (38) | U sve se većem broju ključnih gospodarskih sektora, osobito je riječ o prometu, telekomunikacijama, poljoprivredi i energetici, sve više upotrebljavaju sustavi satelitske navigacije.
  Satelitska navigacija također ima ulogu u kontekstu
  sigurnosti Unije i njezinih država članica. Potpuna kontrola satelitske navigacije stoga bi trebala zajamčiti tehnološku neovisnost Unije, uključujući dugoročno za komponente infrastrukturne opreme, i osigurati njezinu stratešku autonomiju. |
| --- | --- |

(38)

U sve se većem broju ključnih gospodarskih sektora, osobito je riječ o prometu, telekomunikacijama, poljoprivredi i energetici, sve više upotrebljavaju sustavi satelitske navigacije.
  Satelitska navigacija također ima ulogu u kontekstu
  sigurnosti Unije i njezinih država članica. Potpuna kontrola satelitske navigacije stoga bi trebala zajamčiti tehnološku neovisnost Unije, uključujući dugoročno za komponente infrastrukturne opreme, i osigurati njezinu stratešku autonomiju.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Cilj je EGNOS-a poboljšavanje kvalitete otvorenih signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava, a posebno onih koje emitira Galileo. Usluge koje se pružaju EGNOS-om trebale bi prvenstveno pokrivati državna područja država članica koja su geografski smještena u Europi, koja u ovom slučaju obuhvaćaju i Azore, Kanarske otoke i Madeiru, s ciljem da se ta područja pokriju do kraja 2025. Ovisno o tehničkoj izvedivosti i, radi zaštite ljudskih života, na temelju međunarodnih sporazuma geografsku pokrivenost usluga EGNOS-a moglo bi se proširiti na druge regije svijeta. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU)
  br. [
  2018/
  XXXX
  ]
  [Uredba o EASA-i]
  i potrebno praćenje kvalitete usluga Galilea za potrebe zrakoplovstva, trebalo bi primiti na znanje da, iako se signali koje odašilje Galileo mogu djelotvorno upotrebljavati radi lakšeg određivanja položaja zrakoplova, samo lokalni ili regionalni sustavi za poboljšavanje signala, kao što je u Europi EGNOS, mogu biti usluge upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Cilj je EGNOS-a poboljšavanje kvalitete otvorenih signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava, a posebno onih koje emitira Galileo. Usluge koje se pružaju EGNOS-om trebale bi prvenstveno pokrivati državna područja država članica koja su geografski smještena u Europi, koja u ovom slučaju obuhvaćaju i Azore, Kanarske otoke i Madeiru, s ciljem da se ta područja pokriju do kraja 2025. Ovisno o tehničkoj izvedivosti i, radi zaštite ljudskih života, na temelju međunarodnih sporazuma geografsku pokrivenost usluga EGNOS-a moglo bi se proširiti na druge regije svijeta. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU)
  br. [
  2018/
  XXXX
  ]
  [Uredba o EASA-i]
  i potrebno praćenje kvalitete usluga Galilea za potrebe zrakoplovstva, trebalo bi primiti na znanje da, iako se signali koje odašilje Galileo mogu djelotvorno upotrebljavati radi lakšeg određivanja položaja zrakoplova, samo lokalni ili regionalni sustavi za poboljšavanje signala, kao što je u Europi EGNOS, mogu biti usluge upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS).

| (40) | Cilj je EGNOS-a poboljšavanje kvalitete otvorenih signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava, a posebno onih koje emitira Galileo. Usluge koje se pružaju EGNOS-om trebale bi prvenstveno pokrivati državna područja država članica koja su geografski smještena u Europi, koja u ovom slučaju obuhvaćaju i Azore, Kanarske otoke i Madeiru, s ciljem da se ta područja pokriju do kraja 2025. Ovisno o tehničkoj izvedivosti i, radi zaštite ljudskih života, na temelju međunarodnih sporazuma geografsku pokrivenost usluga EGNOS-a moglo bi se proširiti na druge regije svijeta. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2018/
  1139 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a) i potrebno praćenje kvalitete usluga
  i djelotvornosti
  Galilea
  u pogledu zaštite
  za potrebe zrakoplovstva, trebalo bi primiti na znanje da, iako se signali koje odašilje Galileo mogu djelotvorno upotrebljavati radi lakšeg određivanja položaja zrakoplova, samo lokalni ili regionalni sustavi za poboljšavanje signala, kao što je u Europi EGNOS, mogu biti usluge upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS). |
| --- | --- |

(40)

Cilj je EGNOS-a poboljšavanje kvalitete otvorenih signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava, a posebno onih koje emitira Galileo. Usluge koje se pružaju EGNOS-om trebale bi prvenstveno pokrivati državna područja država članica koja su geografski smještena u Europi, koja u ovom slučaju obuhvaćaju i Azore, Kanarske otoke i Madeiru, s ciljem da se ta područja pokriju do kraja 2025. Ovisno o tehničkoj izvedivosti i, radi zaštite ljudskih života, na temelju međunarodnih sporazuma geografsku pokrivenost usluga EGNOS-a moglo bi se proširiti na druge regije svijeta. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2018/
  1139 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a) i potrebno praćenje kvalitete usluga
  i djelotvornosti
  Galilea
  u pogledu zaštite
  za potrebe zrakoplovstva, trebalo bi primiti na znanje da, iako se signali koje odašilje Galileo mogu djelotvorno upotrebljavati radi lakšeg određivanja položaja zrakoplova, samo lokalni ili regionalni sustavi za poboljšavanje signala, kao što je u Europi EGNOS, mogu biti usluge upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS).

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40.a) | EGNOS može pridonijeti preciznoj poljoprivredi i pomoći europskim poljoprivrednicima u suzbijanju otpada, smanjenju prekomjerne uporabe gnojiva i herbicida te optimiranju prinosa usjeva. EGNOS već ima brojnu „zajednicu korisnika”, ali je broj poljoprivrednih strojeva koji su kompatibilni s navigacijskom tehnologijom ograničeniji. Taj je problem potrebno riješiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40.a)

EGNOS može pridonijeti preciznoj poljoprivredi i pomoći europskim poljoprivrednicima u suzbijanju otpada, smanjenju prekomjerne uporabe gnojiva i herbicida te optimiranju prinosa usjeva. EGNOS već ima brojnu „zajednicu korisnika”, ali je broj poljoprivrednih strojeva koji su kompatibilni s navigacijskom tehnologijom ograničeniji. Taj je problem potrebno riješiti.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Nužno je osigurati kontinuitet, održivost i buduću dostupnost usluga koje pružaju Galileo i EGNOS. S obzirom na promjenjivo okruženje i tržište koje se brzo razvija trebalo bi nastaviti i njihov razvoj te bi trebalo pripremiti nove generacije tih sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Nužno je osigurati kontinuitet, održivost i buduću dostupnost usluga koje pružaju Galileo i EGNOS. S obzirom na promjenjivo okruženje i tržište koje se brzo razvija trebalo bi nastaviti i njihov razvoj te bi trebalo pripremiti nove generacije tih sustava.

| (41) | Nužno je osigurati kontinuitet, održivost, djelotvornost,
  sigurnost, pouzdanost i točnost
  u pogledu zaštite i buduću dostupnost usluga koje pružaju Galileo i EGNOS. S obzirom na promjenjivo okruženje i tržište koje se brzo razvija trebalo bi nastaviti i njihov razvoj te bi trebalo pripremiti nove generacije tih sustava. |
| --- | --- |

(41)

Nužno je osigurati kontinuitet, održivost, djelotvornost,
  sigurnost, pouzdanost i točnost
  u pogledu zaštite i buduću dostupnost usluga koje pružaju Galileo i EGNOS. S obzirom na promjenjivo okruženje i tržište koje se brzo razvija trebalo bi nastaviti i njihov razvoj te bi trebalo pripremiti nove generacije tih sustava.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (44.a) | Kako bi se podržalo iskorištavanje usluga koje pružaju Galileo i EGNOS te kako bi se poduprle usluge u silaznom sektoru, posebno u sektoru prometa, nadležna bi tijela trebala na međunarodnoj razini razviti zajedničke standarde i certificiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44.a)

Kako bi se podržalo iskorištavanje usluga koje pružaju Galileo i EGNOS te kako bi se poduprle usluge u silaznom sektoru, posebno u sektoru prometa, nadležna bi tijela trebala na međunarodnoj razini razviti zajedničke standarde i certificiranja.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Uzimajući u obzir važnost zemaljske infrastrukture za Galileo i EGNOS te njezin utjecaj na njihovu sigurnost, Komisija bi trebala određivati lokacije te infrastrukture. Uvođenje zemaljske infrastrukture sustava trebalo bi i dalje biti otvoren i transparentan proces. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Uzimajući u obzir važnost zemaljske infrastrukture za Galileo i EGNOS te njezin utjecaj na njihovu sigurnost, Komisija bi trebala određivati lokacije te infrastrukture. Uvođenje zemaljske infrastrukture sustava trebalo bi i dalje biti otvoren i transparentan proces.

Briše se.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Kako bi se do kraja iskoristile socioekonomske koristi Galilea i EGNOS-a, posebno u području sigurnosti
  , trebalo bi promicati
  korištenje usluga koje pružaju EGNOS i Galileo u drugim politikama Unije,
  ako je to opravdano i korisno
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Kako bi se do kraja iskoristile socioekonomske koristi Galilea i EGNOS-a, posebno u području sigurnosti
  , trebalo bi promicati
  korištenje usluga koje pružaju EGNOS i Galileo u drugim politikama Unije,
  ako je to opravdano i korisno
  .

| (46) | Kako bi se do kraja iskoristile socioekonomske koristi Galilea i EGNOS-a, posebno u području sigurnosti,
  trebalo bi integrirati
  korištenje usluga koje pružaju EGNOS i Galileo u drugim politikama Unije
  , ako je to moguće. Promicanje uporabe tih usluga u svim državama članicama također predstavlja važnu etapu. |
| --- | --- |

(46)

Kako bi se do kraja iskoristile socioekonomske koristi Galilea i EGNOS-a, posebno u području sigurnosti,
  trebalo bi integrirati
  korištenje usluga koje pružaju EGNOS i Galileo u drugim politikama Unije
  , ako je to moguće. Promicanje uporabe tih usluga u svim državama članicama također predstavlja važnu etapu.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Copernicus bi trebao osigurati autonoman pristup znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i geoinformacija, čime se Uniji omogućava neovisno odlučivanje i djelovanje u područjima, među ostalim, okoliša, klimatskih promjena, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Copernicus bi trebao osigurati autonoman pristup znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i geoinformacija, čime se Uniji omogućava neovisno odlučivanje i djelovanje u područjima, među ostalim, okoliša, klimatskih promjena, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva.

| (47) | Copernicus bi trebao osigurati autonoman pristup znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i geoinformacija, čime se Uniji omogućava neovisno odlučivanje i djelovanje u područjima, među ostalim, okoliša,
  uključujući poljoprivredu, bioraznolikost, korištenje tla, šumarstvo, ruralni razvoj i ribarstvo,
  klimatske promjene,
  kulturnu baštinu
  , civilnu zaštitu, sigurnost
  , uključujući infrastrukturu,
  i digitalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(47)

Copernicus bi trebao osigurati autonoman pristup znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i geoinformacija, čime se Uniji omogućava neovisno odlučivanje i djelovanje u područjima, među ostalim, okoliša,
  uključujući poljoprivredu, bioraznolikost, korištenje tla, šumarstvo, ruralni razvoj i ribarstvo,
  klimatske promjene,
  kulturnu baštinu
  , civilnu zaštitu, sigurnost
  , uključujući infrastrukturu,
  i digitalno gospodarstvo.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Copernicus bi se trebao nastaviti na aktivnosti i ostvareno, kao i osigurati kontinuitet tih aktivnosti i ostvarenoga, na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (17) o uspostavi programa Unije za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus) i Uredbe (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (18) kojom su uspostavljeni prethodni program, Europski program za praćenje Zemlje (GMES), i pravila za provedbu njegovih početnih operacija, uzimajući u obzir nedavne trendove u istraživanju, tehnološke napretke i inovacije koji utječu na područje promatranja Zemlje, kao i razvoje u analitici velikih podataka i umjetnoj inteligenciji te povezane strategije i inicijative na razini Unije (19). U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo iskorištavati kapacitete za promatranje iz svemira kojima raspolažu države članice, Europska svemirska agencija, EUMETSAT (20) i drugi subjekti, uključujući komercijalne inicijative u Europi, čime bi se također pridonijelo razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Kad je izvedivo i primjereno, trebalo bi iskorištavati i dostupne in situ i pomoćne podatke, koje su uglavnom dostavile države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ (21). Komisija bi trebala surađivati s državama članicama i Europskom agencijom za okoliš kako bi se za potrebe Copernicusa osigurali učinkovit pristup skupovima in situ podataka i upotreba tih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Copernicus bi se trebao nastaviti na aktivnosti i ostvareno, kao i osigurati kontinuitet tih aktivnosti i ostvarenoga, na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (17) o uspostavi programa Unije za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus) i Uredbe (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (18) kojom su uspostavljeni prethodni program, Europski program za praćenje Zemlje (GMES), i pravila za provedbu njegovih početnih operacija, uzimajući u obzir nedavne trendove u istraživanju, tehnološke napretke i inovacije koji utječu na područje promatranja Zemlje, kao i razvoje u analitici velikih podataka i umjetnoj inteligenciji te povezane strategije i inicijative na razini Unije (19). U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo iskorištavati kapacitete za promatranje iz svemira kojima raspolažu države članice, Europska svemirska agencija, EUMETSAT (20) i drugi subjekti, uključujući komercijalne inicijative u Europi, čime bi se također pridonijelo razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Kad je izvedivo i primjereno, trebalo bi iskorištavati i dostupne in situ i pomoćne podatke, koje su uglavnom dostavile države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ (21). Komisija bi trebala surađivati s državama članicama i Europskom agencijom za okoliš kako bi se za potrebe Copernicusa osigurali učinkovit pristup skupovima in situ podataka i upotreba tih podataka.

| (48) | Postojeći kapaciteti trebali bi se nadovezati na i dopunjavati novim sredstvima koja bi se mogla zajednički razvijati među nadzemnim tijelima. U tu svrhu Komisija bi trebala blisko surađivati s Europskom svemirskom agencijom, državama članicama i, prema potrebi, s drugim subjektima koji imaju odgovarajuće prostore i in situ imovinu.
  Copernicus bi se trebao nastaviti na aktivnosti i ostvareno, kao i osigurati kontinuitet tih aktivnosti i ostvarenoga, na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (17) o uspostavi programa Unije za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus) i Uredbe (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (18) kojom su uspostavljeni prethodni program, Europski program za praćenje Zemlje (GMES), i pravila za provedbu njegovih početnih operacija, uzimajući u obzir nedavne trendove u istraživanju, tehnološke napretke i inovacije koji utječu na područje promatranja Zemlje, kao i razvoje u analitici velikih podataka i umjetnoj inteligenciji te povezane strategije i inicijative na razini Unije (19). U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo iskorištavati kapacitete za promatranje iz svemira kojima raspolažu države članice, Europska svemirska agencija, EUMETSAT (20) i drugi subjekti, uključujući komercijalne inicijative u Europi, čime bi se također pridonijelo razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Kad je izvedivo i primjereno, trebalo bi iskorištavati i dostupne in situ i pomoćne podatke, koje su uglavnom dostavile države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ (21). Komisija bi trebala surađivati s državama članicama i Europskom agencijom za okoliš kako bi se za potrebe Copernicusa osigurali učinkovit pristup skupovima in situ podataka i upotreba tih podataka. |
| --- | --- |

(48)

Postojeći kapaciteti trebali bi se nadovezati na i dopunjavati novim sredstvima koja bi se mogla zajednički razvijati među nadzemnim tijelima. U tu svrhu Komisija bi trebala blisko surađivati s Europskom svemirskom agencijom, državama članicama i, prema potrebi, s drugim subjektima koji imaju odgovarajuće prostore i in situ imovinu.
  Copernicus bi se trebao nastaviti na aktivnosti i ostvareno, kao i osigurati kontinuitet tih aktivnosti i ostvarenoga, na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (17) o uspostavi programa Unije za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus) i Uredbe (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (18) kojom su uspostavljeni prethodni program, Europski program za praćenje Zemlje (GMES), i pravila za provedbu njegovih početnih operacija, uzimajući u obzir nedavne trendove u istraživanju, tehnološke napretke i inovacije koji utječu na područje promatranja Zemlje, kao i razvoje u analitici velikih podataka i umjetnoj inteligenciji te povezane strategije i inicijative na razini Unije (19). U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo iskorištavati kapacitete za promatranje iz svemira kojima raspolažu države članice, Europska svemirska agencija, EUMETSAT (20) i drugi subjekti, uključujući komercijalne inicijative u Europi, čime bi se također pridonijelo razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Kad je izvedivo i primjereno, trebalo bi iskorištavati i dostupne in situ i pomoćne podatke, koje su uglavnom dostavile države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ (21). Komisija bi trebala surađivati s državama članicama i Europskom agencijom za okoliš kako bi se za potrebe Copernicusa osigurali učinkovit pristup skupovima in situ podataka i upotreba tih podataka.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (49.a) | Puni potencijal Copernicusa za društvo i gospodarstvo Unije trebao bi se u potpunosti ostvariti šire od izravnih korisnika povećanjem intenziteta mjera prihvaćenosti među korisnicima čime se zahtijeva daljnje djelovanje kako bi te podatke upotrebljavale i osobe koje nisu stručnjaci te bi se time potaknuli rast, stvaranje radnih mjesta i prijenosi znanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49.a)

Puni potencijal Copernicusa za društvo i gospodarstvo Unije trebao bi se u potpunosti ostvariti šire od izravnih korisnika povećanjem intenziteta mjera prihvaćenosti među korisnicima čime se zahtijeva daljnje djelovanje kako bi te podatke upotrebljavale i osobe koje nisu stručnjaci te bi se time potaknuli rast, stvaranje radnih mjesta i prijenosi znanja;

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Kad je riječ o prikupljanju podataka, cilj aktivnosti u okviru Copernicusa trebao bi biti dovršetak i održavanje postojeće svemirske infrastrukture, priprema dugoročne zamjene satelita na kraju njihova životnog vijeka te započinjanje novih misija koje će obuhvaćati nove sustave za promatranje kako bi se podupiralo rješavanje problema globalnih klimatskih promjena (na primjer praćenje emisija antropogenog CO2 i ostalih stakleničkih plinova). Trebalo bi proširiti globalnu pokrivenost aktivnosti praćenja u okviru Copernicusa na polarne regije te bi se tim aktivnostima trebalo podupirati osiguravanje usklađenosti s propisima o okolišu, obvezno praćenje stanja okoliša i izvješćivanje o njima i inovativne primjene u zaštiti okoliša (na primjer za praćenje usjeva, upravljanje vodama i poboljšano praćenje požara). U tu svrhu Copernicus bi trebao potpuno iskoristiti ulaganja izvršena u prethodnom razdoblju financiranja (2014.–2020.) uz istovremeno istraživanje novih operativnih i poslovnih modela radi daljnjeg dopunjavanja kapaciteta Copernicusa. Copernicus bi trebao biti nastavak uspješnih partnerstava s državama članicama kako bi se dodatno razvila njegova sigurnosna dimenzija u okviru odgovarajućih mehanizama upravljanja radi odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika u području sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Kad je riječ o prikupljanju podataka, cilj aktivnosti u okviru Copernicusa trebao bi biti dovršetak i održavanje postojeće svemirske infrastrukture, priprema dugoročne zamjene satelita na kraju njihova životnog vijeka te započinjanje novih misija koje će obuhvaćati nove sustave za promatranje kako bi se podupiralo rješavanje problema globalnih klimatskih promjena (na primjer praćenje emisija antropogenog CO2 i ostalih stakleničkih plinova). Trebalo bi proširiti globalnu pokrivenost aktivnosti praćenja u okviru Copernicusa na polarne regije te bi se tim aktivnostima trebalo podupirati osiguravanje usklađenosti s propisima o okolišu, obvezno praćenje stanja okoliša i izvješćivanje o njima i inovativne primjene u zaštiti okoliša (na primjer za praćenje usjeva, upravljanje vodama i poboljšano praćenje požara). U tu svrhu Copernicus bi trebao potpuno iskoristiti ulaganja izvršena u prethodnom razdoblju financiranja (2014.–2020.) uz istovremeno istraživanje novih operativnih i poslovnih modela radi daljnjeg dopunjavanja kapaciteta Copernicusa. Copernicus bi trebao biti nastavak uspješnih partnerstava s državama članicama kako bi se dodatno razvila njegova sigurnosna dimenzija u okviru odgovarajućih mehanizama upravljanja radi odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika u području sigurnosti.

| (52) | Kad je riječ o prikupljanju podataka, cilj aktivnosti u okviru Copernicusa trebao bi biti dovršetak i održavanje postojeće svemirske infrastrukture, priprema dugoročne zamjene satelita na kraju njihova životnog vijeka i započinjanje novih misija
  , čiju izvedivost trenutno ispituje Europska svemirska agencija,
  a koje će obuhvaćati nove sustave za promatranje kako bi se poduprlo rješavanje problema globalnih klimatskih promjena (na primjer praćenje emisija antropogenog CO2 i ostalih stakleničkih plinova), Trebalo bi proširiti globalnu pokrivenost aktivnosti praćenja u okviru Copernicusa na polarne regije te bi se tim aktivnostima trebalo podupirati osiguravanje usklađenosti s propisima o okolišu, obvezno praćenje stanja okoliša i izvješćivanje o njima i inovativne primjene u zaštiti okoliša (na primjer za praćenje usjeva, upravljanje vodama i poboljšano praćenje požara). U tu svrhu Copernicus bi trebao potpuno iskoristiti ulaganja izvršena u prethodnom razdoblju financiranja (2014.–2020.) uz istovremeno istraživanje novih operativnih i poslovnih modela radi daljnjeg dopunjavanja kapaciteta Copernicusa. Copernicus bi trebao biti nastavak uspješnih partnerstava s državama članicama kako bi se dodatno razvila njegova sigurnosna dimenzija u okviru odgovarajućih mehanizama upravljanja radi odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika u području sigurnosti. |
| --- | --- |

(52)

Kad je riječ o prikupljanju podataka, cilj aktivnosti u okviru Copernicusa trebao bi biti dovršetak i održavanje postojeće svemirske infrastrukture, priprema dugoročne zamjene satelita na kraju njihova životnog vijeka i započinjanje novih misija
  , čiju izvedivost trenutno ispituje Europska svemirska agencija,
  a koje će obuhvaćati nove sustave za promatranje kako bi se poduprlo rješavanje problema globalnih klimatskih promjena (na primjer praćenje emisija antropogenog CO2 i ostalih stakleničkih plinova), Trebalo bi proširiti globalnu pokrivenost aktivnosti praćenja u okviru Copernicusa na polarne regije te bi se tim aktivnostima trebalo podupirati osiguravanje usklađenosti s propisima o okolišu, obvezno praćenje stanja okoliša i izvješćivanje o njima i inovativne primjene u zaštiti okoliša (na primjer za praćenje usjeva, upravljanje vodama i poboljšano praćenje požara). U tu svrhu Copernicus bi trebao potpuno iskoristiti ulaganja izvršena u prethodnom razdoblju financiranja (2014.–2020.) uz istovremeno istraživanje novih operativnih i poslovnih modela radi daljnjeg dopunjavanja kapaciteta Copernicusa. Copernicus bi trebao biti nastavak uspješnih partnerstava s državama članicama kako bi se dodatno razvila njegova sigurnosna dimenzija u okviru odgovarajućih mehanizama upravljanja radi odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika u području sigurnosti.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Copernicus bi u okviru funkcije obrade podataka i informacija trebao osigurati dugoročnu održivost i daljnji razvoj ključnih usluga Copernicusa, pružajući informacije kako bi se zadovoljile potrebe javnog sektora i one proizašle iz međunarodnih obveza Unije, te maksimalno povećavajući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Konkretno, Copernicus bi trebao na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini pružati informacije o stanju atmosfere, uključujući o kvaliteti zraka; informacije o stanju oceana; informacije u svrhu potpore praćenja kopna kojima se podržava provedba lokalnih, nacionalnih i Unijinih politika; informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovom ublažavanju; geoprostorne informacije za potporu upravljanju kriznim situacijama, uključujući u okviru preventivnih aktivnosti, osiguravanju usklađenosti s propisima o okolišu te civilnoj sigurnosti, uključujući potporu vanjskom djelovanju Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane kojima se potiče održivost pružanja usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Copernicus bi u okviru funkcije obrade podataka i informacija trebao osigurati dugoročnu održivost i daljnji razvoj ključnih usluga Copernicusa, pružajući informacije kako bi se zadovoljile potrebe javnog sektora i one proizašle iz međunarodnih obveza Unije, te maksimalno povećavajući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Konkretno, Copernicus bi trebao na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini pružati informacije o stanju atmosfere, uključujući o kvaliteti zraka; informacije o stanju oceana; informacije u svrhu potpore praćenja kopna kojima se podržava provedba lokalnih, nacionalnih i Unijinih politika; informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovom ublažavanju; geoprostorne informacije za potporu upravljanju kriznim situacijama, uključujući u okviru preventivnih aktivnosti, osiguravanju usklađenosti s propisima o okolišu te civilnoj sigurnosti, uključujući potporu vanjskom djelovanju Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane kojima se potiče održivost pružanja usluge.

| (53) | Copernicus bi u okviru funkcije obrade podataka i informacija trebao osigurati dugoročnu održivost i daljnji razvoj ključnih usluga Copernicusa, pružajući informacije kako bi se zadovoljile potrebe javnog sektora i one proizašle iz međunarodnih obveza Unije, te maksimalno povećavajući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Konkretno, Copernicus bi trebao na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini pružati informacije o stanju atmosfere
  , uključujući o kvaliteti zraka
  ; informacije o stanju oceana; informacije u svrhu potpore praćenja kopna kojima se podržava provedba lokalnih, nacionalnih i Unijinih politika; informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovom ublažavanju; geoprostorne informacije za potporu upravljanju kriznim situacijama, uključujući u okviru preventivnih aktivnosti, osiguravanju usklađenosti s propisima o okolišu te civilnoj sigurnosti, uključujući potporu vanjskom djelovanju Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane kojima se potiče održivost pružanja usluge. |
| --- | --- |

(53)

Copernicus bi u okviru funkcije obrade podataka i informacija trebao osigurati dugoročnu održivost i daljnji razvoj ključnih usluga Copernicusa, pružajući informacije kako bi se zadovoljile potrebe javnog sektora i one proizašle iz međunarodnih obveza Unije, te maksimalno povećavajući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Konkretno, Copernicus bi trebao na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini pružati informacije o stanju atmosfere
  , uključujući o kvaliteti zraka
  ; informacije o stanju oceana; informacije u svrhu potpore praćenja kopna kojima se podržava provedba lokalnih, nacionalnih i Unijinih politika; informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovom ublažavanju; geoprostorne informacije za potporu upravljanju kriznim situacijama, uključujući u okviru preventivnih aktivnosti, osiguravanju usklađenosti s propisima o okolišu te civilnoj sigurnosti, uključujući potporu vanjskom djelovanju Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane kojima se potiče održivost pružanja usluge.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (54.a) | Kako bi se ciljevi Copernicusa ostvarili na stabilnoj osnovi, mogao bi se osnovati odbor (pododbor za program Copernicus) za pomoć Komisiji u osiguranju koordinacije doprinosa Unije, foruma korisnika, država članica i međuvladinih organizacija, te privatnog sektora programu Copernicus, koristeći na najbolji mogući način postojeće kapacitete i identificirajući manjkavosti koje treba riješiti na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54.a)

Kako bi se ciljevi Copernicusa ostvarili na stabilnoj osnovi, mogao bi se osnovati odbor (pododbor za program Copernicus) za pomoć Komisiji u osiguranju koordinacije doprinosa Unije, foruma korisnika, država članica i međuvladinih organizacija, te privatnog sektora programu Copernicus, koristeći na najbolji mogući način postojeće kapacitete i identificirajući manjkavosti koje treba riješiti na razini Unije.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | Provedbom usluga Copernicusa trebalo bi se olakšati prihvaćanje usluga u javnosti jer bi korisnici mogli predvidjeti dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. U tu bi se svrhu
  Komisija i
  subjekti kojima su povjerene zadaće
  pružanja usluga
  trebali uključiti u blisku suradnju s različitim zajednicama korisnika širom Europe u daljnjem razvoju Copernicusova portfelja usluga i informacija kako bi se osiguralo da se zadovoljavaju promjenjive potrebe javnog sektora i politika, a time i da se maksimalno poveća prihvaćanje i upotreba podataka dobivenih promatranjem Zemlje. Komisija i države članice trebale bi surađivati na razvoju in situ komponente Copernicusa te na olakšavanju integracije skupova in situ podataka i skupova svemirskih podataka za modernizirane usluge Copernicusa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

Provedbom usluga Copernicusa trebalo bi se olakšati prihvaćanje usluga u javnosti jer bi korisnici mogli predvidjeti dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. U tu bi se svrhu
  Komisija i
  subjekti kojima su povjerene zadaće
  pružanja usluga
  trebali uključiti u blisku suradnju s različitim zajednicama korisnika širom Europe u daljnjem razvoju Copernicusova portfelja usluga i informacija kako bi se osiguralo da se zadovoljavaju promjenjive potrebe javnog sektora i politika, a time i da se maksimalno poveća prihvaćanje i upotreba podataka dobivenih promatranjem Zemlje. Komisija i države članice trebale bi surađivati na razvoju in situ komponente Copernicusa te na olakšavanju integracije skupova in situ podataka i skupova svemirskih podataka za modernizirane usluge Copernicusa.

| (55) | Provedbom usluga Copernicusa trebalo bi se olakšati prihvaćanje usluga u javnosti jer bi korisnici mogli predvidjeti dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. U tu bi se svrhu
  Agencija i
  subjekti kojima su povjerene zadaće
  Copernicusa
  trebali uključiti u blisku suradnju s različitim zajednicama korisnika širom Europe u daljnjem razvoju Copernicusova portfelja usluga i informacija kako bi se osiguralo da se zadovoljavaju promjenjive potrebe javnog sektora i politika, a time i da se maksimalno poveća prihvaćanje i upotreba podataka dobivenih promatranjem Zemlje
  u interesu europskih građana
  . Komisija i države članice trebale bi surađivati na razvoju in situ komponente Copernicusa te na olakšavanju integracije skupova in situ podataka i skupova svemirskih podataka za modernizirane usluge Copernicusa. |
| --- | --- |

(55)

Provedbom usluga Copernicusa trebalo bi se olakšati prihvaćanje usluga u javnosti jer bi korisnici mogli predvidjeti dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. U tu bi se svrhu
  Agencija i
  subjekti kojima su povjerene zadaće
  Copernicusa
  trebali uključiti u blisku suradnju s različitim zajednicama korisnika širom Europe u daljnjem razvoju Copernicusova portfelja usluga i informacija kako bi se osiguralo da se zadovoljavaju promjenjive potrebe javnog sektora i politika, a time i da se maksimalno poveća prihvaćanje i upotreba podataka dobivenih promatranjem Zemlje
  u interesu europskih građana
  . Komisija i države članice trebale bi surađivati na razvoju in situ komponente Copernicusa te na olakšavanju integracije skupova in situ podataka i skupova svemirskih podataka za modernizirane usluge Copernicusa.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 56.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (56.a) | Države članice, Komisija i nadležna tijela trebali bi povremeno provoditi informativne kampanje za Copernicus u pogledu prednosti tog programa, pružajući svim potencijalnim korisnicima pristup relevantnim informacijama i podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(56.a)

Države članice, Komisija i nadležna tijela trebali bi povremeno provoditi informativne kampanje za Copernicus u pogledu prednosti tog programa, pružajući svim potencijalnim korisnicima pristup relevantnim informacijama i podacima.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (57.a) | Iako se službe za klimatske promjene programa Copernicus još uvijek nalaze u predoperativnoj fazi, već pokazuju dobre rezultate jer se broj korisnika između 2015. i 2016. udvostručio. Sve službe za klimatske promjene trebale bi što prije postati u potpunosti operativne i time omogućiti neprekidan protok podataka potrebnih za mjere učinkovitog ublažavanja klimatskih promjene i prilagodbe njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57.a)

Iako se službe za klimatske promjene programa Copernicus još uvijek nalaze u predoperativnoj fazi, već pokazuju dobre rezultate jer se broj korisnika između 2015. i 2016. udvostručio. Sve službe za klimatske promjene trebale bi što prije postati u potpunosti operativne i time omogućiti neprekidan protok podataka potrebnih za mjere učinkovitog ublažavanja klimatskih promjene i prilagodbe njima.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 59.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (59) | U svrhu poticanja i olakšavanja upotrebe podataka dobivenih promatranjem Zemlje te tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih vlasti tako i malih i srednjih poduzeća, znanstvenika i istraživača, trebalo bi putem aktivnosti za poticanje prihvaćenosti među korisnicima poticati namjenske mreže za distribuciju podataka Copernicusa, uključujući nacionalna i regionalna tijela. U tu svrhu Komisija i države članice trebale bi nastojati uspostaviti bolju povezanost između Copernicusa i nacionalnih i Unijinih politika kako bi potaknule potražnju za komercijalnim aplikacijama i uslugama te poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, omogućile da razvijaju aplikacije temeljene na podacima i informacijama Copernicusa u cilju razvoja konkurentnog europskog ekosustava podataka dobivenih promatranjem Zemlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59)

U svrhu poticanja i olakšavanja upotrebe podataka dobivenih promatranjem Zemlje te tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih vlasti tako i malih i srednjih poduzeća, znanstvenika i istraživača, trebalo bi putem aktivnosti za poticanje prihvaćenosti među korisnicima poticati namjenske mreže za distribuciju podataka Copernicusa, uključujući nacionalna i regionalna tijela. U tu svrhu Komisija i države članice trebale bi nastojati uspostaviti bolju povezanost između Copernicusa i nacionalnih i Unijinih politika kako bi potaknule potražnju za komercijalnim aplikacijama i uslugama te poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, omogućile da razvijaju aplikacije temeljene na podacima i informacijama Copernicusa u cilju razvoja konkurentnog europskog ekosustava podataka dobivenih promatranjem Zemlje.

| (59) | U svrhu poticanja i olakšavanja upotrebe podataka dobivenih promatranjem Zemlje te tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih
  i regionalnih
  vlasti tako i malih i srednjih poduzeća, znanstvenika i istraživača, trebalo bi putem aktivnosti za poticanje prihvaćenosti među korisnicima poticati namjenske mreže za distribuciju podataka Copernicusa, uključujući nacionalna i regionalna tijela. U tu svrhu Komisija i države članice trebale bi nastojati uspostaviti bolju povezanost između Copernicusa i nacionalnih i Unijinih politika kako bi potaknule potražnju za komercijalnim aplikacijama i uslugama te poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, omogućile da razvijaju aplikacije temeljene na podacima i informacijama Copernicusa u cilju razvoja konkurentnog europskog ekosustava podataka dobivenih promatranjem Zemlje. |
| --- | --- |

(59)

U svrhu poticanja i olakšavanja upotrebe podataka dobivenih promatranjem Zemlje te tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih
  i regionalnih
  vlasti tako i malih i srednjih poduzeća, znanstvenika i istraživača, trebalo bi putem aktivnosti za poticanje prihvaćenosti među korisnicima poticati namjenske mreže za distribuciju podataka Copernicusa, uključujući nacionalna i regionalna tijela. U tu svrhu Komisija i države članice trebale bi nastojati uspostaviti bolju povezanost između Copernicusa i nacionalnih i Unijinih politika kako bi potaknule potražnju za komercijalnim aplikacijama i uslugama te poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, omogućile da razvijaju aplikacije temeljene na podacima i informacijama Copernicusa u cilju razvoja konkurentnog europskog ekosustava podataka dobivenih promatranjem Zemlje.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 59.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (59.a) | S obzirom na ogroman potencijal koji satelitska snimanja imaju za održivo i učinkovito upravljanje resursima, uslijed čega se, na primjer, pružaju pouzdane i pravovremene informacije o stanju usjeva i tala, tu bi uslugu trebalo dodatno poboljšati kako bi se zadovoljile potrebe krajnjih korisnika i osiguralo povezivanje podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(59.a)

S obzirom na ogroman potencijal koji satelitska snimanja imaju za održivo i učinkovito upravljanje resursima, uslijed čega se, na primjer, pružaju pouzdane i pravovremene informacije o stanju usjeva i tala, tu bi uslugu trebalo dodatno poboljšati kako bi se zadovoljile potrebe krajnjih korisnika i osiguralo povezivanje podataka.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta i Vijeća Unija je Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća
  od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru
  uspostavila okvir za potporu nadzoru i praćenju u svemiru (SST) (24). Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti i održivosti svemirskih aktivnosti. SST je stoga od primarne, ključne važnosti za osiguravanje kontinuiteta komponenti Programa i njihovih doprinosa politikama Unije. Pokušavajući spriječiti širenje svemirskog otpada, SST pridonosi osiguravanju održivog i osiguranog pristupa svemiru, koji je globalno opće dobro, i njegovu iskorištavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta i Vijeća Unija je Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća
  od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru
  uspostavila okvir za potporu nadzoru i praćenju u svemiru (SST) (24). Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti i održivosti svemirskih aktivnosti. SST je stoga od primarne, ključne važnosti za osiguravanje kontinuiteta komponenti Programa i njihovih doprinosa politikama Unije. Pokušavajući spriječiti širenje svemirskog otpada, SST pridonosi osiguravanju održivog i osiguranog pristupa svemiru, koji je globalno opće dobro, i njegovu iskorištavanju.

| (62) | Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta i Vijeća Unija je Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24) uspostavila okvir za potporu nadzoru i praćenju u svemiru (SST). Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti i održivosti svemirskih aktivnosti. SST je stoga od primarne, ključne važnosti za osiguravanje kontinuiteta komponenti Programa i njihovih doprinosa politikama Unije. Pokušavajući spriječiti širenje svemirskog otpada, SST pridonosi osiguravanju održivog i osiguranog pristupa svemiru, koji je globalno opće dobro, i njegovu iskorištavanju.
  SST je namijenjen olakšavanju pripreme europskih projekata „čišćenja” Zemljine orbite. |
| --- | --- |

(62)

Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta i Vijeća Unija je Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća (24) uspostavila okvir za potporu nadzoru i praćenju u svemiru (SST). Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti i održivosti svemirskih aktivnosti. SST je stoga od primarne, ključne važnosti za osiguravanje kontinuiteta komponenti Programa i njihovih doprinosa politikama Unije. Pokušavajući spriječiti širenje svemirskog otpada, SST pridonosi osiguravanju održivog i osiguranog pristupa svemiru, koji je globalno opće dobro, i njegovu iskorištavanju.
  SST je namijenjen olakšavanju pripreme europskih projekata „čišćenja” Zemljine orbite.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 63.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (63) | SST bi trebalo dodatno razvijati u pogledu performansi i autonomije kapaciteta SST-a. U tu bi svrhu SST trebao stvoriti autonoman europski katalog svemirskih objekata na temelju podataka iz mreže senzora SST-a. U okviru SST-a također bi se trebalo nastaviti podupirati operativni rad i pružanje usluga SST-a. Budući da je SST sustav koji se temelji na potrebama korisnika, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme za prikupljanje korisničkih zahtjeva, uključujući one koji se odnose na sigurnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(63)

SST bi trebalo dodatno razvijati u pogledu performansi i autonomije kapaciteta SST-a. U tu bi svrhu SST trebao stvoriti autonoman europski katalog svemirskih objekata na temelju podataka iz mreže senzora SST-a. U okviru SST-a također bi se trebalo nastaviti podupirati operativni rad i pružanje usluga SST-a. Budući da je SST sustav koji se temelji na potrebama korisnika, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme za prikupljanje korisničkih zahtjeva, uključujući one koji se odnose na sigurnost.

| (63) | SST bi trebalo dodatno razvijati u pogledu performansi i autonomije kapaciteta SST-a. U tu bi svrhu SST trebao stvoriti autonoman europski katalog svemirskih objekata na temelju podataka iz mreže senzora SST-a.
  Katalog bi mogao slijediti primjer ostalih zemalja s mogućnostima djelovanja u području svemira i neke svoje podatke učiniti dostupnima za nekomercijalne i istraživačke svrhe.
  U okviru SST-a također bi se trebalo nastaviti podupirati operativni rad i pružanje usluga SST-a. Budući da je SST sustav koji se temelji na potrebama korisnika, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme za prikupljanje korisničkih zahtjeva, uključujući one koji se odnose na sigurnost i 
  prijenos relevantnih informacija prema javnim institucijama i iz njih, kako bi se poboljšala učinkovitost sustava
  . |
| --- | --- |

(63)

SST bi trebalo dodatno razvijati u pogledu performansi i autonomije kapaciteta SST-a. U tu bi svrhu SST trebao stvoriti autonoman europski katalog svemirskih objekata na temelju podataka iz mreže senzora SST-a.
  Katalog bi mogao slijediti primjer ostalih zemalja s mogućnostima djelovanja u području svemira i neke svoje podatke učiniti dostupnima za nekomercijalne i istraživačke svrhe.
  U okviru SST-a također bi se trebalo nastaviti podupirati operativni rad i pružanje usluga SST-a. Budući da je SST sustav koji se temelji na potrebama korisnika, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme za prikupljanje korisničkih zahtjeva, uključujući one koji se odnose na sigurnost i 
  prijenos relevantnih informacija prema javnim institucijama i iz njih, kako bi se poboljšala učinkovitost sustava
  .

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 67.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (67) | SST bi uz to trebao biti komplementaran postojećim mjerama ublažavanja, kao što su Smjernice za smanjenje svemirskog otpada Odbora za miroljubivo korištenje svemira (COPOUS) i Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, ili drugim inicijativama kako bi se osigurale sigurnost, zaštita i održivost aktivnosti u svemiru. Kako bi smanjio rizik od sudara, SST bi nastojao uspostaviti sinergiju s inicijativama za aktivno uklanjanje
  i mjerama pasivizacije
  svemirskog otpada. SST bi trebao pridonijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira. Povećanje svemirskih aktivnosti može utjecati na međunarodne inicijative u području upravljanja svemirskim prometom. Unija bi trebala pratiti te promjene okruženja te ih prema potrebi uzeti u obzir u kontekstu preispitivanja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(67)

SST bi uz to trebao biti komplementaran postojećim mjerama ublažavanja, kao što su Smjernice za smanjenje svemirskog otpada Odbora za miroljubivo korištenje svemira (COPOUS) i Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, ili drugim inicijativama kako bi se osigurale sigurnost, zaštita i održivost aktivnosti u svemiru. Kako bi smanjio rizik od sudara, SST bi nastojao uspostaviti sinergiju s inicijativama za aktivno uklanjanje
  i mjerama pasivizacije
  svemirskog otpada. SST bi trebao pridonijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira. Povećanje svemirskih aktivnosti može utjecati na međunarodne inicijative u području upravljanja svemirskim prometom. Unija bi trebala pratiti te promjene okruženja te ih prema potrebi uzeti u obzir u kontekstu preispitivanja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja.

| (67) | SST bi uz to trebao biti komplementaran postojećim mjerama ublažavanja, kao što su Smjernice za smanjenje svemirskog otpada Odbora za miroljubivo korištenje svemira (COPOUS) i Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, ili drugim inicijativama kako bi se osigurale sigurnost, zaštita i održivost aktivnosti u svemiru. Kako bi smanjio rizik od sudara, SST bi nastojao uspostaviti sinergiju s inicijativama koje su
  usmjerene na promicanje i uvođenje tehnoloških sustava osmišljenih za
  aktivno uklanjanje svemirskog otpada. SST bi trebao pridonijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira. Povećanje svemirskih aktivnosti može utjecati na međunarodne inicijative u području upravljanja svemirskim prometom. Unija bi trebala pratiti te promjene okruženja te ih prema potrebi uzeti u obzir u kontekstu preispitivanja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja. |
| --- | --- |

(67)

SST bi uz to trebao biti komplementaran postojećim mjerama ublažavanja, kao što su Smjernice za smanjenje svemirskog otpada Odbora za miroljubivo korištenje svemira (COPOUS) i Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, ili drugim inicijativama kako bi se osigurale sigurnost, zaštita i održivost aktivnosti u svemiru. Kako bi smanjio rizik od sudara, SST bi nastojao uspostaviti sinergiju s inicijativama koje su
  usmjerene na promicanje i uvođenje tehnoloških sustava osmišljenih za
  aktivno uklanjanje svemirskog otpada. SST bi trebao pridonijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira. Povećanje svemirskih aktivnosti može utjecati na međunarodne inicijative u području upravljanja svemirskim prometom. Unija bi trebala pratiti te promjene okruženja te ih prema potrebi uzeti u obzir u kontekstu preispitivanja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 70.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (70) | Ekstremne i bitne svemirske meteorološke pojave mogle bi ugroziti sigurnost građana i prekinuti rad svemirske i zemaljske infrastrukture. Stoga bi trebalo osnovati funkciju svemirske meteorologije kao dijela Programa kako bi se mogli ocjenjivati svemirski meteorološki rizici i povezane korisničke potrebe, širiti znanje o svemirskim meteorološkim rizicima, pružati svemirske meteorološke usluge prilagođene potrebama korisnika te poboljšati kapacitete država
  članica
  za pružanje svemirskih meteoroloških usluga. Komisija bi trebala dati prednost sektorima kojima će se pružati operativne svemirske meteorološke usluge, uzimajući u obzir potrebe korisnika, rizike i tehnološku spremnost. Dugoročno bi se moglo raditi na zadovoljavanju potreba i u drugim sektorima. Pružanje usluga na razini Unije u skladu s potrebama korisnika zahtijevat će ciljane, koordinirane i kontinuirane aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi se pružila potpora razvoju svemirskih meteoroloških usluga. Pružanje svemirskih meteoroloških usluga trebalo bi se temeljiti na postojećim nacionalnim i Unijinim kapacitetima te omogućiti sudjelovanje što većeg broja država članica i uključivanje privatnog sektora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(70)

Ekstremne i bitne svemirske meteorološke pojave mogle bi ugroziti sigurnost građana i prekinuti rad svemirske i zemaljske infrastrukture. Stoga bi trebalo osnovati funkciju svemirske meteorologije kao dijela Programa kako bi se mogli ocjenjivati svemirski meteorološki rizici i povezane korisničke potrebe, širiti znanje o svemirskim meteorološkim rizicima, pružati svemirske meteorološke usluge prilagođene potrebama korisnika te poboljšati kapacitete država
  članica
  za pružanje svemirskih meteoroloških usluga. Komisija bi trebala dati prednost sektorima kojima će se pružati operativne svemirske meteorološke usluge, uzimajući u obzir potrebe korisnika, rizike i tehnološku spremnost. Dugoročno bi se moglo raditi na zadovoljavanju potreba i u drugim sektorima. Pružanje usluga na razini Unije u skladu s potrebama korisnika zahtijevat će ciljane, koordinirane i kontinuirane aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi se pružila potpora razvoju svemirskih meteoroloških usluga. Pružanje svemirskih meteoroloških usluga trebalo bi se temeljiti na postojećim nacionalnim i Unijinim kapacitetima te omogućiti sudjelovanje što većeg broja država članica i uključivanje privatnog sektora.

| (70) | Ekstremne i bitne svemirske meteorološke pojave mogle bi ugroziti sigurnost građana i prekinuti rad svemirske i zemaljske infrastrukture. Stoga bi trebalo osnovati funkciju svemirske meteorologije kao dijela Programa kako bi se mogli ocjenjivati svemirski meteorološki rizici i povezane korisničke potrebe, širiti znanje o svemirskim meteorološkim rizicima, pružati svemirske meteorološke usluge prilagođene potrebama korisnika te poboljšati kapacitete država
  članica
  za pružanje svemirskih meteoroloških usluga. Komisija bi trebala dati prednost sektorima kojima će se pružati operativne svemirske meteorološke usluge, uzimajući u obzir potrebe korisnika, rizike i tehnološku spremnost. Dugoročno bi se moglo raditi na zadovoljavanju potreba i u drugim sektorima. Pružanje usluga na razini Unije u skladu s potrebama korisnika zahtijevat će ciljane, koordinirane i kontinuirane aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi se pružila potpora razvoju svemirskih meteoroloških usluga. Pružanje svemirskih meteoroloških usluga trebalo bi se temeljiti na postojećim nacionalnim i Unijinim kapacitetima te omogućiti sudjelovanje što većeg broja država članica i 
  međunarodnih organizacija
  , kao i uključivanje privatnog sektora. |
| --- | --- |

(70)

Ekstremne i bitne svemirske meteorološke pojave mogle bi ugroziti sigurnost građana i prekinuti rad svemirske i zemaljske infrastrukture. Stoga bi trebalo osnovati funkciju svemirske meteorologije kao dijela Programa kako bi se mogli ocjenjivati svemirski meteorološki rizici i povezane korisničke potrebe, širiti znanje o svemirskim meteorološkim rizicima, pružati svemirske meteorološke usluge prilagođene potrebama korisnika te poboljšati kapacitete država
  članica
  za pružanje svemirskih meteoroloških usluga. Komisija bi trebala dati prednost sektorima kojima će se pružati operativne svemirske meteorološke usluge, uzimajući u obzir potrebe korisnika, rizike i tehnološku spremnost. Dugoročno bi se moglo raditi na zadovoljavanju potreba i u drugim sektorima. Pružanje usluga na razini Unije u skladu s potrebama korisnika zahtijevat će ciljane, koordinirane i kontinuirane aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi se pružila potpora razvoju svemirskih meteoroloških usluga. Pružanje svemirskih meteoroloških usluga trebalo bi se temeljiti na postojećim nacionalnim i Unijinim kapacitetima te omogućiti sudjelovanje što većeg broja država članica i 
  međunarodnih organizacija
  , kao i uključivanje privatnog sektora.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 73.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM je program usmjeren na korisnika koji ima jaku dimenziju sigurnosti. Analizirani su scenariji upotrebe za tri glavne skupine: upravljanje krizama
  , koje može uključivati civilne i vojne misije i operacije u okviru zajedničke sigurnosti i obrane,
  prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize i izvanredne pomorske situacije; nadzor, koji može uključivati nadzor granica, nadzor predgraničnog prostora, nadzor morskih granica i nadzor nezakonitog trgovanja; te ključne infrastrukture, koje mogu uključivati diplomatsku mrežu, policijsku komunikaciju, kritične infrastrukture (npr. energetika, promet, građevine za regulaciju vodnih tokova) i svemirske infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(73)

GOVSATCOM je program usmjeren na korisnika koji ima jaku dimenziju sigurnosti. Analizirani su scenariji upotrebe za tri glavne skupine: upravljanje krizama
  , koje može uključivati civilne i vojne misije i operacije u okviru zajedničke sigurnosti i obrane,
  prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize i izvanredne pomorske situacije; nadzor, koji može uključivati nadzor granica, nadzor predgraničnog prostora, nadzor morskih granica i nadzor nezakonitog trgovanja; te ključne infrastrukture, koje mogu uključivati diplomatsku mrežu, policijsku komunikaciju, kritične infrastrukture (npr. energetika, promet, građevine za regulaciju vodnih tokova) i svemirske infrastrukture.

| (73) | GOVSATCOM je program usmjeren na korisnika koji ima jaku dimenziju sigurnosti. Analizirani su scenariji upotrebe za tri glavne skupine: upravljanje krizama, prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize i izvanredne pomorske situacije; nadzor, koji može uključivati nadzor granica, nadzor predgraničnog prostora, nadzor morskih granica i nadzor nezakonitog trgovanja; te ključne infrastrukture, koje mogu uključivati diplomatsku mrežu, policijsku komunikaciju,
  digitalnu infrastrukturu (npr. podatkovni centri, poslužitelji),
  kritične infrastrukture (npr. energetika, promet, građevine za regulaciju vodnih tokova
  kao što su brane
  ) i svemirske infrastrukture. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM je program usmjeren na korisnika koji ima jaku dimenziju sigurnosti. Analizirani su scenariji upotrebe za tri glavne skupine: upravljanje krizama, prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize i izvanredne pomorske situacije; nadzor, koji može uključivati nadzor granica, nadzor predgraničnog prostora, nadzor morskih granica i nadzor nezakonitog trgovanja; te ključne infrastrukture, koje mogu uključivati diplomatsku mrežu, policijsku komunikaciju,
  digitalnu infrastrukturu (npr. podatkovni centri, poslužitelji),
  kritične infrastrukture (npr. energetika, promet, građevine za regulaciju vodnih tokova
  kao što su brane
  ) i svemirske infrastrukture.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 78.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (78) | Za korisnike satelitskih komunikacija korisnička je oprema najvažnije operativno sučelje. Zahvaljujući pristupu GOVSATCOM-a EU-a
  većina
  korisnika
  može
  nastaviti upotrebljavati postojeću korisničku opremu za usluge GOVSATCOM-a
  ako upotrebljava tehnologije Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(78)

Za korisnike satelitskih komunikacija korisnička je oprema najvažnije operativno sučelje. Zahvaljujući pristupu GOVSATCOM-a EU-a
  većina
  korisnika
  može
  nastaviti upotrebljavati postojeću korisničku opremu za usluge GOVSATCOM-a
  ako upotrebljava tehnologije Unije
  .

| (78) | Za korisnike satelitskih komunikacija korisnička je oprema najvažnije operativno sučelje. Zahvaljujući pristupu GOVSATCOM-a EU-a korisnika
  bi trebali
  nastaviti upotrebljavati postojeću korisničku opremu za usluge GOVSATCOM-a. |
| --- | --- |

(78)

Za korisnike satelitskih komunikacija korisnička je oprema najvažnije operativno sučelje. Zahvaljujući pristupu GOVSATCOM-a EU-a korisnika
  bi trebali
  nastaviti upotrebljavati postojeću korisničku opremu za usluge GOVSATCOM-a.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 86.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (86) | Moguće je da su za infrastrukturu namijenjenu Programu potrebne dodatne aktivnosti istraživanja i inovacija, koje se može podržati u okviru programa Obzor Europa, uz nastojanje da se ostvari usklađenost s aktivnostima Europske svemirske agencije u tom području. Sinergije s Obzorom Europa trebale bi osigurati da se potrebe za istraživanjem i razvojem u svemirskom sektoru utvrde i definiraju kao dio strateškog planiranja istraživanja i inovacija. Svemirski podaci i usluge koji se u okviru Programa stavljaju besplatno na raspolaganje koristit će se za razvoj revolucionarnih rješenja putem istraživanja i inovacija, uključujući u okviru Obzora Europa,
  posebno za održivu hranu i prirodne resurse, praćenje klime, pametne gradove, automatizirana vozila, sigurnost i upravljanje katastrofama
  . U strateškom planiranju u okviru programa Obzor utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se mogle iskoristiti infrastrukture u vlasništvu Unije kao što su Galileo, EGNOS i Copernicus. Istraživačke infrastrukture, osobito mreže za in situ promatranja, bit će ključni sastavni dijelovi in situ promatračke infrastrukture kojom će biti omogućene usluge Copernicusa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(86)

Moguće je da su za infrastrukturu namijenjenu Programu potrebne dodatne aktivnosti istraživanja i inovacija, koje se može podržati u okviru programa Obzor Europa, uz nastojanje da se ostvari usklađenost s aktivnostima Europske svemirske agencije u tom području. Sinergije s Obzorom Europa trebale bi osigurati da se potrebe za istraživanjem i razvojem u svemirskom sektoru utvrde i definiraju kao dio strateškog planiranja istraživanja i inovacija. Svemirski podaci i usluge koji se u okviru Programa stavljaju besplatno na raspolaganje koristit će se za razvoj revolucionarnih rješenja putem istraživanja i inovacija, uključujući u okviru Obzora Europa,
  posebno za održivu hranu i prirodne resurse, praćenje klime, pametne gradove, automatizirana vozila, sigurnost i upravljanje katastrofama
  . U strateškom planiranju u okviru programa Obzor utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se mogle iskoristiti infrastrukture u vlasništvu Unije kao što su Galileo, EGNOS i Copernicus. Istraživačke infrastrukture, osobito mreže za in situ promatranja, bit će ključni sastavni dijelovi in situ promatračke infrastrukture kojom će biti omogućene usluge Copernicusa.

| (86) | Moguće je da su za infrastrukturu namijenjenu Programu potrebne dodatne aktivnosti istraživanja i inovacija, koje se može podržati u okviru programa Obzor Europa, uz nastojanje da se ostvari usklađenost s aktivnostima Europske svemirske agencije u tom području. Sinergije s Obzorom Europa trebale bi osigurati da se potrebe za istraživanjem i razvojem u svemirskom sektoru utvrde i definiraju kao dio strateškog planiranja istraživanja i inovacija.
  Važno je osigurati kontinuitet između rješenja dobivenih u okviru Obzora Europa i rada komponenata Programa.
  Svemirski podaci i usluge koji se u okviru Programa stavljaju besplatno na raspolaganje koristit će se za razvoj revolucionarnih rješenja putem istraživanja i inovacija, uključujući u okviru Obzora Europa,
  o glavnim europskim politikama
  . U strateškom planiranju u okviru programa Obzor utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se mogle iskoristiti infrastrukture u vlasništvu Unije kao što su Galileo, EGNOS i Copernicus. Istraživačke infrastrukture, posebno in situ mreže za promatranje, tvorit će ključne elemente in situ infrastrukture za promatranja, kojom će se koristiti usluge programa Copernicus. |
| --- | --- |

(86)

Moguće je da su za infrastrukturu namijenjenu Programu potrebne dodatne aktivnosti istraživanja i inovacija, koje se može podržati u okviru programa Obzor Europa, uz nastojanje da se ostvari usklađenost s aktivnostima Europske svemirske agencije u tom području. Sinergije s Obzorom Europa trebale bi osigurati da se potrebe za istraživanjem i razvojem u svemirskom sektoru utvrde i definiraju kao dio strateškog planiranja istraživanja i inovacija.
  Važno je osigurati kontinuitet između rješenja dobivenih u okviru Obzora Europa i rada komponenata Programa.
  Svemirski podaci i usluge koji se u okviru Programa stavljaju besplatno na raspolaganje koristit će se za razvoj revolucionarnih rješenja putem istraživanja i inovacija, uključujući u okviru Obzora Europa,
  o glavnim europskim politikama
  . U strateškom planiranju u okviru programa Obzor utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se mogle iskoristiti infrastrukture u vlasništvu Unije kao što su Galileo, EGNOS i Copernicus. Istraživačke infrastrukture, posebno in situ mreže za promatranje, tvorit će ključne elemente in situ infrastrukture za promatranja, kojom će se koristiti usluge programa Copernicus.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 87.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (87) | Uredbom (EU) br. 912/2010 osnovana je agencija Unije pod imenom Agencija za europski GNSS radi upravljanja određenim aspektima satelitskih navigacijskih programa Galileo i EGNOS. U ovoj se Uredbi predviđa povjeravanje novih zadaća Agenciji za europski GNSS koje se neće odnositi samo na Galileo i EGNOS nego i na druge komponente programa, osobito kad je riječ o sigurnosnoj akreditaciji. U skladu s tim, zadaće i organizacijski aspekti Agencije za europski GNSS moraju se stoga prilagoditi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(87)

Uredbom (EU) br. 912/2010 osnovana je agencija Unije pod imenom Agencija za europski GNSS radi upravljanja određenim aspektima satelitskih navigacijskih programa Galileo i EGNOS. U ovoj se Uredbi predviđa povjeravanje novih zadaća Agenciji za europski GNSS koje se neće odnositi samo na Galileo i EGNOS nego i na druge komponente programa, osobito kad je riječ o sigurnosnoj akreditaciji. U skladu s tim, zadaće i organizacijski aspekti Agencije za europski GNSS moraju se stoga prilagoditi.

| (87) | Uredbom (EU) br. 912/2010 osnovana je agencija Unije pod imenom Agencija za europski GNSS radi upravljanja određenim aspektima satelitskih navigacijskih programa Galileo i EGNOS. U ovoj se Uredbi predviđa povjeravanje novih zadaća Agenciji za europski GNSS koje se neće odnositi samo na Galileo i EGNOS nego i na druge komponente programa, osobito kad je riječ o sigurnosnoj akreditaciji
  i kibersigurnosti
  . U skladu s tim, zadaće i organizacijski aspekti Agencije za europski GNSS moraju se stoga prilagoditi. |
| --- | --- |

(87)

Uredbom (EU) br. 912/2010 osnovana je agencija Unije pod imenom Agencija za europski GNSS radi upravljanja određenim aspektima satelitskih navigacijskih programa Galileo i EGNOS. U ovoj se Uredbi predviđa povjeravanje novih zadaća Agenciji za europski GNSS koje se neće odnositi samo na Galileo i EGNOS nego i na druge komponente programa, osobito kad je riječ o sigurnosnoj akreditaciji
  i kibersigurnosti
  . U skladu s tim, zadaće i organizacijski aspekti Agencije za europski GNSS moraju se stoga prilagoditi.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 88.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (88) | Imajući u vidu proširenu nadležnost Agencije za europski GNSS, koja više neće biti ograničena na Galileo i EGNOS, trebalo bi promijeniti njezino ime. Međutim, u okviru te Agencije trebalo bi osigurati kontinuitet aktivnosti Agencije za europski GNSS, uključujući kontinuitet u pogledu prava i obveza, osoblja i valjanosti svih donesenih odluka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(88)

Imajući u vidu proširenu nadležnost Agencije za europski GNSS, koja više neće biti ograničena na Galileo i EGNOS, trebalo bi promijeniti njezino ime. Međutim, u okviru te Agencije trebalo bi osigurati kontinuitet aktivnosti Agencije za europski GNSS, uključujući kontinuitet u pogledu prava i obveza, osoblja i valjanosti svih donesenih odluka.

| (88) | Imajući u vidu proširenu nadležnost Agencije za europski GNSS, koja više neće biti ograničena na Galileo i EGNOS, trebalo bi promijeniti njezino ime
  . U slučajevima kada povjerava zadaće Agenciji, Komisija bi trebala osigurati odgovarajuća sredstva za upravljanje tim zadaćama i njihovo izvršenje, uključujući prikladne ljudske i financijske resurse.
  Međutim, u okviru te Agencije trebalo bi osigurati kontinuitet aktivnosti Agencije za europski GNSS, uključujući kontinuitet u pogledu prava i obveza, osoblja i valjanosti svih donesenih odluka. |
| --- | --- |

(88)

Imajući u vidu proširenu nadležnost Agencije za europski GNSS, koja više neće biti ograničena na Galileo i EGNOS, trebalo bi promijeniti njezino ime
  . U slučajevima kada povjerava zadaće Agenciji, Komisija bi trebala osigurati odgovarajuća sredstva za upravljanje tim zadaćama i njihovo izvršenje, uključujući prikladne ljudske i financijske resurse.
  Međutim, u okviru te Agencije trebalo bi osigurati kontinuitet aktivnosti Agencije za europski GNSS, uključujući kontinuitet u pogledu prava i obveza, osoblja i valjanosti svih donesenih odluka.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „svemirske meteorološke pojave” znači prirodne varijacije u svemirskom okolišu između Sunca i Zemlje, uključujući Sunčeve bljeskove, Sunčeve energetske čestice, Sunčev vjetar i koronini izbačaji koji mogu uzrokovati Sunčeve oluje (geomagnetske oluje, oluje Sunčeva zračenja i ionosferski poremećaji), što može utjecati na Zemlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„svemirske meteorološke pojave” znači prirodne varijacije u svemirskom okolišu između Sunca i Zemlje, uključujući Sunčeve bljeskove, Sunčeve energetske čestice, Sunčev vjetar i koronini izbačaji koji mogu uzrokovati Sunčeve oluje (geomagnetske oluje, oluje Sunčeva zračenja i ionosferski poremećaji), što može utjecati na Zemlju;

| (2) | „svemirske meteorološke pojave” znači prirodne varijacije u svemirskom okolišu između Sunca i Zemlje, uključujući Sunčeve bljeskove, Sunčeve energetske čestice, Sunčev vjetar i koronini izbačaji koji mogu uzrokovati Sunčeve oluje (geomagnetske oluje, oluje Sunčeva zračenja i ionosferski poremećaji), što može utjecati na Zemlju
  ili infrastrukture u svemiru
  ; |
| --- | --- |

(2)

„svemirske meteorološke pojave” znači prirodne varijacije u svemirskom okolišu između Sunca i Zemlje, uključujući Sunčeve bljeskove, Sunčeve energetske čestice, Sunčev vjetar i koronini izbačaji koji mogu uzrokovati Sunčeve oluje (geomagnetske oluje, oluje Sunčeva zračenja i ionosferski poremećaji), što može utjecati na Zemlju
  ili infrastrukture u svemiru
  ;

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „svijest o situaciji u svemiru” ili „SSA” znači
  sveobuhvatan pristup
  glavnim opasnostima u svemiru, koje obuhvaćaju sudare satelita i svemirskog otpada, svemirske meteorološke fenomene i objekte u blizini Zemlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„svijest o situaciji u svemiru” ili „SSA” znači
  sveobuhvatan pristup
  glavnim opasnostima u svemiru, koje obuhvaćaju sudare satelita i svemirskog otpada, svemirske meteorološke fenomene i objekte u blizini Zemlje;

| (5) | „svijest o situaciji u svemiru” ili „SSA” znači
  sveobuhvatno znanje i razumijevanje
  glavnih opasnosti u svemiru, koje obuhvaćaju sudare satelita i svemirskog otpada, svemirske meteorološke fenomene i objekte u blizini Zemlje; |
| --- | --- |

(5)

„svijest o situaciji u svemiru” ili „SSA” znači
  sveobuhvatno znanje i razumijevanje
  glavnih opasnosti u svemiru, koje obuhvaćaju sudare satelita i svemirskog otpada, svemirske meteorološke fenomene i objekte u blizini Zemlje;

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | „operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

„operacije mješovitog financiranja” znači mjere financirane iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

| (6) | „operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti
  i/ili proračunska jamstva
  iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja; |
| --- | --- |

(6)

„operacije mješovitog financiranja” znači djelovanja financirana iz proračuna EU-a, među ostalim u okviru mehanizama za mješovito financiranje u skladu s člankom 2. stavkom 6. Financijske uredbe, u kojima se kombiniraju bespovratni oblici potpore i/ili financijski instrumenti
  i/ili proračunska jamstva
  iz proračuna EU-a i povratni oblici potpore iz razvojnih ili drugih javnih financijskih institucija te komercijalnih financijskih institucija i ulagatelja;

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „podaci SST-a” znači fizički parametri svemirskih objekata koje su prikupili senzori SST-a ili orbitalni parametri svemirskih objekata izvedeni iz promatranja senzorima SST-a u okviru komponente za nadzor i praćenje u svemiru (SST); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

„podaci SST-a” znači fizički parametri svemirskih objekata koje su prikupili senzori SST-a ili orbitalni parametri svemirskih objekata izvedeni iz promatranja senzorima SST-a u okviru komponente za nadzor i praćenje u svemiru (SST);

| (10) | „podaci SST-a” znači fizički parametri svemirskih objekata
  , uključujući svemirski otpad,
  koje su prikupili senzori SST-a ili orbitalni parametri svemirskih objekata izvedeni iz promatranja senzorima SST-a u okviru komponente za nadzor i praćenje u svemiru (SST); |
| --- | --- |

(10)

„podaci SST-a” znači fizički parametri svemirskih objekata
  , uključujući svemirski otpad,
  koje su prikupili senzori SST-a ili orbitalni parametri svemirskih objekata izvedeni iz promatranja senzorima SST-a u okviru komponente za nadzor i praćenje u svemiru (SST);

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | „informacije treće strane u Copernicusu” znači informacije licencirane i omogućene za upotrebu u aktivnostima Copernicusa koje potječu iz izvora koji nisu Copernicusovi Sentineli; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 23. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „temeljni korisnici Copernicusa” znači korisnici koji imaju koristi od podataka i informacija programa Copernicus te imaju dodatnu ulogu u razvoju programa Copernicus, a koji obuhvaćaju institucije i tijela Unije i europska nacionalna ili regionalna javna tijela kojima je povjerena zadaća pružanja javne usluge za potrebe definiranja, provedbe, osiguravanja provedbe ili praćenja politika okoliša, civilne zaštite ili sigurnosti; | „temeljni korisnici Copernicusa” znači korisnici koji imaju koristi od podataka i informacija programa Copernicus te imaju dodatnu ulogu u razvoju programa Copernicus, a koji obuhvaćaju institucije i tijela Unije i europska nacionalna ili regionalna javna tijela kojima je povjerena zadaća pružanja javne usluge za potrebe definiranja, provedbe, osiguravanja provedbe ili praćenja politika okoliša, civilne zaštite
  , uključujući zaštitu infrastrukture
  ili sigurnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

„temeljni korisnici Copernicusa” znači korisnici koji imaju koristi od podataka i informacija programa Copernicus te imaju dodatnu ulogu u razvoju programa Copernicus, a koji obuhvaćaju institucije i tijela Unije i europska nacionalna ili regionalna javna tijela kojima je povjerena zadaća pružanja javne usluge za potrebe definiranja, provedbe, osiguravanja provedbe ili praćenja politika okoliša, civilne zaštite ili sigurnosti;

„temeljni korisnici Copernicusa” znači korisnici koji imaju koristi od podataka i informacija programa Copernicus te imaju dodatnu ulogu u razvoju programa Copernicus, a koji obuhvaćaju institucije i tijela Unije i europska nacionalna ili regionalna javna tijela kojima je povjerena zadaća pružanja javne usluge za potrebe definiranja, provedbe, osiguravanja provedbe ili praćenja politika okoliša, civilne zaštite
  , uključujući zaštitu infrastrukture
  ili sigurnosti;

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 23. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | „temeljne usluge Copernicusa” znači operativne usluge grupirane u komponentu za obradu podataka i informacija ili komponentu usluge koje su u općem ili zajedničkom interesu država članica i Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

„temeljne usluge Copernicusa” znači operativne usluge grupirane u komponentu za obradu podataka i informacija ili komponentu usluge koje su u općem ili zajedničkom interesu država članica i Unije;

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | „svemirski sektor” znači:



  „sektor na početku proizvodnog lanca” koji obuhvaća aktivnosti koje vode prema operativnom svemirskom sustavu i istraživanje svemira;




  „sektor na kraju proizvodnog lanca” koji obuhvaća aktivnosti povezane s iskorištavanjem satelitskih podataka radi razvoja proizvoda i usluga povezanih sa svemirom za krajnje korisnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

„sektor na početku proizvodnog lanca” koji obuhvaća aktivnosti koje vode prema operativnom svemirskom sustavu i istraživanje svemira;

„sektor na kraju proizvodnog lanca” koji obuhvaća aktivnosti povezane s iskorištavanjem satelitskih podataka radi razvoja proizvoda i usluga povezanih sa svemirom za krajnje korisnike.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | autonomnog civilnog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) pod civilnim nadzorom koji obuhvaća konstelaciju satelita, centre i globalnu mrežu zemaljskih postaja, nudi usluge određivanja položaja, navigacije i mjerenja vremena te
  u potpunosti
  integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Galileo”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

autonomnog civilnog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) pod civilnim nadzorom koji obuhvaća konstelaciju satelita, centre i globalnu mrežu zemaljskih postaja, nudi usluge određivanja položaja, navigacije i mjerenja vremena te
  u potpunosti
  integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Galileo”);

| (a) | autonomnog civilnog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) pod civilnim nadzorom koji obuhvaća konstelaciju satelita, centre i globalnu mrežu zemaljskih postaja, nudi usluge određivanja položaja, navigacije i mjerenja vremena te
  , prema potrebi,
  integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Galileo”); |
| --- | --- |

(a)

autonomnog civilnog globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS) pod civilnim nadzorom koji obuhvaća konstelaciju satelita, centre i globalnu mrežu zemaljskih postaja, nudi usluge određivanja položaja, navigacije i mjerenja vremena te
  , prema potrebi,
  integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Galileo”);

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | autonomnog sustava za promatranje Zemlje utemeljenog na potrebama korisnika pod civilnim nadzorom koji nudi geoinformacijske podatke i usluge, sastoji se od satelita, zemaljske infrastrukture, objekata za obradu podataka i informacija i distribucijske infrastrukture te u potpunosti integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Copernicus”); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

autonomnog sustava za promatranje Zemlje utemeljenog na potrebama korisnika pod civilnim nadzorom koji nudi geoinformacijske podatke i usluge, sastoji se od satelita, zemaljske infrastrukture, objekata za obradu podataka i informacija i distribucijske infrastrukture te u potpunosti integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Copernicus”);

| (c) | autonomnog sustava za promatranje Zemlje utemeljenog na potrebama korisnika pod civilnim nadzorom koji nudi geoinformacijske podatke i usluge
  na temelju besplatnih i otvorenih podataka
  , sastoji se od satelita, zemaljske infrastrukture, objekata za obradu podataka i informacija i distribucijske infrastrukture te u potpunosti integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Copernicus”); |
| --- | --- |

(c)

autonomnog sustava za promatranje Zemlje utemeljenog na potrebama korisnika pod civilnim nadzorom koji nudi geoinformacijske podatke i usluge
  na temelju besplatnih i otvorenih podataka
  , sastoji se od satelita, zemaljske infrastrukture, objekata za obradu podataka i informacija i distribucijske infrastrukture te u potpunosti integrira sigurnosne potrebe i zahtjeve (dalje u tekstu „Copernicus”);

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | sustava za nadzor i praćenje u svemiru čiji je cilj poboljšati, voditi i pružati podatke, informacije i usluge povezane s nadzorom i praćenjem aktivnih i neaktivnih svemirskih letjelica
  , odbačenih stupnjeva raketa-nosača
  te otpada
  i njegovih fragmenata
  koji kruže oko Zemlje, a koji su dopunjeni parametrima promatranja koji se odnose na svemirske meteorološke pojave i rizik od objekata u blizini Zemlje (NEO-i) koji se približe području praćenja Zemlje (SST); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

sustava za nadzor i praćenje u svemiru čiji je cilj poboljšati, voditi i pružati podatke, informacije i usluge povezane s nadzorom i praćenjem aktivnih i neaktivnih svemirskih letjelica
  , odbačenih stupnjeva raketa-nosača
  te otpada
  i njegovih fragmenata
  koji kruže oko Zemlje, a koji su dopunjeni parametrima promatranja koji se odnose na svemirske meteorološke pojave i rizik od objekata u blizini Zemlje (NEO-i) koji se približe području praćenja Zemlje (SST);

| (d) | sustava za nadzor i praćenje u svemiru čiji je cilj poboljšati, voditi i pružati podatke, informacije i usluge povezane s nadzorom i praćenjem aktivnih i neaktivnih svemirskih letjelica
  i svemirskog
  otpada koji kruže oko Zemlje, a koji su dopunjeni parametrima promatranja koji se odnose na svemirske meteorološke pojave i rizik od objekata u blizini Zemlje (NEO-i) koji se približe području praćenja Zemlje (SST); |
| --- | --- |

(d)

sustava za nadzor i praćenje u svemiru čiji je cilj poboljšati, voditi i pružati podatke, informacije i usluge povezane s nadzorom i praćenjem aktivnih i neaktivnih svemirskih letjelica
  i svemirskog
  otpada koji kruže oko Zemlje, a koji su dopunjeni parametrima promatranja koji se odnose na svemirske meteorološke pojave i rizik od objekata u blizini Zemlje (NEO-i) koji se približe području praćenja Zemlje (SST);

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program uz to sadržava mjere namijenjene za osiguravanje
  učinkovita
  pristupa svemiru
  za Program i
  za poticanje inovativnog svemirskog sektora. | Program uz to sadržava mjere namijenjene za osiguravanje
  autonomnog
  pristupa svemiru,
  za rješavanje kibernetičkih prijetnji,
  za poticanje inovativnog
  i konkurentnog
  svemirskog sektora
  , od njegovog početka do kraja, te za pružanje podrške diplomaciji u pitanjima svemira
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Program uz to sadržava mjere namijenjene za osiguravanje
  učinkovita
  pristupa svemiru
  za Program i
  za poticanje inovativnog svemirskog sektora.

Program uz to sadržava mjere namijenjene za osiguravanje
  autonomnog
  pristupa svemiru,
  za rješavanje kibernetičkih prijetnji,
  za poticanje inovativnog
  i konkurentnog
  svemirskog sektora
  , od njegovog početka do kraja, te za pružanje podrške diplomaciji u pitanjima svemira
  .

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći su ciljevi Programa sljedeći: | 1.   Opći ciljevi programa su sljedeći: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći su ciljevi Programa sljedeći:

1.   Opći ciljevi programa su sljedeći:

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružanje ili doprinos pružanju visokokvalitetnih i najnaprednijih, prema potrebi i sigurnih, podataka, informacija i usluga povezanih sa svemirom, što se obavlja bez prekida i gdje god je to moguće na globalnoj razini, kojima se ispunjavaju postojeće i buduće potrebe prioriteta politike Unije, među ostalim
  u pogledu
  klimatskih promjena
  i sigurnosti i obrane
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružanje ili doprinos pružanju visokokvalitetnih i najnaprednijih, prema potrebi i sigurnih, podataka, informacija i usluga povezanih sa svemirom, što se obavlja bez prekida i gdje god je to moguće na globalnoj razini, kojima se ispunjavaju postojeće i buduće potrebe prioriteta politike Unije, među ostalim
  u pogledu
  klimatskih promjena
  i sigurnosti i obrane
  ;

u pogledu

i sigurnosti i obrane

| (a) | pružanje ili doprinos pružanju visokokvalitetnih i najnaprednijih, prema potrebi i sigurnih, podataka, informacija i usluga povezanih sa svemirom, što se obavlja bez prekida i gdje god je to moguće na globalnoj razini, kojima se ispunjavaju postojeće i buduće potrebe prioriteta politike Unije, uključujući klimatske promjene
  ; i pružanje potpore sposobnosti Unije i njezinih država članica da donosi odluke neovisno i na temelju dokaza; |
| --- | --- |

(a)

pružanje ili doprinos pružanju visokokvalitetnih i najnaprednijih, prema potrebi i sigurnih, podataka, informacija i usluga povezanih sa svemirom, što se obavlja bez prekida i gdje god je to moguće na globalnoj razini, kojima se ispunjavaju postojeće i buduće potrebe prioriteta politike Unije, uključujući klimatske promjene
  ; i pružanje potpore sposobnosti Unije i njezinih država članica da donosi odluke neovisno i na temelju dokaza;

; i pružanje potpore sposobnosti Unije i njezinih država članica da donosi odluke neovisno i na temelju dokaza;

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | maksimalno povećanje socioekonomskih koristi,
  među ostalim
  promicanjem najšire moguće upotrebe podataka, informacija i usluga koji se pružaju komponentama Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

maksimalno povećanje socioekonomskih koristi,
  među ostalim
  promicanjem najšire moguće upotrebe podataka, informacija i usluga koji se pružaju komponentama Programa;

među ostalim

| (b) | maksimalno povećanje socioekonomskih koristi
  , osobito jačanjem europskog silaznog sektora, čime se omogućuju rast i stvaranje radnih mjesta u Uniji te
  promicanjem najšireg mogućeg
  prihvaćanja usluga i
  upotrebe podataka, informacija i usluga koji se pružaju komponentama Programa
  u Uniji i izvan nje
  ; |
| --- | --- |

(b)

maksimalno povećanje socioekonomskih koristi
  , osobito jačanjem europskog silaznog sektora, čime se omogućuju rast i stvaranje radnih mjesta u Uniji te
  promicanjem najšireg mogućeg
  prihvaćanja usluga i
  upotrebe podataka, informacija i usluga koji se pružaju komponentama Programa
  u Uniji i izvan nje
  ;

, osobito jačanjem europskog silaznog sektora, čime se omogućuju rast i stvaranje radnih mjesta u Uniji te

prihvaćanja usluga i

u Uniji i izvan nje

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | jačanje sigurnosti Unije i njezinih država članica,
  njezine slobode djelovanja
  i strateške autonomije, osobito
  u pogledu tehnologija i donošenja odluka na temelju dokaza
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

jačanje sigurnosti Unije i njezinih država članica,
  njezine slobode djelovanja
  i strateške autonomije, osobito
  u pogledu tehnologija i donošenja odluka na temelju dokaza
  ;

njezine slobode djelovanja

u pogledu tehnologija i donošenja odluka na temelju dokaza

| (c) | jačanje sigurnosti
  , uključujući i kibernetičku sigurnost,
  Unije i njezinih država članica,
  povećanje
  njezine strateške autonomije, osobito
  u industrijskom i tehnološkom pogledu
  ; |
| --- | --- |

(c)

jačanje sigurnosti
  , uključujući i kibernetičku sigurnost,
  Unije i njezinih država članica,
  povećanje
  njezine strateške autonomije, osobito
  u industrijskom i tehnološkom pogledu
  ;

, uključujući i kibernetičku sigurnost,

povećanje

u industrijskom i tehnološkom pogledu

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | jačanje industrijskog i znanstvenog europskog ekosustava u području svemira, uspostavom koherentnog okvira koji povezuje izvrsnost europskog osposobljavanja i znanja, razvoj kapaciteta oblikovanja, proizvodnje na visokoj razini i stratešku viziju potrebnu u sektoru koji je sve konkurentniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

jačanje industrijskog i znanstvenog europskog ekosustava u području svemira, uspostavom koherentnog okvira koji povezuje izvrsnost europskog osposobljavanja i znanja, razvoj kapaciteta oblikovanja, proizvodnje na visokoj razini i stratešku viziju potrebnu u sektoru koji je sve konkurentniji;

jačanje industrijskog i znanstvenog europskog ekosustava u području svemira, uspostavom koherentnog okvira koji povezuje izvrsnost europskog osposobljavanja i znanja, razvoj kapaciteta oblikovanja, proizvodnje na visokoj razini i stratešku viziju potrebnu u sektoru koji je sve konkurentniji;

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d

Članak 4. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | promicanje uloge Unije na međunarodnoj sceni kao vodećeg aktera u svemirskom sektoru i jačanje njezine uloge u rješavanju globalnih problema i podupiranju globalnih inicijativa,
  uključujući pitanja klimatskih promjena
  i održivog razvoja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

promicanje uloge Unije na međunarodnoj sceni kao vodećeg aktera u svemirskom sektoru i jačanje njezine uloge u rješavanju globalnih problema i podupiranju globalnih inicijativa,
  uključujući pitanja klimatskih promjena
  i održivog razvoja.

uključujući pitanja klimatskih promjena

| (d) | promicanje uloge Unije na međunarodnoj sceni kao vodećeg aktera u svemirskom sektoru i jačanje njezine uloge u rješavanju globalnih problema i podupiranju globalnih inicijativa, uključujući
  u pogledu
  održivog razvoja; |
| --- | --- |

(d)

promicanje uloge Unije na međunarodnoj sceni kao vodećeg aktera u svemirskom sektoru i jačanje njezine uloge u rješavanju globalnih problema i podupiranju globalnih inicijativa, uključujući
  u pogledu
  održivog razvoja;

u pogledu

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | jačanje diplomacije Unije u pitanjima svemira, poticanje međunarodne suradnje radi podizanja razine osviještenosti o svemiru kao zajedničkom dobru ljudskog roda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

jačanje diplomacije Unije u pitanjima svemira, poticanje međunarodne suradnje radi podizanja razine osviještenosti o svemiru kao zajedničkom dobru ljudskog roda;

jačanje diplomacije Unije u pitanjima svemira, poticanje međunarodne suradnje radi podizanja razine osviještenosti o svemiru kao zajedničkom dobru ljudskog roda;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka db (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | promicanje tehnologije i industrije Unije te poticanje načela proporcionalnosti i poštenog tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

promicanje tehnologije i industrije Unije te poticanje načela proporcionalnosti i poštenog tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini;

promicanje tehnologije i industrije Unije te poticanje načela proporcionalnosti i poštenog tržišnog natjecanja na međunarodnoj razini;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4 – stavak 1. – točka dc (nova)

Članak 4 – stavak 1. – točka dc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (dc) | jačanje sigurnosti Unije i njezinih država članica u različitim područjima, posebno u pogledu prometa (zrakoplovstvo, uključujući bespilotne letjelice, željeznički promet, plovidba, cestovni promet, autonomna vožnja), izgradnje i praćenja infrastrukture, praćenja kopna i okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(dc)

(dc)

jačanje sigurnosti Unije i njezinih država članica u različitim područjima, posebno u pogledu prometa (zrakoplovstvo, uključujući bespilotne letjelice, željeznički promet, plovidba, cestovni promet, autonomna vožnja), izgradnje i praćenja infrastrukture, praćenja kopna i okoliša.

jačanje sigurnosti Unije i njezinih država članica u različitim područjima, posebno u pogledu prometa (zrakoplovstvo, uključujući bespilotne letjelice, željeznički promet, plovidba, cestovni promet, autonomna vožnja), izgradnje i praćenja infrastrukture, praćenja kopna i okoliša.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka a

Članak 4. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za Galileo i EGNOS: pružanje najnaprednijih i, prema potrebi, sigurnih usluga za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za Galileo i EGNOS: pružanje najnaprednijih i, prema potrebi, sigurnih usluga za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena;

| (a) | za Galileo i EGNOS: pružanje
  trajnih
  i, prema potrebi, sigurnih usluga za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena
  na dulji rok
  ; |
| --- | --- |

(a)

za Galileo i EGNOS: pružanje
  trajnih
  i, prema potrebi, sigurnih usluga za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena
  na dulji rok
  ;

trajnih

na dulji rok

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka b

Članak 4. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za Copernicus: dugoročno pružanje točnih i pouzdanih podataka i informacija dobivenih promatranjem Zemlje kako bi se pružila potpora provedbi i praćenju politika Unije i njezinih država članica
  u područjima okoliša, klimatskih promjena, poljoprivrede i ruralnog razvoja, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

za Copernicus: dugoročno pružanje točnih i pouzdanih podataka i informacija dobivenih promatranjem Zemlje kako bi se pružila potpora provedbi i praćenju politika Unije i njezinih država članica
  u područjima okoliša, klimatskih promjena, poljoprivrede i ruralnog razvoja, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva
  ;

u područjima okoliša, klimatskih promjena, poljoprivrede i ruralnog razvoja, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva

| (b) | za Copernicus: dugoročno pružanje točnih i pouzdanih podataka i informacija dobivenih promatranjem Zemlje kako bi se pružila potpora provedbi i praćenju politika Unije i njezinih država članica
  usmjerenih na korisnike te njihovih aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

za Copernicus: dugoročno pružanje točnih i pouzdanih podataka i informacija dobivenih promatranjem Zemlje kako bi se pružila potpora provedbi i praćenju politika Unije i njezinih država članica
  usmjerenih na korisnike te njihovih aktivnosti
  ;

usmjerenih na korisnike te njihovih aktivnosti

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka c

Članak 4. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | za svijest o situaciji u svemiru (SSA): poboljšavanje kapaciteta SST-a za praćenje i utvrđivanje svemirskih objekata, svemirsko meteorološko praćenje te mapiranje i umrežavanje kapaciteta država članica za otkrivanje NEO-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

za svijest o situaciji u svemiru (SSA): poboljšavanje kapaciteta SST-a za praćenje i utvrđivanje svemirskih objekata, svemirsko meteorološko praćenje te mapiranje i umrežavanje kapaciteta država članica za otkrivanje NEO-a;

| (c) | za svijest o situaciji u svemiru (SSA): poboljšavanje kapaciteta SST-a za praćenje i utvrđivanje svemirskih objekata
  i svemirskog otpada
  , svemirsko meteorološko praćenje te mapiranje i umrežavanje kapaciteta država članica za otkrivanje NEO-a; |
| --- | --- |

(c)

za svijest o situaciji u svemiru (SSA): poboljšavanje kapaciteta SST-a za praćenje i utvrđivanje svemirskih objekata
  i svemirskog otpada
  , svemirsko meteorološko praćenje te mapiranje i umrežavanje kapaciteta država članica za otkrivanje NEO-a;

i svemirskog otpada

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka e

Članak 4. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pridonošenje, kad je potrebno radi potreba Programa,
  autonomnom, sigurnom i troškovno učinkovitom kapacitetu pristupa svemiru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

pridonošenje, kad je potrebno radi potreba Programa,
  autonomnom, sigurnom i troškovno učinkovitom kapacitetu pristupa svemiru;

pridonošenje, kad je potrebno radi potreba Programa,

| (e) | osiguranje
  autonomnog, sigurnog i troškovno učinkovitog kapaciteta pristupa svemiru; |
| --- | --- |

(e)

osiguranje
  autonomnog, sigurnog i troškovno učinkovitog kapaciteta pristupa svemiru;

osiguranje

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka f

Članak 4. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | podupiranje i ojačavanje konkurentnosti, poduzetništva, vještina i kapaciteta za inovacije pravnih i fizičkih osoba iz
  Unije
  koje su aktivne ili koje žele postati aktivne u tom sektoru, posebno s obzirom na položaj i potrebe malih i srednjih
  poduzeća
  i novoosnovanih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

podupiranje i ojačavanje konkurentnosti, poduzetništva, vještina i kapaciteta za inovacije pravnih i fizičkih osoba iz
  Unije
  koje su aktivne ili koje žele postati aktivne u tom sektoru, posebno s obzirom na položaj i potrebe malih i srednjih
  poduzeća
  i novoosnovanih poduzeća.

podupiranje i ojačavanje konkurentnosti, poduzetništva, vještina i kapaciteta za inovacije pravnih i fizičkih osoba iz

koje su aktivne ili koje žele postati aktivne u tom sektoru, posebno s obzirom na položaj i potrebe malih i srednjih

i novoosnovanih poduzeća.

| (f) | poticanje razvoja snažnog i konkurentnog svemirskog gospodarstva
  Unije
  i maksimalno povećanje prilika za
  poduzeća
  Unije svih veličina i iz svih regija Unije. |
| --- | --- |

(f)

poticanje razvoja snažnog i konkurentnog svemirskog gospodarstva
  Unije
  i maksimalno povećanje prilika za
  poduzeća
  Unije svih veličina i iz svih regija Unije.

poticanje razvoja snažnog i konkurentnog svemirskog gospodarstva

i maksimalno povećanje prilika za

Unije svih veličina i iz svih regija Unije.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Programom se podupire: | Programom
  se, u sinergiji s drugim programima i mehanizmima financiranja Unije i Europske svemirske agencije
  , podupire: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Programom se podupire:

Programom
  se, u sinergiji s drugim programima i mehanizmima financiranja Unije i Europske svemirske agencije
  , podupire:

se, u sinergiji s drugim programima i mehanizmima financiranja Unije i Europske svemirske agencije

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka a

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružanje usluga lansiranja za
  potrebe
  Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružanje usluga lansiranja za
  potrebe
  Programa;

potrebe

| (a) | pružanje usluga lansiranja za Program,
  uključujući objedinjene usluge lansiranja za Uniju i za druge subjekte, na njihov zahtjev, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije u skladu s člankom 25. kako bi se poboljšala konkurentnost europskih raketa-nosača i industrija na globalnom tržištu
  ; |
| --- | --- |

(a)

pružanje usluga lansiranja za Program,
  uključujući objedinjene usluge lansiranja za Uniju i za druge subjekte, na njihov zahtjev, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije u skladu s člankom 25. kako bi se poboljšala konkurentnost europskih raketa-nosača i industrija na globalnom tržištu
  ;

uključujući objedinjene usluge lansiranja za Uniju i za druge subjekte, na njihov zahtjev, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije u skladu s člankom 25. kako bi se poboljšala konkurentnost europskih raketa-nosača i industrija na globalnom tržištu

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15 – stavak 1. – točka b

Članak 15 – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razvojne aktivnosti povezane s autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim pristupom svemiru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razvojne aktivnosti povezane s autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim pristupom svemiru;

| (b) | razvojne aktivnosti povezane s autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim pristupom svemiru,
  uključujući alternativne tehnologije za lansiranje i inovativne sustave ili usluge, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije i država članica, u skladu s člankom 25.; |
| --- | --- |

(b)

razvojne aktivnosti povezane s autonomnim, pouzdanim i troškovno učinkovitim pristupom svemiru,
  uključujući alternativne tehnologije za lansiranje i inovativne sustave ili usluge, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije i država članica, u skladu s člankom 25.;

uključujući alternativne tehnologije za lansiranje i inovativne sustave ili usluge, uzimajući u obzir ključne sigurnosne interese Unije i država članica, u skladu s člankom 25.;

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka c

Članak 5. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kad je to nužno radi
  potreba
  Programa, potrebne prilagodbe zemaljske infrastrukture povezane s pristupom svemiru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kad je to nužno radi
  potreba
  Programa, potrebne prilagodbe zemaljske infrastrukture povezane s pristupom svemiru.

potreba

| (c) | kad je to nužno radi
  ciljeva
  Programa, potrebnu
  potporu za održavanje
  , prilagodbe
  i razvoj
  zemaljske infrastrukture povezane s pristupom svemiru
  , posebno postojeće infrastrukture, raketodroma i istraživačkih centara
  . |
| --- | --- |

(c)

kad je to nužno radi
  ciljeva
  Programa, potrebnu
  potporu za održavanje
  , prilagodbe
  i razvoj
  zemaljske infrastrukture povezane s pristupom svemiru
  , posebno postojeće infrastrukture, raketodroma i istraživačkih centara
  .

ciljeva

potporu za održavanje

i razvoj

, posebno postojeće infrastrukture, raketodroma i istraživačkih centara

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – naslov

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere za potporu inovativnog svemirskog sektora u Uniji | Mjere za potporu inovativnog
  i konkurentnog
  svemirskog sektora u Uniji |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mjere za potporu inovativnog svemirskog sektora u Uniji

Mjere za potporu inovativnog
  i konkurentnog
  svemirskog sektora u Uniji

i konkurentnog

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka a

Članak 6. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | inovacijske aktivnosti za najbolje iskorištavanje svemirskih tehnologija, infrastrukture ili usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

inovacijske aktivnosti za najbolje iskorištavanje svemirskih tehnologija, infrastrukture ili usluga;

| (a) | inovacijske aktivnosti za
  razvoj i
  najbolje iskorištavanje svemirskih tehnologija, infrastrukture ili usluga; |
| --- | --- |

(a)

inovacijske aktivnosti za
  razvoj i
  najbolje iskorištavanje svemirskih tehnologija, infrastrukture ili usluga;

razvoj i

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | odgovarajuće mjere za olakšavanje primjene inovativnih rješenja koja proizlaze iz aktivnosti istraživanja i inovacija, posebno kroz sinergije s drugim fondovima Unije, kao što su Obzor Europa i InvestEU, kako bi se potaknuo razvoj silaznih sektora za sve komponente Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

odgovarajuće mjere za olakšavanje primjene inovativnih rješenja koja proizlaze iz aktivnosti istraživanja i inovacija, posebno kroz sinergije s drugim fondovima Unije, kao što su Obzor Europa i InvestEU, kako bi se potaknuo razvoj silaznih sektora za sve komponente Programa;

odgovarajuće mjere za olakšavanje primjene inovativnih rješenja koja proizlaze iz aktivnosti istraživanja i inovacija, posebno kroz sinergije s drugim fondovima Unije, kao što su Obzor Europa i InvestEU, kako bi se potaknuo razvoj silaznih sektora za sve komponente Programa;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka ab (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | širenje europskog svemirskog sektora na izvozna tržišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

širenje europskog svemirskog sektora na izvozna tržišta;

širenje europskog svemirskog sektora na izvozna tržišta;

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka b

Članak 6. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uspostavljanje partnerstava za inovacije povezane sa svemirom radi razvoja inovativnih proizvoda ili usluga te naknadne kupnje time dobivenih
  proizvoda
  ili usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uspostavljanje partnerstava za inovacije povezane sa svemirom radi razvoja inovativnih proizvoda ili usluga te naknadne kupnje time dobivenih
  proizvoda
  ili usluga;

proizvoda

| (b) | uspostavljanje partnerstava za inovacije povezane sa svemirom radi razvoja inovativnih proizvoda ili usluga te naknadne kupnje time dobivenih
  proizvoda
  ili usluga
  za potrebe Programa
  ; |
| --- | --- |

(b)

uspostavljanje partnerstava za inovacije povezane sa svemirom radi razvoja inovativnih proizvoda ili usluga te naknadne kupnje time dobivenih
  proizvoda
  ili usluga
  za potrebe Programa
  ;

proizvoda

za potrebe Programa

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | osmišljavanje, testiranje, provedba i uvođenje interoperabilnih svemirskih rješenja temeljnih na podacima za javne usluge, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se ostvario puni potencijal usluga javnih uprava za građane i poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

osmišljavanje, testiranje, provedba i uvođenje interoperabilnih svemirskih rješenja temeljnih na podacima za javne usluge, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se ostvario puni potencijal usluga javnih uprava za građane i poduzeća;

osmišljavanje, testiranje, provedba i uvođenje interoperabilnih svemirskih rješenja temeljnih na podacima za javne usluge, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se ostvario puni potencijal usluga javnih uprava za građane i poduzeća;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka c

Članak 6. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | poduzetništvo, od rane faze do povećanja, u skladu s člankom 21. i 
  drugim odredbama
  o pristupu financijskim sredstvima, kako je navedeno u članku 18. i glavi III. poglavlju I.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

poduzetništvo, od rane faze do povećanja, u skladu s člankom 21. i 
  drugim odredbama
  o pristupu financijskim sredstvima, kako je navedeno u članku 18. i glavi III. poglavlju I.;

drugim odredbama

| (c) | poduzetništvo,
  uključujući
  od rane faze do povećanja, u skladu s člankom 21. i 
  oslanjajući se na druge odredbe
  o pristupu financijskim sredstvima, kako je navedeno u članku 18. i glavi III. poglavlju I.; |
| --- | --- |

(c)

poduzetništvo,
  uključujući
  od rane faze do povećanja, u skladu s člankom 21. i 
  oslanjajući se na druge odredbe
  o pristupu financijskim sredstvima, kako je navedeno u članku 18. i glavi III. poglavlju I.;

uključujući

oslanjajući se na druge odredbe

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka d

Članak 6. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | suradnja
  među poduzetnicima
  u obliku svemirskih platformi u kojima se na regionalnoj i nacionalnoj razini okupljaju sudionici iz svemirskog i digitalnog sektora i korisnici te se pruža potpora građanima i poduzećima radi poticanja poduzetništva i vještina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

suradnja
  među poduzetnicima
  u obliku svemirskih platformi u kojima se na regionalnoj i nacionalnoj razini okupljaju sudionici iz svemirskog i digitalnog sektora i korisnici te se pruža potpora građanima i poduzećima radi poticanja poduzetništva i vještina;

među poduzetnicima

| (d) | suradnja u obliku
  mreže
  svemirskih platformi u kojima se okupljaju
  , posebno
  na regionalnoj i nacionalnoj razini, sudionici iz svemirskog i digitalnog sektora i korisnici te se pružaju potpora
  , objekti i usluge
  građanima i poduzećima radi poticanja poduzetništva i vještina;
  poticanje suradnje između svemirskih platformi i centara digitalnih inovacija uspostavljenih u okviru programa Digitalna Europa; |
| --- | --- |

(d)

suradnja u obliku
  mreže
  svemirskih platformi u kojima se okupljaju
  , posebno
  na regionalnoj i nacionalnoj razini, sudionici iz svemirskog i digitalnog sektora i korisnici te se pružaju potpora
  , objekti i usluge
  građanima i poduzećima radi poticanja poduzetništva i vještina;
  poticanje suradnje između svemirskih platformi i centara digitalnih inovacija uspostavljenih u okviru programa Digitalna Europa;

mreže

, posebno

, objekti i usluge

poticanje suradnje između svemirskih platformi i centara digitalnih inovacija uspostavljenih u okviru programa Digitalna Europa;

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | mogući razvoj „strategije za pristup prvog ugovora” sa svim relevantnim sudionicima iz javnog i privatnog sektora kako bi se pružila potpora razvoju novoosnovanih poduzeća u svemirskom sektoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

mogući razvoj „strategije za pristup prvog ugovora” sa svim relevantnim sudionicima iz javnog i privatnog sektora kako bi se pružila potpora razvoju novoosnovanih poduzeća u svemirskom sektoru;

mogući razvoj „strategije za pristup prvog ugovora” sa svim relevantnim sudionicima iz javnog i privatnog sektora kako bi se pružila potpora razvoju novoosnovanih poduzeća u svemirskom sektoru;

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka db (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | Sinergije sa sektorom prometa, prostora i digitalnim sektorom radi poticanja šire upotrebe novih tehnologija (npr. e-poziv, digitalni tahograf, nadzor prometa i upravljanje prometom, samostalna vožnja, vozila bez vozača i bespilotne letjelice) te za suočavanje s potrebama sigurnog i neometanog povezivanja, snažnog pozicioniranja, intermodalnosti i interoperabilnosti, čime se povećava konkurentnost usluga prijevoza i industrije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(db)

(db)

Sinergije sa sektorom prometa, prostora i digitalnim sektorom radi poticanja šire upotrebe novih tehnologija (npr. e-poziv, digitalni tahograf, nadzor prometa i upravljanje prometom, samostalna vožnja, vozila bez vozača i bespilotne letjelice) te za suočavanje s potrebama sigurnog i neometanog povezivanja, snažnog pozicioniranja, intermodalnosti i interoperabilnosti, čime se povećava konkurentnost usluga prijevoza i industrije;

Sinergije sa sektorom prometa, prostora i digitalnim sektorom radi poticanja šire upotrebe novih tehnologija (npr. e-poziv, digitalni tahograf, nadzor prometa i upravljanje prometom, samostalna vožnja, vozila bez vozača i bespilotne letjelice) te za suočavanje s potrebama sigurnog i neometanog povezivanja, snažnog pozicioniranja, intermodalnosti i interoperabilnosti, čime se povećava konkurentnost usluga prijevoza i industrije;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka e

Članak 6. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pružanje aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

pružanje aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja;

| (e) | pružanje aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja
  radi razvoja naprednih vještina u svemirskom sektoru
  ; |
| --- | --- |

(e)

pružanje aktivnosti obrazovanja i osposobljavanja
  radi razvoja naprednih vještina u svemirskom sektoru
  ;

radi razvoja naprednih vještina u svemirskom sektoru

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka f

Članak 6. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | pristup objektima za obradu i ispitivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

pristup objektima za obradu i ispitivanje;

| (f) | pristup objektima za obradu i ispitivanje
  za stručnjake iz privatnog i javnog sektora, studente i poduzetnike
  ; |
| --- | --- |

(f)

pristup objektima za obradu i ispitivanje
  za stručnjake iz privatnog i javnog sektora, studente i poduzetnike
  ;

za stručnjake iz privatnog i javnog sektora, studente i poduzetnike

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2. – točka c

Članak 7. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Programu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Programu;

| (c) | trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Programu niti
  , kada je to potrebno, pristup osjetljivim ili povjerljivim informacijama
  ; |
| --- | --- |

(c)

trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o Programu niti
  , kada je to potrebno, pristup osjetljivim ili povjerljivim informacijama
  ;

, kada je to potrebno, pristup osjetljivim ili povjerljivim informacijama

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 7. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | po potrebi čuva strateške i suverene interese Unije u svim predmetnim područjima, uključujući autonomiju Erupe u području tehnologije ili industrijskih strategija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

po potrebi čuva strateške i suverene interese Unije u svim predmetnim područjima, uključujući autonomiju Erupe u području tehnologije ili industrijskih strategija;

po potrebi čuva strateške i suverene interese Unije u svim predmetnim područjima, uključujući autonomiju Erupe u području tehnologije ili industrijskih strategija;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da ugovori, sporazumi ili drugi aranžmani koji se odnose na aktivnosti iz
  prvog
  stavka sadržavaju odredbe kojima se utvrđuje odgovarajući režim vlasništva za ta sredstva i da, kad je riječ o točki (c), Unija može slobodno koristiti
  prijamnike
  za PRS u skladu s Odlukom 1104/2011/EU. | 3.   Komisija poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da ugovori, sporazumi ili drugi aranžmani koji se odnose na aktivnosti iz
  drugog
  stavka sadržavaju odredbe kojima se utvrđuje odgovarajući režim vlasništva
  i upotrebe
  za ta sredstva i da, kad je riječ o točki (c), Unija može slobodno koristiti
  i odobriti korištenje prijamnika
  za PRS u skladu s Odlukom 1104/2011/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da ugovori, sporazumi ili drugi aranžmani koji se odnose na aktivnosti iz
  prvog
  stavka sadržavaju odredbe kojima se utvrđuje odgovarajući režim vlasništva za ta sredstva i da, kad je riječ o točki (c), Unija može slobodno koristiti
  prijamnike
  za PRS u skladu s Odlukom 1104/2011/EU.

3.   Komisija poduzima potrebne mjere kako bi osigurala da ugovori, sporazumi ili drugi aranžmani koji se odnose na aktivnosti iz
  drugog
  stavka sadržavaju odredbe kojima se utvrđuje odgovarajući režim vlasništva
  i upotrebe
  za ta sredstva i da, kad je riječ o točki (c), Unija može slobodno koristiti
  i odobriti korištenje prijamnika
  za PRS u skladu s Odlukom 1104/2011/EU.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Usluge, podaci i informacije koji se pružaju komponentama Programa pružaju se bez ikakvog eksplicitnog ili implicitnog jamstva u pogledu njihove kvalitete, točnosti, dostupnosti, pouzdanosti, brzine i prikladnosti za bilo koju svrhu. U tu svrhu Komisija poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se korisnike tih usluga, podataka i informacija na odgovarajući način obavijesti o nepostojanju takvog jamstva. | Usluge, podaci i informacije koji se pružaju komponentama Programa pružaju se bez ikakvog eksplicitnog ili implicitnog jamstva u pogledu njihove kvalitete, točnosti, dostupnosti, pouzdanosti, brzine i prikladnosti za bilo koju svrhu
  , osim ako je takvo jamstvo potrebno u skladu s mjerodavnim zakonima Unije za pružanje tih usluga
  . U tu svrhu Komisija poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se korisnike tih usluga, podataka i informacija na odgovarajući način obavijesti o nepostojanju takvog jamstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Usluge, podaci i informacije koji se pružaju komponentama Programa pružaju se bez ikakvog eksplicitnog ili implicitnog jamstva u pogledu njihove kvalitete, točnosti, dostupnosti, pouzdanosti, brzine i prikladnosti za bilo koju svrhu. U tu svrhu Komisija poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se korisnike tih usluga, podataka i informacija na odgovarajući način obavijesti o nepostojanju takvog jamstva.

Usluge, podaci i informacije koji se pružaju komponentama Programa pružaju se bez ikakvog eksplicitnog ili implicitnog jamstva u pogledu njihove kvalitete, točnosti, dostupnosti, pouzdanosti, brzine i prikladnosti za bilo koju svrhu
  , osim ako je takvo jamstvo potrebno u skladu s mjerodavnim zakonima Unije za pružanje tih usluga
  . U tu svrhu Komisija poduzima potrebne korake kako bi osigurala da se korisnike tih usluga, podataka i informacija na odgovarajući način obavijesti o nepostojanju takvog jamstva.

, osim ako je takvo jamstvo potrebno u skladu s mjerodavnim zakonima Unije za pružanje tih usluga

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [16] milijardi EUR u tekućim cijenama. | Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi [16,9 ] milijardi EUR u tekućim cijenama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi [16] milijardi EUR u tekućim cijenama.

Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021. – 2027. iznosi [16,9 ] milijardi EUR u tekućim cijenama.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za Copernicus: [
  5,8
  ] milijardi EUR; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

za Copernicus: [
  5,8
  ] milijardi EUR;

5,8

| (b) | za Copernicus: [
  6
  ] milijardi EUR; |
| --- | --- |

(b)

za Copernicus: [
  6
  ] milijardi EUR;

6

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2. – točka c

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | za SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] milijardi EUR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

za SSA/GOVSATCOM: [0,5 ] milijardi EUR.

| (c) | za SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] milijardi EUR. |
| --- | --- |

(c)

za SSA/GOVSATCOM: [1,2 ] milijardi EUR.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Transverzalne aktivnosti predviđene u 
  članku
  3. financiraju se u okviru komponenti Programa. | 2.   Transverzalne aktivnosti predviđene u 
  člancima
  3
  ., 5. i 6
  . financiraju se u okviru komponenti Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Transverzalne aktivnosti predviđene u 
  članku
  3. financiraju se u okviru komponenti Programa.

2.   Transverzalne aktivnosti predviđene u 
  člancima
  3
  ., 5. i 6
  . financiraju se u okviru komponenti Programa.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka a

Članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | u
  svim državama članicama
  u cijelom opskrbnom lancu promiču najšire i najotvorenije moguće sudjelovanje novoosnovanih poduzeća, novih sudionika, malih i srednjih poduzeća
  te drugih gospodarskih subjekata
  , uključujući zahtjev da ponuditelji podugovaraju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

u
  svim državama članicama
  u cijelom opskrbnom lancu promiču najšire i najotvorenije moguće sudjelovanje novoosnovanih poduzeća, novih sudionika, malih i srednjih poduzeća
  te drugih gospodarskih subjekata
  , uključujući zahtjev da ponuditelji podugovaraju;

svim državama članicama

te drugih gospodarskih subjekata

| (a) | u
  cijeloj Uniji i
  u cijelom opskrbnom lancu promiču najšire i najotvorenije moguće sudjelovanje
  svih gospodarskih subjekata, osobito
  novoosnovanih poduzeća, novih sudionika, malih i srednjih poduzeća, uključujući zahtjev da ponuditelji podugovaraju; |
| --- | --- |

(a)

u
  cijeloj Uniji i
  u cijelom opskrbnom lancu promiču najšire i najotvorenije moguće sudjelovanje
  svih gospodarskih subjekata, osobito
  novoosnovanih poduzeća, novih sudionika, malih i srednjih poduzeća, uključujući zahtjev da ponuditelji podugovaraju;

cijeloj Uniji i

svih gospodarskih subjekata, osobito

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka d

Članak 14. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pridonose autonomiji Unije, posebno u tehnološkom smislu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pridonose autonomiji Unije, posebno u tehnološkom smislu;

| (d) | pridonose
  strateškoj
  autonomiji Unije, posebno u 
  industrijskom i
  tehnološkom smislu
  u cijelom lancu vrijednosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

pridonose
  strateškoj
  autonomiji Unije, posebno u 
  industrijskom i
  tehnološkom smislu
  u cijelom lancu vrijednosti
  ;

strateškoj

industrijskom i

u cijelom lancu vrijednosti

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 14. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | slijede načela otvorenog pristupa i poštenog tržišnog natjecanja u cijelome lancu industrijske opskrbe, natječaja na temelju transparentnih i pravodobnih informacija, jasnog priopćavanja važećih propisa o nabavi, kriterija odabira i dodjele te svih drugih relevantnih informacija kojima se svim potencijalnim ponuđačima osiguravaju jednaka pravila igre |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

slijede načela otvorenog pristupa i poštenog tržišnog natjecanja u cijelome lancu industrijske opskrbe, natječaja na temelju transparentnih i pravodobnih informacija, jasnog priopćavanja važećih propisa o nabavi, kriterija odabira i dodjele te svih drugih relevantnih informacija kojima se svim potencijalnim ponuđačima osiguravaju jednaka pravila igre

slijede načela otvorenog pristupa i poštenog tržišnog natjecanja u cijelome lancu industrijske opskrbe, natječaja na temelju transparentnih i pravodobnih informacija, jasnog priopćavanja važećih propisa o nabavi, kriterija odabira i dodjele te svih drugih relevantnih informacija kojima se svim potencijalnim ponuđačima osiguravaju jednaka pravila igre

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kako bi se poticalo nove sudionike, mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća te kako bi se ponudila najveća moguća geografska pokrivenost uz zaštitu strateške autonomije Unije, javni naručitelj
  može
  zahtijevati da ponuditelj podugovori dio ugovora u obliku konkurentnog nadmetanja na odgovarajućim razinama podugovaranja društvima koja ne pripadaju ponuditeljevoj grupi. | 1.   Kako bi se poticalo nove sudionike,
  osobito
  mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća te kako bi se ponudila najveća moguća geografska pokrivenost uz zaštitu strateške autonomije Unije, javni naručitelj
  nastoji
  zahtijevati da ponuditelj podugovori dio ugovora u obliku konkurentnog nadmetanja na odgovarajućim razinama podugovaranja društvima koja ne pripadaju ponuditeljevoj grupi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kako bi se poticalo nove sudionike, mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća te kako bi se ponudila najveća moguća geografska pokrivenost uz zaštitu strateške autonomije Unije, javni naručitelj
  može
  zahtijevati da ponuditelj podugovori dio ugovora u obliku konkurentnog nadmetanja na odgovarajućim razinama podugovaranja društvima koja ne pripadaju ponuditeljevoj grupi.

1.   Kako bi se poticalo nove sudionike,
  osobito
  mala i srednja poduzeća te novoosnovana poduzeća te kako bi se ponudila najveća moguća geografska pokrivenost uz zaštitu strateške autonomije Unije, javni naručitelj
  nastoji
  zahtijevati da ponuditelj podugovori dio ugovora u obliku konkurentnog nadmetanja na odgovarajućim razinama podugovaranja društvima koja ne pripadaju ponuditeljevoj grupi.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Javni naručitelj navodi koliki se udio ugovora mora podugovoriti u obliku raspona od najmanjeg do najvećeg postotka. | 2.   Javni naručitelj navodi koliki se udio ugovora mora podugovoriti
  industriji na svim razinama, u skladu sa stavkom 1.,
  u obliku raspona od najmanjeg do najvećeg postotka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Javni naručitelj navodi koliki se udio ugovora mora podugovoriti u obliku raspona od najmanjeg do najvećeg postotka.

2.   Javni naručitelj navodi koliki se udio ugovora mora podugovoriti
  industriji na svim razinama, u skladu sa stavkom 1.,
  u obliku raspona od najmanjeg do najvećeg postotka.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ponuditelj je dužan opravdati svako odstupanje od zahtjeva u skladu sa stavkom 1. | 3.   Ponuditelj je dužan opravdati
  , a javni naručitelj procijeniti
  svako odstupanje od zahtjeva u skladu sa stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ponuditelj je dužan opravdati svako odstupanje od zahtjeva u skladu sa stavkom 1.

3.   Ponuditelj je dužan opravdati
  , a javni naručitelj procijeniti
  svako odstupanje od zahtjeva u skladu sa stavkom 1.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je riječ o zajedničkom pozivu, uspostavljaju se zajednički postupci za odabir i evaluaciju prijedloga. U tim postupcima mora sudjelovati uravnotežena skupina stručnjaka koje su imenovale sve strane. | Ako je riječ o zajedničkom pozivu, uspostavljaju se zajednički postupci za odabir i evaluaciju prijedloga. U te postupke uključena je uravnotežena skupina stručnjaka koje imenuje svaka strana.
  Ti stručnjaci ne ocjenjuju, ne savjetuju niti pomažu u predmetima u pogledu kojih se nalaze u sukobu interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je riječ o zajedničkom pozivu, uspostavljaju se zajednički postupci za odabir i evaluaciju prijedloga. U tim postupcima mora sudjelovati uravnotežena skupina stručnjaka koje su imenovale sve strane.

Ako je riječ o zajedničkom pozivu, uspostavljaju se zajednički postupci za odabir i evaluaciju prijedloga. U te postupke uključena je uravnotežena skupina stručnjaka koje imenuje svaka strana.
  Ti stručnjaci ne ocjenjuju, ne savjetuju niti pomažu u predmetima u pogledu kojih se nalaze u sukobu interesa.

Ti stručnjaci ne ocjenjuju, ne savjetuju niti pomažu u predmetima u pogledu kojih se nalaze u sukobu interesa.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Uz odredbe iz [članka 165.] Financijske uredbe Komisija
  i
  Agencija mogu provoditi postupke zajedničke javne nabave s Europskom svemirskom agencijom i drugim međunarodnim organizacijama koje sudjeluju u provedbi komponenti Programa. | 1.   Uz odredbe iz [članka 165.] Financijske uredbe Komisija
  ili
  Agencija mogu provoditi postupke zajedničke javne nabave s Europskom svemirskom agencijom i drugim međunarodnim organizacijama koje sudjeluju u provedbi komponenti Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Uz odredbe iz [članka 165.] Financijske uredbe Komisija
  i
  Agencija mogu provoditi postupke zajedničke javne nabave s Europskom svemirskom agencijom i drugim međunarodnim organizacijama koje sudjeluju u provedbi komponenti Programa.

1.   Uz odredbe iz [članka 165.] Financijske uredbe Komisija
  ili
  Agencija mogu provoditi postupke zajedničke javne nabave s Europskom svemirskom agencijom i drugim međunarodnim organizacijama koje sudjeluju u provedbi komponenti Programa.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1. – točka a

Članak 27. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | stroga podjela zadaća i odgovornosti među subjektima uključenima u provedbu Programa, osobito među državama članicama, Komisijom, Agencijom i Europskom svemirskom agencijom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

stroga podjela zadaća i odgovornosti među subjektima uključenima u provedbu Programa, osobito među državama članicama, Komisijom, Agencijom i Europskom svemirskom agencijom;

| (a) | stroga podjela zadaća i odgovornosti među subjektima uključenima u provedbu Programa, osobito među državama članicama, Komisijom, Agencijom i Europskom svemirskom agencijom
  , na temelju nadležnosti svakog subjekta, u cilju poboljšanja transparentnosti, djelotvornosti i troškovne učinkovitosti te izbjegavanja preklapanja aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

stroga podjela zadaća i odgovornosti među subjektima uključenima u provedbu Programa, osobito među državama članicama, Komisijom, Agencijom i Europskom svemirskom agencijom
  , na temelju nadležnosti svakog subjekta, u cilju poboljšanja transparentnosti, djelotvornosti i troškovne učinkovitosti te izbjegavanja preklapanja aktivnosti
  ;

, na temelju nadležnosti svakog subjekta, u cilju poboljšanja transparentnosti, djelotvornosti i troškovne učinkovitosti te izbjegavanja preklapanja aktivnosti

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1. – točka b

Članak 27. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | stroga kontrola Programa, što uključuje obvezu svih subjekata da se strogo pridržavaju troškova i 
  rokova
  u svojim područjima
  nadležnosti
  u skladu s ovom Uredbom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

stroga kontrola Programa, što uključuje obvezu svih subjekata da se strogo pridržavaju troškova i 
  rokova
  u svojim područjima
  nadležnosti
  u skladu s ovom Uredbom;

rokova

nadležnosti

| (b) | stroga kontrola Programa, što uključuje obvezu svih subjekata da se strogo pridržavaju troškova i 
  tehničke učinkovitosti
  u svojim područjima
  odgovornosti
  u skladu s ovom Uredbom; |
| --- | --- |

(b)

stroga kontrola Programa, što uključuje obvezu svih subjekata da se strogo pridržavaju troškova i 
  tehničke učinkovitosti
  u svojim područjima
  odgovornosti
  u skladu s ovom Uredbom;

tehničke učinkovitosti

odgovornosti

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1. – točka d

Članak 27. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | sustavno uzimanje u obzir potreba korisnika usluga koje se pružaju komponentama Programa te znanstvenih i tehnoloških razvoja koji se odnose na te usluge; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

sustavno uzimanje u obzir potreba korisnika usluga koje se pružaju komponentama Programa te znanstvenih i tehnoloških razvoja koji se odnose na te usluge;

| (d) | sustavno uzimanje u obzir potreba korisnika usluga koje se pružaju komponentama Programa te znanstvenih i tehnoloških razvoja koji se odnose na te usluge
  , također savjetovanjem preko savjetodavnog korisničkog foruma na nacionalnoj razini i razini Unije
  ; |
| --- | --- |

(d)

sustavno uzimanje u obzir potreba korisnika usluga koje se pružaju komponentama Programa te znanstvenih i tehnoloških razvoja koji se odnose na te usluge
  , također savjetovanjem preko savjetodavnog korisničkog foruma na nacionalnoj razini i razini Unije
  ;

, također savjetovanjem preko savjetodavnog korisničkog foruma na nacionalnoj razini i razini Unije

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.

Članak 28. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ili, kad je riječ o zadaćama iz članka 30., Agencija može povjeriti specifične zadaće državama članicama ili
  nacionalnim agencijama ili
  skupinama tih država članica
  ili nacionalnih agencija
  . Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale neometano funkcioniranje Programa i promicale njegovu upotrebu, među ostalim pružanjem pomoći u zaštiti frekvencija potrebnih za Program. | 2.   Komisija ili, kad je riječ o zadaćama iz članka 30., Agencija može povjeriti specifične zadaće državama članicama ili skupinama tih država članica
  , ovisno o posebnom dogovoru za svaki pojedini slučaj
  . Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale neometano funkcioniranje Programa i promicale njegovu upotrebu, među ostalim pružanjem pomoći u zaštiti frekvencija potrebnih za Program
  na odgovarajućoj razini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija ili, kad je riječ o zadaćama iz članka 30., Agencija može povjeriti specifične zadaće državama članicama ili
  nacionalnim agencijama ili
  skupinama tih država članica
  ili nacionalnih agencija
  . Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale neometano funkcioniranje Programa i promicale njegovu upotrebu, među ostalim pružanjem pomoći u zaštiti frekvencija potrebnih za Program.

2.   Komisija ili, kad je riječ o zadaćama iz članka 30., Agencija može povjeriti specifične zadaće državama članicama ili skupinama tih država članica
  , ovisno o posebnom dogovoru za svaki pojedini slučaj
  . Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale neometano funkcioniranje Programa i promicale njegovu upotrebu, među ostalim pružanjem pomoći u zaštiti frekvencija potrebnih za Program
  na odgovarajućoj razini
  .

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

Članak 28. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice provode proaktivno i koordinirano savjetovanje sa zajednicama krajnjih korisnika, posebno u pogledu programa Galileo, EGNOS i Copernicus, između ostalog i preko savjetodavnih korisničkih foruma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Države članice provode proaktivno i koordinirano savjetovanje sa zajednicama krajnjih korisnika, posebno u pogledu programa Galileo, EGNOS i Copernicus, između ostalog i preko savjetodavnih korisničkih foruma.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.

Članak 29. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je odgovorna za opću provedbu Programa,
  uključujući
  u području sigurnosti. Komisija u skladu s ovom Uredbom određuje prioritete i dugoročni razvoj Programa te nadzire njegovu provedbu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na ostale politike Unije. | 1.   Komisija je odgovorna za opću provedbu Programa,
  a
  u području sigurnosti
  za sastavnice Programa koje nisu povjerene Agenciji u skladu s člankom 30
  . Komisija u skladu s ovom Uredbom određuje prioritete i dugoročni razvoj Programa te nadzire njegovu provedbu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na ostale politike Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija je odgovorna za opću provedbu Programa,
  uključujući
  u području sigurnosti. Komisija u skladu s ovom Uredbom određuje prioritete i dugoročni razvoj Programa te nadzire njegovu provedbu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na ostale politike Unije.

1.   Komisija je odgovorna za opću provedbu Programa,
  a
  u području sigurnosti
  za sastavnice Programa koje nisu povjerene Agenciji u skladu s člankom 30
  . Komisija u skladu s ovom Uredbom određuje prioritete i dugoročni razvoj Programa te nadzire njegovu provedbu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na ostale politike Unije.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2.

Članak 29. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija upravlja svakom komponentom Programa čije upravljanje nije povjereno
  drugom subjektu
  . | 2.   Komisija upravlja svakom komponentom Programa čije upravljanje nije povjereno
  drugim subjektima navedenima u člancima 30., 31. i 32
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija upravlja svakom komponentom Programa čije upravljanje nije povjereno
  drugom subjektu
  .

2.   Komisija upravlja svakom komponentom Programa čije upravljanje nije povjereno
  drugim subjektima navedenima u člancima 30., 31. i 32
  .

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 3.

Članak 29. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija osigurava jasnu podjelu zadaća među različitim subjektima koji sudjeluju u Programu
  te
  koordinira aktivnosti tih subjekata. | 3.   Komisija osigurava jasnu podjelu zadaća među različitim subjektima koji sudjeluju u Programu
  i
  koordinira aktivnosti tih subjekata
  te osigurava potpunu zaštitu interesa Unije, dobro upravljanje njezinim sredstvima i primjenu njezinih pravila, posebno onih koja se odnose na javnu nabavu
  .
  Stoga Komisija s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu u vezi sa zadaćama koje su povjerene tim dvama subjektima, kako je navedeno u članku 31.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija osigurava jasnu podjelu zadaća među različitim subjektima koji sudjeluju u Programu
  te
  koordinira aktivnosti tih subjekata.

3.   Komisija osigurava jasnu podjelu zadaća među različitim subjektima koji sudjeluju u Programu
  i
  koordinira aktivnosti tih subjekata
  te osigurava potpunu zaštitu interesa Unije, dobro upravljanje njezinim sredstvima i primjenu njezinih pravila, posebno onih koja se odnose na javnu nabavu
  .
  Stoga Komisija s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu u vezi sa zadaćama koje su povjerene tim dvama subjektima, kako je navedeno u članku 31.a.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 3.a (novi)

Članak 29. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija u skladu s člankom 105. donosi delegirane akte u pogledu posebnih odredbi o funkcioniranju funkcije svemirske meteorologije, funkcije NEO-a i programa GOVSATCOM te o upravljanju njima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Komisija u skladu s člankom 105. donosi delegirane akte u pogledu posebnih odredbi o funkcioniranju funkcije svemirske meteorologije, funkcije NEO-a i programa GOVSATCOM te o upravljanju njima.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 29. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je to potrebno za neometano funkcioniranje Programa i neometano pružanje usluga koje se pružaju komponentama Programa, nakon savjetovanja s korisnicima i svim ostalim relevantnim dionicima Komisija
  provedbenim
  aktima utvrđuje
  tehničke i operativne specifikacije potrebne
  za provedbu i razvoj tih komponenti i usluga koje te komponente pružaju. Komisija u utvrđivanju tih
  tehničkih i operativnih specifikacija
  izbjegava smanjenje opće razine sigurnosti te je dužna osigurati kompatibilnost s ranijim specifikacijama. | Ako je to potrebno za neometano funkcioniranje Programa i neometano pružanje usluga koje se pružaju komponentama Programa, nakon savjetovanja s korisnicima i svim ostalim relevantnim dionicima
  , uključujući silazni sektor,
  Komisija
  delegiranim
  aktima utvrđuje
  zahtjeve na visokoj razini
  za provedbu i razvoj tih komponenti i usluga koje te komponente pružaju. Komisija u utvrđivanju tih
  zahtjeva na visokoj razini
  izbjegava smanjenje opće razine sigurnosti te je dužna osigurati kompatibilnost s ranijim specifikacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je to potrebno za neometano funkcioniranje Programa i neometano pružanje usluga koje se pružaju komponentama Programa, nakon savjetovanja s korisnicima i svim ostalim relevantnim dionicima Komisija
  provedbenim
  aktima utvrđuje
  tehničke i operativne specifikacije potrebne
  za provedbu i razvoj tih komponenti i usluga koje te komponente pružaju. Komisija u utvrđivanju tih
  tehničkih i operativnih specifikacija
  izbjegava smanjenje opće razine sigurnosti te je dužna osigurati kompatibilnost s ranijim specifikacijama.

provedbenim

tehničke i operativne specifikacije potrebne

tehničkih i operativnih specifikacija

Ako je to potrebno za neometano funkcioniranje Programa i neometano pružanje usluga koje se pružaju komponentama Programa, nakon savjetovanja s korisnicima i svim ostalim relevantnim dionicima
  , uključujući silazni sektor,
  Komisija
  delegiranim
  aktima utvrđuje
  zahtjeve na visokoj razini
  za provedbu i razvoj tih komponenti i usluga koje te komponente pružaju. Komisija u utvrđivanju tih
  zahtjeva na visokoj razini
  izbjegava smanjenje opće razine sigurnosti te je dužna osigurati kompatibilnost s ranijim specifikacijama.

, uključujući silazni sektor,

delegiranim

zahtjeve na visokoj razini

zahtjeva na visokoj razini

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 29. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se
  provedbeni
  akti donose u skladu s 
  postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3
  . | Ti se
  delegirani
  akti donose u skladu s 
  člankom 21
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se
  provedbeni
  akti donose u skladu s 
  postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3
  .

provedbeni

postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3

Ti se
  delegirani
  akti donose u skladu s 
  člankom 21
  .

delegirani

člankom 21

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 5.

Članak 29. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija promiče i osigurava prihvaćanje i korištenje podataka i usluga koje se pružaju komponentama Programa u javnom i privatnom sektoru, među ostalim podupiranjem odgovarajućeg razvoja tih usluga i nastojanjem da se pobrine za dugoročno stabilno okruženje.
  Komisija razvija sinergije između aplikacija različitih komponenti Programa.
  Osigurava komplementarnost, dosljednost, sinergije i veze između Programa i drugih djelovanja i programa Unije. | 5.   Komisija osigurava komplementarnost, dosljednost, sinergije i veze između Programa i drugih djelovanja i programa Unije.
  U bliskoj suradnji s Agencijom i, prema potrebi, Europskom svemirskom agencijom i subjektima kojima su povjerene zadaće Copernicusa podupire i doprinosi: |
| | — | aktivnostima shvaćanja i uporabe podataka i usluga koje se pružaju komponentama Programa u javnim i privatnim sektorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija promiče i osigurava prihvaćanje i korištenje podataka i usluga koje se pružaju komponentama Programa u javnom i privatnom sektoru, među ostalim podupiranjem odgovarajućeg razvoja tih usluga i nastojanjem da se pobrine za dugoročno stabilno okruženje.
  Komisija razvija sinergije između aplikacija različitih komponenti Programa.
  Osigurava komplementarnost, dosljednost, sinergije i veze između Programa i drugih djelovanja i programa Unije.

5.   Komisija osigurava komplementarnost, dosljednost, sinergije i veze između Programa i drugih djelovanja i programa Unije.
  U bliskoj suradnji s Agencijom i, prema potrebi, Europskom svemirskom agencijom i subjektima kojima su povjerene zadaće Copernicusa podupire i doprinosi:

—

aktivnostima shvaćanja i uporabe podataka i usluga koje se pružaju komponentama Programa u javnim i privatnim sektorima;

aktivnostima shvaćanja i uporabe podataka i usluga koje se pružaju komponentama Programa u javnim i privatnim sektorima;

| — | razvoju sinergija među aplikacijama; |
| --- | --- |

—

razvoju sinergija među aplikacijama;

razvoju sinergija među aplikacijama;

| — | odgovarajućem razvoju tih usluga; |
| --- | --- |

—

odgovarajućem razvoju tih usluga;

odgovarajućem razvoju tih usluga;

| — | izgradnji dugoročno stabilnog okruženja. |
| --- | --- |

—

izgradnji dugoročno stabilnog okruženja.

izgradnji dugoročno stabilnog okruženja.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 6.

Članak 29. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija prema potrebi osigurava koordinaciju s aktivnostima koje se provode u svemirskom sektoru na razini Unije, na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini. Potiče suradnju među državama članicama i promiče konvergenciju njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u području svemira. | 6.   Komisija prema potrebi
  i u suradnji s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom
  osigurava koordinaciju s aktivnostima koje se provode u svemirskom sektoru na razini Unije, na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini. Potiče suradnju među državama članicama i promiče konvergenciju njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u području svemira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija prema potrebi osigurava koordinaciju s aktivnostima koje se provode u svemirskom sektoru na razini Unije, na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini. Potiče suradnju među državama članicama i promiče konvergenciju njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u području svemira.

6.   Komisija prema potrebi
  i u suradnji s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom
  osigurava koordinaciju s aktivnostima koje se provode u svemirskom sektoru na razini Unije, na nacionalnoj razini i na međunarodnoj razini. Potiče suradnju među državama članicama i promiče konvergenciju njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u području svemira.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 30. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | promicati i osigurati prihvaćanje i korištenje podataka i usluga koji se pružaju u komponentama Programa, uključujući razvoj aplikacija i usluga u silaznom sektoru temeljenih na komponentama Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

promicati i osigurati prihvaćanje i korištenje podataka i usluga koji se pružaju u komponentama Programa, uključujući razvoj aplikacija i usluga u silaznom sektoru temeljenih na komponentama Programa;

promicati i osigurati prihvaćanje i korištenje podataka i usluga koji se pružaju u komponentama Programa, uključujući razvoj aplikacija i usluga u silaznom sektoru temeljenih na komponentama Programa;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka bb (nova)

Članak 30. – stavak 1. – točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | provoditi aktivnosti u cilju razvoja inovativnog svemirskog sektora Unije, u skladu s člankom 6.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

provoditi aktivnosti u cilju razvoja inovativnog svemirskog sektora Unije, u skladu s člankom 6.;

provoditi aktivnosti u cilju razvoja inovativnog svemirskog sektora Unije, u skladu s člankom 6.;

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka bc (nova)

Članak 30. – stavak 1. – točka bc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | podupirati pristup financiranju s pomoću financijskih instrumenata koji su predviđeni u glavi III. i programu InvestEU, kao i u suradnji s EIB-om, s pomoću financijskih instrumenata koje je uspostavio, a koji se prije svega odnose na MSP-ove; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bc)

(bc)

podupirati pristup financiranju s pomoću financijskih instrumenata koji su predviđeni u glavi III. i programu InvestEU, kao i u suradnji s EIB-om, s pomoću financijskih instrumenata koje je uspostavio, a koji se prije svega odnose na MSP-ove;

podupirati pristup financiranju s pomoću financijskih instrumenata koji su predviđeni u glavi III. i programu InvestEU, kao i u suradnji s EIB-om, s pomoću financijskih instrumenata koje je uspostavio, a koji se prije svega odnose na MSP-ove;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka c

Članak 30. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | provoditi aktivnosti komunikacije, priopćavanja i promocije te aktivnosti koje se odnose na komercijalizaciju usluga
  Galilea
  i 
  EGNOS-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

provoditi aktivnosti komunikacije, priopćavanja i promocije te aktivnosti koje se odnose na komercijalizaciju usluga
  Galilea
  i 
  EGNOS-a;

Galilea

EGNOS-a;

| (c) | provoditi aktivnosti komunikacije, priopćavanja i promocije te aktivnosti koje se odnose na komercijalizaciju usluga
  koje se nude prije svega u okviru programa Galileo, EGNOS
  i 
  Copernicus. |
| --- | --- |

(c)

provoditi aktivnosti komunikacije, priopćavanja i promocije te aktivnosti koje se odnose na komercijalizaciju usluga
  koje se nude prije svega u okviru programa Galileo, EGNOS
  i 
  Copernicus.

koje se nude prije svega u okviru programa Galileo, EGNOS

Copernicus.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 30. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | za Galileo i EGNOS: upravljanje programima EGNOS i Galileo, kako je navedeno u članku 43.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

za Galileo i EGNOS: upravljanje programima EGNOS i Galileo, kako je navedeno u članku 43.;

za Galileo i EGNOS: upravljanje programima EGNOS i Galileo, kako je navedeno u članku 43.;

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1. – točka d

Članak 30. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pružati tehničku stručnost Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pružati tehničku stručnost Komisiji.

| (d) | pružati tehničku stručnost Komisiji
  izbjegavajući udvostručavanje sa zadaćama ESA-e u skladu s člancima 27. i 31
  . |
| --- | --- |

(d)

pružati tehničku stručnost Komisiji
  izbjegavajući udvostručavanje sa zadaćama ESA-e u skladu s člancima 27. i 31
  .

izbjegavajući udvostručavanje sa zadaćama ESA-e u skladu s člancima 27. i 31

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka a

Članak 30. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | upravljanje upotrebom EGNOS-a i Galilea, kako je navedeno u članku 43.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

upravljanje upotrebom EGNOS-a i Galilea, kako je navedeno u članku 43.;

upravljanje upotrebom EGNOS-a i Galilea, kako je navedeno u članku 43.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 30. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | davanje preporuka Komisiji o prioritetima iz područja svemira u okviru programa Obzor Europa i sudjelovanje u njegovoj provedbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

davanje preporuka Komisiji o prioritetima iz područja svemira u okviru programa Obzor Europa i sudjelovanje u njegovoj provedbi;

davanje preporuka Komisiji o prioritetima iz područja svemira u okviru programa Obzor Europa i sudjelovanje u njegovoj provedbi;

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2. – točka c

Članak 30. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | provođenje aktivnosti povezanih s razvojem aplikacija i usluga u silaznom sektoru na temelju komponenti Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

provođenje aktivnosti povezanih s razvojem aplikacija i usluga u silaznom sektoru na temelju komponenti Programa.

provođenje aktivnosti povezanih s razvojem aplikacija i usluga u silaznom sektoru na temelju komponenti Programa.

Briše se.

Briše se.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.

Članak 30. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija može Agenciji povjeriti druge zadaće,
  uključujući komunikaciju, priopćavanje, promicanje i stavljanje na tržište podataka i informacija
  te
  druge aktivnosti koje se odnose
  na
  prihvaćenost među korisnicima za komponente Programa koje nisu Galileo i EGNOS
  . | 3.   Komisija može Agenciji povjeriti druge zadaće,
  izbjegavajući njihovo udvostručavanje
  te na
  temelju poboljšane učinkovitosti u provedbi ciljeva Programa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija može Agenciji povjeriti druge zadaće,
  uključujući komunikaciju, priopćavanje, promicanje i stavljanje na tržište podataka i informacija
  te
  druge aktivnosti koje se odnose
  na
  prihvaćenost među korisnicima za komponente Programa koje nisu Galileo i EGNOS
  .

3.   Komisija može Agenciji povjeriti druge zadaće,
  izbjegavajući njihovo udvostručavanje
  te na
  temelju poboljšane učinkovitosti u provedbi ciljeva Programa
  .

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.a (novi)

Članak 30. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agencija može potpisati sporazume o partnerstvu ili druge sporazume s nacionalnim svemirskim agencijama, skupinom nacionalnih svemirskih agencija ili drugim subjektima u svrhu ispunjenja svojih zadaća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Agencija može potpisati sporazume o partnerstvu ili druge sporazume s nacionalnim svemirskim agencijama, skupinom nacionalnih svemirskih agencija ili drugim subjektima u svrhu ispunjenja svojih zadaća.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4.

Članak 30. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija povjerava zadaće iz stavaka 2. i 3. putem sporazuma o doprinosima u skladu s [člankom 2. stavak 18.] i [glavom VI.] Financijske uredbe. | 4.   Komisija povjerava zadaće iz stavaka 2. i 3. putem sporazuma o doprinosima u skladu s [člankom 2. stavak 18.] i [glavom VI.] Financijske uredbe
  , a nad njima se provodi revizija u skladu s člankom 102. stavkom 6. ove Uredbe, osobito u pogledu komponente Copernicusa
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija povjerava zadaće iz stavaka 2. i 3. putem sporazuma o doprinosima u skladu s [člankom 2. stavak 18.] i [glavom VI.] Financijske uredbe.

4.   Komisija povjerava zadaće iz stavaka 2. i 3. putem sporazuma o doprinosima u skladu s [člankom 2. stavak 18.] i [glavom VI.] Financijske uredbe
  , a nad njima se provodi revizija u skladu s člankom 102. stavkom 6. ove Uredbe, osobito u pogledu komponente Copernicusa
  .

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4.a (novi)

Članak 30. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  U slučajevima kada povjerava zadaće Agenciji, Komisija osigurava odgovarajuća sredstva za upravljanje tim zadaćama i njihovo izvršenje, uključujući prikladne ljudske i financijske resurse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  U slučajevima kada povjerava zadaće Agenciji, Komisija osigurava odgovarajuća sredstva za upravljanje tim zadaćama i njihovo izvršenje, uključujući prikladne ljudske i financijske resurse.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – točka a

Članak 31. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za Copernicus: razvoj, projektiranje i izgradnja svemirske infrastrukture Copernicusa, uključujući operativni rad te infrastrukture; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za Copernicus: razvoj, projektiranje i izgradnja svemirske infrastrukture Copernicusa, uključujući operativni rad te infrastrukture;

| (a) | za Copernicus: razvoj, projektiranje i izgradnja svemirske
  i zemaljske
  infrastrukture Copernicusa, uključujući operativni rad te infrastrukture; |
| --- | --- |

(a)

za Copernicus: razvoj, projektiranje i izgradnja svemirske
  i zemaljske
  infrastrukture Copernicusa, uključujući operativni rad te infrastrukture;

i zemaljske

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – točka b

Članak 31. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za Galileo i EGNOS:
  razvoj
  sustava,
  razvoj
  zemaljskog segmenta
  i projektiranje
  i 
  razvoj satelita
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

za Galileo i EGNOS:
  razvoj
  sustava,
  razvoj
  zemaljskog segmenta
  i projektiranje
  i 
  razvoj satelita
  ;

razvoj

razvoj

i projektiranje

razvoj satelita

| (b) | za Galileo i EGNOS:
  podrška Agenciji u izvršavanju temeljnih zadaća. Kada je to predviđeno u posebnim sporazumima sklopljenima između Agencije i Europske svemirske agencije, javna nabava, u ime Agencije, u pogledu razvoja
  sustava,
  projektiranja i razvoja
  zemaljskog segmenta
  te projektiranja
  i 
  razvoja svemirskog segmenta
  ; |
| --- | --- |

(b)

za Galileo i EGNOS:
  podrška Agenciji u izvršavanju temeljnih zadaća. Kada je to predviđeno u posebnim sporazumima sklopljenima između Agencije i Europske svemirske agencije, javna nabava, u ime Agencije, u pogledu razvoja
  sustava,
  projektiranja i razvoja
  zemaljskog segmenta
  te projektiranja
  i 
  razvoja svemirskog segmenta
  ;

podrška Agenciji u izvršavanju temeljnih zadaća. Kada je to predviđeno u posebnim sporazumima sklopljenima između Agencije i Europske svemirske agencije, javna nabava, u ime Agencije, u pogledu razvoja

projektiranja i razvoja

te projektiranja

razvoja svemirskog segmenta

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – točka c

Članak 31. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | za sve komponente Programa: istraživačke i razvojne aktivnosti u 
  područjima za koje je stručna
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

za sve komponente Programa: istraživačke i razvojne aktivnosti u 
  područjima za koje je stručna
  .

područjima za koje je stručna

| (c) | za sve komponente Programa: istraživačke i razvojne aktivnosti u 
  vezi s infrastrukturama komponenti Programa
  . |
| --- | --- |

(c)

za sve komponente Programa: istraživačke i razvojne aktivnosti u 
  vezi s infrastrukturama komponenti Programa
  .

vezi s infrastrukturama komponenti Programa

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 31. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | poticanje suradnje među državama članicama i promicanje konvergencije njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u okviru svemirskog segmenta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

poticanje suradnje među državama članicama i promicanje konvergencije njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u okviru svemirskog segmenta.

poticanje suradnje među državama članicama i promicanje konvergencije njihovih tehnoloških kapaciteta i razvoja u okviru svemirskog segmenta.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 2.

Članak 31. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisija sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom, kako je predviđeno u [članku 130.] Financijske uredbe. U tom se okvirnom sporazumu o financijskom partnerstvu: | Briše se. |
| — | jasno definiraju odgovornosti i obveze Europske svemirske agencije s obzirom na Program, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Komisija sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom, kako je predviđeno u [članku 130.] Financijske uredbe. U tom se okvirnom sporazumu o financijskom partnerstvu:

Briše se.

Briše se.

—

jasno definiraju odgovornosti i obveze Europske svemirske agencije s obzirom na Program,

jasno definiraju odgovornosti i obveze Europske svemirske agencije s obzirom na Program,

| — | zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka, |
| --- | --- |

—

zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka,

zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka,

| — | propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, osobito s obzirom na javnu nabavu, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima. Ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom, |
| --- | --- |

—

propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, osobito s obzirom na javnu nabavu, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima. Ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom,

propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, osobito s obzirom na javnu nabavu, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima. Ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom,

| — | zahtijeva sudjelovanje Komisije i, prema potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program, |
| --- | --- |

—

zahtijeva sudjelovanje Komisije i, prema potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program,

zahtijeva sudjelovanje Komisije i, prema potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program,

| — | uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj, |
| --- | --- |

—

uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj,

uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj,

| — | utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti. Te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji. |
| --- | --- |

—

utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti. Te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji.

utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti. Te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 3.

Članak 31. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Sklapanje okvirnog sporazuma o financijskom partnerstvu iz stavka 2. ovisi o uspostavljanju u okviru Europske svemirske agencije internih struktura i operativne metode, posebno u pogledu odlučivanja, metoda upravljanja i odgovornosti, kojima se osigurava maksimalna zaštita interesa Unije i poštovanja njezinih odluka, uključujući aktivnosti koje financira Europska svemirska agencija, a koje utječu na program. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Sklapanje okvirnog sporazuma o financijskom partnerstvu iz stavka 2. ovisi o uspostavljanju u okviru Europske svemirske agencije internih struktura i operativne metode, posebno u pogledu odlučivanja, metoda upravljanja i odgovornosti, kojima se osigurava maksimalna zaštita interesa Unije i poštovanja njezinih odluka, uključujući aktivnosti koje financira Europska svemirska agencija, a koje utječu na program.

Briše se.

Briše se.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31. – stavak 4.

Članak 31. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ne dovodeći u pitanje okvirni sporazum o financijskom partnerstvu iz stavka 4., Komisija ili Agencija može od Europske svemirske agencije zatražiti da pruži tehničku stručnost i informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Ne dovodeći u pitanje okvirni sporazum o financijskom partnerstvu iz stavka 4., Komisija ili Agencija može od Europske svemirske agencije zatražiti da pruži tehničku stručnost i informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom.

Briše se.

Briše se.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31.a (novi)

Članak 31.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 31.a |
| | Okvirni sporazum o financijskom partnerstvu |
| | 1.
     
  Komisija sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom, kako je predviđeno u [članku 130.] Financijske uredbe. U tom se okvirnom sporazumu o financijskom partnerstvu: |
| | (a) | jasno definiraju uloge, odgovornosti i obveze Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije s obzirom na Program; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 31.a

Članak 31.a

Okvirni sporazum o financijskom partnerstvu

Okvirni sporazum o financijskom partnerstvu

1.
     
  Komisija sklapa okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Agencijom i Europskom svemirskom agencijom, kako je predviđeno u [članku 130.] Financijske uredbe. U tom se okvirnom sporazumu o financijskom partnerstvu:

(a)

(a)

jasno definiraju uloge, odgovornosti i obveze Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije s obzirom na Program;

jasno definiraju uloge, odgovornosti i obveze Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije s obzirom na Program;

| (b) | jasno definiraju koordinacijski i kontrolni instrumenti za provedbu komponenti Programa, uzimajući u obzir uloge i odgovornosti Komisije za sveobuhvatnu koordinaciju komponenti Programa; |
| --- | --- |

(b)

(b)

jasno definiraju koordinacijski i kontrolni instrumenti za provedbu komponenti Programa, uzimajući u obzir uloge i odgovornosti Komisije za sveobuhvatnu koordinaciju komponenti Programa;

jasno definiraju koordinacijski i kontrolni instrumenti za provedbu komponenti Programa, uzimajući u obzir uloge i odgovornosti Komisije za sveobuhvatnu koordinaciju komponenti Programa;

| (c) | zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka;

zahtijeva da Europska svemirska agencija poštuje sigurnosna pravila programa Unije, osobito u pogledu obrade klasificiranih podataka;

| (d) | propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, uključujući primjenu pravila Unije za javnu nabavu, pri javnoj nabavi u ime i za račun Unije, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima; ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom; |
| --- | --- |

(d)

(d)

propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, uključujući primjenu pravila Unije za javnu nabavu, pri javnoj nabavi u ime i za račun Unije, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima; ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom;

propisuju uvjeti upravljanja sredstvima povjerenima Europskoj svemirskoj agenciji, uključujući primjenu pravila Unije za javnu nabavu, pri javnoj nabavi u ime i za račun Unije, postupke upravljanja, očekivane rezultate na temelju pokazatelja izvedbene uspješnosti, mjere primjenjive u slučaju manjkave ili prijevarne provedbe ugovora u smislu troškova, rokova i rezultata te komunikacijske strategije i pravila u vezi s vlasništvom nad svim materijalnim i nematerijalnim sredstvima; ti uvjeti moraju biti u skladu s glavama III. i V. ove Uredbe i Financijskom uredbom;

| (e) | zahtijeva sudjelovanje Komisije i, po potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program, pri čemu Agencija provodi postupak javne nabave u ime i za račun Unije u skladu sa stavkom 1.a; |
| --- | --- |

(e)

(e)

zahtijeva sudjelovanje Komisije i, po potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program, pri čemu Agencija provodi postupak javne nabave u ime i za račun Unije u skladu sa stavkom 1.a;

zahtijeva sudjelovanje Komisije i, po potrebi, Agencije na sastancima Odbora Europske svemirske agencije za evaluaciju ponuda koje se odnose na Program, pri čemu Agencija provodi postupak javne nabave u ime i za račun Unije u skladu sa stavkom 1.a;

| (f) | uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj; |
| --- | --- |

(f)

(f)

uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj;

uspostavlja mjere praćenja i kontrole, koje uključuju konkretno sustav predviđanja troškova, sustavno pružanje Komisiji ili, prema potrebi, Agenciji, informacija o troškovima i rokovima te, u slučaju odstupanja od planiranih proračuna, izvedbene uspješnosti i rokova, korektivne mjere kojima se osigurava izvršavanje dodijeljenih zadaća unutar dodijeljenih proračuna i sankcije za Europsku svemirsku agenciju ako se nepodudarnost može izravno pripisati njoj;

| (g) | utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, uzimajući u obzir njezin troškovni model u svojstvu javnog subjekta, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti; te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji; |
| --- | --- |

(g)

(g)

utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, uzimajući u obzir njezin troškovni model u svojstvu javnog subjekta, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti; te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji;

utvrđuje načela za naknadu Europskoj svemirskoj agenciji, uzimajući u obzir njezin troškovni model u svojstvu javnog subjekta, koja je razmjerna težini zadaća koje treba izvršiti, u skladu s tržišnim cijenama i naknadama drugih subjekata sudionika, uključujući Uniju, i koja se može, prema potrebi, temeljiti na pokazateljima izvedbene uspješnosti; te naknade ne obuhvaćaju opće troškove koji nisu povezani s aktivnostima koje je Unija povjerila Europskoj svemirskoj agenciji;

| (h) | zahtijeva da Europska svemirska agencija zajamči potpunu zaštitu interesa Unije i njezinih odluka, koje mogu dovesti i do toga da Europska svemirska agencija mora prilagoditi svoje metode donošenja odluka i upravljanja te odredbe o odgovornosti. |
| --- | --- |

(h)

(h)

zahtijeva da Europska svemirska agencija zajamči potpunu zaštitu interesa Unije i njezinih odluka, koje mogu dovesti i do toga da Europska svemirska agencija mora prilagoditi svoje metode donošenja odluka i upravljanja te odredbe o odgovornosti.

zahtijeva da Europska svemirska agencija zajamči potpunu zaštitu interesa Unije i njezinih odluka, koje mogu dovesti i do toga da Europska svemirska agencija mora prilagoditi svoje metode donošenja odluka i upravljanja te odredbe o odgovornosti.

2.
     
  Ne dovodeći u pitanje okvirni sporazum o financijskom partnerstvu iz članka 31.a, Komisija ili Agencija može od Europske svemirske agencije zatražiti da pruži tehničku stručnost i informacije potrebne za obavljanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom. Uvjeti za takve zahtjeve i njihovu provedbu uzajamno se dogovaraju.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – naslov

Članak 32. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uloga drugih subjekata | Uloga
  EUMETSAT-a i
  drugih subjekata |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uloga drugih subjekata

Uloga
  EUMETSAT-a i
  drugih subjekata

EUMETSAT-a i

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 32. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija može sporazumom o doprinosima povjeriti, u cijelosti ili djelomično, provedbu
  komponenti Programa
  subjektima koji nisu navedeni u 
  članku
  30. i 31., uključujući: | 1.   Komisija može sporazumom o doprinosima povjeriti, u cijelosti ili djelomično, provedbu
  sljedećih zadataka
  subjektima koji nisu navedeni u 
  člancima
  30. i 31., uključujući: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija može sporazumom o doprinosima povjeriti, u cijelosti ili djelomično, provedbu
  komponenti Programa
  subjektima koji nisu navedeni u 
  članku
  30. i 31., uključujući:

1.   Komisija može sporazumom o doprinosima povjeriti, u cijelosti ili djelomično, provedbu
  sljedećih zadataka
  subjektima koji nisu navedeni u 
  člancima
  30. i 31., uključujući:

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 1. – točka a

Članak 32. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | operativni rad svemirske infrastrukture programa Copernicus ili njezinih dijelova, što se može povjeriti EUMETSAT-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

operativni rad svemirske infrastrukture programa Copernicus ili njezinih dijelova, što se može povjeriti EUMETSAT-u;

| (a) | unapređenje i
  operativni rad svemirske infrastrukture programa Copernicus ili njezinih dijelova, što se može povjeriti EUMETSAT-u; |
| --- | --- |

(a)

unapređenje i
  operativni rad svemirske infrastrukture programa Copernicus ili njezinih dijelova, što se može povjeriti EUMETSAT-u;

unapređenje i

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 1. – točka b

Članak 32. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | provedbu usluga Copernicusa ili njihovih dijelova relevantnim agencijama, tijelima ili organizacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

provedbu usluga Copernicusa ili njihovih dijelova relevantnim agencijama, tijelima ili organizacijama.

| (b) | provedbu usluga Copernicusa ili njihovih dijelova relevantnim agencijama, tijelima ili organizacijama
  te upravljanje prikupljanjem relevantnih informacija treće strane
  . |
| --- | --- |

(b)

provedbu usluga Copernicusa ili njihovih dijelova relevantnim agencijama, tijelima ili organizacijama
  te upravljanje prikupljanjem relevantnih informacija treće strane
  .

te upravljanje prikupljanjem relevantnih informacija treće strane

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 32. – stavak 2.a (novi)

Članak 32. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija za provedbu Programa uzima u obzir znanstvene i tehničke savjete Zajedničkog istraživačkog centra. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija za provedbu Programa uzima u obzir znanstvene i tehničke savjete Zajedničkog istraživačkog centra.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 33. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sigurnost Programa temelji se na sljedećim načelima: | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sigurnost Programa temelji se na sljedećim načelima:

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1. – točka a

Članak 33. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uzimanje u obzir iskustva država članica u području sigurnosti i uzimanje njihovih najboljih praksi za primjer; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uzimanje u obzir iskustva država članica u području sigurnosti i uzimanje njihovih najboljih praksi za primjer;

| (a) | uzimanje u obzir iskustva država članica u području sigurnosti i uzimanje njihovih najboljih praksi
  i nacionalnih zakona
  za primjer; |
| --- | --- |

(a)

uzimanje u obzir iskustva država članica u području sigurnosti i uzimanje njihovih najboljih praksi
  i nacionalnih zakona
  za primjer;

i nacionalnih zakona

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 33. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 33. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | uzimanje u obzir iskustva stečenog u radu Galilea, EGNOS-a i Copernicusa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

uzimanje u obzir iskustva stečenog u radu Galilea, EGNOS-a i Copernicusa;

uzimanje u obzir iskustva stečenog u radu Galilea, EGNOS-a i Copernicusa;

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija u 
  svojem području
  nadležnosti
  osigurava
  visok stupanj sigurnosti, osobito u pogledu: | Komisija
  i Agencija
  u 
  svojim područjima
  nadležnosti
  osiguravaju
  visok stupanj sigurnosti, osobito u pogledu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u 
  svojem području
  nadležnosti
  osigurava
  visok stupanj sigurnosti, osobito u pogledu:

svojem području

osigurava

Komisija
  i Agencija
  u 
  svojim područjima
  nadležnosti
  osiguravaju
  visok stupanj sigurnosti, osobito u pogledu:

i Agencija

svojim područjima

osiguravaju

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 34. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U tu svrhu Komisija
  se mora pobrinuti da se
  za
  svaku komponentu Programa provede analiza
  rizika i prijetnji. Na temelju te analize rizika i prijetnji
  ona
  za svaku komponentu Programa provedbenim aktima utvrđuje opće sigurnosne zahtjeve. Komisija pri tome uzima u obzir utjecaj tih zahtjeva na neometano funkcioniranje komponente, posebno u pogledu troškova, upravljanja rizikom i rokova, te osigurava da se njima ne smanji opći stupanj sigurnosti ili ne ugrozi funkcioniranje postojeće opreme koja se temelji na toj komponenti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. | U tu svrhu Komisija
  u suradnji s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa provodi analizu rizika i prijetnji
  za
  komponente programa Copernicus, SST i GOVSATCOM. Agencija provodi analizu
  rizika i prijetnji
  komponenti programa Galileo i EGNOS
  . Na temelju te analize rizika i prijetnji
  , Komisija uz savjetovanje s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa,
  za svaku komponentu Programa provedbenim aktima utvrđuje opće sigurnosne zahtjeve. Komisija pri tome uzima u obzir utjecaj tih zahtjeva na neometano funkcioniranje komponente, posebno u pogledu troškova, upravljanja rizikom i rokova, te osigurava da se njima ne smanji opći stupanj sigurnosti ili ne ugrozi funkcioniranje postojeće opreme koja se temelji na toj komponenti
  . Općim sigurnosnim zahtjevima utvrđuju se postupci koje je potrebno slijediti uvijek kada rad komponente može utjecati na sigurnost Unije ili država članica.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U tu svrhu Komisija
  se mora pobrinuti da se
  za
  svaku komponentu Programa provede analiza
  rizika i prijetnji. Na temelju te analize rizika i prijetnji
  ona
  za svaku komponentu Programa provedbenim aktima utvrđuje opće sigurnosne zahtjeve. Komisija pri tome uzima u obzir utjecaj tih zahtjeva na neometano funkcioniranje komponente, posebno u pogledu troškova, upravljanja rizikom i rokova, te osigurava da se njima ne smanji opći stupanj sigurnosti ili ne ugrozi funkcioniranje postojeće opreme koja se temelji na toj komponenti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

se mora pobrinuti da se

svaku komponentu Programa provede analiza

ona

U tu svrhu Komisija
  u suradnji s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa provodi analizu rizika i prijetnji
  za
  komponente programa Copernicus, SST i GOVSATCOM. Agencija provodi analizu
  rizika i prijetnji
  komponenti programa Galileo i EGNOS
  . Na temelju te analize rizika i prijetnji
  , Komisija uz savjetovanje s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa,
  za svaku komponentu Programa provedbenim aktima utvrđuje opće sigurnosne zahtjeve. Komisija pri tome uzima u obzir utjecaj tih zahtjeva na neometano funkcioniranje komponente, posebno u pogledu troškova, upravljanja rizikom i rokova, te osigurava da se njima ne smanji opći stupanj sigurnosti ili ne ugrozi funkcioniranje postojeće opreme koja se temelji na toj komponenti
  . Općim sigurnosnim zahtjevima utvrđuju se postupci koje je potrebno slijediti uvijek kada rad komponente može utjecati na sigurnost Unije ili država članica.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

u suradnji s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa provodi analizu rizika i prijetnji

komponente programa Copernicus, SST i GOVSATCOM. Agencija provodi analizu

komponenti programa Galileo i EGNOS

, Komisija uz savjetovanje s krajnjim korisnicima u državama članicama i relevantnim subjektima koji upravljaju provedbom komponente Programa,

. Općim sigurnosnim zahtjevima utvrđuju se postupci koje je potrebno slijediti uvijek kada rad komponente može utjecati na sigurnost Unije ili država članica.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 2.

Članak 34. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Subjekt odgovoran
  za upravljanje
  komponentom
  Programa
  odgovoran
  je za upravljanje sigurnošću
  te komponente
  i u tu svrhu
  provodi analizu rizika i prijetnji i
  sve potrebne aktivnosti kako bi
  osigurao
  i 
  pratio
  sigurnost
  te komponente
  , osobito utvrđivanjem tehničkih specifikacija i operativnih postupaka te
  praćenjem njihove usklađenosti
  s općim sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1. | 2.   
  Komisija je odgovorna
  za upravljanje
  sigurnošću komponenti
  programa
  Copernicus, SST i GOVSATCOM. Agencija
  je
  odgovorna
  za upravljanje sigurnošću
  komponenti Galileo
  i 
  EGNOS.
  U tu svrhu
  one provode
  sve potrebne aktivnosti kako bi
  osigurale
  i 
  pratile
  sigurnost
  komponenti za koje su odgovorne
  , osobito utvrđivanjem tehničkih specifikacija i operativnih postupaka te
  prate njihovu usklađenost
  s općim sigurnosnim zahtjevima iz
  trećeg podstavka
  stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Subjekt odgovoran
  za upravljanje
  komponentom
  Programa
  odgovoran
  je za upravljanje sigurnošću
  te komponente
  i u tu svrhu
  provodi analizu rizika i prijetnji i
  sve potrebne aktivnosti kako bi
  osigurao
  i 
  pratio
  sigurnost
  te komponente
  , osobito utvrđivanjem tehničkih specifikacija i operativnih postupaka te
  praćenjem njihove usklađenosti
  s općim sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1.

2.   
  Komisija je odgovorna
  za upravljanje
  sigurnošću komponenti
  programa
  Copernicus, SST i GOVSATCOM. Agencija
  je
  odgovorna
  za upravljanje sigurnošću
  komponenti Galileo
  i 
  EGNOS.
  U tu svrhu
  one provode
  sve potrebne aktivnosti kako bi
  osigurale
  i 
  pratile
  sigurnost
  komponenti za koje su odgovorne
  , osobito utvrđivanjem tehničkih specifikacija i operativnih postupaka te
  prate njihovu usklađenost
  s općim sigurnosnim zahtjevima iz
  trećeg podstavka
  stavka 1.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 34. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Agencija: | 3.   Agencija
  nadalje
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Agencija:

3.   Agencija
  nadalje
  :

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 3. – točka da (nova)

Članak 34. – stavak 3. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | jamčenja kibernetičke sigurnosti Programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

jamčenja kibernetičke sigurnosti Programa;

jamčenja kibernetičke sigurnosti Programa;

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 4. – točka a

Članak 34. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poduzimaju mjere koje su barem ekvivalentne onima koje su potrebne za zaštitu europske kritične infrastrukture u smislu Direktive Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (29) te onima koje su potrebne za zaštitu vlastite nacionalne kritične infrastrukture kako bi se osigurala zaštita zemaljske infrastrukture koja čini sastavni dio Programa i koja se nalazi na njihovu državnom području; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

poduzimaju mjere koje su barem ekvivalentne onima koje su potrebne za zaštitu europske kritične infrastrukture u smislu Direktive Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (29) te onima koje su potrebne za zaštitu vlastite nacionalne kritične infrastrukture kako bi se osigurala zaštita zemaljske infrastrukture koja čini sastavni dio Programa i koja se nalazi na njihovu državnom području;

29

| (a) | poduzimaju mjere koje su barem ekvivalentne onima koje su potrebne za zaštitu europske kritične infrastrukture u smislu Direktive Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (29) te onima koje su potrebne za zaštitu vlastite nacionalne kritične infrastrukture kako bi se osigurala zaštita zemaljske infrastrukture koja čini sastavni dio Programa i koja se nalazi na njihovu državnom području; |
| --- | --- |

(a)

poduzimaju mjere koje su barem ekvivalentne onima koje su potrebne za zaštitu europske kritične infrastrukture u smislu Direktive Vijeća 2008/114/EZ od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite (29) te onima koje su potrebne za zaštitu vlastite nacionalne kritične infrastrukture kako bi se osigurala zaštita zemaljske infrastrukture koja čini sastavni dio Programa i koja se nalazi na njihovu državnom području;

29

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 34. – stavak 5.

Članak 34. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Subjekti koji sudjeluju u Programu poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurali sigurnost Programa. | 5.   Subjekti koji sudjeluju u Programu poduzimaju sve potrebne mjere
  , i u svjetlu problema utvrđenih u analizi rizika,
  kako bi osigurali sigurnost Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Subjekti koji sudjeluju u Programu poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurali sigurnost Programa.

5.   Subjekti koji sudjeluju u Programu poduzimaju sve potrebne mjere
  , i u svjetlu problema utvrđenih u analizi rizika,
  kako bi osigurali sigurnost Programa.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 2.

Članak 38. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Predstavnik Europske svemirske agencije poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Iznimno, predstavnici agencija Unije, trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu se također pozvati da prisustvuju sastancima kao promatrači
  za pitanja koja se izravno odnose na te treće zemlje ili međunarodne organizacije
  , posebno
  na
  pitanja koja se odnose na infrastrukturu koja im pripada ili koja je uspostavljena na njihovu državnom području. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tih mehanizama utvrđuju se u odgovarajućim sporazumima te moraju biti u skladu s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju. | 2.   Predstavnik Europske svemirske agencije poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Iznimno, predstavnici agencija Unije, trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu se također pozvati da prisustvuju sastancima kao promatrači, posebno
  za
  pitanja koja se odnose na infrastrukturu koja im pripada ili koja je uspostavljena na njihovu državnom području. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tih mehanizama utvrđuju se u odgovarajućim sporazumima te moraju biti u skladu s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Predstavnik Europske svemirske agencije poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Iznimno, predstavnici agencija Unije, trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu se također pozvati da prisustvuju sastancima kao promatrači
  za pitanja koja se izravno odnose na te treće zemlje ili međunarodne organizacije
  , posebno
  na
  pitanja koja se odnose na infrastrukturu koja im pripada ili koja je uspostavljena na njihovu državnom području. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tih mehanizama utvrđuju se u odgovarajućim sporazumima te moraju biti u skladu s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju.

2.   Predstavnik Europske svemirske agencije poziva se na sastanke Odbora za sigurnosnu akreditaciju u svojstvu promatrača. Iznimno, predstavnici agencija Unije, trećih zemalja ili međunarodnih organizacija mogu se također pozvati da prisustvuju sastancima kao promatrači, posebno
  za
  pitanja koja se odnose na infrastrukturu koja im pripada ili koja je uspostavljena na njihovu državnom području. Mehanizmi za takvo sudjelovanje predstavnika trećih zemalja ili međunarodnih organizacija te uvjeti tih mehanizama utvrđuju se u odgovarajućim sporazumima te moraju biti u skladu s poslovnikom Odbora za sigurnosnu akreditaciju.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka b

Članak 43. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | održavanje, stalno unapređivanje, razvoj i zaštitu zemaljske infrastrukture i upravljanje tom infrastrukturom, što se posebno odnosi na mreže, lokacije i pomoćne objekte, uključujući modernizaciju i upravljanje zastarijevanjem; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

održavanje, stalno unapređivanje, razvoj i zaštitu zemaljske infrastrukture i upravljanje tom infrastrukturom, što se posebno odnosi na mreže, lokacije i pomoćne objekte, uključujući modernizaciju i upravljanje zastarijevanjem;

| (b) | održavanje, stalno unapređivanje, razvoj i zaštitu zemaljske infrastrukture i upravljanje tom infrastrukturom,
  uključujući infrastrukturu koja se nalazi izvan područja EU-a, ali je potrebna kako bi se programima Galileo i EGNOS omogućilo ostvariti potpunu pokrivenost državnih područja država članica geografski smještenih u Europi,
  što se posebno odnosi na mreže, lokacije i pomoćne objekte, uključujući modernizaciju i upravljanje zastarijevanjem; |
| --- | --- |

(b)

održavanje, stalno unapređivanje, razvoj i zaštitu zemaljske infrastrukture i upravljanje tom infrastrukturom,
  uključujući infrastrukturu koja se nalazi izvan područja EU-a, ali je potrebna kako bi se programima Galileo i EGNOS omogućilo ostvariti potpunu pokrivenost državnih područja država članica geografski smještenih u Europi,
  što se posebno odnosi na mreže, lokacije i pomoćne objekte, uključujući modernizaciju i upravljanje zastarijevanjem;

uključujući infrastrukturu koja se nalazi izvan područja EU-a, ali je potrebna kako bi se programima Galileo i EGNOS omogućilo ostvariti potpunu pokrivenost državnih područja država članica geografski smještenih u Europi,

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka c

Članak 43. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvoj budućih generacija sustava i razvoj usluga koje pružaju Galileo i EGNOS, ne dovodeći u pitanje buduće odluke o financijskim perspektivama Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvoj budućih generacija sustava i razvoj usluga koje pružaju Galileo i EGNOS, ne dovodeći u pitanje buduće odluke o financijskim perspektivama Unije;

| (c) | razvoj budućih generacija sustava i razvoj usluga koje pružaju Galileo i EGNOS, ne dovodeći u pitanje buduće odluke o financijskim perspektivama Unije
  , uzimajući u obzir potrebe relevantnih dionika
  ; |
| --- | --- |

(c)

razvoj budućih generacija sustava i razvoj usluga koje pružaju Galileo i EGNOS, ne dovodeći u pitanje buduće odluke o financijskim perspektivama Unije
  , uzimajući u obzir potrebe relevantnih dionika
  ;

, uzimajući u obzir potrebe relevantnih dionika

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 43. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | potporu razvoju i daljnjem unapređenju ključnih tehnoloških elemenata kao što su čipsetovi i prijemnici u okviru Galilea; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

potporu razvoju i daljnjem unapređenju ključnih tehnoloških elemenata kao što su čipsetovi i prijemnici u okviru Galilea;

potporu razvoju i daljnjem unapređenju ključnih tehnoloških elemenata kao što su čipsetovi i prijemnici u okviru Galilea;

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka cb (nova)

Članak 43. – stavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | potporu razvoju aplikacija koje su niže u lancu u okviru programa Galileo i EGNOS te integriranih aplikacija koje su niže u lancu a upotrebljavaju i programe EGNOS/Galileo i program Copernicus; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

potporu razvoju aplikacija koje su niže u lancu u okviru programa Galileo i EGNOS te integriranih aplikacija koje su niže u lancu a upotrebljavaju i programe EGNOS/Galileo i program Copernicus;

potporu razvoju aplikacija koje su niže u lancu u okviru programa Galileo i EGNOS te integriranih aplikacija koje su niže u lancu a upotrebljavaju i programe EGNOS/Galileo i program Copernicus;

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1. – točka e

Članak 43. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pružanje i tržišni razvoj usluga u okviru Galilea i EGNOS-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

pružanje i tržišni razvoj usluga u okviru Galilea i EGNOS-a;

| (e) | pružanje i tržišni razvoj usluga u okviru Galilea i EGNOS-a
  , prije svega kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale socioekonomske koristi iz članka 4. stavka 1.
  ; |
| --- | --- |

(e)

pružanje i tržišni razvoj usluga u okviru Galilea i EGNOS-a
  , prije svega kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale socioekonomske koristi iz članka 4. stavka 1.
  ;

, prije svega kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećale socioekonomske koristi iz članka 4. stavka 1.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 1. – točka c

Članak 45. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | usluga za sigurnost života (SoL), bez izravnih troškova za korisnike, koja pruža informacije za određivanje položaja i sinkronizaciju s visokom razinom kontinuiteta, dostupnosti i točnosti, uključujući funkciju ispravnosti kojom se korisnike upozorava na kvar u sustavima Galilea i drugih GNSS-ova koje sustav EGNOS poboljšava u području pokrivenosti ili na signale s nedopuštenim odstupanjem koje emitiraju ti sustavi, a namijenjena je prvenstveno korisnicima za koje je sigurnost ključna, osobito sektoru civilnog zrakoplovstva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

usluga za sigurnost života (SoL), bez izravnih troškova za korisnike, koja pruža informacije za određivanje položaja i sinkronizaciju s visokom razinom kontinuiteta, dostupnosti i točnosti, uključujući funkciju ispravnosti kojom se korisnike upozorava na kvar u sustavima Galilea i drugih GNSS-ova koje sustav EGNOS poboljšava u području pokrivenosti ili na signale s nedopuštenim odstupanjem koje emitiraju ti sustavi, a namijenjena je prvenstveno korisnicima za koje je sigurnost ključna, osobito sektoru civilnog zrakoplovstva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi;

| (c) | usluga za sigurnost života (SoL), bez izravnih troškova za korisnike, koja pruža informacije za određivanje položaja i 
  vremensku
  sinkronizaciju s visokom razinom kontinuiteta, dostupnosti i točnosti
  i cjelovitosti. Ta se usluga pruža u skladu s Uredbom o EASA-i kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima zrakoplovne sigurnosti
  , uključujući funkciju ispravnosti kojom se korisnike upozorava na kvar u sustavima Galilea i drugih GNSS-ova koje sustav EGNOS poboljšava u području pokrivenosti ili na signale s nedopuštenim odstupanjem koje emitiraju ti sustavi, a namijenjena je prvenstveno korisnicima za koje je sigurnost ključna, osobito sektoru civilnog zrakoplovstva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi; |
| --- | --- |

(c)

usluga za sigurnost života (SoL), bez izravnih troškova za korisnike, koja pruža informacije za određivanje položaja i 
  vremensku
  sinkronizaciju s visokom razinom kontinuiteta, dostupnosti i točnosti
  i cjelovitosti. Ta se usluga pruža u skladu s Uredbom o EASA-i kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima zrakoplovne sigurnosti
  , uključujući funkciju ispravnosti kojom se korisnike upozorava na kvar u sustavima Galilea i drugih GNSS-ova koje sustav EGNOS poboljšava u području pokrivenosti ili na signale s nedopuštenim odstupanjem koje emitiraju ti sustavi, a namijenjena je prvenstveno korisnicima za koje je sigurnost ključna, osobito sektoru civilnog zrakoplovstva za pružanje usluga u zračnoj plovidbi;

vremensku

i cjelovitosti. Ta se usluga pruža u skladu s Uredbom o EASA-i kako bi se osigurala usklađenost sa zahtjevima zrakoplovne sigurnosti

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 45. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Usluge iz stavka 1. prioritetno se pružaju na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi. | Usluge iz stavka 1. prioritetno se pružaju na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi
  radi pokrivanja kontinentalnih područja do kraja 2023. i svih područja do kraja 2025
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Usluge iz stavka 1. prioritetno se pružaju na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi.

Usluge iz stavka 1. prioritetno se pružaju na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi
  radi pokrivanja kontinentalnih područja do kraja 2023. i svih područja do kraja 2025
  .

radi pokrivanja kontinentalnih područja do kraja 2023. i svih područja do kraja 2025

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 45. – stavak 3.

Članak 45. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Trošak takvog proširenja, uključujući i povezane operativne troškove specifične za te regije, nije pokriven proračunom iz članka 11. To proširenje ne smije uzrokovati kašnjenje u pružanju usluga iz stavka 1. na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi. | 3.   Trošak takvog proširenja, uključujući i povezane operativne troškove specifične za te regije, nije pokriven proračunom iz članka 11.
  , no Europska komisija razmatra uporabu partnerskih programa i sporazuma te, prema potrebi, razvoj posebnog financijskog instrumenta za njihovu potporu.
  To proširenje ne smije uzrokovati kašnjenje u pružanju usluga iz stavka 1. na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Trošak takvog proširenja, uključujući i povezane operativne troškove specifične za te regije, nije pokriven proračunom iz članka 11. To proširenje ne smije uzrokovati kašnjenje u pružanju usluga iz stavka 1. na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi.

3.   Trošak takvog proširenja, uključujući i povezane operativne troškove specifične za te regije, nije pokriven proračunom iz članka 11.
  , no Europska komisija razmatra uporabu partnerskih programa i sporazuma te, prema potrebi, razvoj posebnog financijskog instrumenta za njihovu potporu.
  To proširenje ne smije uzrokovati kašnjenje u pružanju usluga iz stavka 1. na državnim područjima država članica koja su geografski locirana u Europi.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47. – naslov

Članak 47. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kompatibilnost i interoperabilnost | Kompatibilnost, interoperabilnost i 
  standardizacija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kompatibilnost i interoperabilnost

Kompatibilnost, interoperabilnost i 
  standardizacija

standardizacija

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47. – stavak 2.

Članak 47. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Galileo i EGNOS te usluge koje oni pružaju kompatibilni su i interoperabilni s drugim satelitskim navigacijskim sustavima i konvencionalnim načinima radionavigacije, ako su takvi zahtjevi u pogledu kompatibilnosti i interoperabilnosti utvrđeni međunarodnim sporazumima. | 2.   Galileo i EGNOS te usluge koje oni pružaju
  međusobno
  su kompatibilni i interoperabilni s drugim satelitskim navigacijskim sustavima i konvencionalnim načinima radionavigacije, ako su takvi zahtjevi u pogledu kompatibilnosti i interoperabilnosti utvrđeni međunarodnim sporazumima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Galileo i EGNOS te usluge koje oni pružaju kompatibilni su i interoperabilni s drugim satelitskim navigacijskim sustavima i konvencionalnim načinima radionavigacije, ako su takvi zahtjevi u pogledu kompatibilnosti i interoperabilnosti utvrđeni međunarodnim sporazumima.

2.   Galileo i EGNOS te usluge koje oni pružaju
  međusobno
  su kompatibilni i interoperabilni s drugim satelitskim navigacijskim sustavima i konvencionalnim načinima radionavigacije, ako su takvi zahtjevi u pogledu kompatibilnosti i interoperabilnosti utvrđeni međunarodnim sporazumima.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 47. – stavak 2.a (novi)

Članak 47. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galileo i EGNOS teže usklađenju s međunarodnim standardima i certifikacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Galileo i EGNOS teže usklađenju s međunarodnim standardima i certifikacijama.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 1.

Članak 48. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Copernicus se provodi na temelju prethodnih ulaganja Unije i, prema potrebi, oslanjajući se na nacionalne i regionalne kapacitete država članica te uzimajući u obzir kapacitete komercijalnih pružatelja usporedivih podataka i informacija te potrebu za poticanjem tržišnog natjecanja i razvoja tržišta. | 1.   Copernicus se provodi na temelju prethodnih ulaganja Unije
  , Europske svemirske agencije i EUMETSAT-a
  i, prema potrebi, oslanjajući se na nacionalne i regionalne kapacitete država članica te uzimajući u obzir kapacitete komercijalnih pružatelja usporedivih podataka i informacija te potrebu za poticanjem tržišnog natjecanja i razvoja tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Copernicus se provodi na temelju prethodnih ulaganja Unije i, prema potrebi, oslanjajući se na nacionalne i regionalne kapacitete država članica te uzimajući u obzir kapacitete komercijalnih pružatelja usporedivih podataka i informacija te potrebu za poticanjem tržišnog natjecanja i razvoja tržišta.

1.   Copernicus se provodi na temelju prethodnih ulaganja Unije
  , Europske svemirske agencije i EUMETSAT-a
  i, prema potrebi, oslanjajući se na nacionalne i regionalne kapacitete država članica te uzimajući u obzir kapacitete komercijalnih pružatelja usporedivih podataka i informacija te potrebu za poticanjem tržišnog natjecanja i razvoja tržišta.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 2.

Članak 48. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U okviru Copernicusa
  podaci i informacije
  pružaju se
  u skladu s politikom
  potpunih, besplatnih i otvorenih podataka. | 2.   U okviru Copernicusa pružaju se
  podaci i informacije utemeljeni na politici
  potpunih, besplatnih i otvorenih podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U okviru Copernicusa
  podaci i informacije
  pružaju se
  u skladu s politikom
  potpunih, besplatnih i otvorenih podataka.

2.   U okviru Copernicusa pružaju se
  podaci i informacije utemeljeni na politici
  potpunih, besplatnih i otvorenih podataka.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 3. – točka a – alineja 1.

Članak 48. – stavak 3. – točka a – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | razvoj i rad
  Copernicusovih Sentinela
  , |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

razvoj i rad
  Copernicusovih Sentinela
  ,

Copernicusovih Sentinela

| — | razvoj i rad
  satelita Sentinel u okviru programa Copernicus
  ; |
| --- | --- |

—

razvoj i rad
  satelita Sentinel u okviru programa Copernicus
  ;

satelita Sentinel u okviru programa Copernicus

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 3. – točka c

Članak 48. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | komponenta za pristup podacima i njihovu distribuciju, koja uključuje infrastrukturu i usluge kojima se osiguravaju traženje, distribucija i iskorištavanje podataka i informacija programa Copernicus, uvid u njih i pristup takvim podacima i informacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

komponenta za pristup podacima i njihovu distribuciju, koja uključuje infrastrukturu i usluge kojima se osiguravaju traženje, distribucija i iskorištavanje podataka i informacija programa Copernicus, uvid u njih i pristup takvim podacima i informacijama;

| (c) | komponenta za pristup podacima i njihovu distribuciju, koja uključuje infrastrukturu i usluge kojima se
  na način prilagođen korisnicima
  osiguravaju traženje, distribucija i iskorištavanje podataka i informacija programa Copernicus, uvid u njih
  , dugoročno arhiviranje
  i pristup takvim podacima i informacijama; |
| --- | --- |

(c)

komponenta za pristup podacima i njihovu distribuciju, koja uključuje infrastrukturu i usluge kojima se
  na način prilagođen korisnicima
  osiguravaju traženje, distribucija i iskorištavanje podataka i informacija programa Copernicus, uvid u njih
  , dugoročno arhiviranje
  i pristup takvim podacima i informacijama;

na način prilagođen korisnicima

, dugoročno arhiviranje

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 3. – točka d

Članak 48. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | komponenta za potporu prihvaćenosti među korisnicima i 
  razvoju
  tržišta u skladu s člankom 29. stavkom 5., koja uključuje povezane aktivnosti, resurse i usluge za promidžbu Copernicusa, njegovih podataka i usluga na svim razinama radi maksimalnog povećanja socioekonomskih koristi iz članka 4. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

komponenta za potporu prihvaćenosti među korisnicima i 
  razvoju
  tržišta u skladu s člankom 29. stavkom 5., koja uključuje povezane aktivnosti, resurse i usluge za promidžbu Copernicusa, njegovih podataka i usluga na svim razinama radi maksimalnog povećanja socioekonomskih koristi iz članka 4. stavka 1.

razvoju

| (d) | komponenta za potporu prihvaćenosti među korisnicima
  , izgradnju kapaciteta
  i 
  razvoj
  tržišta u skladu s člankom 29. stavkom 5., koja uključuje povezane aktivnosti, resurse i usluge za promidžbu Copernicusa, njegovih podataka i usluga na svim razinama radi maksimalnog povećanja socioekonomskih koristi iz članka 4. stavka 1. |
| --- | --- |

(d)

komponenta za potporu prihvaćenosti među korisnicima
  , izgradnju kapaciteta
  i 
  razvoj
  tržišta u skladu s člankom 29. stavkom 5., koja uključuje povezane aktivnosti, resurse i usluge za promidžbu Copernicusa, njegovih podataka i usluga na svim razinama radi maksimalnog povećanja socioekonomskih koristi iz članka 4. stavka 1.

, izgradnju kapaciteta

razvoj

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 48. – stavak 4.

Članak 48. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U okviru Copernicusa promiče se međunarodna koordinacija sustava za promatranje i povezana razmjena podataka radi jačanja njegove globalne dimenzije i komplementarnosti uzimajući u obzir postojeće međunarodne sporazume i postupke koordinacije. | 4.   U okviru Copernicusa promiče se međunarodna koordinacija sustava za promatranje i povezana razmjena podataka radi jačanja njegove globalne dimenzije i komplementarnosti uzimajući u obzir postojeće
  i buduće
  međunarodne sporazume i postupke koordinacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U okviru Copernicusa promiče se međunarodna koordinacija sustava za promatranje i povezana razmjena podataka radi jačanja njegove globalne dimenzije i komplementarnosti uzimajući u obzir postojeće međunarodne sporazume i postupke koordinacije.

4.   U okviru Copernicusa promiče se međunarodna koordinacija sustava za promatranje i povezana razmjena podataka radi jačanja njegove globalne dimenzije i komplementarnosti uzimajući u obzir postojeće
  i buduće
  međunarodne sporazume i postupke koordinacije.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – naslov

Članak 49. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prikupljanje podataka | Prihvatljive mjere |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prikupljanje podataka

Prikupljanje podataka

Prihvatljive mjere

Prihvatljive mjere

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka a

Članak 49. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | mjere kojima se osigurava kontinuitet postojećih misija Sentinela te razvoj, lansiranje i održavanje daljnjih Sentinela i upravljanje njima uz proširenje opsega promatranja,
  pri čemu se prednost daje
  ; promatračkim kapacitetima za praćenje antropogenih emisija CO2 i ostalih stakleničkih plinova, što omogućuje pokrivenost polova i inovativne ekološke primjene u područjima poljoprivrede, šumarstva i upravljanja vodama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

mjere kojima se osigurava kontinuitet postojećih misija Sentinela te razvoj, lansiranje i održavanje daljnjih Sentinela i upravljanje njima uz proširenje opsega promatranja,
  pri čemu se prednost daje
  ; promatračkim kapacitetima za praćenje antropogenih emisija CO2 i ostalih stakleničkih plinova, što omogućuje pokrivenost polova i inovativne ekološke primjene u područjima poljoprivrede, šumarstva i upravljanja vodama;

pri čemu se prednost daje

2

| (a) | mjere kojima se osigurava kontinuitet postojećih misija Sentinela te razvoj, lansiranje i održavanje daljnjih Sentinela i upravljanje njima uz proširenje opsega promatranja,
  kao što su
  ; promatračkim kapacitetima za praćenje antropogenih emisija CO2 i ostalih stakleničkih plinova, što omogućuje pokrivenost polova i inovativne ekološke primjene u područjima poljoprivrede, šumarstva i upravljanja vodama; |
| --- | --- |

(a)

mjere kojima se osigurava kontinuitet postojećih misija Sentinela te razvoj, lansiranje i održavanje daljnjih Sentinela i upravljanje njima uz proširenje opsega promatranja,
  kao što su
  ; promatračkim kapacitetima za praćenje antropogenih emisija CO2 i ostalih stakleničkih plinova, što omogućuje pokrivenost polova i inovativne ekološke primjene u područjima poljoprivrede, šumarstva i upravljanja vodama;

kao što su

2

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka b

Članak 49. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mjere kojima se osigurava pristup podacima treće strane potrebnih za generiranje usluga programa Copernicus ili koje upotrebljavaju
  institucije
  ,
  agencije
  i 
  decentralizirane službe Unije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mjere kojima se osigurava pristup podacima treće strane potrebnih za generiranje usluga programa Copernicus ili koje upotrebljavaju
  institucije
  ,
  agencije
  i 
  decentralizirane službe Unije
  ;

institucije

agencije

decentralizirane službe Unije

| (b) | mjere kojima se osigurava pristup podacima treće strane potrebnih za generiranje usluga programa Copernicus ili koje upotrebljavaju
  temeljni korisnici
  ,
  pri čemu se prednost daje podacima koje su pružili
  i
  /ili financirali javni subjekti u državama članicama, kao što su nacionalne agencije
  ; |
| --- | --- |

(b)

mjere kojima se osigurava pristup podacima treće strane potrebnih za generiranje usluga programa Copernicus ili koje upotrebljavaju
  temeljni korisnici
  ,
  pri čemu se prednost daje podacima koje su pružili
  i
  /ili financirali javni subjekti u državama članicama, kao što su nacionalne agencije
  ;

temeljni korisnici

pri čemu se prednost daje podacima koje su pružili

/ili financirali javni subjekti u državama članicama, kao što su nacionalne agencije

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 49. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 49. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | potporu razvoju relevantnih aplikacija i usluga programa Copernicus koje se nalaze niže u lancu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

potporu razvoju relevantnih aplikacija i usluga programa Copernicus koje se nalaze niže u lancu.

potporu razvoju relevantnih aplikacija i usluga programa Copernicus koje se nalaze niže u lancu.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 50. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Copernicus uključuje mjere za potporu sljedećim uslugama: | Copernicus uključuje mjere za potporu sljedećim
  temeljnim
  uslugama: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Copernicus uključuje mjere za potporu sljedećim uslugama:

Copernicus uključuje mjere za potporu sljedećim
  temeljnim
  uslugama:

temeljnim

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 3.

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | praćenje kopna i poljoprivrede radi pružanja informacija o pokrovu zemljišta, uporabi zemljišta, prenamjeni zemljišta,
  gradskim područjima
  , količini i kvaliteti unutarnjih voda, šumama, poljoprivredi i drugim prirodnim resursima, biološkoj raznolikosti i kriosferi, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

praćenje kopna i poljoprivrede radi pružanja informacija o pokrovu zemljišta, uporabi zemljišta, prenamjeni zemljišta,
  gradskim područjima
  , količini i kvaliteti unutarnjih voda, šumama, poljoprivredi i drugim prirodnim resursima, biološkoj raznolikosti i kriosferi,

gradskim područjima

| — | praćenje kopna i poljoprivrede radi pružanja informacija o pokrovu zemljišta, uporabi zemljišta, prenamjeni zemljišta,
  kvaliteti tla, dezertifikaciji, lokalitetima kulturne baštine
  , količini i kvaliteti unutarnjih voda, šumama,
  osobito njihovu krčenju,
  poljoprivredi i drugim prirodnim resursima, biološkoj raznolikosti i kriosferi,
  države članice moći će se služiti tim informacijama i podacima dobivenima praćenjem poljoprivrednog područja u vezi sa stupnjem prekrivenosti zemljišta i iskorištavanjem poljoprivrednog zemljišta kako bi dodatno smanjile administrativno opterećenje pri dodjeljivanju poljoprivrednih subvencija; |
| --- | --- |

—

praćenje kopna i poljoprivrede radi pružanja informacija o pokrovu zemljišta, uporabi zemljišta, prenamjeni zemljišta,
  kvaliteti tla, dezertifikaciji, lokalitetima kulturne baštine
  , količini i kvaliteti unutarnjih voda, šumama,
  osobito njihovu krčenju,
  poljoprivredi i drugim prirodnim resursima, biološkoj raznolikosti i kriosferi,
  države članice moći će se služiti tim informacijama i podacima dobivenima praćenjem poljoprivrednog područja u vezi sa stupnjem prekrivenosti zemljišta i iskorištavanjem poljoprivrednog zemljišta kako bi dodatno smanjile administrativno opterećenje pri dodjeljivanju poljoprivrednih subvencija;

kvaliteti tla, dezertifikaciji, lokalitetima kulturne baštine

osobito njihovu krčenju,

države članice moći će se služiti tim informacijama i podacima dobivenima praćenjem poljoprivrednog područja u vezi sa stupnjem prekrivenosti zemljišta i iskorištavanjem poljoprivrednog zemljišta kako bi dodatno smanjile administrativno opterećenje pri dodjeljivanju poljoprivrednih subvencija;

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 4.a (nova)

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | mapiranje poljoprivrednih zemljišta kojima je potrebno navodnjavanje, predviđanja prinosa usjeva i uporabu zemljišta te jamčenje bolje sigurnosti opskrbe hranom i kvalitete hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

mapiranje poljoprivrednih zemljišta kojima je potrebno navodnjavanje, predviđanja prinosa usjeva i uporabu zemljišta te jamčenje bolje sigurnosti opskrbe hranom i kvalitete hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša;

mapiranje poljoprivrednih zemljišta kojima je potrebno navodnjavanje, predviđanja prinosa usjeva i uporabu zemljišta te jamčenje bolje sigurnosti opskrbe hranom i kvalitete hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša;

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 4.b (nova)

Članak 50. – stavak 1. – točka a – alineja 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | praćenje ribolovnih aktivnosti kako bi se zajamčile bolja sigurnost opskrbe hranom i kvaliteta hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

praćenje ribolovnih aktivnosti kako bi se zajamčile bolja sigurnost opskrbe hranom i kvaliteta hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša;

praćenje ribolovnih aktivnosti kako bi se zajamčile bolja sigurnost opskrbe hranom i kvaliteta hrane, uz istodobnu zaštitu okoliša;

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 50. – stavak 1. – točka aa (nova)

Članak 50. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | praćenje potpore provedbi politike Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

praćenje potpore provedbi politike Unije;

praćenje potpore provedbi politike Unije;

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 53. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komponentom SST podupiru se sljedeće aktivnosti: | Program SST usmjeren je na progresivno stjecanje autonomnog kapaciteta Unije za nadzor i praćenje u svemiru. |
| | Komponentom SST podupiru se sljedeće aktivnosti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komponentom SST podupiru se sljedeće aktivnosti:

Program SST usmjeren je na progresivno stjecanje autonomnog kapaciteta Unije za nadzor i praćenje u svemiru.

Program SST usmjeren je na progresivno stjecanje autonomnog kapaciteta Unije za nadzor i praćenje u svemiru.

Komponentom SST podupiru se sljedeće aktivnosti:

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 53. – stavak 1. – točka a

Članak 53. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uspostava, razvoj i rad mreže zemaljskih i/ili svemirskih senzora država članica, uključujući senzore koje razvija Europska svemirska agencija i senzore Unije pod nacionalnom kontrolom, radi nadzora i praćenja objekata te izrade europskog kataloga svemirskih objekata prilagođenog potrebama korisnika iz članka 55.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uspostava, razvoj i rad mreže zemaljskih i/ili svemirskih senzora država članica, uključujući senzore koje razvija Europska svemirska agencija i senzore Unije pod nacionalnom kontrolom, radi nadzora i praćenja objekata te izrade europskog kataloga svemirskih objekata prilagođenog potrebama korisnika iz članka 55.;

| (a) | uspostava, razvoj i rad mreže zemaljskih i/ili svemirskih senzora država članica
  ili Unije
  , uključujući senzore koje razvija Europska svemirska agencija i senzore Unije pod nacionalnom kontrolom, radi nadzora i praćenja objekata te izrade europskog kataloga svemirskih objekata prilagođenog potrebama korisnika iz članka 55.; |
| --- | --- |

(a)

uspostava, razvoj i rad mreže zemaljskih i/ili svemirskih senzora država članica
  ili Unije
  , uključujući senzore koje razvija Europska svemirska agencija i senzore Unije pod nacionalnom kontrolom, radi nadzora i praćenja objekata te izrade europskog kataloga svemirskih objekata prilagođenog potrebama korisnika iz članka 55.;

ili Unije

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 56. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice koje žele sudjelovati u pružanju usluga SST-a iz članka 54. podnose Komisiji zajednički prijedlog kojim dokazuju da ispunjavaju sljedeće kriterije: | Države članice koje žele sudjelovati u pružanju usluga SST-a iz članka 54. podnose Komisiji
  samostalno ili
  zajednički prijedlog kojim dokazuju da ispunjavaju sljedeće kriterije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice koje žele sudjelovati u pružanju usluga SST-a iz članka 54. podnose Komisiji zajednički prijedlog kojim dokazuju da ispunjavaju sljedeće kriterije:

Države članice koje žele sudjelovati u pružanju usluga SST-a iz članka 54. podnose Komisiji
  samostalno ili
  zajednički prijedlog kojim dokazuju da ispunjavaju sljedeće kriterije:

samostalno ili

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 8.

Članak 57. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Komisija
  putem provedbenih akata
  donosi
  detaljna
  pravila o funkcioniranju organizacijskog okvira za sudjelovanje država članica u SST-u. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. | 8.   Komisija
  u skladu s člankom 105.
  donosi
  delegirane akte u pogledu posebnih odredbi i detaljnih
  pravila o funkcioniranju organizacijskog okvira za sudjelovanje država članica u SST-u. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Komisija
  putem provedbenih akata
  donosi
  detaljna
  pravila o funkcioniranju organizacijskog okvira za sudjelovanje država članica u SST-u. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

8.   Komisija
  u skladu s člankom 105.
  donosi
  delegirane akte u pogledu posebnih odredbi i detaljnih
  pravila o funkcioniranju organizacijskog okvira za sudjelovanje država članica u SST-u. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58.a (novi)

Članak 58.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 58.a




  Praćenje ponude i potražnje za potrebe SST-a




  Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju provedbe komponente SST, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu kapaciteta zemaljskih i svemirskih senzora te nadopunjuje proizvodnju europskog kataloga kako je predviđeno člankom 53. stavkom 1.a.




  U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom i zemaljskom infrastrukturom.




  Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske i zemaljske infrastrukture u okviru SST-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 58.a

Praćenje ponude i potražnje za potrebe SST-a

Komisija do 31. prosinca 2024. provodi evaluaciju provedbe komponente SST, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu kapaciteta zemaljskih i svemirskih senzora te nadopunjuje proizvodnju europskog kataloga kako je predviđeno člankom 53. stavkom 1.a.

U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom i zemaljskom infrastrukturom.

Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske i zemaljske infrastrukture u okviru SST-a.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 60. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 60. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | the creation of a European catalogue of NEO. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

the creation of a European catalogue of NEO.

the creation of a European catalogue of NEO.

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 61. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 61. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge agregiraju se u zajednički udruženi skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga. Komponenta
  obuhvaća
  : | U okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge agregiraju se u zajednički udruženi skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga
  s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima
  . Komponenta
  može obuhvaćati
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge agregiraju se u zajednički udruženi skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga. Komponenta
  obuhvaća
  :

obuhvaća

U okviru komponente GOVSATCOM satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge agregiraju se u zajednički udruženi skup Unijinih satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga
  s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima
  . Komponenta
  može obuhvaćati
  :

s odgovarajućim sigurnosnim zahtjevima

može obuhvaćati

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 61. – stavak 1. – točka a

Članak 61. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razvoj, izgradnju i rad infrastrukture zemaljskog segmenta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razvoj, izgradnju i rad infrastrukture zemaljskog segmenta;

| (a) | razvoj, izgradnju i rad infrastrukture zemaljskog
  i svemirskog
  segmenta; |
| --- | --- |

(a)

razvoj, izgradnju i rad infrastrukture zemaljskog
  i svemirskog
  segmenta;

i svemirskog

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 62. – stavak 3.

Članak 62. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija provedbenim aktima donosi portfelj usluga za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a u obliku popisa kategorija satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga te njihovih obilježja, uključujući geografsku pokrivenost, frekvenciju, propusnost, korisničku opremu i sigurnosne karakteristike. Te se mjere temelje na operativnim i sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1.
  i u njima se određuje prioritet prema kojem se usluge pružaju korisnicima na razini Unije.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. | 3.   Komisija provedbenim aktima donosi portfelj usluga za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a u obliku popisa kategorija satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga te njihovih obilježja, uključujući geografsku pokrivenost, frekvenciju, propusnost, korisničku opremu i sigurnosne karakteristike. Te se mjere temelje na operativnim i sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija provedbenim aktima donosi portfelj usluga za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a u obliku popisa kategorija satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga te njihovih obilježja, uključujući geografsku pokrivenost, frekvenciju, propusnost, korisničku opremu i sigurnosne karakteristike. Te se mjere temelje na operativnim i sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1.
  i u njima se određuje prioritet prema kojem se usluge pružaju korisnicima na razini Unije.
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

3.   Komisija provedbenim aktima donosi portfelj usluga za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a u obliku popisa kategorija satelitskih komunikacijskih kapaciteta i usluga te njihovih obilježja, uključujući geografsku pokrivenost, frekvenciju, propusnost, korisničku opremu i sigurnosne karakteristike. Te se mjere temelje na operativnim i sigurnosnim zahtjevima iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 107. stavka 3.

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 62. – stavak 3.a (novi)

Članak 62. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Portfeljem usluga iz stavka 3. uzimaju se u obzir postojeće komercijalno dostupne usluge kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Portfeljem usluga iz stavka 3. uzimaju se u obzir postojeće komercijalno dostupne usluge kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka b

Članak 63. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pravne osobe s primjerenom akreditacijom za pružanje satelitskih kapaciteta ili usluga u skladu s postupkom za sigurnosnu akreditaciju iz članka 36.
  na temelju posebnih sigurnosnih zahtjeva za komponentu GOVSATCOM iz članka 34. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pravne osobe s primjerenom akreditacijom za pružanje satelitskih kapaciteta ili usluga u skladu s postupkom za sigurnosnu akreditaciju iz članka 36.
  na temelju posebnih sigurnosnih zahtjeva za komponentu GOVSATCOM iz članka 34. stavka 1.

na temelju posebnih sigurnosnih zahtjeva za komponentu GOVSATCOM iz članka 34. stavka 1.

| (b) | pravne osobe s primjerenom akreditacijom za pružanje satelitskih kapaciteta ili usluga u skladu s postupkom za sigurnosnu akreditaciju iz članka 36. |
| --- | --- |

(b)

pravne osobe s primjerenom akreditacijom za pružanje satelitskih kapaciteta ili usluga u skladu s postupkom za sigurnosnu akreditaciju iz članka 36.

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 63. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Pružatelji satelitskih komunikacijskih kapaciteta ili usluga ove komponente poštuju posebne sigurnosne zahtjeve za komponentu GOVSATCOM utvrđene u skladu s člankom 34. stavkom 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Pružatelji satelitskih komunikacijskih kapaciteta ili usluga ove komponente poštuju posebne sigurnosne zahtjeve za komponentu GOVSATCOM utvrđene u skladu s člankom 34. stavkom 1.

Pružatelji satelitskih komunikacijskih kapaciteta ili usluga ove komponente poštuju posebne sigurnosne zahtjeve za komponentu GOVSATCOM utvrđene u skladu s člankom 34. stavkom 1.

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 65. – stavak 1.

Članak 65. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Udruženi satelitski komunikacijski kapaciteti, usluge i korisnička oprema dijele se i dodjeljuju među sudionicima GOVSATCOM-a prema prioritetu na temelju analize sigurnosnih rizika koju provode korisnici na razini Unije i država članica.
  U dijeljenju i određivanju prioriteta prednost se daje korisnicima na razini Unije. | 1.   Udruženi satelitski komunikacijski kapaciteti, usluge i korisnička oprema dijele se i dodjeljuju među sudionicima GOVSATCOM-a prema prioritetu na temelju analize sigurnosnih rizika koju provode korisnici na razini Unije i država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Udruženi satelitski komunikacijski kapaciteti, usluge i korisnička oprema dijele se i dodjeljuju među sudionicima GOVSATCOM-a prema prioritetu na temelju analize sigurnosnih rizika koju provode korisnici na razini Unije i država članica.
  U dijeljenju i određivanju prioriteta prednost se daje korisnicima na razini Unije.

1.   Udruženi satelitski komunikacijski kapaciteti, usluge i korisnička oprema dijele se i dodjeljuju među sudionicima GOVSATCOM-a prema prioritetu na temelju analize sigurnosnih rizika koju provode korisnici na razini Unije i država članica.

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 66. – stavak 1.a (novi)

Članak 66. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  GOVSATCOM-ovim centrima uzimaju se u obzir postojeće komercijalno dostupne usluge kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  GOVSATCOM-ovim centrima uzimaju se u obzir postojeće komercijalno dostupne usluge kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu.

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 1.

Članak 69. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija mora prije kraja 2024. provesti evaluaciju provedbe komponente GOVSATCOM, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu satelitskih komunikacijskih kapaciteta. U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom infrastrukturom. Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske infrastrukture u okviru GOVSATCOM-a. | Komisija mora prije kraja 2024.
  u suradnji s odgovornim subjektima
  provesti evaluaciju provedbe komponente GOVSATCOM, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu satelitskih komunikacijskih kapaciteta. U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom infrastrukturom. Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske infrastrukture u okviru GOVSATCOM-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija mora prije kraja 2024. provesti evaluaciju provedbe komponente GOVSATCOM, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu satelitskih komunikacijskih kapaciteta. U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom infrastrukturom. Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske infrastrukture u okviru GOVSATCOM-a.

Komisija mora prije kraja 2024.
  u suradnji s odgovornim subjektima
  provesti evaluaciju provedbe komponente GOVSATCOM, osobito s obzirom na promjene potreba korisnika u pogledu satelitskih komunikacijskih kapaciteta. U evaluaciji se osobito istražuje potreba za dodatnom svemirskom infrastrukturom. Uz evaluaciju se, ako je to potrebno, prilaže odgovarajući prijedlog za razvoj dodatne svemirske infrastrukture u okviru GOVSATCOM-a.

u suradnji s odgovornim subjektima

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 71. – stavak 1.

Članak 71. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sjedište Agencije nalazi se u Pragu (Češka). | Sjedište Agencije nalazi se u Pragu (Češka).
  U skladu s potrebama Programa mogu se otvoriti lokalni uredi Agencije, kako je određeno člankom 79. stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sjedište Agencije nalazi se u Pragu (Češka).

Sjedište Agencije nalazi se u Pragu (Češka).
  U skladu s potrebama Programa mogu se otvoriti lokalni uredi Agencije, kako je određeno člankom 79. stavkom 2.

U skladu s potrebama Programa mogu se otvoriti lokalni uredi Agencije, kako je određeno člankom 79. stavkom 2.

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. – stavak 4.

Članak 73. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Članovi i zamjenici članova Upravnog odbora imenuju se na temelju svojeg znanja u području
  glavnih
  zadaća Agencije, uzimajući u obzir relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ne mijenjati svoje predstavnike u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet aktivnosti Odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca u Upravnom odboru. | 4.   Članovi i zamjenici članova Upravnog odbora imenuju se na temelju svojeg znanja u području zadaća Agencije, uzimajući u obzir relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ne mijenjati svoje predstavnike u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet aktivnosti Odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca u Upravnom odboru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Članovi i zamjenici članova Upravnog odbora imenuju se na temelju svojeg znanja u području
  glavnih
  zadaća Agencije, uzimajući u obzir relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ne mijenjati svoje predstavnike u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet aktivnosti Odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca u Upravnom odboru.

4.   Članovi i zamjenici članova Upravnog odbora imenuju se na temelju svojeg znanja u području zadaća Agencije, uzimajući u obzir relevantne upravljačke i administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Europski parlament, Komisija i države članice nastoje ne mijenjati svoje predstavnike u Upravnom odboru kako bi se osigurao kontinuitet aktivnosti Odbora. Sve strane nastoje postići uravnoteženu zastupljenost žena i muškaraca u Upravnom odboru.

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 73. – stavak 5.

Članak 73. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Mandat članova Upravnog odbora i njihovih zamjenika traje četiri godine i može se
  jednom
  produljiti. | 5.   Mandat članova Upravnog odbora i njihovih zamjenika traje četiri godine i može se produljiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Mandat članova Upravnog odbora i njihovih zamjenika traje četiri godine i može se
  jednom
  produljiti.

5.   Mandat članova Upravnog odbora i njihovih zamjenika traje četiri godine i može se produljiti.

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 3.

Članak 75. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Upravni odbor održava redovite sastanke dva puta godišnje. Usto, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova. | 3.   Upravni odbor održava redovite sastanke
  najmanje
  dva puta godišnje. Usto, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Upravni odbor održava redovite sastanke dva puta godišnje. Usto, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova.

3.   Upravni odbor održava redovite sastanke
  najmanje
  dva puta godišnje. Usto, sastaje se na inicijativu predsjednika ili na zahtjev najmanje jedne trećine svojih članova.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 5.

Članak 75. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   [Kad je riječ o komponentama Programa koje podrazumijevaju korištenje osjetljive nacionalne infrastrukture,
  samo
  predstavnici država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu i predstavnik Komisije mogu prisustvovati sastancima i raspravama Upravnog odbora i sudjelovati u glasanju. Ako predsjednik Upravnog odbora ne predstavlja državu članicu koja posjeduje takvu infrastrukturu, mijenja ga jedan od predstavnika država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu.] | 5.   [Kad je riječ o komponentama Programa koje podrazumijevaju korištenje osjetljive nacionalne infrastrukture, predstavnici
  svih
  država članica
  , ali samo onih
  koje posjeduju takvu infrastrukturu, i predstavnik Komisije mogu prisustvovati sastancima i raspravama Upravnog odbora i sudjelovati u glasanju. Ako predsjednik Upravnog odbora ne predstavlja državu članicu koja posjeduje takvu infrastrukturu, mijenja ga jedan od predstavnika država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu.] |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   [Kad je riječ o komponentama Programa koje podrazumijevaju korištenje osjetljive nacionalne infrastrukture,
  samo
  predstavnici država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu i predstavnik Komisije mogu prisustvovati sastancima i raspravama Upravnog odbora i sudjelovati u glasanju. Ako predsjednik Upravnog odbora ne predstavlja državu članicu koja posjeduje takvu infrastrukturu, mijenja ga jedan od predstavnika država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu.]

5.   [Kad je riječ o komponentama Programa koje podrazumijevaju korištenje osjetljive nacionalne infrastrukture, predstavnici
  svih
  država članica
  , ali samo onih
  koje posjeduju takvu infrastrukturu, i predstavnik Komisije mogu prisustvovati sastancima i raspravama Upravnog odbora i sudjelovati u glasanju. Ako predsjednik Upravnog odbora ne predstavlja državu članicu koja posjeduje takvu infrastrukturu, mijenja ga jedan od predstavnika država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu.]

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 77. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 77. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | do 30. lipnja prve godine višegodišnjeg financijskog okvira predviđenog člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije usvaja višegodišnji program rada Agencije za razdoblje obuhvaćeno tim višegodišnjim financijskim okvirom, a nakon dodavanja, bez izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 80. točkom (a), na temelju dobivenog mišljenja Komisije. Provodi se savjetovanje s Europskim parlamentom o višegodišnjem programu rada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

do 30. lipnja prve godine višegodišnjeg financijskog okvira predviđenog člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije usvaja višegodišnji program rada Agencije za razdoblje obuhvaćeno tim višegodišnjim financijskim okvirom, a nakon dodavanja, bez izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 80. točkom (a), na temelju dobivenog mišljenja Komisije. Provodi se savjetovanje s Europskim parlamentom o višegodišnjem programu rada;

do 30. lipnja prve godine višegodišnjeg financijskog okvira predviđenog člankom 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije usvaja višegodišnji program rada Agencije za razdoblje obuhvaćeno tim višegodišnjim financijskim okvirom, a nakon dodavanja, bez izmjena, odjeljka koji je sastavio Odbor za sigurnosnu akreditaciju u skladu s člankom 80. točkom (a), na temelju dobivenog mišljenja Komisije. Provodi se savjetovanje s Europskim parlamentom o višegodišnjem programu rada;

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 77. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 77. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | donosi pravila o transparentnosti za industrijske ugovore, o kojima ga redovito informira izvršni direktor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

donosi pravila o transparentnosti za industrijske ugovore, o kojima ga redovito informira izvršni direktor;

donosi pravila o transparentnosti za industrijske ugovore, o kojima ga redovito informira izvršni direktor;

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 79. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 79. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | pridržava se pravila o transparentnosti za industrijske ugovore i informira Upravni odbor; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

pridržava se pravila o transparentnosti za industrijske ugovore i informira Upravni odbor;

pridržava se pravila o transparentnosti za industrijske ugovore i informira Upravni odbor;

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 79. – stavak 2.

Članak 79. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Izvršni direktor odlučuje je li za potrebe djelotvornog i učinkovitog izvršenja zadaća Agencije potrebno razmjestiti nekog člana osoblja u neku od država članica. Prije donošenja odluke o osnivanju lokalnog ureda izvršni direktor mora dobiti suglasnost
  Komisije,
  Upravnog odbora i predmetnih država članica. U toj se odluci utvrđuje opseg aktivnosti koje će obavljati taj lokalni ured na način da se izbjegnu nepotrebni troškovi i dupliciranje administrativnih zadaća Agencije. Mogao bi biti potreban sporazum o sjedištu s predmetnim državama članicama. | 2.   Izvršni direktor odlučuje je li za potrebe djelotvornog i učinkovitog izvršenja zadaća Agencije potrebno razmjestiti nekog člana osoblja u neku od država članica. Prije donošenja odluke o osnivanju lokalnog ureda izvršni direktor mora dobiti suglasnost Upravnog odbora i predmetnih država članica. U toj se odluci utvrđuje opseg aktivnosti koje će obavljati taj lokalni ured na način da se izbjegnu nepotrebni troškovi i dupliciranje administrativnih zadaća Agencije. Mogao bi biti potreban sporazum o sjedištu s predmetnim državama članicama.
  Ako je moguće, učinak u smislu raspodjele osoblja i proračuna uvrštava se u godišnji program rada, a proračunsko tijelo se svakako obavještava o ovom projektu u skladu s člankom 84. stavkom 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Izvršni direktor odlučuje je li za potrebe djelotvornog i učinkovitog izvršenja zadaća Agencije potrebno razmjestiti nekog člana osoblja u neku od država članica. Prije donošenja odluke o osnivanju lokalnog ureda izvršni direktor mora dobiti suglasnost
  Komisije,
  Upravnog odbora i predmetnih država članica. U toj se odluci utvrđuje opseg aktivnosti koje će obavljati taj lokalni ured na način da se izbjegnu nepotrebni troškovi i dupliciranje administrativnih zadaća Agencije. Mogao bi biti potreban sporazum o sjedištu s predmetnim državama članicama.

2.   Izvršni direktor odlučuje je li za potrebe djelotvornog i učinkovitog izvršenja zadaća Agencije potrebno razmjestiti nekog člana osoblja u neku od država članica. Prije donošenja odluke o osnivanju lokalnog ureda izvršni direktor mora dobiti suglasnost Upravnog odbora i predmetnih država članica. U toj se odluci utvrđuje opseg aktivnosti koje će obavljati taj lokalni ured na način da se izbjegnu nepotrebni troškovi i dupliciranje administrativnih zadaća Agencije. Mogao bi biti potreban sporazum o sjedištu s predmetnim državama članicama.
  Ako je moguće, učinak u smislu raspodjele osoblja i proračuna uvrštava se u godišnji program rada, a proračunsko tijelo se svakako obavještava o ovom projektu u skladu s člankom 84. stavkom 11.

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 88. – stavak 3.a (novi)

Članak 88. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Osoblje Agencije prima naknade iz vlastitih sredstava Agencije i, prema potrebi za izvršenje delegiranih zadaća Agencije, uporabom proračunskih sredstava koje je dodijelila Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Osoblje Agencije prima naknade iz vlastitih sredstava Agencije i, prema potrebi za izvršenje delegiranih zadaća Agencije, uporabom proračunskih sredstava koje je dodijelila Komisija.

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 89. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 89. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokumentiranih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnog stručnog znanja i iskustva, s popisa kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje. | Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokumentiranih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnog stručnog znanja i iskustva, s popisa
  od najmanje tri
  kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokumentiranih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnog stručnog znanja i iskustva, s popisa kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje.

Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor na temelju zasluga i dokumentiranih administrativnih i upravljačkih vještina, kao i relevantnog stručnog znanja i iskustva, s popisa
  od najmanje tri
  kandidata koje je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog natječaja koji je uslijedio nakon objave poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije ili drugdje.

od najmanje tri

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 89. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 89. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na osnovu prijedloga Komisije i uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do
  četiri godine
  . | Na osnovu prijedloga Komisije i uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do
  pet godina
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na osnovu prijedloga Komisije i uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do
  četiri godine
  .

četiri godine

Na osnovu prijedloga Komisije i uzimajući u obzir procjenu iz prvog podstavka, Upravni odbor može jedanput produljiti mandat izvršnom direktoru na razdoblje do
  pet godina
  .

pet godina

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 92. – naslov

Članak 92. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sporazum o sjedištu i uvjeti rada | Sporazum o sjedištu i 
  lokalnim uredima i
  uvjeti rada |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sporazum o sjedištu i uvjeti rada

Sporazum o sjedištu i 
  lokalnim uredima i
  uvjeti rada

lokalnim uredima i

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 92. – stavak 1.

Članak 92. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u 
  državi članici domaćinu
  i objektima koje ta država članica daje na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u 
  državi članici domaćinu
  primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se sporazumom o sjedištu između Agencije i države članice u kojoj se sjedište
  nalazi
  , koji se sklapa nakon dobivanja odobrenja Upravnog odbora. | 1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u 
  državama članicama domaćinima
  i objektima koje ta država članica daje na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u 
  državama članicama domaćinima
  primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se sporazumom o sjedištu
  i lokalnim uredima
  između Agencije i države članice u kojoj se
  nalazi
  sjedište
  ili lokalna infrastruktura
  , koji se sklapa nakon dobivanja odobrenja Upravnog odbora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u 
  državi članici domaćinu
  i objektima koje ta država članica daje na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u 
  državi članici domaćinu
  primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se sporazumom o sjedištu između Agencije i države članice u kojoj se sjedište
  nalazi
  , koji se sklapa nakon dobivanja odobrenja Upravnog odbora.

1.   Potrebni dogovori o smještaju Agencije u 
  državama članicama domaćinima
  i objektima koje ta država članica daje na raspolaganje, zajedno s posebnim pravilima koja se u 
  državama članicama domaćinima
  primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji, utvrđuju se sporazumom o sjedištu
  i lokalnim uredima
  između Agencije i države članice u kojoj se
  nalazi
  sjedište
  ili lokalna infrastruktura
  , koji se sklapa nakon dobivanja odobrenja Upravnog odbora.

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 98. – stavak 1.

Članak 98. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja koje su u tu svrhu s Unijom sklopile sporazume. | 1.   Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja
  i međunarodnih organizacija
  koje su u tu svrhu s Unijom sklopile sporazume. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja koje su u tu svrhu s Unijom sklopile sporazume.

1.   Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja
  i međunarodnih organizacija
  koje su u tu svrhu s Unijom sklopile sporazume.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 101. – stavak 1.a (novi)

Članak 101. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Komisija utvrđuje metodologiju za osiguravanje kvalitativnih pokazatelja za točnu procjenu napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c). Na temelju te metodologije Komisija dopunjava Prilog najkasnije do 1. siječnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Komisija utvrđuje metodologiju za osiguravanje kvalitativnih pokazatelja za točnu procjenu napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 4. stavka 1. točaka (a), (b) i (c). Na temelju te metodologije Komisija dopunjava Prilog najkasnije do 1. siječnja 2021.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 102. – stavak 2.

Članak 102. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa. | 2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije tri godine nakon početka provedbe Programa.
  Poseban dio ove evaluacije namijenjen je upravljanju Programom s ciljem obavješćivanja o tome jesu li potrebne izmjene zadaća i nadležnosti koje su povjerene različitim subjektima koji sudjeluju u Programu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije četiri godine nakon početka provedbe Programa.

2.   Privremena evaluacija Programa provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a najkasnije tri godine nakon početka provedbe Programa.
  Poseban dio ove evaluacije namijenjen je upravljanju Programom s ciljem obavješćivanja o tome jesu li potrebne izmjene zadaća i nadležnosti koje su povjerene različitim subjektima koji sudjeluju u Programu.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 102. – stavak 4.

Članak 102. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | 4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija
  te uz evaluaciju po potrebi može priložiti novi zakonodavni prijedlog
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

4.   Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija
  te uz evaluaciju po potrebi može priložiti novi zakonodavni prijedlog
  .

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 102. – stavak 6. – podstavak 1.

Članak 102. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 30. lipnja 2024. i 
  svakih pet godina
  nakon toga procjenjuje uspješnost Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije. U evaluaciji se
  posebno
  razmatra potreba za izmjenom mandata Agencije te financijske posljedice takve izmjene. Razmatraju se i politika Agencije o sukobima interesa te neovisnost i autonomija Odbora za sigurnosnu akreditaciju. | Komisija do 30. lipnja 2024. i 
  svake tri godine
  nakon toga procjenjuje uspješnost Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije. U evaluaciji se razmatra potreba za izmjenom mandata Agencije
  , osobito u pogledu mogućnosti povjeravanja dodatnih zadaća Agenciji u skladu s člankom 30.,
  te financijske posljedice takve izmjene. Razmatraju se i politika Agencije o sukobima interesa te neovisnost i autonomija Odbora za sigurnosnu akreditaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 30. lipnja 2024. i 
  svakih pet godina
  nakon toga procjenjuje uspješnost Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije. U evaluaciji se
  posebno
  razmatra potreba za izmjenom mandata Agencije te financijske posljedice takve izmjene. Razmatraju se i politika Agencije o sukobima interesa te neovisnost i autonomija Odbora za sigurnosnu akreditaciju.

svakih pet godina

posebno

Komisija do 30. lipnja 2024. i 
  svake tri godine
  nakon toga procjenjuje uspješnost Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće i lokaciju u skladu sa smjernicama Komisije. U evaluaciji se razmatra potreba za izmjenom mandata Agencije
  , osobito u pogledu mogućnosti povjeravanja dodatnih zadaća Agenciji u skladu s člankom 30.,
  te financijske posljedice takve izmjene. Razmatraju se i politika Agencije o sukobima interesa te neovisnost i autonomija Odbora za sigurnosnu akreditaciju.

svake tri godine

, osobito u pogledu mogućnosti povjeravanja dodatnih zadaća Agenciji u skladu s člankom 30.,

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 105. – stavak 2.

Članak 105. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka
  52. i 101. dodjeljuje se Komisiji
  na neodređeno vrijeme
  do 31. prosinca 2028. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  52. i 101. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članaka
  52. i 101. dodjeljuje se Komisiji
  na neodređeno vrijeme
  do 31. prosinca 2028.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  52. i 101. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2028.

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 107. – stavak 1.

Članak 107. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. | 1.   Komisiji pomaže odbor
  koji se sastaje u posebnim sastavima/pododborima koji su namijenjeni svakoj od glavnih komponenti Programa (Galileo i EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

1.   Komisiji pomaže odbor
  koji se sastaje u posebnim sastavima/pododborima koji su namijenjeni svakoj od glavnih komponenti Programa (Galileo i EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 107. – stavak 3.a (novi)

Članak 107. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  U skladu s međunarodnim sporazumima koje je sklopila Europska unija i vodeći računa o sigurnosti Unije, predstavnicima trećih zemalja ili međunarodnim organizacijama po potrebi može biti omogućeno sudjelovanje u radu Odbora prema uvjetima utvrđenima u njegovu poslovniku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  U skladu s međunarodnim sporazumima koje je sklopila Europska unija i vodeći računa o sigurnosti Unije, predstavnicima trećih zemalja ili međunarodnim organizacijama po potrebi može biti omogućeno sudjelovanje u radu Odbora prema uvjetima utvrđenima u njegovu poslovniku.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0405/2018).

1

(15)  Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

15

(15)  Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

15

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

1a

Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

(17)  Uredba (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. Travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (SL L 122, 24.4.2014., str. 44.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (2011. do 2013.) (SL L 276, 20.10.2010., str. 1.).

18

(19)  Komunikacija „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237), Komunikacija „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (COM(2018)0232), Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi (COM(2018)0008).

19

(20)  Europska organizacija za iskorištavanje meteoroloških satelita.

20

(21)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE).

21

(17)  Uredba (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. Travnja 2014. o uspostavi programa Copernicus i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 911/2010 (SL L 122, 24.4.2014., str. 44.).

17

(18)  Uredba (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima (2011. do 2013.) (SL L 276, 20.10.2010., str. 1.).

18

(19)  Komunikacija „Umjetna inteligencija za Europu” (COM(2018)0237), Komunikacija „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (COM(2018)0232), Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Europskog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi (COM(2018)0008).

19

(20)  Europska organizacija za iskorištavanje meteoroloških satelita.

20

(21)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE).

21

(24)  SL L 158, 27.5.2014., str. 227.

24

(24)  
  Odluka br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (

  SL L 158, 27.5.2014., str. 227.).

24

Odluka br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (

(29)  SL L 345, 23.12.2008., str. 75.

29

(29)  SL L 345, 23.12.2008., str. 75.

29

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Uspostava programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 13. prosinca 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Digitalna Europa za razdoblje 2021.–2027. (COM(2018) 0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 388/45)

Amandman 1

Nacrt zakonodavne rezolucije

Pozivanje 3.a (novo)

| Nacrt zakonodavne rezolucije | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora, |

Nacrt zakonodavne rezolucije

Izmjena

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o financijskoj tehnologiji: utjecaj tehnologije na budućnost financijskog sektora,

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U skladu s [upućivanje je potrebno ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 88. Odluke Vijeća / /EU (53)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) trebali bi ispunjavati uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U skladu s [upućivanje je potrebno ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 88. Odluke Vijeća / /EU (53)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) trebali bi ispunjavati uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.

| (4) | U skladu s [upućivanje je potrebno ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 88. Odluke Vijeća / /EU (53)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) trebali bi ispunjavati uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Pri provedbi Programa moraju se uzeti u obzir ograničenja u pogledu sudjelovanja prekomorskih zemalja ili područja, a njihovo učinkovito sudjelovanje u Programu mora se pratiti i redovito ocjenjivati. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s [upućivanje je potrebno ažurirati u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 88. Odluke Vijeća / /EU (53)] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) trebali bi ispunjavati uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućem režimu koji se primjenjuje na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani.
  Pri provedbi Programa moraju se uzeti u obzir ograničenja u pogledu sudjelovanja prekomorskih zemalja ili područja, a njihovo učinkovito sudjelovanje u Programu mora se pratiti i redovito ocjenjivati.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (54) potrebno je ocijeniti Program na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za izvješćivanje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi
  mogu
  , ako je to primjenjivo, sadržavati mjerljive pokazatelje kao temelj za procjenu učinka Programa na terenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (54) potrebno je ocijeniti Program na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za izvješćivanje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja, osobito za države članice. Ti zahtjevi
  mogu
  , ako je to primjenjivo, sadržavati mjerljive pokazatelje kao temelj za procjenu učinka Programa na terenu.

| (5) | U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (54) potrebno je ocijeniti Program na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za izvješćivanje,
  povezanih s postojećim potrebama i u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (54a)

  ,
  izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja
  za sve korisnike
  , osobito za države članice
  i MSP-ove
  . Ti
  bi
  zahtjevi
  trebali
  , ako je to primjenjivo, sadržavati
  kvantitativne i kvalitativne
  mjerljive pokazatelje kao temelj za procjenu učinka Programa na terenu. |
| --- | --- |

(5)

U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (54) potrebno je ocijeniti Program na temelju informacija prikupljenih putem posebnih zahtjeva za izvješćivanje,
  povezanih s postojećim potrebama i u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (54a)

  ,
  izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativna opterećenja
  za sve korisnike
  , osobito za države članice
  i MSP-ove
  . Ti
  bi
  zahtjevi
  trebali
  , ako je to primjenjivo, sadržavati
  kvantitativne i kvalitativne
  mjerljive pokazatelje kao temelj za procjenu učinka Programa na terenu.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 a) | Programom bi se trebali zajamčiti potpuna transparentnost, odgovornost i demokratski nadzor nad inovativnim financijskim instrumentima i mehanizmima kojima je obuhvaćen proračun Unije, osobito u pogledu njihova doprinosa, odnosno u pogledu početnih očekivanja i konačnih postignuća u ostvarenju ciljeva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5 a)

Programom bi se trebali zajamčiti potpuna transparentnost, odgovornost i demokratski nadzor nad inovativnim financijskim instrumentima i mehanizmima kojima je obuhvaćen proračun Unije, osobito u pogledu njihova doprinosa, odnosno u pogledu početnih očekivanja i konačnih postignuća u ostvarenju ciljeva Unije.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Na sastanku na vrhu u Tallinnu o digitalnoj budućnosti (55) održanom u rujnu 2017. i u zaključcima Europskog vijeća (56) od 19. listopada 2017. istaknuta je potreba da Europa ulaže u digitalizaciju svojih gospodarstava i nastoji riješiti problem nedostatka vještina kako bi se održala i poboljšala njezina konkurentnost, kvaliteta života njezinih građana i društvena struktura. Europsko vijeće zaključilo je da digitalna transformacija nudi neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i radna mjesta te da će pridonijeti našoj konkurentnosti na svjetskoj razini i potaknuti kreativnu i kulturnu raznolikost. Za iskorištavanje tih mogućnosti trebamo se zajednički suočiti s 
  nekima od izazova
  digitalne transformacije
  te preispitati politike
  na koje digitalna transformacija utječe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Na sastanku na vrhu u Tallinnu o digitalnoj budućnosti (55) održanom u rujnu 2017. i u zaključcima Europskog vijeća (56) od 19. listopada 2017. istaknuta je potreba da Europa ulaže u digitalizaciju svojih gospodarstava i nastoji riješiti problem nedostatka vještina kako bi se održala i poboljšala njezina konkurentnost, kvaliteta života njezinih građana i društvena struktura. Europsko vijeće zaključilo je da digitalna transformacija nudi neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i radna mjesta te da će pridonijeti našoj konkurentnosti na svjetskoj razini i potaknuti kreativnu i kulturnu raznolikost. Za iskorištavanje tih mogućnosti trebamo se zajednički suočiti s 
  nekima od izazova
  digitalne transformacije
  te preispitati politike
  na koje digitalna transformacija utječe.

| (6) | Na sastanku na vrhu u Tallinnu o digitalnoj budućnosti (55) održanom u rujnu 2017. i u zaključcima Europskog vijeća (56) od 19. listopada 2017. istaknuta je potreba da Europa ulaže u 
  učinkovitu
  digitalizaciju svojih gospodarstava i nastoji riješiti problem nedostatka vještina kako bi se održala i poboljšala njezina konkurentnost
  i inovativnost
  , kvaliteta života njezinih građana i društvena struktura. Europsko vijeće zaključilo je da digitalna transformacija nudi neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i radna mjesta te da će pridonijeti našoj konkurentnosti na svjetskoj razini i potaknuti kreativnu i kulturnu raznolikost. Za iskorištavanje tih mogućnosti trebamo se zajednički suočiti s 
  izazovima
  digitalne transformacije
  na nekoliko načina, uključujući osiguravanjem postojanja nužnih sastavnica na koje će se nadovezati nove tehnologije te uvođenjem učinkovitih i jednostavno provedivih pravnih pravila, preispitivanjem politika
  na koje digitalna transformacija utječe
  i stvaranjem okruženja pogodnog za inovacije u kojemu su interesi korisnika potpuno zaštićeni
  .
  Najbolje rješenje jest da se financijska omotnica Programa, koji predstavlja napore na europskoj razini, uvelike poveća sredstvima iz privatnog sektora te doprinosima država članica. |
| --- | --- |

(6)

Na sastanku na vrhu u Tallinnu o digitalnoj budućnosti (55) održanom u rujnu 2017. i u zaključcima Europskog vijeća (56) od 19. listopada 2017. istaknuta je potreba da Europa ulaže u 
  učinkovitu
  digitalizaciju svojih gospodarstava i nastoji riješiti problem nedostatka vještina kako bi se održala i poboljšala njezina konkurentnost
  i inovativnost
  , kvaliteta života njezinih građana i društvena struktura. Europsko vijeće zaključilo je da digitalna transformacija nudi neizmjerne mogućnosti za inovacije, rast i radna mjesta te da će pridonijeti našoj konkurentnosti na svjetskoj razini i potaknuti kreativnu i kulturnu raznolikost. Za iskorištavanje tih mogućnosti trebamo se zajednički suočiti s 
  izazovima
  digitalne transformacije
  na nekoliko načina, uključujući osiguravanjem postojanja nužnih sastavnica na koje će se nadovezati nove tehnologije te uvođenjem učinkovitih i jednostavno provedivih pravnih pravila, preispitivanjem politika
  na koje digitalna transformacija utječe
  i stvaranjem okruženja pogodnog za inovacije u kojemu su interesi korisnika potpuno zaštićeni
  .
  Najbolje rješenje jest da se financijska omotnica Programa, koji predstavlja napore na europskoj razini, uvelike poveća sredstvima iz privatnog sektora te doprinosima država članica.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6 a) | Budućnost europskog društva i europskog gospodarstva snažno će se oslanjati na usklađenu i sustavnu politiku spektra, na 5G infrastrukturu, koja će zahtijevati infrastrukturni cilj u pogledu mreža vrlo velikog kapaciteta, s ciljem pružanja visokokvalitetnih i bržih komunikacijskih usluga; to je preduvjet za dobru provedbu Programa. U tom bi pogledu Program trebao imati koristi od dobre provedbe Instrumenta za povezivanje Europe i posebno inicijative Wif4EU kojom se nastoji promicati povezivost za građane u javnim prostorima Unije; kombinacijom tih dvaju programa postići će se bolji rezultati i ostvariti ciljevi Unije koji podrazumijevaju postizanje pouzdane i sustavne pokrivenosti mrežom velike brzine u cijeloj Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6 a)

Budućnost europskog društva i europskog gospodarstva snažno će se oslanjati na usklađenu i sustavnu politiku spektra, na 5G infrastrukturu, koja će zahtijevati infrastrukturni cilj u pogledu mreža vrlo velikog kapaciteta, s ciljem pružanja visokokvalitetnih i bržih komunikacijskih usluga; to je preduvjet za dobru provedbu Programa. U tom bi pogledu Program trebao imati koristi od dobre provedbe Instrumenta za povezivanje Europe i posebno inicijative Wif4EU kojom se nastoji promicati povezivost za građane u javnim prostorima Unije; kombinacijom tih dvaju programa postići će se bolji rezultati i ostvariti ciljevi Unije koji podrazumijevaju postizanje pouzdane i sustavne pokrivenosti mrežom velike brzine u cijeloj Uniji.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Europsko vijeće konkretno je zaključilo da bi Unija trebala hitno razmotriti nove trendove: to podrazumijeva pitanja kao što su umjetna inteligencija i 
  tehnologije distribuirane glavne knjige (engl. „Distributed Ledger Technology (DLT)”)
  ,
  primjerice tehnologija ulančanih blokova (engl. „Blockchain Technology”)
  , pri čemu je istodobno potrebno osigurati visoku razinu zaštite podataka,
  digitalnih prava
  i 
  etičkih standarda
  . Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da do početka 2018. predloži europski pristup umjetnoj inteligenciji te joj je uputilo poziv da predloži potrebne inicijative za jačanje okvirnih uvjeta kako bi se EU-u omogućilo da radikalnim inovacijama utemeljenima na riziku istraži nova tržišta i da ponovno potvrdi vodeću ulogu svoje industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Europsko vijeće konkretno je zaključilo da bi Unija trebala hitno razmotriti nove trendove: to podrazumijeva pitanja kao što su umjetna inteligencija i 
  tehnologije distribuirane glavne knjige (engl. „Distributed Ledger Technology (DLT)”)
  ,
  primjerice tehnologija ulančanih blokova (engl. „Blockchain Technology”)
  , pri čemu je istodobno potrebno osigurati visoku razinu zaštite podataka,
  digitalnih prava
  i 
  etičkih standarda
  . Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da do početka 2018. predloži europski pristup umjetnoj inteligenciji te joj je uputilo poziv da predloži potrebne inicijative za jačanje okvirnih uvjeta kako bi se EU-u omogućilo da radikalnim inovacijama utemeljenima na riziku istraži nova tržišta i da ponovno potvrdi vodeću ulogu svoje industrije.

| (7) | Europsko vijeće konkretno je zaključilo da bi Unija trebala hitno razmotriti nove trendove: to podrazumijeva pitanja kao što su
  digitalni jaz,
  umjetna inteligencija, pri čemu je istodobno potrebno osigurati visoku razinu zaštite podataka
  potpuno u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, pravima, temeljnim pravima
  i 
  etičkim standardima
  . Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da do početka 2018. predloži europski pristup umjetnoj inteligenciji te joj je uputilo poziv da predloži potrebne inicijative za jačanje okvirnih uvjeta kako bi se EU-u omogućilo da radikalnim inovacijama utemeljenima na riziku istraži nova tržišta i da ponovno potvrdi vodeću ulogu svoje industrije. |
| --- | --- |

(7)

Europsko vijeće konkretno je zaključilo da bi Unija trebala hitno razmotriti nove trendove: to podrazumijeva pitanja kao što su
  digitalni jaz,
  umjetna inteligencija, pri čemu je istodobno potrebno osigurati visoku razinu zaštite podataka
  potpuno u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, pravima, temeljnim pravima
  i 
  etičkim standardima
  . Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da do početka 2018. predloži europski pristup umjetnoj inteligenciji te joj je uputilo poziv da predloži potrebne inicijative za jačanje okvirnih uvjeta kako bi se EU-u omogućilo da radikalnim inovacijama utemeljenima na riziku istraži nova tržišta i da ponovno potvrdi vodeću ulogu svoje industrije.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Na dan 10. travnja 2018. potpisivanjem sporazuma o suradnji države članice izrazile su da pružaju potporu i da su spremne zajednički surađivati na inicijativama o umjetnoj inteligenciji i infrastrukturnim uslugama tehnologije distribuirane glavne knjige (npr. tehnologija ulančanih blokova). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Na dan 10. travnja 2018. potpisivanjem sporazuma o suradnji države članice izrazile su da pružaju potporu i da su spremne zajednički surađivati na inicijativama o umjetnoj inteligenciji i infrastrukturnim uslugama tehnologije distribuirane glavne knjige (npr. tehnologija ulančanih blokova).

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Da bi se ovaj Program uspješno proveo, nije dovoljno samo pratiti trendove. Unija se treba posvetiti tehnologijama kojima se osigurava privatnost (odnosno kriptografiji i decentraliziranim aplikacijama (DApps)) te povećati ulaganja u mreže infrastrukture otporne na promjene u budućnosti (optička vlakna) kako bi se omogućilo samoodređeno digitalizirano društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Da bi se ovaj Program uspješno proveo, nije dovoljno samo pratiti trendove. Unija se treba posvetiti tehnologijama kojima se osigurava privatnost (odnosno kriptografiji i decentraliziranim aplikacijama (DApps)) te povećati ulaganja u mreže infrastrukture otporne na promjene u budućnosti (optička vlakna) kako bi se omogućilo samoodređeno digitalizirano društvo.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7c) | Europa mora odlučno ulagati u svoju budućnost izgradnjom strateških digitalnih kapaciteta kako bi imala koristi od digitalne revolucije. U tu se svrhu na razini EU-a mora zajamčiti znatan proračun (od najmanje 9,2  milijarde EUR), koji mora biti nadopunjen znatnim ulaganjima na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito uz sustavnu i komplementarnu primjenu strukturnih i kohezijskih fondova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7c)

Europa mora odlučno ulagati u svoju budućnost izgradnjom strateških digitalnih kapaciteta kako bi imala koristi od digitalne revolucije. U tu se svrhu na razini EU-a mora zajamčiti znatan proračun (od najmanje 9,2  milijarde EUR), koji mora biti nadopunjen znatnim ulaganjima na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito uz sustavnu i komplementarnu primjenu strukturnih i kohezijskih fondova.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (57) među opcijama za budući financijski okvir naveden je program za digitalnu transformaciju Europe koji bi omogućio „veliki napredak prema pametnom rastu u područjima kao što su visokokvalitetna podatkovna infrastruktura, povezivost
  i
  kibersigurnost”. Njime bi se nastojalo Europi osigurati vodeći položaj u području superračunala, interneta sljedeće generacije, umjetne inteligencije, robotike i velikih podataka. Ojačao bi se konkurentni položaj europske industrije i europskih poduzeća u digitaliziranom gospodarstvu te bi se znatno pridonijelo rješavanju problema nedostatka digitalnih vještina diljem Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (57) među opcijama za budući financijski okvir naveden je program za digitalnu transformaciju Europe koji bi omogućio „veliki napredak prema pametnom rastu u područjima kao što su visokokvalitetna podatkovna infrastruktura, povezivost
  i
  kibersigurnost”. Njime bi se nastojalo Europi osigurati vodeći položaj u području superračunala, interneta sljedeće generacije, umjetne inteligencije, robotike i velikih podataka. Ojačao bi se konkurentni položaj europske industrije i europskih poduzeća u digitaliziranom gospodarstvu te bi se znatno pridonijelo rješavanju problema nedostatka digitalnih vještina diljem Unije.

| (8) | U Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (57) među opcijama za budući financijski okvir naveden je program za digitalnu transformaciju Europe koji bi omogućio „veliki napredak prema pametnom rastu u područjima kao što su visokokvalitetna podatkovna infrastruktura, povezivost, kibersigurnost
  i digitalizacija javnih uprava
  . Njime bi se nastojalo Europi osigurati vodeći položaj u području superračunala, interneta sljedeće generacije, umjetne inteligencije, robotike i velikih podataka. Ojačao bi se konkurentni položaj europske industrije i europskih poduzeća u digitaliziranom gospodarstvu te bi se znatno pridonijelo
  premošćivanju i
  rješavanju problema nedostatka digitalnih vještina diljem Unije
  osiguravanjem da europski građani imaju potrebne vještine, kompetencije i znanje za suočavanje s digitalnom transformacijom
  . |
| --- | --- |

(8)

U Komunikaciji Komisije „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.” (57) među opcijama za budući financijski okvir naveden je program za digitalnu transformaciju Europe koji bi omogućio „veliki napredak prema pametnom rastu u područjima kao što su visokokvalitetna podatkovna infrastruktura, povezivost, kibersigurnost
  i digitalizacija javnih uprava
  . Njime bi se nastojalo Europi osigurati vodeći položaj u području superračunala, interneta sljedeće generacije, umjetne inteligencije, robotike i velikih podataka. Ojačao bi se konkurentni položaj europske industrije i europskih poduzeća u digitaliziranom gospodarstvu te bi se znatno pridonijelo
  premošćivanju i
  rješavanju problema nedostatka digitalnih vještina diljem Unije
  osiguravanjem da europski građani imaju potrebne vještine, kompetencije i znanje za suočavanje s digitalnom transformacijom
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | S obzirom na kašnjenje pri razvoju strateških digitalnih kapaciteta Unije i napore koje treba poduzeti da bi se taj problem riješio, potrebno je osigurati proračun razmjeran ambicijama tog programa, u iznosu od najmanje 9,2  milijarde EUR. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

S obzirom na kašnjenje pri razvoju strateških digitalnih kapaciteta Unije i napore koje treba poduzeti da bi se taj problem riješio, potrebno je osigurati proračun razmjeran ambicijama tog programa, u iznosu od najmanje 9,2  milijarde EUR.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | U Komunikaciji „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (57) razmatra se nova mjera koju je potrebno poduzeti kao ključni korak za stvaranje zajedničkog podatkovnog prostora u EU-u, odnosno neometanog digitalnog područja s kapacitetom dovoljnim da se
  omogući
  razvoj novih proizvoda i usluga utemeljenih na podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

U Komunikaciji „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (57) razmatra se nova mjera koju je potrebno poduzeti kao ključni korak za stvaranje zajedničkog podatkovnog prostora u EU-u, odnosno neometanog digitalnog područja s kapacitetom dovoljnim da se
  omogući
  razvoj novih proizvoda i usluga utemeljenih na podacima.

| (9) | U Komunikaciji „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (57) razmatra se nova mjera koju je potrebno poduzeti kao ključni korak za stvaranje zajedničkog podatkovnog prostora u EU-u, odnosno neometanog digitalnog područja s kapacitetom dovoljnim da se
  omoguće
  razvoj
  i inovacije
  novih proizvoda i usluga utemeljenih na podacima. |
| --- | --- |

(9)

U Komunikaciji „Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora” (57) razmatra se nova mjera koju je potrebno poduzeti kao ključni korak za stvaranje zajedničkog podatkovnog prostora u EU-u, odnosno neometanog digitalnog područja s kapacitetom dovoljnim da se
  omoguće
  razvoj
  i inovacije
  novih proizvoda i usluga utemeljenih na podacima.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Inicijativa interneta sljedeće generacije koju je Europska komisija pokrenula 2017. također bi trebala pružati temelj za provedbu Programa jer se njome nastoji ostvariti pomak prema otvorenijem internetu s boljim uslugama, više inteligencije te s većom uključenošću i sudjelovanjem u pogledu tehnoloških mogućnosti uslijed napretka u raznim područjima istraživanja, od novih mrežnih arhitektura i softverski definiranih infrastruktura do novih koncepata usluga i aplikacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Inicijativa interneta sljedeće generacije koju je Europska komisija pokrenula 2017. također bi trebala pružati temelj za provedbu Programa jer se njome nastoji ostvariti pomak prema otvorenijem internetu s boljim uslugama, više inteligencije te s većom uključenošću i sudjelovanjem u pogledu tehnoloških mogućnosti uslijed napretka u raznim područjima istraživanja, od novih mrežnih arhitektura i softverski definiranih infrastruktura do novih koncepata usluga i aplikacija.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Opći cilj Programa trebao bi biti podupiranje digitalne transformacije industrije i poticanje boljeg iskorištavanja industrijskog potencijala politika u području inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja u korist poduzeća i građana diljem Unije.
  Okosnicu programa trebali bi činiti sljedećih pet posebnih ciljeva koji odražavaju ključna područja politika: računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, umjetna inteligencija, napredne digitalne vještine i uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost.
  Programom bi se
  u svim tim područjima trebao nastojati bolje uskladiti politike na razini
  Unije
  , država članica i regija te objediniti privatne i industrijske resurse kako bi se povećala ulaganja i razvile jače sinergije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Opći cilj Programa trebao bi biti podupiranje digitalne transformacije industrije i poticanje boljeg iskorištavanja industrijskog potencijala politika u području inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja u korist poduzeća i građana diljem Unije.
  Okosnicu programa trebali bi činiti sljedećih pet posebnih ciljeva koji odražavaju ključna područja politika: računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, umjetna inteligencija, napredne digitalne vještine i uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost.
  Programom bi se
  u svim tim područjima trebao nastojati bolje uskladiti politike na razini
  Unije
  , država članica i regija te objediniti privatne i industrijske resurse kako bi se povećala ulaganja i razvile jače sinergije
  .

| (10) | Opći cilj Programa trebao bi biti podupiranje digitalne transformacije industrije i poticanje boljeg iskorištavanja industrijskog potencijala politika u području inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja, kao
  i modernizacija određenih sektora od javnog interesa
  , u korist poduzeća,
  a posebno MSP-ova,
  i građana diljem Unije.
  Nadalje
  , Programom bi se
  trebale ojačati konkurentnost
  Unije
  i otpornost njezina gospodarstva
  . |
| --- | --- |

(10)

Opći cilj Programa trebao bi biti podupiranje digitalne transformacije industrije i poticanje boljeg iskorištavanja industrijskog potencijala politika u području inovacija, istraživanja i tehnološkog razvoja, kao
  i modernizacija određenih sektora od javnog interesa
  , u korist poduzeća,
  a posebno MSP-ova,
  i građana diljem Unije.
  Nadalje
  , Programom bi se
  trebale ojačati konkurentnost
  Unije
  i otpornost njezina gospodarstva
  .

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Posebno je bitno podupirati MSP-ove koji žele primijeniti digitalnu transformaciju u svojim proizvodnim postupcima. Istraživanje i inovacije u digitalnom sektoru MSP-ima će omogućiti da pruže doprinos rastu europskog gospodarstva učinkovitom uporabom resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Posebno je bitno podupirati MSP-ove koji žele primijeniti digitalnu transformaciju u svojim proizvodnim postupcima. Istraživanje i inovacije u digitalnom sektoru MSP-ima će omogućiti da pruže doprinos rastu europskog gospodarstva učinkovitom uporabom resursa.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Okosnicu Programa trebali bi činiti sljedećih pet posebnih ciljeva koji odražavaju ključna područja politika: (a) računalstvo visokih performansi, (b) umjetna inteligencija i tehnologije distribuirane glavne knjige, (c) kibersigurnost, (d) napredne digitalne vještine i (e) uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost. Programom bi se u svim tim područjima trebao nastojati bolje uskladiti politike na razini Unije, država članica i regija te objediniti privatne i industrijske resurse kako bi se povećala ulaganja i razvile jače sinergije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Okosnicu Programa trebali bi činiti sljedećih pet posebnih ciljeva koji odražavaju ključna područja politika: (a) računalstvo visokih performansi, (b) umjetna inteligencija i tehnologije distribuirane glavne knjige, (c) kibersigurnost, (d) napredne digitalne vještine i (e) uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost. Programom bi se u svim tim područjima trebao nastojati bolje uskladiti politike na razini Unije, država članica i regija te objediniti privatne i industrijske resurse kako bi se povećala ulaganja i razvile jače sinergije.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10c) | Program bi, s općim ciljem digitalne transformacije, trebao pridonijeti osiguravanju dugoročnih strateških sigurnosnih ciljeva izgradnjom kapaciteta i sposobnosti u Uniji, davanjem prednosti djelovanju kojim se jača strateški potencijal i ograničava ovisnost o dobavljačima i proizvodima iz trećih zemalja, čime se osigurava gospodarska i inovativna konkurentnost Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10c)

Program bi, s općim ciljem digitalne transformacije, trebao pridonijeti osiguravanju dugoročnih strateških sigurnosnih ciljeva izgradnjom kapaciteta i sposobnosti u Uniji, davanjem prednosti djelovanju kojim se jača strateški potencijal i ograničava ovisnost o dobavljačima i proizvodima iz trećih zemalja, čime se osigurava gospodarska i inovativna konkurentnost Unije.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Središnju ulogu u provedbi Programa trebali bi imati digitalnoinovacijski centri, koji bi trebali poticati šire uvođenje naprednih digitalnih tehnologija u industriji, javnim organizacijama i akademskim ustanovama. Mreža digitalnoinovacijskih centara trebala bi osigurati najširu zemljopisnu pokrivenost diljem Europe (59). Prva skupina digitalnoinovacijskih centara bit će odabrana na temelju prijedloga država članica, a mreža će se potom proširiti na temelju otvorenog i natjecateljskog postupka. Digitalnoinovacijski centri služit će kao pristupna točka najnovijim digitalnim kapacitetima, uključujući računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, te ostalim postojećim inovativnim tehnologijama, kao što su ključne razvojne tehnologije, koje su dostupne i u tzv. laboratorijima digitalne fabrikacije (engl. „fablabs”) ili laboratorijima za urbane inovacije (engl. „citylabs”). Djelovat će kao jedinstvene točke za pristup ispitanim i potvrđenim tehnologijama te će promicati otvorene inovacije. Pružat će i potporu u području naprednih digitalnih vještina. Mreža digitalnoinovacijskih centara trebala bi pridonijeti i sudjelovanju najudaljenijih regija na jedinstvenom digitalnom tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Središnju ulogu u provedbi Programa trebali bi imati digitalnoinovacijski centri, koji bi trebali poticati šire uvođenje naprednih digitalnih tehnologija u industriji, javnim organizacijama i akademskim ustanovama. Mreža digitalnoinovacijskih centara trebala bi osigurati najširu zemljopisnu pokrivenost diljem Europe (59). Prva skupina digitalnoinovacijskih centara bit će odabrana na temelju prijedloga država članica, a mreža će se potom proširiti na temelju otvorenog i natjecateljskog postupka. Digitalnoinovacijski centri služit će kao pristupna točka najnovijim digitalnim kapacitetima, uključujući računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, te ostalim postojećim inovativnim tehnologijama, kao što su ključne razvojne tehnologije, koje su dostupne i u tzv. laboratorijima digitalne fabrikacije (engl. „fablabs”) ili laboratorijima za urbane inovacije (engl. „citylabs”). Djelovat će kao jedinstvene točke za pristup ispitanim i potvrđenim tehnologijama te će promicati otvorene inovacije. Pružat će i potporu u području naprednih digitalnih vještina. Mreža digitalnoinovacijskih centara trebala bi pridonijeti i sudjelovanju najudaljenijih regija na jedinstvenom digitalnom tržištu.

| (11) | Središnju ulogu u provedbi Programa trebali bi imati
  europski
  digitalnoinovacijski centri, koji bi trebali poticati šire uvođenje naprednih digitalnih tehnologija u industriji
  , uključujući MSP-ove
  , javnim organizacijama i akademskim ustanovama. Mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara trebala bi osigurati najširu zemljopisnu pokrivenost diljem Europe (59). Prva skupina
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara bit će odabrana na temelju prijedloga država članica, a mreža će se potom proširiti na temelju otvorenog
  , transparentnog
  i natjecateljskog postupka.
  Europski
  digitalnoinovacijski centri služit će kao pristupna točka najnovijim digitalnim kapacitetima, uključujući računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, te ostalim postojećim inovativnim tehnologijama, kao što su ključne razvojne tehnologije, koje su dostupne i u tzv. laboratorijima digitalne fabrikacije (engl. „fablabs”) ili laboratorijima za urbane inovacije (engl. „citylabs”). Djelovat će kao jedinstvene
  kontaktne
  točke za pristup ispitanim i potvrđenim tehnologijama te će promicati otvorene inovacije. Pružat će i potporu u području naprednih digitalnih vještina. Mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara trebala bi pridonijeti i sudjelovanju najudaljenijih regija na jedinstvenom digitalnom tržištu
  te podupirati digitalnu transformaciju u prekomorskim zemljama i područjima
  . |
| --- | --- |

(11)

Središnju ulogu u provedbi Programa trebali bi imati
  europski
  digitalnoinovacijski centri, koji bi trebali poticati šire uvođenje naprednih digitalnih tehnologija u industriji
  , uključujući MSP-ove
  , javnim organizacijama i akademskim ustanovama. Mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara trebala bi osigurati najširu zemljopisnu pokrivenost diljem Europe (59). Prva skupina
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara bit će odabrana na temelju prijedloga država članica, a mreža će se potom proširiti na temelju otvorenog
  , transparentnog
  i natjecateljskog postupka.
  Europski
  digitalnoinovacijski centri služit će kao pristupna točka najnovijim digitalnim kapacitetima, uključujući računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, te ostalim postojećim inovativnim tehnologijama, kao što su ključne razvojne tehnologije, koje su dostupne i u tzv. laboratorijima digitalne fabrikacije (engl. „fablabs”) ili laboratorijima za urbane inovacije (engl. „citylabs”). Djelovat će kao jedinstvene
  kontaktne
  točke za pristup ispitanim i potvrđenim tehnologijama te će promicati otvorene inovacije. Pružat će i potporu u području naprednih digitalnih vještina. Mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara trebala bi pridonijeti i sudjelovanju najudaljenijih regija na jedinstvenom digitalnom tržištu
  te podupirati digitalnu transformaciju u prekomorskim zemljama i područjima
  .

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11 a) | Kako bi se stvorile sinergije između ulaganja u okviru ovoga Programa i ulaganja Unije u istraživanje i razvoj, osobito ulaganja u sklopu programa Obzor Europa, europski digitalnoinovacijski centri trebali bi služiti kao platforma za povezivanje, s jedne strane, industrije, poslovanja i uprava kojima su potrebna nova tehnološka rješenja i, s druge strane, poduzeća, posebno novoosnovanih poduzeća i MSP-ova koji posjeduju rješenja spremna za uvođenje na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11 a)

Kako bi se stvorile sinergije između ulaganja u okviru ovoga Programa i ulaganja Unije u istraživanje i razvoj, osobito ulaganja u sklopu programa Obzor Europa, europski digitalnoinovacijski centri trebali bi služiti kao platforma za povezivanje, s jedne strane, industrije, poslovanja i uprava kojima su potrebna nova tehnološka rješenja i, s druge strane, poduzeća, posebno novoosnovanih poduzeća i MSP-ova koji posjeduju rješenja spremna za uvođenje na tržište.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11b) | Planiranje, razvoj i javna nabava u okviru Programa trebali bi se provoditi u cilju jačanja kapaciteta i konkurentnosti Unije u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Potrebno je dati prednost djelovanju kojim se jačaju strateški potencijal i konkurentnost Unije, čime se nastoji ograničiti ovisnost o dobavljačima i proizvodima iz trećih zemalja. Sudjelovanje trećih zemalja u posebnim ciljevima Programa trebalo bi stoga ovisiti o doprinosu koji te zemlje pružaju Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11b)

Planiranje, razvoj i javna nabava u okviru Programa trebali bi se provoditi u cilju jačanja kapaciteta i konkurentnosti Unije u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Potrebno je dati prednost djelovanju kojim se jačaju strateški potencijal i konkurentnost Unije, čime se nastoji ograničiti ovisnost o dobavljačima i proizvodima iz trećih zemalja. Sudjelovanje trećih zemalja u posebnim ciljevima Programa trebalo bi stoga ovisiti o doprinosu koji te zemlje pružaju Uniji.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Program bi trebalo provoditi na temelju projekata kojima se jačaju ključni digitalni kapaciteti i 
  potiče njihova šira uporaba
  .
  To
  bi trebalo
  uključivati sufinanciranje
  država članica i
  , prema potrebi,
  privatnog sektora. Za to bi osobito bilo potrebno dostići kritičnu masu u javnoj nabavi kako bi se dobila bolja vrijednost za novac te zajamčilo da dobavljači u Europi
  zadrže
  vodeći položaj u području tehnološkog napretka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Program bi trebalo provoditi na temelju projekata kojima se jačaju ključni digitalni kapaciteti i 
  potiče njihova šira uporaba
  .
  To
  bi trebalo
  uključivati sufinanciranje
  država članica i
  , prema potrebi,
  privatnog sektora. Za to bi osobito bilo potrebno dostići kritičnu masu u javnoj nabavi kako bi se dobila bolja vrijednost za novac te zajamčilo da dobavljači u Europi
  zadrže
  vodeći položaj u području tehnološkog napretka.

| (12) | Program bi trebalo provoditi na temelju projekata kojima se jačaju ključni digitalni kapaciteti i 
  strateška autonomija Unije
  .
  U tu svrhu u okviru Programa trebalo bi zajamčiti proračunska sredstva EU-a u iznosu od najmanje 9,2 milijarde EUR, nadopunjena sufinanciranjem
  država članica
  i/ili
  privatnog sektora. Za to bi osobito bilo potrebno dostići kritičnu masu u javnoj nabavi kako bi se dobila bolja vrijednost za novac te zajamčilo da dobavljači u Europi
  dosegnu
  vodeći položaj u području tehnološkog napretka. |
| --- | --- |

(12)

Program bi trebalo provoditi na temelju projekata kojima se jačaju ključni digitalni kapaciteti i 
  strateška autonomija Unije
  .
  U tu svrhu u okviru Programa trebalo bi zajamčiti proračunska sredstva EU-a u iznosu od najmanje 9,2 milijarde EUR, nadopunjena sufinanciranjem
  država članica
  i/ili
  privatnog sektora. Za to bi osobito bilo potrebno dostići kritičnu masu u javnoj nabavi kako bi se dobila bolja vrijednost za novac te zajamčilo da dobavljači u Europi
  dosegnu
  vodeći položaj u području tehnološkog napretka.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Djelovanja Programa trebalo bi iskoristiti za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulaganja na proporcionalan način, njima se ne bi smjelo duplicirati ili istisnuti privatna sredstva te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Djelovanja Programa trebalo bi iskoristiti za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulaganja na proporcionalan način, njima se ne bi smjelo duplicirati ili istisnuti privatna sredstva te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost.

| (14) | Djelovanja Programa trebalo bi iskoristiti za
  osnaživanje i proširivanje digitalne baze Unije, rješavanje najvećih društvenih izazova, dodatno povećanje industrijskih sposobnosti Unije u digitalnom području te
  za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulaganja na proporcionalan način, njima se ne bi smjelo duplicirati ili istisnuti privatna sredstva te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

(14)

Djelovanja Programa trebalo bi iskoristiti za
  osnaživanje i proširivanje digitalne baze Unije, rješavanje najvećih društvenih izazova, dodatno povećanje industrijskih sposobnosti Unije u digitalnom području te
  za uklanjanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulaganja na proporcionalan način, njima se ne bi smjelo duplicirati ili istisnuti privatna sredstva te bi trebala imati jasnu europsku dodanu vrijednost.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi se postigla najveća moguća fleksibilnost tijekom trajanja programa i razvila sinergija između njegovih sastavnica, svaki posebni cilj može se provoditi putem svih instrumenata dostupnih na temelju Financijske uredbe. Predviđeni provedbeni mehanizmi uglavnom su izravno upravljanje i neizravno upravljanje kada je potrebno kombinirati sredstva Unije s drugim izvorima financiranja ili kada je za izvršavanje potrebno osnovati zajednički upravljane strukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se postigla najveća moguća fleksibilnost tijekom trajanja programa i razvila sinergija između njegovih sastavnica, svaki posebni cilj može se provoditi putem svih instrumenata dostupnih na temelju Financijske uredbe. Predviđeni provedbeni mehanizmi uglavnom su izravno upravljanje i neizravno upravljanje kada je potrebno kombinirati sredstva Unije s drugim izvorima financiranja ili kada je za izvršavanje potrebno osnovati zajednički upravljane strukture.

| (15) | Kako bi se postigla najveća moguća fleksibilnost tijekom trajanja programa i razvila sinergija između njegovih sastavnica, svaki posebni cilj može se provoditi putem svih instrumenata dostupnih na temelju Financijske uredbe. Predviđeni provedbeni mehanizmi uglavnom su izravno upravljanje i neizravno upravljanje kada je potrebno kombinirati sredstva Unije s drugim izvorima financiranja ili kada je za izvršavanje potrebno osnovati zajednički upravljane strukture.
  U slučaju neizravnog upravljanja, Komisija će osigurati da se održavaju i poštuju svi standardi kvalitete i sigurnosti koji su potrebni za izravno upravljanje programom. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se postigla najveća moguća fleksibilnost tijekom trajanja programa i razvila sinergija između njegovih sastavnica, svaki posebni cilj može se provoditi putem svih instrumenata dostupnih na temelju Financijske uredbe. Predviđeni provedbeni mehanizmi uglavnom su izravno upravljanje i neizravno upravljanje kada je potrebno kombinirati sredstva Unije s drugim izvorima financiranja ili kada je za izvršavanje potrebno osnovati zajednički upravljane strukture.
  U slučaju neizravnog upravljanja, Komisija će osigurati da se održavaju i poštuju svi standardi kvalitete i sigurnosti koji su potrebni za izravno upravljanje programom.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Računalstvo visokih performansi i povezane sposobnosti obrade podataka u Uniji trebali bi omogućiti širu uporabu računalstva visokih performansi u industriji i općenito u područjima od javnog interesa kako bi se iskoristile jedinstvene mogućnosti koje superračunala donose društvu u pogledu zdravlja, okoliša i sigurnosti te konkurentnosti industrije, osobito malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Računalstvo visokih performansi i povezane sposobnosti obrade podataka u Uniji trebali bi omogućiti širu uporabu računalstva visokih performansi u industriji i općenito u područjima od javnog interesa kako bi se iskoristile jedinstvene mogućnosti koje superračunala donose društvu u pogledu zdravlja, okoliša i sigurnosti te konkurentnosti industrije, osobito malih i srednjih poduzeća.

| (16) | Računalstvo visokih performansi i povezane sposobnosti obrade
  i pohrane
  podataka u Uniji trebali bi omogućiti širu uporabu računalstva visokih performansi u industriji i općenito u područjima od javnog interesa kako bi se iskoristile jedinstvene mogućnosti koje superračunala donose društvu u pogledu zdravlja, okoliša i sigurnosti te konkurentnosti industrije, osobito malih i srednjih poduzeća.
  Unija treba nabaviti vrhunska superračunala, osigurati svoj sustav opskrbe i uvesti usluge za simulaciju, vizualizaciju i izradu prototipa te istodobno zajamčiti sustav računalstva visokih performansi (HCP) u skladu s vrijednostima i načelima Unije. |
| --- | --- |

(16)

Računalstvo visokih performansi i povezane sposobnosti obrade
  i pohrane
  podataka u Uniji trebali bi omogućiti širu uporabu računalstva visokih performansi u industriji i općenito u područjima od javnog interesa kako bi se iskoristile jedinstvene mogućnosti koje superračunala donose društvu u pogledu zdravlja, okoliša i sigurnosti te konkurentnosti industrije, osobito malih i srednjih poduzeća.
  Unija treba nabaviti vrhunska superračunala, osigurati svoj sustav opskrbe i uvesti usluge za simulaciju, vizualizaciju i izradu prototipa te istodobno zajamčiti sustav računalstva visokih performansi (HCP) u skladu s vrijednostima i načelima Unije.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Intervenciju Unije u tom području podržali su Vijeće (60) i Europski parlament (61). Osim toga, 2017. devet država članica potpisalo je Deklaraciju EuroHPC (62), međuvladin sporazum kojim se potpisnice sporazuma obvezuju surađivati s Komisijom na izgradnji i uvođenju najnovijeg računalstva visokih performansi i podatkovne infrastrukture u Europi koji bi bili dostupni znanstvenim zajednicama, javnosti i privatnim partnerima diljem Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Intervenciju Unije u tom području podržali su Vijeće (60) i Europski parlament (61). Osim toga, 2017. devet država članica potpisalo je Deklaraciju EuroHPC (62), međuvladin sporazum kojim se potpisnice sporazuma obvezuju surađivati s Komisijom na izgradnji i uvođenju najnovijeg računalstva visokih performansi i podatkovne infrastrukture u Europi koji bi bili dostupni znanstvenim zajednicama, javnosti i privatnim partnerima diljem Unije.

| (17) | Intervenciju unije u tom području podržali su Vijeće (60) i Europski parlament (61). Osim toga, 2017. devet država članica potpisalo je Deklaraciju EuroHPC (62), međuvladin sporazum kojim se potpisnice sporazuma obvezuju surađivati s Komisijom na izgradnji i uvođenju najnovijeg računalstva visokih performansi i podatkovne infrastrukture u Europi koji bi bili dostupni znanstvenim zajednicama, javnosti i privatnim partnerima diljem Unije
  i jačali dodanu vrijednost EU-a
  . |
| --- | --- |

(17)

Intervenciju unije u tom području podržali su Vijeće (60) i Europski parlament (61). Osim toga, 2017. devet država članica potpisalo je Deklaraciju EuroHPC (62), međuvladin sporazum kojim se potpisnice sporazuma obvezuju surađivati s Komisijom na izgradnji i uvođenju najnovijeg računalstva visokih performansi i podatkovne infrastrukture u Europi koji bi bili dostupni znanstvenim zajednicama, javnosti i privatnim partnerima diljem Unije
  i jačali dodanu vrijednost EU-a
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Zajednički pothvat smatra se najprikladnijim mehanizmom provedbe za posebni cilj računalstva visokih performansi, osobito za koordinaciju strategije na nacionalnoj razini i na razini Unije te ulaganja u infrastrukturu računalstva visokih performansi i u istraživanja i razvoj, za objedinjavanje sredstava iz javnih i privatnih fondova te za zaštitu ekonomskih i strateških interesa Unije (63). Osim toga, centri za kompetencije povezane s računalstvom visokih performansi u državama članicama industriji, akademskoj zajednici i javnim upravama pružat će usluge računalstva visokih performansi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Zajednički pothvat smatra se najprikladnijim mehanizmom provedbe za posebni cilj računalstva visokih performansi, osobito za koordinaciju strategije na nacionalnoj razini i na razini Unije te ulaganja u infrastrukturu računalstva visokih performansi i u istraživanja i razvoj, za objedinjavanje sredstava iz javnih i privatnih fondova te za zaštitu ekonomskih i strateških interesa Unije (63). Osim toga, centri za kompetencije povezane s računalstvom visokih performansi u državama članicama industriji, akademskoj zajednici i javnim upravama pružat će usluge računalstva visokih performansi.

| (18) | Zajednički pothvat smatra se najprikladnijim mehanizmom provedbe za posebni cilj računalstva visokih performansi, osobito za koordinaciju strategije na nacionalnoj razini i na razini Unije te ulaganja u infrastrukturu računalstva visokih performansi i u istraživanja i razvoj, za objedinjavanje sredstava iz javnih i privatnih fondova te za zaštitu ekonomskih i strateških interesa Unije (63). Osim toga, centri za kompetencije povezane s računalstvom visokih performansi u državama članicama industriji,
  uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  akademskoj zajednici i javnim upravama
  s poslovnim nastanom u Uniji
  pružat će usluge računalstva visokih performansi. |
| --- | --- |

(18)

Zajednički pothvat smatra se najprikladnijim mehanizmom provedbe za posebni cilj računalstva visokih performansi, osobito za koordinaciju strategije na nacionalnoj razini i na razini Unije te ulaganja u infrastrukturu računalstva visokih performansi i u istraživanja i razvoj, za objedinjavanje sredstava iz javnih i privatnih fondova te za zaštitu ekonomskih i strateških interesa Unije (63). Osim toga, centri za kompetencije povezane s računalstvom visokih performansi u državama članicama industriji,
  uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  akademskoj zajednici i javnim upravama
  s poslovnim nastanom u Uniji
  pružat će usluge računalstva visokih performansi.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Razvoj kapaciteta povezanih s umjetnom inteligencijom ključni je pokretač digitalne transformacije industrije i javnog sektora. Sve više autonomnih robota primjenjuje se u tvornicama, dubokom moru, domovima, gradovima i bolnicama. Komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle su iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu i okolišu; svi veći proizvođači automobila razvijaju autonomna vozila, a tehnike strojnog učenja osnova su svih glavnih web-platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Razvoj kapaciteta povezanih s umjetnom inteligencijom ključni je pokretač digitalne transformacije industrije i javnog sektora. Sve više autonomnih robota primjenjuje se u tvornicama, dubokom moru, domovima, gradovima i bolnicama. Komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle su iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu i okolišu; svi veći proizvođači automobila razvijaju autonomna vozila, a tehnike strojnog učenja osnova su svih glavnih web-platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima.

| (19) | Razvoj kapaciteta povezanih s umjetnom inteligencijom ključni je pokretač digitalne transformacije industrije i javnog sektora. Sve više autonomnih robota primjenjuje se u tvornicama, dubokom moru, domovima, gradovima i bolnicama. Komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle su iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu i okolišu; svi veći proizvođači automobila razvijaju autonomna vozila, a tehnike strojnog učenja osnova su svih glavnih web-platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima.
  Kako bi se stvorili najbolji okvirni uvjeti za poticanje tih novih tehnologija u Europi, Unija treba uvesti načelo inovativnosti u svoj postupak donošenja politika. |
| --- | --- |

(19)

Razvoj kapaciteta povezanih s umjetnom inteligencijom ključni je pokretač digitalne transformacije industrije i javnog sektora. Sve više autonomnih robota primjenjuje se u tvornicama, dubokom moru, domovima, gradovima i bolnicama. Komercijalne platforme za umjetnu inteligenciju prešle su iz faze testiranja na stvarnu primjenu u zdravstvu i okolišu; svi veći proizvođači automobila razvijaju autonomna vozila, a tehnike strojnog učenja osnova su svih glavnih web-platformi i aplikacija utemeljenih na velikim podacima.
  Kako bi se stvorili najbolji okvirni uvjeti za poticanje tih novih tehnologija u Europi, Unija treba uvesti načelo inovativnosti u svoj postupak donošenja politika.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | Europski parlament u svojoj je rezoluciji o digitalizaciji europske industrije od 1. lipnja 2017. istaknuo utjecaj jezičnih prepreka na industriju i njezinu digitalizaciju. U tom je kontekstu ključno razvijati jezične tehnologije velikih razmjera koje se temelje na umjetnoj inteligenciji, kao što su automatsko prevođenje, prepoznavanje govora, analitika teksta na temelju upravljanja velikim podatcima te dijaloški sustavi i sustavi odgovaranja na pitanja radi očuvanja jezične raznolikosti, jamčenja uključivosti i omogućivanja komunikacije između ljudi i komunikacije između ljudi i strojeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Europski parlament u svojoj je rezoluciji o digitalizaciji europske industrije od 1. lipnja 2017. istaknuo utjecaj jezičnih prepreka na industriju i njezinu digitalizaciju. U tom je kontekstu ključno razvijati jezične tehnologije velikih razmjera koje se temelje na umjetnoj inteligenciji, kao što su automatsko prevođenje, prepoznavanje govora, analitika teksta na temelju upravljanja velikim podatcima te dijaloški sustavi i sustavi odgovaranja na pitanja radi očuvanja jezične raznolikosti, jamčenja uključivosti i omogućivanja komunikacije između ljudi i komunikacije između ljudi i strojeva.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19b) | Ubrzan razvoj robota koji mogu samostalno učiti i umjetne inteligencije, kao i njihova sposobnost da u sekundama povećaju znanje i gradivo, otežava predviđanje svake faze razvoja sve do prekida Programa 2027. Zbog toga bi Komisija posebnu pozornost trebala posvetiti tom digitalnom trendu koji se brzo mijenja i, ako je potrebno, u skladu s time brzo prilagoditi ciljeve programa rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19b)

Ubrzan razvoj robota koji mogu samostalno učiti i umjetne inteligencije, kao i njihova sposobnost da u sekundama povećaju znanje i gradivo, otežava predviđanje svake faze razvoja sve do prekida Programa 2027. Zbog toga bi Komisija posebnu pozornost trebala posvetiti tom digitalnom trendu koji se brzo mijenja i, ako je potrebno, u skladu s time brzo prilagoditi ciljeve programa rada.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19c) | S obzirom na povećanu potražnju europske industrije za rješenjima u području robotike zasnovane na umjetnoj inteligenciji i važnosti izbjegavanja znatnih nedostataka ulaganja u ta područja, ciljevima Programa o umjetnoj inteligenciji trebala bi se obuhvatiti robotika koju pokreće umjetna inteligencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19c)

S obzirom na povećanu potražnju europske industrije za rješenjima u području robotike zasnovane na umjetnoj inteligenciji i važnosti izbjegavanja znatnih nedostataka ulaganja u ta područja, ciljevima Programa o umjetnoj inteligenciji trebala bi se obuhvatiti robotika koju pokreće umjetna inteligencija.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19d) | Proizvodi i usluge koji se temelje na umjetnoj inteligenciji trebali bi biti jednostavni za korištenje, zadano pravno usklađeni i pružati potrošačima više mogućnosti i informacija, osobito o kvaliteti proizvoda i usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19d)

Proizvodi i usluge koji se temelje na umjetnoj inteligenciji trebali bi biti jednostavni za korištenje, zadano pravno usklađeni i pružati potrošačima više mogućnosti i informacija, osobito o kvaliteti proizvoda i usluga.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje ključna je za razvoj umjetne inteligencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje ključna je za razvoj umjetne inteligencije.

| (20) | Dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje
  kojima se osigurava unutarnje tržište gdje se upotrebljava umjetna inteligencija te pristup rudarenju teksta i podataka
  ključna je za razvoj umjetne inteligencije
  , uključujući jezične tehnologije
  . |
| --- | --- |

(20)

Dostupnost skupova podataka velikih razmjera te objekata za testiranje i eksperimentiranje
  kojima se osigurava unutarnje tržište gdje se upotrebljava umjetna inteligencija te pristup rudarenju teksta i podataka
  ključna je za razvoj umjetne inteligencije
  , uključujući jezične tehnologije
  .

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Komisija se 25. travnja 2018. obvezala predložiti europski pristup izradom nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s dionicima iz saveza za umjetnu inteligenciju i skupinom stručnjaka za umjetnu inteligenciju kako bi se u Europi poduprle aplikacije i poduzeća temeljeni na toj inteligenciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Komisija se 25. travnja 2018. obvezala predložiti europski pristup izradom nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s dionicima iz saveza za umjetnu inteligenciju i skupinom stručnjaka za umjetnu inteligenciju kako bi se u Europi poduprle aplikacije i poduzeća temeljeni na toj inteligenciji.

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (64) Europski parlament naglasio je važnost zajedničkog pristupa kibersigurnosti u Europi, prepoznao potrebu za jačanjem svijesti i istaknuo kiberotpornost kao ključnu odgovornost poslovnih čelnika i kreatora politike industrijske sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (64) Europski parlament naglasio je važnost zajedničkog pristupa kibersigurnosti u Europi, prepoznao potrebu za jačanjem svijesti i istaknuo kiberotpornost kao ključnu odgovornost poslovnih čelnika i kreatora politike industrijske sigurnosti.

| (21) | U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (64) Europski parlament naglasio je važnost zajedničkog pristupa kibersigurnosti u Europi, prepoznao potrebu za jačanjem svijesti i istaknuo kiberotpornost kao ključnu odgovornost poslovnih čelnika i kreatora politike industrijske sigurnosti
  , kao i provedbu integrirane i zadane sigurnosti i privatnosti
  . |
| --- | --- |

(21)

U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (64) Europski parlament naglasio je važnost zajedničkog pristupa kibersigurnosti u Europi, prepoznao potrebu za jačanjem svijesti i istaknuo kiberotpornost kao ključnu odgovornost poslovnih čelnika i kreatora politike industrijske sigurnosti
  , kao i provedbu integrirane i zadane sigurnosti i privatnosti
  .

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Problemi povezani s kibersigurnosti pristupni su u cijeloj Unije te ih nije primjereno nastaviti rješavati samo rascjepkanim inicijativama na nacionalnoj razini. Potrebno je ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti kako bi se osigurali kapaciteti potrebni za zaštitu
  europskih
  građana i poduzeća od kiberprijetnji. Osim toga, potrebno je zaštititi potrošače pri uporabi povezanih proizvoda koji se mogu hakirati i čija sigurnost može biti ugrožena. To bi trebalo postići u suradnji s državama članicama i privatnim sektorom putem razvoja i osiguravanja koordinacije između projekata kojima je svrha ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti i šireg uvođenja najnovijih kibersigurnosnih rješenja u svim područjima gospodarstva te objedinjavanjem kompetencija u tom području kako bi se osigurala kritična masa i izvrsnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Problemi povezani s kibersigurnosti pristupni su u cijeloj Unije te ih nije primjereno nastaviti rješavati samo rascjepkanim inicijativama na nacionalnoj razini. Potrebno je ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti kako bi se osigurali kapaciteti potrebni za zaštitu
  europskih
  građana i poduzeća od kiberprijetnji. Osim toga, potrebno je zaštititi potrošače pri uporabi povezanih proizvoda koji se mogu hakirati i čija sigurnost može biti ugrožena. To bi trebalo postići u suradnji s državama članicama i privatnim sektorom putem razvoja i osiguravanja koordinacije između projekata kojima je svrha ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti i šireg uvođenja najnovijih kibersigurnosnih rješenja u svim područjima gospodarstva te objedinjavanjem kompetencija u tom području kako bi se osigurala kritična masa i izvrsnost.

| (22) | Problemi povezani s kibersigurnosti pristupni su u cijeloj Unije te ih nije primjereno nastaviti rješavati samo rascjepkanim inicijativama na nacionalnoj razini. Potrebno je ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti kako bi se osigurali kapaciteti potrebni za zaštitu građana
  , javnih uprava
  i poduzeća od kiberprijetnji. Osim toga, potrebno je zaštititi potrošače pri uporabi povezanih proizvoda koji se mogu hakirati i čija sigurnost može biti ugrožena. To bi trebalo postići u suradnji s državama članicama i privatnim sektorom putem razvoja i osiguravanja koordinacije između projekata kojima je svrha ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti i šireg uvođenja najnovijih kibersigurnosnih rješenja u svim područjima gospodarstva te objedinjavanjem kompetencija u tom području kako bi se osigurala kritična masa i izvrsnost. |
| --- | --- |

(22)

Problemi povezani s kibersigurnosti pristupni su u cijeloj Unije te ih nije primjereno nastaviti rješavati samo rascjepkanim inicijativama na nacionalnoj razini. Potrebno je ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti kako bi se osigurali kapaciteti potrebni za zaštitu građana
  , javnih uprava
  i poduzeća od kiberprijetnji. Osim toga, potrebno je zaštititi potrošače pri uporabi povezanih proizvoda koji se mogu hakirati i čija sigurnost može biti ugrožena. To bi trebalo postići u suradnji s državama članicama i privatnim sektorom putem razvoja i osiguravanja koordinacije između projekata kojima je svrha ojačati europske kapacitete u području kibersigurnosti i šireg uvođenja najnovijih kibersigurnosnih rješenja u svim područjima gospodarstva te objedinjavanjem kompetencija u tom području kako bi se osigurala kritična masa i izvrsnost.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | U rujnu 2017. Komisija je predložila paket inicijativa (65) kojima se uspostavlja sveobuhvatni pristup Unije kibersigurnosti radi jačanja sposobnosti odgovaranja na kibernapade i prijetnje u Europi te jačanja tehnoloških i industrijskih kapaciteta u tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

U rujnu 2017. Komisija je predložila paket inicijativa (65) kojima se uspostavlja sveobuhvatni pristup Unije kibersigurnosti radi jačanja sposobnosti odgovaranja na kibernapade i prijetnje u Europi te jačanja tehnoloških i industrijskih kapaciteta u tom području.

| (23) | U rujnu 2017. Komisija je predložila paket inicijativa (65) kojima se uspostavlja sveobuhvatni pristup Unije kibersigurnosti radi jačanja sposobnosti odgovaranja na kibernapade i prijetnje u Europi
  , povećanja kiberotpornosti
  te jačanja tehnoloških i industrijskih kapaciteta u tom području. |
| --- | --- |

(23)

U rujnu 2017. Komisija je predložila paket inicijativa (65) kojima se uspostavlja sveobuhvatni pristup Unije kibersigurnosti radi jačanja sposobnosti odgovaranja na kibernapade i prijetnje u Europi
  , povećanja kiberotpornosti
  te jačanja tehnoloških i industrijskih kapaciteta u tom području.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23 a) | Rješenja u području kibersigurnosti načelno bi trebala sadržavati sigurnosne standarde kao ključne parametre dizajna u skladu s najnovijom dostupnom tehnologijom i načelima „integrirane sigurnosti” i „zadane sigurnosti”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23 a)

Rješenja u području kibersigurnosti načelno bi trebala sadržavati sigurnosne standarde kao ključne parametre dizajna u skladu s najnovijom dostupnom tehnologijom i načelima „integrirane sigurnosti” i „zadane sigurnosti”.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Povjerenje je preduvjet za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Tehnologije kibersigurnosti kao što su digitalni identiteti, kriptografija ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0, energetika, prijevoz, zdravstvena skrb ili e-uprava ključne su za osiguravanje zaštite i pouzdanosti mrežnih aktivnosti i prijenosa za građane, javne uprave i poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Povjerenje je preduvjet za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Tehnologije kibersigurnosti kao što su digitalni identiteti, kriptografija ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0, energetika, prijevoz, zdravstvena skrb ili e-uprava ključne su za osiguravanje zaštite i pouzdanosti mrežnih aktivnosti i prijenosa za građane, javne uprave i poduzeća.

| (24) | Povjerenje je preduvjet za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Tehnologije kibersigurnosti kao što su
  tehnologija distribuirane glavne knjige
  , digitalni identiteti, kriptografija,
  šifriranje
  ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0,
  logistika,
  energetika, prijevoz,
  turizam,
  zdravstvena skrb ili e-uprava ključne su za osiguravanje zaštite
  , transparentnosti
  i pouzdanosti mrežnih aktivnosti,
  uključujući platforme 5G,
  i prijenosa za građane, javne uprave i poduzeća. |
| --- | --- |

(24)

Povjerenje je preduvjet za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Tehnologije kibersigurnosti kao što su
  tehnologija distribuirane glavne knjige
  , digitalni identiteti, kriptografija,
  šifriranje
  ili otkrivanje neovlaštenog ulaska te njihova primjena u područjima kao što su financije, industrija 4.0,
  logistika,
  energetika, prijevoz,
  turizam,
  zdravstvena skrb ili e-uprava ključne su za osiguravanje zaštite
  , transparentnosti
  i pouzdanosti mrežnih aktivnosti,
  uključujući platforme 5G,
  i prijenosa za građane, javne uprave i poduzeća.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. listopada 2017. naglasilo da su za uspješnu izgradnju digitalne Europe potrebna osobito tržišta rada u Uniji i sustavi osposobljavanja i obrazovanja koji su prilagođeni digitalnom dobu te ulaganja u 
  digitalne vještine
  kako bi se svim Europljanima pružile mogućnosti i načini za djelovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. listopada 2017. naglasilo da su za uspješnu izgradnju digitalne Europe potrebna osobito tržišta rada u Uniji i sustavi osposobljavanja i obrazovanja koji su prilagođeni digitalnom dobu te ulaganja u 
  digitalne vještine
  kako bi se svim Europljanima pružile mogućnosti i načini za djelovanje.

| (25) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. listopada 2017. naglasilo da su za uspješnu izgradnju digitalne Europe potrebna osobito tržišta rada u Uniji i sustavi osposobljavanja i obrazovanja koji su prilagođeni digitalnom dobu te ulaganja u 
  razvoj digitalnih vještina i poboljšavanje digitalne pismenosti
  kako bi se svim Europljanima pružile mogućnosti i načini za djelovanje
  s pomoću integriranog pristupa.
  ; |
| --- | --- |

(25)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. listopada 2017. naglasilo da su za uspješnu izgradnju digitalne Europe potrebna osobito tržišta rada u Uniji i sustavi osposobljavanja i obrazovanja koji su prilagođeni digitalnom dobu te ulaganja u 
  razvoj digitalnih vještina i poboljšavanje digitalne pismenosti
  kako bi se svim Europljanima pružile mogućnosti i načini za djelovanje
  s pomoću integriranog pristupa.
  ;

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | S obzirom na potrebu za holističkim pristupom Programom bi također trebalo obuhvatiti područja uključenosti, stjecanja kvalifikacija, osposobljavanja i specijalizacije, koja su uz napredne digitalne kompetencije presudna za stvaranje dodane vrijednosti u društvu znanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

S obzirom na potrebu za holističkim pristupom Programom bi također trebalo obuhvatiti područja uključenosti, stjecanja kvalifikacija, osposobljavanja i specijalizacije, koja su uz napredne digitalne kompetencije presudna za stvaranje dodane vrijednosti u društvu znanja.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (67) Europski parlament naveo je da su obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje temelj socijalne kohezije u digitalnom društvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (67) Europski parlament naveo je da su obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje temelj socijalne kohezije u digitalnom društvu.

| (27) | U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (67) Europski parlament naveo je da su obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje temelj socijalne kohezije u digitalnom društvu.
  Nadalje, zahtijevao je da se rodna perspektiva uvrsti u sve digitalne inicijative, naglašavajući potrebu za rješavanjem problema u pogledu vrlo izraženih razlika među spolovima u sektoru IKT-a jer je to ključno za dugoročan rast i blagostanje Europe; |
| --- | --- |

(27)

U svojoj rezoluciji od 1. lipnja 2017. o digitalizaciji europske industrije (67) Europski parlament naveo je da su obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje temelj socijalne kohezije u digitalnom društvu.
  Nadalje, zahtijevao je da se rodna perspektiva uvrsti u sve digitalne inicijative, naglašavajući potrebu za rješavanjem problema u pogledu vrlo izraženih razlika među spolovima u sektoru IKT-a jer je to ključno za dugoročan rast i blagostanje Europe;

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27a) U | svojoj rezoluciji od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu, Europski parlament naglasio je potrebu za prikupljanjem podataka razvrstanih po spolu o uporabi IKT-a i razvoja ciljeva, pokazatelja i referentnih vrijednosti za praćenje napretka u pristupu žena IKT-u i za promicanje primjera najboljih praksi među poduzećima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27a) U

svojoj rezoluciji od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu, Europski parlament naglasio je potrebu za prikupljanjem podataka razvrstanih po spolu o uporabi IKT-a i razvoja ciljeva, pokazatelja i referentnih vrijednosti za praćenje napretka u pristupu žena IKT-u i za promicanje primjera najboljih praksi među poduzećima;

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (27b) | U svojoj rezoluciji od 19. siječnja 2016. naslovljenoj „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” Europski parlament potpuno podržava i potiče digitalnu poduzetničku kulturu za žene te njihovu integraciju i sudjelovanje u informacijskom društvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27b)

U svojoj rezoluciji od 19. siječnja 2016. naslovljenoj „Prema jedinstvenom digitalnom tržištu” Europski parlament potpuno podržava i potiče digitalnu poduzetničku kulturu za žene te njihovu integraciju i sudjelovanje u informacijskom društvu.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Napredne digitalne tehnologije koje podržava ovaj Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost i umjetna inteligencija sada su dovoljno zrele da iz istraživačkog sektora prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvija na razini Unije. Ne samo uvođenje tih tehnologija već i razvoj vještina zahtijeva odgovor na razini Unije. Potrebno je dodatno razviti, povećati i učiniti pristupačnijima mogućnosti osposobljavanja u području naprednih digitalnih vještina. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih vještina, što bi moglo imati negativne posljedice za opću konkurentnost Unijina gospodarstva. Djelovanja koja se podupiru ovim programom dopunjavaju ona koja se podupiru ESF-om, EFRR-om i programom Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Napredne digitalne tehnologije koje podržava ovaj Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost i umjetna inteligencija sada su dovoljno zrele da iz istraživačkog sektora prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvija na razini Unije. Ne samo uvođenje tih tehnologija već i razvoj vještina zahtijeva odgovor na razini Unije. Potrebno je dodatno razviti, povećati i učiniti pristupačnijima mogućnosti osposobljavanja u području naprednih digitalnih vještina. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih vještina, što bi moglo imati negativne posljedice za opću konkurentnost Unijina gospodarstva. Djelovanja koja se podupiru ovim programom dopunjavaju ona koja se podupiru ESF-om, EFRR-om i programom Obzor Europa.

| (28) | Napredne digitalne tehnologije koje podržava ovaj Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost,
  računalstvo u oblaku, zaštita podataka i upravljanje informacijama
  i umjetna inteligencija sada su dovoljno zrele da iz istraživačkog sektora prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvija na razini Unije. Ne samo uvođenje tih tehnologija već i razvoj vještina zahtijeva odgovor na razini Unije. Potrebno je dodatno razviti, povećati i učiniti pristupačnijima mogućnosti osposobljavanja
  i učenja
  u području naprednih digitalnih vještina. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih vještina, što bi moglo imati negativne posljedice za opću konkurentnost Unijina gospodarstva. Djelovanja koja se podupiru ovim programom dopunjavaju ona koja se podupiru ESF-om, EFRR-om, CEF-om i 
  programima ERASMUS
  i Obzor Europa. |
| --- | --- |

(28)

Napredne digitalne tehnologije koje podržava ovaj Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost,
  računalstvo u oblaku, zaštita podataka i upravljanje informacijama
  i umjetna inteligencija sada su dovoljno zrele da iz istraživačkog sektora prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvija na razini Unije. Ne samo uvođenje tih tehnologija već i razvoj vještina zahtijeva odgovor na razini Unije. Potrebno je dodatno razviti, povećati i učiniti pristupačnijima mogućnosti osposobljavanja
  i učenja
  u području naprednih digitalnih vještina. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih vještina, što bi moglo imati negativne posljedice za opću konkurentnost Unijina gospodarstva. Djelovanja koja se podupiru ovim programom dopunjavaju ona koja se podupiru ESF-om, EFRR-om, CEF-om i 
  programima ERASMUS
  i Obzor Europa.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Modernizacija javnih uprava i usluga s pomoću digitalizacije ključna je za smanjenje administrativnog opterećenja za
  industriju i
  građane
  općenito
  , a to se može postići bržom, praktičnijom i povoljnijom interakcijom s javnim tijelima te pružanjem učinkovitijih i kvalitetnijih usluga građanima i poduzećima. Budući da brojne usluge od javnog interesa već imaju europsku dimenziju, podupiranjem njihove provedbe i uvođenja na razini Unije zajamčilo bi se da građani i poduzeća
  ostvare
  korist od pristupa visokokvalitetnim digitalnim uslugama diljem Europe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Modernizacija javnih uprava i usluga s pomoću digitalizacije ključna je za smanjenje administrativnog opterećenja za
  industriju i
  građane
  općenito
  , a to se može postići bržom, praktičnijom i povoljnijom interakcijom s javnim tijelima te pružanjem učinkovitijih i kvalitetnijih usluga građanima i poduzećima. Budući da brojne usluge od javnog interesa već imaju europsku dimenziju, podupiranjem njihove provedbe i uvođenja na razini Unije zajamčilo bi se da građani i poduzeća
  ostvare
  korist od pristupa visokokvalitetnim digitalnim uslugama diljem Europe.

| (29) | Modernizacija javnih uprava i usluga s pomoću digitalizacije ključna je za smanjenje administrativnog opterećenja za građane
  i industriju
  , a to se može postići bržom, praktičnijom i povoljnijom interakcijom s javnim tijelima te pružanjem učinkovitijih
  , transparentnijih
  i kvalitetnijih usluga građanima i poduzećima
  , istodobno povećavajući učinkovitost javne potrošnje
  . Budući da brojne usluge od javnog interesa već imaju europsku dimenziju, podupiranjem njihove provedbe i uvođenja na razini Unije zajamčilo bi se da građani i poduzeća
  mogu ostvariti
  korist od pristupa visokokvalitetnim
  višejezičnim
  digitalnim uslugama diljem Europe.
  Osim toga, važno je te usluge učiniti pristupačnima osobama s invaliditetom. |
| --- | --- |

(29)

Modernizacija javnih uprava i usluga s pomoću digitalizacije ključna je za smanjenje administrativnog opterećenja za građane
  i industriju
  , a to se može postići bržom, praktičnijom i povoljnijom interakcijom s javnim tijelima te pružanjem učinkovitijih
  , transparentnijih
  i kvalitetnijih usluga građanima i poduzećima
  , istodobno povećavajući učinkovitost javne potrošnje
  . Budući da brojne usluge od javnog interesa već imaju europsku dimenziju, podupiranjem njihove provedbe i uvođenja na razini Unije zajamčilo bi se da građani i poduzeća
  mogu ostvariti
  korist od pristupa visokokvalitetnim
  višejezičnim
  digitalnim uslugama diljem Europe.
  Osim toga, važno je te usluge učiniti pristupačnima osobama s invaliditetom.

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 29.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitalizacija može olakšati i poboljšati pristupačnost bez prepreka za sve, što podrazumijeva i starije osobe, osobe sa smanjenom pokretljivošću ili s invaliditetom i one u udaljenim ili ruralnim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29a)

Digitalizacija može olakšati i poboljšati pristupačnost bez prepreka za sve, što podrazumijeva i starije osobe, osobe sa smanjenom pokretljivošću ili s invaliditetom i one u udaljenim ili ruralnim područjima.

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Digitalna transformacija u područjima od javnog interesa, kao što su zdravstvena skrb (68), mobilnost, pravosuđe, praćenje Zemlje/okoliša, obrazovanje i kultura, zahtijeva nastavak i proširenje infrastrukture digitalnih usluga, koja omogućuje sigurnu prekograničnu
  razmjena
  podataka i potiče razvoj na nacionalnoj razini. Njihova koordinacija u skladu s ovom Uredbom omogućuje najbolji potencijal za iskorištavanje sinergija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Digitalna transformacija u područjima od javnog interesa, kao što su zdravstvena skrb (68), mobilnost, pravosuđe, praćenje Zemlje/okoliša, obrazovanje i kultura, zahtijeva nastavak i proširenje infrastrukture digitalnih usluga, koja omogućuje sigurnu prekograničnu
  razmjena
  podataka i potiče razvoj na nacionalnoj razini. Njihova koordinacija u skladu s ovom Uredbom omogućuje najbolji potencijal za iskorištavanje sinergija.

| (30) | Digitalna transformacija u područjima od javnog interesa, kao što su zdravstvena skrb (68), mobilnost, pravosuđe, praćenje Zemlje/okoliša,
  sigurnost, smanjenje emisija ugljika, energetska infrastruktura,
  obrazovanje
  , osposobljavanje
  i kultura, zahtijeva nastavak
  , unapređenje
  i proširenje infrastrukture digitalnih usluga, koja omogućuje sigurnu prekograničnu
  i međujezičnu razmjenu
  podataka
  i informacija
  i potiče razvoj na nacionalnoj razini. Njihova koordinacija u skladu s ovom Uredbom omogućuje najbolji potencijal za iskorištavanje sinergija
  i stvaranje komplementarnosti
  .
  Ipak, u okviru digitalne transformacije trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da neki građani zbog različitih razloga ne sudjeluju u njoj, a mreže bi trebalo podržati kako bi se i dalje informirali ti građani, pomažući im da i dalje uživaju svoja prava i sudjeluju u svim socijalnim i građanskim dužnostima. |
| --- | --- |

(30)

Digitalna transformacija u područjima od javnog interesa, kao što su zdravstvena skrb (68), mobilnost, pravosuđe, praćenje Zemlje/okoliša,
  sigurnost, smanjenje emisija ugljika, energetska infrastruktura,
  obrazovanje
  , osposobljavanje
  i kultura, zahtijeva nastavak
  , unapređenje
  i proširenje infrastrukture digitalnih usluga, koja omogućuje sigurnu prekograničnu
  i međujezičnu razmjenu
  podataka
  i informacija
  i potiče razvoj na nacionalnoj razini. Njihova koordinacija u skladu s ovom Uredbom omogućuje najbolji potencijal za iskorištavanje sinergija
  i stvaranje komplementarnosti
  .
  Ipak, u okviru digitalne transformacije trebalo bi uzeti u obzir činjenicu da neki građani zbog različitih razloga ne sudjeluju u njoj, a mreže bi trebalo podržati kako bi se i dalje informirali ti građani, pomažući im da i dalje uživaju svoja prava i sudjeluju u svim socijalnim i građanskim dužnostima.

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30a) | Digitalnom transformacijom u ovom sektoru mora se u svim slučajevima europskim građanima omogućiti pristup njihovim osobnim podacima, kao i sigurno korištenje i upravljanje njima i preko granica, bez obzira na to gdje se građani ili podaci nalaze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30a)

Digitalnom transformacijom u ovom sektoru mora se u svim slučajevima europskim građanima omogućiti pristup njihovim osobnim podacima, kao i sigurno korištenje i upravljanje njima i preko granica, bez obzira na to gdje se građani ili podaci nalaze.

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (30b) | Uvođenje naprednih tehnologija i pristup njima u područjima od javnog interesa, kao što je obrazovanje, zahtijevaju osposobljavanje o vještinama koje su potrebne za korištenje tim tehnologijama. Stoga bi ciljevi uključeni u posebni cilj br. 8 trebali obuhvaćati i programe osposobljavanja za one osobe koje će se koristiti naprednim tehnologijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30b)

Uvođenje naprednih tehnologija i pristup njima u područjima od javnog interesa, kao što je obrazovanje, zahtijevaju osposobljavanje o vještinama koje su potrebne za korištenje tim tehnologijama. Stoga bi ciljevi uključeni u posebni cilj br. 8 trebali obuhvaćati i programe osposobljavanja za one osobe koje će se koristiti naprednim tehnologijama.

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Modernizacija europskih javnih uprava jedan je od ključnih prioriteta za uspješnu provedbu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. U evaluaciji te strategije sredinom provedbenog razdoblja naglašena je potreba za jačanjem transformacije javnih uprava i za osiguravanjem jednostavnog, pouzdanog
  i
  nesmetanog pristupa javnim uslugama za građane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Modernizacija europskih javnih uprava jedan je od ključnih prioriteta za uspješnu provedbu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. U evaluaciji te strategije sredinom provedbenog razdoblja naglašena je potreba za jačanjem transformacije javnih uprava i za osiguravanjem jednostavnog, pouzdanog
  i
  nesmetanog pristupa javnim uslugama za građane.

| (32) | Modernizacija europskih javnih uprava jedan je od ključnih prioriteta za uspješnu provedbu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. U evaluaciji te strategije sredinom provedbenog razdoblja naglašena je potreba za jačanjem transformacije javnih uprava i za osiguravanjem jednostavnog, pouzdanog,
  sigurnog,
  nesmetanog
  i uključivog
  pristupa javnim uslugama za građane. |
| --- | --- |

(32)

Modernizacija europskih javnih uprava jedan je od ključnih prioriteta za uspješnu provedbu strategije jedinstvenog digitalnog tržišta. U evaluaciji te strategije sredinom provedbenog razdoblja naglašena je potreba za jačanjem transformacije javnih uprava i za osiguravanjem jednostavnog, pouzdanog,
  sigurnog,
  nesmetanog
  i uključivog
  pristupa javnim uslugama za građane.

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Godišnji pregled rasta koji je Komisija objavila 2017. (69) pokazuje da kvaliteta europskih javnih uprava izravno utječe na gospodarsko okruženje te da je stoga od ključne važnosti za poticanje produktivnosti, konkurentnosti, ekonomske suradnje, rasta
  i
  zapošljavanja. Konkretno, učinkovita i transparentna javna uprava te djelotvorni pravosudni sustavi neophodni su za podupiranje gospodarskog rasta i pružanje visokokvalitetnih usluga poduzećima i građanima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Godišnji pregled rasta koji je Komisija objavila 2017. (69) pokazuje da kvaliteta europskih javnih uprava izravno utječe na gospodarsko okruženje te da je stoga od ključne važnosti za poticanje produktivnosti, konkurentnosti, ekonomske suradnje, rasta
  i
  zapošljavanja. Konkretno, učinkovita i transparentna javna uprava te djelotvorni pravosudni sustavi neophodni su za podupiranje gospodarskog rasta i pružanje visokokvalitetnih usluga poduzećima i građanima.

| (33) | Godišnji pregled rasta koji je Komisija objavila 2017. (69) pokazuje da kvaliteta europskih javnih uprava izravno utječe na gospodarsko okruženje te da je stoga od ključne važnosti za poticanje produktivnosti, konkurentnosti, ekonomske suradnje,
  održivog
  rasta, zapošljavanja
  i visokokvalitetnog rada
  . Konkretno, učinkovita i transparentna javna uprava te djelotvorni pravosudni sustavi neophodni su za podupiranje gospodarskog rasta i pružanje visokokvalitetnih usluga poduzećima i građanima. |
| --- | --- |

(33)

Godišnji pregled rasta koji je Komisija objavila 2017. (69) pokazuje da kvaliteta europskih javnih uprava izravno utječe na gospodarsko okruženje te da je stoga od ključne važnosti za poticanje produktivnosti, konkurentnosti, ekonomske suradnje,
  održivog
  rasta, zapošljavanja
  i visokokvalitetnog rada
  . Konkretno, učinkovita i transparentna javna uprava te djelotvorni pravosudni sustavi neophodni su za podupiranje gospodarskog rasta i pružanje visokokvalitetnih usluga poduzećima i građanima.

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Interoperabilnost europskih javnih usluga odnosi se na upravu na svim razinama: na razini Unije, na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Osim što uklanja prepreke funkcioniranju jedinstvenog tržišta, interoperabilnost olakšava uspješnu provedbu politika i nudi veliki potencijal za izbjegavanje prekograničnih elektroničkih prepreka te osigurava nastanak novih zajedničkih javnih usluga na razini Unije odnosno usklađivanje takvih usluga u razvoju. Kako bi se uklonila rascjepkanost europskih usluga te podržale temeljne slobode i operativno međusobno priznavanje u EU-u, potrebno je promicati holistički, međusektorski i prekogranični pristup interoperabilnosti na način koji jamči najveću moguću učinkovitost i agilnost u odnosu na krajnje korisnike. To znači da interoperabilnost treba razumjeti u širem smislu, uzimajući u obzir čitav niz aspekata, od tehničkih do pravnih, te obuhvaćajući elemente politike u tom području. U skladu s tim raspon aktivnosti trebao bi nadilaziti uobičajeni životni ciklus rješenja te uključivati sve elemente intervencija kojima bi se podržali svi potrebni okvirni uvjeti za održivu interoperabilnost u širem smislu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Interoperabilnost europskih javnih usluga odnosi se na upravu na svim razinama: na razini Unije, na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Osim što uklanja prepreke funkcioniranju jedinstvenog tržišta, interoperabilnost olakšava uspješnu provedbu politika i nudi veliki potencijal za izbjegavanje prekograničnih elektroničkih prepreka te osigurava nastanak novih zajedničkih javnih usluga na razini Unije odnosno usklađivanje takvih usluga u razvoju. Kako bi se uklonila rascjepkanost europskih usluga te podržale temeljne slobode i operativno međusobno priznavanje u EU-u, potrebno je promicati holistički, međusektorski i prekogranični pristup interoperabilnosti na način koji jamči najveću moguću učinkovitost i agilnost u odnosu na krajnje korisnike. To znači da interoperabilnost treba razumjeti u širem smislu, uzimajući u obzir čitav niz aspekata, od tehničkih do pravnih, te obuhvaćajući elemente politike u tom području. U skladu s tim raspon aktivnosti trebao bi nadilaziti uobičajeni životni ciklus rješenja te uključivati sve elemente intervencija kojima bi se podržali svi potrebni okvirni uvjeti za održivu interoperabilnost u širem smislu.

| (34) | Interoperabilnost europskih javnih usluga odnosi se na upravu na svim razinama: na razini Unije, na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Osim što uklanja prepreke funkcioniranju jedinstvenog tržišta, interoperabilnost olakšava
  prekograničnu suradnju, usklađivanje zajedničkih standarda,
  uspješnu provedbu politika i nudi veliki potencijal za izbjegavanje prekograničnih elektroničkih
  i jezičnih
  prepreka
  i smanjenje birokracije
  te osigurava nastanak novih zajedničkih javnih usluga na razini Unije odnosno usklađivanje takvih usluga u razvoju
  te sprečavanje nepotrebnog dvostrukog pohranjivanja
  . Kako bi se uklonila rascjepkanost europskih usluga te podržale temeljne slobode i operativno međusobno priznavanje u EU-u, potrebno je promicati holistički,
  tehnološki neutralan,
  međusektorski i prekogranični pristup interoperabilnosti na način koji jamči najveću moguću učinkovitost i agilnost u odnosu na krajnje korisnike
  te visoku razinu zaštite podataka
  . To znači da interoperabilnost treba razumjeti u širem smislu, uzimajući u obzir čitav niz aspekata, od tehničkih do pravnih, te obuhvaćajući elemente politike u tom području. U skladu s tim raspon aktivnosti trebao bi nadilaziti uobičajeni životni ciklus rješenja te uključivati sve elemente intervencija kojima bi se podržali svi potrebni okvirni uvjeti za održivu interoperabilnost u širem smislu. |
| --- | --- |

(34)

Interoperabilnost europskih javnih usluga odnosi se na upravu na svim razinama: na razini Unije, na nacionalnoj, na regionalnoj i na lokalnoj razini. Osim što uklanja prepreke funkcioniranju jedinstvenog tržišta, interoperabilnost olakšava
  prekograničnu suradnju, usklađivanje zajedničkih standarda,
  uspješnu provedbu politika i nudi veliki potencijal za izbjegavanje prekograničnih elektroničkih
  i jezičnih
  prepreka
  i smanjenje birokracije
  te osigurava nastanak novih zajedničkih javnih usluga na razini Unije odnosno usklađivanje takvih usluga u razvoju
  te sprečavanje nepotrebnog dvostrukog pohranjivanja
  . Kako bi se uklonila rascjepkanost europskih usluga te podržale temeljne slobode i operativno međusobno priznavanje u EU-u, potrebno je promicati holistički,
  tehnološki neutralan,
  međusektorski i prekogranični pristup interoperabilnosti na način koji jamči najveću moguću učinkovitost i agilnost u odnosu na krajnje korisnike
  te visoku razinu zaštite podataka
  . To znači da interoperabilnost treba razumjeti u širem smislu, uzimajući u obzir čitav niz aspekata, od tehničkih do pravnih, te obuhvaćajući elemente politike u tom području. U skladu s tim raspon aktivnosti trebao bi nadilaziti uobičajeni životni ciklus rješenja te uključivati sve elemente intervencija kojima bi se podržali svi potrebni okvirni uvjeti za održivu interoperabilnost u širem smislu.

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (34a) | Ministri EU-a izjavili su 6. listopada 2017. u Tallinu da se europska digitalna strategija treba temeljiti na suradnji i interoperabilnosti, uključujući primjenu otvorenih politika dodjele dozvola i otvorenih standarda. Programom se stoga trebaju poticati rješenja otvorenog koda kako bi se omogućila ponovna uporaba, povećanje povjerenja i sigurna transparentnost. To će imati pozitivan učinak na održivost financiranih projekata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34a)

Ministri EU-a izjavili su 6. listopada 2017. u Tallinu da se europska digitalna strategija treba temeljiti na suradnji i interoperabilnosti, uključujući primjenu otvorenih politika dodjele dozvola i otvorenih standarda. Programom se stoga trebaju poticati rješenja otvorenog koda kako bi se omogućila ponovna uporaba, povećanje povjerenja i sigurna transparentnost. To će imati pozitivan učinak na održivost financiranih projekata.

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | U travnju 2016. Komisija je donijela inicijativu pod nazivom Digitalizacija europske industrije kako bi osigurala „da svaka industrija u Europi, neovisno o veličini, lokaciji i sektoru, može u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih inovacija” (37). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

U travnju 2016. Komisija je donijela inicijativu pod nazivom Digitalizacija europske industrije kako bi osigurala „da svaka industrija u Europi, neovisno o veličini, lokaciji i sektoru, može u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih inovacija” (37).

| (37) | U travnju 2016. Komisija je donijela inicijativu pod nazivom Digitalizacija europske industrije kako bi osigurala „da svaka industrija u Europi, neovisno o veličini, lokaciji i sektoru, može u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih inovacija”.
  Ovo je od osobite važnosti za mala i srednja poduzeća u kulturnim i kreativnim sektorima. |
| --- | --- |

(37)

U travnju 2016. Komisija je donijela inicijativu pod nazivom Digitalizacija europske industrije kako bi osigurala „da svaka industrija u Europi, neovisno o veličini, lokaciji i sektoru, može u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje proizlaze iz digitalnih inovacija”.
  Ovo je od osobite važnosti za mala i srednja poduzeća u kulturnim i kreativnim sektorima.

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Za postizanje predviđenih ciljeva možda će biti potrebno iskoristiti potencijal komplementarnih tehnologija u području umrežavanja i računalstva, kako je navedeno u Komunikaciji „Digitalizacija europske industrije” (73), u kojoj je „dostupnost vrhunske infrastrukture umrežavanja i oblaka” prepoznata kao
  osnovni element
  digitalizacije industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Za postizanje predviđenih ciljeva možda će biti potrebno iskoristiti potencijal komplementarnih tehnologija u području umrežavanja i računalstva, kako je navedeno u Komunikaciji „Digitalizacija europske industrije” (73), u kojoj je „dostupnost vrhunske infrastrukture umrežavanja i oblaka” prepoznata kao
  osnovni element
  digitalizacije industrije.

| (39) | Za postizanje predviđenih ciljeva možda će biti potrebno iskoristiti potencijal komplementarnih tehnologija u području umrežavanja i računalstva, kako je navedeno u Komunikaciji „Digitalizacija europske industrije” (73), u kojoj je „dostupnost vrhunske infrastrukture umrežavanja i oblaka” prepoznata kao
  osnovna sastavnica
  digitalizacije industrije. |
| --- | --- |

(39)

Za postizanje predviđenih ciljeva možda će biti potrebno iskoristiti potencijal komplementarnih tehnologija u području umrežavanja i računalstva, kako je navedeno u Komunikaciji „Digitalizacija europske industrije” (73), u kojoj je „dostupnost vrhunske infrastrukture umrežavanja i oblaka” prepoznata kao
  osnovna sastavnica
  digitalizacije industrije.

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Opća
  uredba
  o zaštiti podataka, koja se primjenjuje od svibnja 2018.,
  pruža jedinstven skup pravila izravno primjenjivih u pravnim poredcima država članica, čime
  će se zajamčiti
  slobodan protok osobnih podataka među državama članicama EU-a i 
  ojačati
  povjerenje i sigurnost pojedinaca, a to su dva nezaobilazna elementa za postizanje uistinu jedinstvenog digitalnog tržišta. Ako uključuju obradu osobnih podataka, mjere poduzete u skladu s ovim Programom trebale bi
  podupirati primjenu Opće uredbe o zaštiti podataka, primjerice u području umjetne inteligencije i tehnologije ulančanih blokova
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Opća
  uredba
  o zaštiti podataka, koja se primjenjuje od svibnja 2018.,
  pruža jedinstven skup pravila izravno primjenjivih u pravnim poredcima država članica, čime
  će se zajamčiti
  slobodan protok osobnih podataka među državama članicama EU-a i 
  ojačati
  povjerenje i sigurnost pojedinaca, a to su dva nezaobilazna elementa za postizanje uistinu jedinstvenog digitalnog tržišta. Ako uključuju obradu osobnih podataka, mjere poduzete u skladu s ovim Programom trebale bi
  podupirati primjenu Opće uredbe o zaštiti podataka, primjerice u području umjetne inteligencije i tehnologije ulančanih blokova
  .

| (40) | Uredba
  (EU) 2016/679
  pruža jedinstven skup pravila izravno primjenjivih u pravnim poredcima država članica, čime se
  jamči
  slobodan protok osobnih podataka među državama članicama EU-a i 
  ojačava
  povjerenje i sigurnost pojedinaca, a to su dva nezaobilazna elementa za postizanje uistinu jedinstvenog digitalnog tržišta. Ako uključuju obradu osobnih podataka,
  sve
  mjere poduzete u skladu s ovim Programom trebale bi
  biti potpuno u skladu s tom Uredbom
  .
  Njima bi se posebno trebao podupirati razvoj digitalnih tehnologija usklađenih s obvezama „integrirane zaštite podataka” koje su, u skladu s tom Uredbom, obvezujuće u mjeri u kojoj obrada uključuje podatke o elektroničkoj komunikaciji, pri čemu je potrebno poštovati Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Uredba
  (EU) 2016/679
  pruža jedinstven skup pravila izravno primjenjivih u pravnim poredcima država članica, čime se
  jamči
  slobodan protok osobnih podataka među državama članicama EU-a i 
  ojačava
  povjerenje i sigurnost pojedinaca, a to su dva nezaobilazna elementa za postizanje uistinu jedinstvenog digitalnog tržišta. Ako uključuju obradu osobnih podataka,
  sve
  mjere poduzete u skladu s ovim Programom trebale bi
  biti potpuno u skladu s tom Uredbom
  .
  Njima bi se posebno trebao podupirati razvoj digitalnih tehnologija usklađenih s obvezama „integrirane zaštite podataka” koje su, u skladu s tom Uredbom, obvezujuće u mjeri u kojoj obrada uključuje podatke o elektroničkoj komunikaciji, pri čemu je potrebno poštovati Direktivu 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a).

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Program bi trebalo provoditi uz potpuno poštovanje međunarodnog okvira i okvira EU-a za zaštitu i provedbu intelektualnog vlasništva. Učinkovita zaštita intelektualnog vlasništva ima ključnu ulogu u području inovacija te je stoga nužna za učinkovitu provedbu Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Program bi trebalo provoditi uz potpuno poštovanje međunarodnog okvira i okvira EU-a za zaštitu i provedbu intelektualnog vlasništva. Učinkovita zaštita intelektualnog vlasništva ima ključnu ulogu u području inovacija te je stoga nužna za učinkovitu provedbu Programa.

| (41) | Program bi trebalo provoditi uz potpuno poštovanje međunarodnog okvira i okvira EU-a za zaštitu i provedbu intelektualnog vlasništva. Učinkovita zaštita intelektualnog vlasništva ima ključnu ulogu u području inovacija
  i u očuvanju europske dodane vrijednosti
  , te je stoga nužna za učinkovitu provedbu Programa. |
| --- | --- |

(41)

Program bi trebalo provoditi uz potpuno poštovanje međunarodnog okvira i okvira EU-a za zaštitu i provedbu intelektualnog vlasništva. Učinkovita zaštita intelektualnog vlasništva ima ključnu ulogu u području inovacija
  i u očuvanju europske dodane vrijednosti
  , te je stoga nužna za učinkovitu provedbu Programa.

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Tijela koja provode Program trebala bi
  se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije
  Unije
  i nacionalnog zakonodavstva
  u vezi s postupanjem s 
  osjetljivim
  dokumentima, posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Tijela koja provode Program trebala bi
  se pridržavati odredaba primjenljivih na institucije
  Unije
  i nacionalnog zakonodavstva
  u vezi s postupanjem s 
  osjetljivim
  dokumentima, posebno s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a.

| (42) | U mjeri u kojoj
  tijela koja provode Program
  postupaju s osjetljivim neklasificiranim podacima ili klasificiranim podacima
  Unije, trebala bi
  poštovati relevantne odredbe utvrđene u aktima
  Unije
  ili nacionalnom zakonodavstvu
  u vezi s postupanjem s dokumentima
  , kako je primjenjivo
  . |
| --- | --- |

(42)

U mjeri u kojoj
  tijela koja provode Program
  postupaju s osjetljivim neklasificiranim podacima ili klasificiranim podacima
  Unije, trebala bi
  poštovati relevantne odredbe utvrđene u aktima
  Unije
  ili nacionalnom zakonodavstvu
  u vezi s postupanjem s dokumentima
  , kako je primjenjivo
  .

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 43.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (43) | Odražavajući važnost rješavanja problema povezanih s klimatskim promjenama u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Program će pridonijeti općim klimatskim mjerama i pomoći u ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za potporu ciljevima u području klime (74). Relevantne mjere
  utvrdit će
  se tijekom pripreme i provedbe Programa i preispitati u kontekstu relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(43)

Odražavajući važnost rješavanja problema povezanih s klimatskim promjenama u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Program će pridonijeti općim klimatskim mjerama i pomoći u ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za potporu ciljevima u području klime (74). Relevantne mjere
  utvrdit će
  se tijekom pripreme i provedbe Programa i preispitati u kontekstu relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja.

| (43) | Odražavajući važnost rješavanja problema povezanih s klimatskim promjenama u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Program će pridonijeti općim klimatskim mjerama i pomoći u ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za potporu ciljevima u području klime (74). Relevantne mjere
  trebale bi
  se utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa i preispitati u kontekstu relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja
  kako bi se zajamčilo potpuno ispunjavanje tih obveza
  . |
| --- | --- |

(43)

Odražavajući važnost rješavanja problema povezanih s klimatskim promjenama u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i UN-ovih ciljeva održivog razvoja, Program će pridonijeti općim klimatskim mjerama i pomoći u ostvarenju općeg cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za potporu ciljevima u području klime (74). Relevantne mjere
  trebale bi
  se utvrditi tijekom pripreme i provedbe Programa i preispitati u kontekstu relevantnih evaluacija i postupaka preispitivanja
  kako bi se zajamčilo potpuno ispunjavanje tih obveza
  .

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti za donošenje programâ rada trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se ciljevi Programa ostvarili u skladu s prioritetima Unije i država članica, osiguravajući pritom dosljednost, transparentnost i kontinuitet zajedničkog djelovanja Unije i država članica. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 4. Uredbe (EU) 182/2011

   (75)

  o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti za donošenje programâ rada trebalo bi dodijeliti Komisiji kako bi se ciljevi Programa ostvarili u skladu s prioritetima Unije i država članica, osiguravajući pritom dosljednost, transparentnost i kontinuitet zajedničkog djelovanja Unije i država članica. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 4. Uredbe (EU) 182/2011

   (75)

  o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije.

Briše se.

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 45.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (45) | Programe rada potrebno je u načelu donijeti
  kao višegodišnje programe rada, obično
  svake dvije godine, ili, ako je to opravdano zbog potreba povezanih s provedbom programa,
  kao godišnje programe rada
  . Oblike financiranja i načine provedbe u skladu s ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove nadzora, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nesukladnosti. To bi trebalo uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(45)

Programe rada potrebno je u načelu donijeti
  kao višegodišnje programe rada, obično
  svake dvije godine, ili, ako je to opravdano zbog potreba povezanih s provedbom programa,
  kao godišnje programe rada
  . Oblike financiranja i načine provedbe u skladu s ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove nadzora, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nesukladnosti. To bi trebalo uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

| (45) | Potrebno je donijeti programe rada kako bi se ciljevi Programa ostvarili u skladu s prioritetima Unije i država članica, osiguravajući pritom dosljednost, transparentnost i kontinuitet zajedničkog djelovanja Unije i država članica
  . Programe rada potrebno je u načelu donijeti svake dvije godine, ili, ako je to opravdano zbog potreba povezanih s provedbom programa,
  na godišnjoj osnovi
  . Oblike financiranja i načine provedbe u skladu s ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove nadzora, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nesukladnosti. To bi trebalo uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Potrebno je donijeti programe rada kako bi se ciljevi Programa ostvarili u skladu s prioritetima Unije i država članica, osiguravajući pritom dosljednost, transparentnost i kontinuitet zajedničkog djelovanja Unije i država članica
  . Programe rada potrebno je u načelu donijeti svake dvije godine, ili, ako je to opravdano zbog potreba povezanih s provedbom programa,
  na godišnjoj osnovi
  . Oblike financiranja i načine provedbe u skladu s ovom Uredbom trebalo bi odabrati na temelju toga u kojoj je mjeri njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir osobito troškove nadzora, administrativno opterećenje i očekivani rizik od nesukladnosti. To bi trebalo uključivati uzimanje u obzir korištenja paušalnih iznosa, fiksnih stopa i troškova po jedinici te financiranja koje nije povezano s troškovima kako je navedeno u članku 125. stavku 1. Financijske uredbe.

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (46) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama Priloga II. radi preispitivanja i/ili dopune pokazatelja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće morali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno morali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama Priloga II. radi preispitivanja i/ili dopune pokazatelja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće morali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno morali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

| (46) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama
  Priloga I. i II.
  radi preispitivanja i/ili dopune pokazatelja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće morali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno morali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata. |
| --- | --- |

(46)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenama
  Priloga I. i II.
  radi preispitivanja i/ili dopune pokazatelja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće morali bi primiti sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi njihovi stručnjaci sustavno morali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 46.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (46a) | Radi jamčenja, održavanja i razvoja dugoročnog financiranja programa Digitalna Europa potrebna su jasna zajednička pravila u EU-u usmjerena na budućnost i konkurentnost kako bi se poticala ulaganja i inovacije i održala financijska prihvatljivost; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(46a)

Radi jamčenja, održavanja i razvoja dugoročnog financiranja programa Digitalna Europa potrebna su jasna zajednička pravila u EU-u usmjerena na budućnost i konkurentnost kako bi se poticala ulaganja i inovacije i održala financijska prihvatljivost;

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Ova Uredba poštuje
  temeljna prava i načela priznata
  u Povelji
  o temeljnim pravima Europske unije, osobito ona navedena u člancima [8]., [11]., [16]., [21]., [35]., [38]. i [47]. o zaštiti osobnih podataka, slobodi izražavanja i informiranja, slobodi poslovanja, zabrani diskriminacije, zdravstvenoj skrbi, zaštiti potrošača i pravu na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje.
  Države članice moraju primjenjivati ovu Uredbu u skladu s tim pravima i
  načelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Ova Uredba poštuje
  temeljna prava i načela priznata
  u Povelji
  o temeljnim pravima Europske unije, osobito ona navedena u člancima [8]., [11]., [16]., [21]., [35]., [38]. i [47]. o zaštiti osobnih podataka, slobodi izražavanja i informiranja, slobodi poslovanja, zabrani diskriminacije, zdravstvenoj skrbi, zaštiti potrošača i pravu na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje.
  Države članice moraju primjenjivati ovu Uredbu u skladu s tim pravima i
  načelima.

| (47) | Djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati
  temeljna prava i načela priznata
  osobito Poveljom
  o temeljnim pravima Europske unije, osobito ona navedena u člancima [8]., [11]., [16]., [21]., [
  22], [
  35]., [38
  ], [41
  ]. i [47]. o zaštiti osobnih podataka, slobodi izražavanja i informiranja, slobodi poslovanja, zabrani diskriminacije,
  jezičnoj raznolikosti i pravu na komuniciranje na bilo kojem od službenih jezika EU-a,
  zdravstvenoj skrbi, zaštiti potrošača i pravu na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje.
  Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao i s etičkim
  načelima
  , koja obuhvaćaju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta
  . |
| --- | --- |

(47)

Djelovanjima obuhvaćenima područjem primjene Programa trebala bi se poštovati
  temeljna prava i načela priznata
  osobito Poveljom
  o temeljnim pravima Europske unije, osobito ona navedena u člancima [8]., [11]., [16]., [21]., [
  22], [
  35]., [38
  ], [41
  ]. i [47]. o zaštiti osobnih podataka, slobodi izražavanja i informiranja, slobodi poslovanja, zabrani diskriminacije,
  jezičnoj raznolikosti i pravu na komuniciranje na bilo kojem od službenih jezika EU-a,
  zdravstvenoj skrbi, zaštiti potrošača i pravu na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje.
  Ta djelovanja trebala bi biti u skladu sa svim pravnim obvezama, uključujući međunarodno pravo, i sa svim relevantnim odlukama Komisije, kao i s etičkim
  načelima
  , koja obuhvaćaju izbjegavanje bilo kakve povrede istraživačkog integriteta
  .

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (47a) | U travnju 2018. Komisija se obvezala

   (1a)

  uspostaviti okvir za dionike i stručnjake za razvoj nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s Europskom skupinom za etiku u znanosti i novim tehnologijama; Komisija će podupirati nacionalne i europske organizacije potrošača i nadzorna tijela za zaštitu podataka u uspostavi razumijevanja aplikacija koje pokreće umjetna inteligencija, uz doprinos Europske savjetodavne skupine za pitanje potrošača i Europskog odbora za zaštitu podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47a)

U travnju 2018. Komisija se obvezala

   (1a)

  uspostaviti okvir za dionike i stručnjake za razvoj nacrta smjernica o umjetnoj inteligenciji u suradnji s Europskom skupinom za etiku u znanosti i novim tehnologijama; Komisija će podupirati nacionalne i europske organizacije potrošača i nadzorna tijela za zaštitu podataka u uspostavi razumijevanja aplikacija koje pokreće umjetna inteligencija, uz doprinos Europske savjetodavne skupine za pitanje potrošača i Europskog odbora za zaštitu podataka.

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 48.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (48) | Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene u skladu sa Sporazumom o EGP-u, kojim je predviđena provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim sporazumom. Trebalo bi uvesti posebnu odredbu u ovoj Uredbi kako bi se dodijelila potrebna prava i pristup koji je nužan odgovornom službeniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu kako bi sveobuhvatno izvršavali svoje ovlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(48)

Treće zemlje koje su članice Europskog gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene u skladu sa Sporazumom o EGP-u, kojim je predviđena provedba programâ na temelju odluke donesene u skladu s tim sporazumom. Trebalo bi uvesti posebnu odredbu u ovoj Uredbi kako bi se dodijelila potrebna prava i pristup koji je nužan odgovornom službeniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu kako bi sveobuhvatno izvršavali svoje ovlasti.

Briše se.

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom Uredbom uspostavlja se program Digitalna Europa („Program”). | Ovom Uredbom uspostavlja se program Digitalna Europa („Program”),
  koji će se provoditi u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom Uredbom uspostavlja se program Digitalna Europa („Program”).

Ovom Uredbom uspostavlja se program Digitalna Europa („Program”),
  koji će se provoditi u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027
  .

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | „digitalnoinovacijski centar” znači pravna osoba određena ili odabrana u otvorenom i konkurentnom postupku kako bi izvršavala zadaće u okviru Programa, osobito pružanje pristupa tehnološkom stručnom znanju i sredstvima za eksperimentiranje, kao što su oprema i softverski alati za omogućivanje digitalne transformacije industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(e)

„digitalnoinovacijski centar” znači pravna osoba određena ili odabrana u otvorenom i konkurentnom postupku kako bi izvršavala zadaće u okviru Programa, osobito pružanje pristupa tehnološkom stručnom znanju i sredstvima za eksperimentiranje, kao što su oprema i softverski alati za omogućivanje digitalne transformacije industrije.

| (e) | „
  europski
  digitalnoinovacijski centar” znači
  postojeća ili nova
  pravna osoba,
  ili konzorcij pravnih osoba,
  određena ili odabrana u otvorenom
  , transparentnom
  i konkurentnom postupku kako bi izvršavala zadaće u okviru Programa, osobito pružanje pristupa tehnološkom stručnom znanju i sredstvima za eksperimentiranje, kao što su oprema i softverski alati za omogućivanje digitalne transformacije industrije
  , kao i olakšavanje pristupa financiranju
  .
  Europski digitalnoinovacijski centri bit će otvoreni poduzećima svih veličina i oblika, posebno MSP-ovima, rastućim poduzećima i javnim upravama diljem Unije.



  Europski digitalnoinovacijski centri djelovat će kao jedinstvene kontaktne točke gdje poduzeća, osobito MSP-ovi, novoosnovana poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, mogu dobiti pomoć kako bi s pomoću digitalne tehnologije poboljšala svoje poslovanje, proizvodne postupke, proizvode i usluge, što bi moglo stvoriti dodanu vrijednost. Centri će stoga stvoriti decentraliziranu mrežu diljem Unije kojom će se pružati potpora poduzećima kako bi se pobrinuli za to da vještine zaposlenika tih poduzeća odgovaraju stručnom znanju potrebnom za rukovanje dostupnom digitalnom tehnologijom. Centri će također djelovati u koordinaciji s pružateljima usluga obrazovanja radi podupiranja osposobljavanja za studente i osposobljavanja na radnom mjestu za zaposlenike. |
| --- | --- |

(e)

„
  europski
  digitalnoinovacijski centar” znači
  postojeća ili nova
  pravna osoba,
  ili konzorcij pravnih osoba,
  određena ili odabrana u otvorenom
  , transparentnom
  i konkurentnom postupku kako bi izvršavala zadaće u okviru Programa, osobito pružanje pristupa tehnološkom stručnom znanju i sredstvima za eksperimentiranje, kao što su oprema i softverski alati za omogućivanje digitalne transformacije industrije
  , kao i olakšavanje pristupa financiranju
  .
  Europski digitalnoinovacijski centri bit će otvoreni poduzećima svih veličina i oblika, posebno MSP-ovima, rastućim poduzećima i javnim upravama diljem Unije.

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | „medijska pismenost” znači analitičke vještine potrebne kako bi se osoba snalazila u digitalnom svijetu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fa)

„medijska pismenost” znači analitičke vještine potrebne kako bi se osoba snalazila u digitalnom svijetu.

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | „europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući zaklade, organizacije MSP-ova), obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu digitalnih inovacija i aktivnosti tehnološkog uvođenja, uključujući one povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fb)

„europsko partnerstvo” znači inicijativa u kojoj se Unija, zajedno s privatnim i/ili javnim partnerima (kao što su industrija, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini ili organizacije civilnog društva, uključujući zaklade, organizacije MSP-ova), obvezuje zajednički podupirati razvoj i provedbu digitalnih inovacija i aktivnosti tehnološkog uvođenja, uključujući one povezane s prihvaćanjem na tržištu, regulatornim prihvaćanjem ili prihvaćanjem u okviru politika;

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka fc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fc) | „mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači mala i srednja poduzeća kako su utvrđena u članku 2. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fc)

„mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači mala i srednja poduzeća kako su utvrđena u članku 2. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ;

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka fd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fd) | „konzorcij” znači suradnička skupina poduzeća osnovana radi poduzimanja djelovanja u okviru ovog Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fd)

„konzorcij” znači suradnička skupina poduzeća osnovana radi poduzimanja djelovanja u okviru ovog Programa.

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Opći je cilj Programa sljedeći: podupirati digitalnu transformaciju europskoga gospodarstva i društva te usmjeriti njezine koristi prema europskim građanima i poduzećima. Programom
  će
  se: | 1.   Opći je cilj Programa sljedeći: podupirati
  i ubrzati
  digitalnu transformaciju europskoga gospodarstva
  , industrije
  i društva te usmjeriti njezine koristi prema europskim građanima
  , javnim uslugama
  i poduzećima
  , kao i ojačati stratešku autonomiju i koheziju Unije te pritom osigurati konkurentnost i smanjiti digitalni jaz
  . Programom se: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Opći je cilj Programa sljedeći: podupirati digitalnu transformaciju europskoga gospodarstva i društva te usmjeriti njezine koristi prema europskim građanima i poduzećima. Programom
  će
  se:

1.   Opći je cilj Programa sljedeći: podupirati
  i ubrzati
  digitalnu transformaciju europskoga gospodarstva
  , industrije
  i društva te usmjeriti njezine koristi prema europskim građanima
  , javnim uslugama
  i poduzećima
  , kao i ojačati stratešku autonomiju i koheziju Unije te pritom osigurati konkurentnost i smanjiti digitalni jaz
  . Programom se:

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka b

Članak 3. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | povećati njihovo širenje i prihvaćanje u područjima od javnog interesa
  i u privatnom sektoru
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

povećati njihovo širenje i prihvaćanje u područjima od javnog interesa
  i u privatnom sektoru
  .

i u privatnom sektoru

| (b) | povećati njihovo širenje i prihvaćanje
  u privatnom sektoru i
  u područjima od javnog interesa
  , poduprijeti njihovu digitalnu transformaciju i osigurati pristup digitalnim tehnologijama; |
| --- | --- |

(b)

povećati njihovo širenje i prihvaćanje
  u privatnom sektoru i
  u područjima od javnog interesa
  , poduprijeti njihovu digitalnu transformaciju i osigurati pristup digitalnim tehnologijama;

u privatnom sektoru i

, poduprijeti njihovu digitalnu transformaciju i osigurati pristup digitalnim tehnologijama;

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uvođenje, koordinacija na razini Unije i rad
  integriranih
  visokokvalitetnih eksaskalarnih (77) superračunala i podatkovne infrastrukture u Uniji koji moraju biti dostupni
  na nekomercijalnoj osnovi
  javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uvođenje, koordinacija na razini Unije i rad
  integriranih
  visokokvalitetnih eksaskalarnih (77) superračunala i podatkovne infrastrukture u Uniji koji moraju biti dostupni
  na nekomercijalnoj osnovi
  javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima;

integriranih

77

na nekomercijalnoj osnovi

| (a) | uvođenje, koordinacija na razini Unije i rad
  interoperabilnih
  visokokvalitetnih eksaskalarnih (77) superračunala i podatkovne infrastrukture u Uniji koji moraju biti dostupni javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim
  i privatnim
  sredstvima; |
| --- | --- |

(a)

uvođenje, koordinacija na razini Unije i rad
  interoperabilnih
  visokokvalitetnih eksaskalarnih (77) superračunala i podatkovne infrastrukture u Uniji koji moraju biti dostupni javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim
  i privatnim
  sredstvima;

interoperabilnih

77

i privatnim

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije koja je rezultat istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog Unijina ekosustava računalstva visokih performansi, što obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca, uključujući hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i digitalne vještine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije koja je rezultat istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog Unijina ekosustava računalstva visokih performansi, što obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca, uključujući hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i digitalne vještine;

| (b) | uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije koja je rezultat istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog Unijina ekosustava računalstva visokih performansi, što obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca, uključujući hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i digitalne vještine
  , uz istodobno osiguravanje visoke razine sigurnosti i zaštite podataka
  ; |
| --- | --- |

(b)

uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije koja je rezultat istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog Unijina ekosustava računalstva visokih performansi, što obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca, uključujući hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i digitalne vještine
  , uz istodobno osiguravanje visoke razine sigurnosti i zaštite podataka
  ;

, uz istodobno osiguravanje visoke razine sigurnosti i zaštite podataka

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | uvođenje i rad post-eksaskalarne (78) infrastrukture, uključujući integraciju s tehnologijama kvantnog računalstva i razvoj nove istraživačke infrastrukture za računalnu znanost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

uvođenje i rad post-eksaskalarne (78) infrastrukture, uključujući integraciju s tehnologijama kvantnog računalstva i razvoj nove istraživačke infrastrukture za računalnu znanost.

78

| (c) | uvođenje i rad post-eksaskalarne (78) infrastrukture, uključujući integraciju s tehnologijama kvantnog računalstva i razvoj nove istraživačke infrastrukture za računalnu znanost
  ; poticanje razvoja hardvera i softvera potrebnih za to uvođenje u Uniji,
  za računalnu znanost. |
| --- | --- |

(c)

uvođenje i rad post-eksaskalarne (78) infrastrukture, uključujući integraciju s tehnologijama kvantnog računalstva i razvoj nove istraživačke infrastrukture za računalnu znanost
  ; poticanje razvoja hardvera i softvera potrebnih za to uvođenje u Uniji,
  za računalnu znanost.

78

; poticanje razvoja hardvera i softvera potrebnih za to uvođenje u Uniji,

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

Članak 4. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Djelovanje u okviru posebnog cilja br. 1 provodi se uglavnom u okviru Zajedničkog poduzeća koje je predložila Komisija i podržalo Vijeće ministara 25. lipnja 2018. u skladu s Uredbom (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Djelovanje u okviru posebnog cilja br. 1 provodi se uglavnom u okviru Zajedničkog poduzeća koje je predložila Komisija i podržalo Vijeće ministara 25. lipnja 2018. u skladu s Uredbom (EU) ... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a).

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka a

Članak 5. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izgradnja i jačanje ključnih kapaciteta umjetne inteligencije u Uniji, uključujući podatkovne resurse i biblioteke algoritama u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izgradnja i jačanje ključnih kapaciteta umjetne inteligencije u Uniji, uključujući podatkovne resurse i biblioteke algoritama u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka;

| (a) | izgradnja i jačanje ključnih kapaciteta umjetne inteligencije u Uniji, uključujući podatkovne resurse i biblioteke algoritama. U skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka
  , rješenjima utemeljenima na umjetnoj inteligenciji i dostupnim resursima poštuje se načelo zadane privatnosti i sigurnosti
  ;
  i jamči se da ljudi ostanu u središtu razvoja i uvođenja umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

(a)

izgradnja i jačanje ključnih kapaciteta umjetne inteligencije u Uniji, uključujući podatkovne resurse i biblioteke algoritama. U skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka
  , rješenjima utemeljenima na umjetnoj inteligenciji i dostupnim resursima poštuje se načelo zadane privatnosti i sigurnosti
  ;
  i jamči se da ljudi ostanu u središtu razvoja i uvođenja umjetne inteligencije;

, rješenjima utemeljenima na umjetnoj inteligenciji i dostupnim resursima poštuje se načelo zadane privatnosti i sigurnosti

i jamči se da ljudi ostanu u središtu razvoja i uvođenja umjetne inteligencije;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka b

Članak 5. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | osiguravanje pristupa tim kapacitetima za sva poduzeća i javne uprave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

osiguravanje pristupa tim kapacitetima za sva poduzeća i javne uprave;

| (b) | osiguravanje pristupa tim kapacitetima za sva poduzeća,
  posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  i javne uprave
  te neprofitne organizacije, istraživačke institucije i sveučilišta, |
| --- | --- |

(b)

osiguravanje pristupa tim kapacitetima za sva poduzeća,
  posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća,
  i javne uprave
  te neprofitne organizacije, istraživačke institucije i sveučilišta,

posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća,

te neprofitne organizacije, istraživačke institucije i sveučilišta,

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 5. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c a) | razvoj i jačanje industrijskih aplikacija i sustava proizvodnje, olakšavanje integracije tehnologija u vrijednosne lance, razvoj inovativnih poslovnih modela i skraćivanje vremena od inovacije do industrijalizacije; poticanje prihvaćanja rješenja utemeljenih na umjetnoj inteligenciji u područjima od javnog interesa i u društvu |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c a)

(c a)

razvoj i jačanje industrijskih aplikacija i sustava proizvodnje, olakšavanje integracije tehnologija u vrijednosne lance, razvoj inovativnih poslovnih modela i skraćivanje vremena od inovacije do industrijalizacije; poticanje prihvaćanja rješenja utemeljenih na umjetnoj inteligenciji u područjima od javnog interesa i u društvu

razvoj i jačanje industrijskih aplikacija i sustava proizvodnje, olakšavanje integracije tehnologija u vrijednosne lance, razvoj inovativnih poslovnih modela i skraćivanje vremena od inovacije do industrijalizacije; poticanje prihvaćanja rješenja utemeljenih na umjetnoj inteligenciji u područjima od javnog interesa i u društvu

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Djelovanja u okviru ovog posebnog cilja Umjetna inteligencija provode se isključivo putem izravnog upravljanja Europske komisije ili izvršne agencije na temelju analize troškova i koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanja u okviru ovog posebnog cilja Umjetna inteligencija provode se isključivo putem izravnog upravljanja Europske komisije ili izvršne agencije na temelju analize troškova i koristi.

Djelovanja u okviru ovog posebnog cilja Umjetna inteligencija provode se isključivo putem izravnog upravljanja Europske komisije ili izvršne agencije na temelju analize troškova i koristi.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.b (novi)

Članak 5. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Djelovanje koje se provodi u okviru posebnog cilja br. 2 u skladu je s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezin protokol. Komisija, uzimajući u obzir preporuke skupine stručnjaka na visokoj razini o umjetnoj inteligenciji navodi uvjete povezane s etičkim pitanjima u programima rada u okviru posebnog cilja br. 2. Pozivi za dodjelu bespovratnih sredstava ili sporazumi o bespovratnim sredstvima obuhvaćaju relevantne uvjete kako su navedeni u programima rada. Tijekom procjene svakog djelovanja provodi se provjera etičnosti svakog projekta. Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva ili koja ne ispunjavaju uvjete iz sporazuma nisu prihvatljiva za financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanje koje se provodi u okviru posebnog cilja br. 2 u skladu je s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezin protokol. Komisija, uzimajući u obzir preporuke skupine stručnjaka na visokoj razini o umjetnoj inteligenciji navodi uvjete povezane s etičkim pitanjima u programima rada u okviru posebnog cilja br. 2. Pozivi za dodjelu bespovratnih sredstava ili sporazumi o bespovratnim sredstvima obuhvaćaju relevantne uvjete kako su navedeni u programima rada. Tijekom procjene svakog djelovanja provodi se provjera etičnosti svakog projekta. Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva ili koja ne ispunjavaju uvjete iz sporazuma nisu prihvatljiva za financiranje.

Djelovanje koje se provodi u okviru posebnog cilja br. 2 u skladu je s etičkim načelima i relevantnim nacionalnim, Unijinim i međunarodnim pravom, uključujući Povelju Europske unije o temeljnim pravima te Europsku konvenciju o ljudskim pravima i njezin protokol. Komisija, uzimajući u obzir preporuke skupine stručnjaka na visokoj razini o umjetnoj inteligenciji navodi uvjete povezane s etičkim pitanjima u programima rada u okviru posebnog cilja br. 2. Pozivi za dodjelu bespovratnih sredstava ili sporazumi o bespovratnim sredstvima obuhvaćaju relevantne uvjete kako su navedeni u programima rada. Tijekom procjene svakog djelovanja provodi se provjera etičnosti svakog projekta. Djelovanja koja nisu etički prihvatljiva ili koja ne ispunjavaju uvjete iz sporazuma nisu prihvatljiva za financiranje.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka a

Članak 6. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružanje potpore, zajedno s državama članicama, javnoj nabavi napredne opreme, alata i podatkovne infrastrukture za kibersigurnost potpuno u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružanje potpore, zajedno s državama članicama, javnoj nabavi napredne opreme, alata i podatkovne infrastrukture za kibersigurnost potpuno u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka;

| (a) | pružanje potpore, zajedno s državama članicama, javnoj nabavi napredne opreme, alata i podatkovne infrastrukture za kibersigurnost
  radi postizanja opće visoke razine kibersigurnosti na europskoj razini
  potpuno u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka
  i temeljnim pravima te radi osiguranja strateške autonomije EU-a
  ; |
| --- | --- |

(a)

pružanje potpore, zajedno s državama članicama, javnoj nabavi napredne opreme, alata i podatkovne infrastrukture za kibersigurnost
  radi postizanja opće visoke razine kibersigurnosti na europskoj razini
  potpuno u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka
  i temeljnim pravima te radi osiguranja strateške autonomije EU-a
  ;

radi postizanja opće visoke razine kibersigurnosti na europskoj razini

i temeljnim pravima te radi osiguranja strateške autonomije EU-a

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka b

Članak 6. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potpora najboljoj uporabi europskog znanja, kapaciteta i vještina povezanih s kibersigurnošću; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

potpora najboljoj uporabi europskog znanja, kapaciteta i vještina povezanih s kibersigurnošću;

| (b) | potpora najboljoj uporabi
  i unapređenju
  europskog znanja, kapaciteta i vještina povezanih s kibersigurnošću;
  i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi; |
| --- | --- |

(b)

potpora najboljoj uporabi
  i unapređenju
  europskog znanja, kapaciteta i vještina povezanih s kibersigurnošću;
  i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi;

i unapređenju

i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi;

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka c

Članak 6. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | osiguravanje širokog uvođenja najnovijih rješenja za kibersigurnost u cijelom gospodarstvu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

osiguravanje širokog uvođenja najnovijih rješenja za kibersigurnost u cijelom gospodarstvu;

| (c) | osiguravanje širokog uvođenja najnovijih rješenja za kibersigurnost u cijelom gospodarstvu;
  pridajući posebnu pozornost javnim uslugama i ključnim gospodarskim subjektima poput MSP-ova; |
| --- | --- |

(c)

osiguravanje širokog uvođenja najnovijih rješenja za kibersigurnost u cijelom gospodarstvu;
  pridajući posebnu pozornost javnim uslugama i ključnim gospodarskim subjektima poput MSP-ova;

pridajući posebnu pozornost javnim uslugama i ključnim gospodarskim subjektima poput MSP-ova;

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka d

Članak 6. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | jačanje kapaciteta država članica i privatnog sektora kako bi im se pomoglo uskladiti s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (79). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

jačanje kapaciteta država članica i privatnog sektora kako bi im se pomoglo uskladiti s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (79).

79

| (d) | jačanje kapaciteta država članica i privatnog sektora kako bi im se pomoglo uskladiti s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (79)

  , među ostalim s pomoću mjera usmjerenih na razvoj kulture kibersigurnosti unutar organizacija
  . |
| --- | --- |

(d)

jačanje kapaciteta država članica i privatnog sektora kako bi im se pomoglo uskladiti s Direktivom (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (79)

  , među ostalim s pomoću mjera usmjerenih na razvoj kulture kibersigurnosti unutar organizacija
  .

79

, među ostalim s pomoću mjera usmjerenih na razvoj kulture kibersigurnosti unutar organizacija

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka da (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d a) | poboljšanje otpornosti na kibernetičke napade kako bi se povećala razina osviještenosti o riziku i poznavanja temeljnih sigurnosnih procesa među korisnicima, posebno pružateljima javnih usluga, MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, kako bi se zajamčilo da društva imaju osnovne razine sigurnosti, kao što su šifriranje podataka s kraja na kraj te komunikacije i ažuriranje softvera i kako bi se potaknula primjena zadanog i integriranog znanja o sigurnosnim procesima te kiberhigijene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d a)

(d a)

poboljšanje otpornosti na kibernetičke napade kako bi se povećala razina osviještenosti o riziku i poznavanja temeljnih sigurnosnih procesa među korisnicima, posebno pružateljima javnih usluga, MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, kako bi se zajamčilo da društva imaju osnovne razine sigurnosti, kao što su šifriranje podataka s kraja na kraj te komunikacije i ažuriranje softvera i kako bi se potaknula primjena zadanog i integriranog znanja o sigurnosnim procesima te kiberhigijene.

poboljšanje otpornosti na kibernetičke napade kako bi se povećala razina osviještenosti o riziku i poznavanja temeljnih sigurnosnih procesa među korisnicima, posebno pružateljima javnih usluga, MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, kako bi se zajamčilo da društva imaju osnovne razine sigurnosti, kao što su šifriranje podataka s kraja na kraj te komunikacije i ažuriranje softvera i kako bi se potaknula primjena zadanog i integriranog znanja o sigurnosnim procesima te kiberhigijene.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 3 Kibersigurnost i povjerenje provode se ponajprije putem Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže za stručnost u području kibersigurnosti, u skladu s [Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 3 Kibersigurnost i povjerenje provode se ponajprije putem Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže za stručnost u području kibersigurnosti, u skladu s [Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  ].

Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 3 Kibersigurnost i povjerenje provode se ponajprije putem Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže za stručnost u području kibersigurnosti, u skladu s [Uredbom ... Europskog parlamenta i Vijeća

1a

].

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 7. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine podupire se razvoj naprednih digitalnih vještina u područjima koja se podupiru ovim programom i time pridonosi povećanju
  europske
  kadrovske baze, poticanju veće profesionalnosti, osobito u pogledu računalstva visokih performansi, analitike velikih podataka, kibersigurnosti, tehnologija distribuirane glavne knjige, robotike
  i
  umjetne inteligencije. Financijskom intervencijom nastoje se postići sljedeći operativni ciljevi: | Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine podupire se razvoj naprednih digitalnih vještina u područjima koja se podupiru ovim programom i time pridonosi povećanju kadrovske baze
  Unije
  ,
  smanjenju digitalnog jaza,
  poticanju veće profesionalnosti
  s uravnoteženom zastupljenosti spolova
  , osobito u pogledu računalstva visokih performansi, analitike velikih podataka, kibersigurnosti, tehnologija distribuirane glavne knjige, robotike
  , računalstva u oblaku, komunikacijskih sustava i mreža, stručnosti u području zaštite podataka,
  umjetne inteligencije.
  Kako bi se potaknulo i poboljšalo tržište rada te specijalizacija u području digitalnih tehnologija i aplikacija,
  financijskom intervencijom nastoje se postići sljedeći operativni ciljevi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine podupire se razvoj naprednih digitalnih vještina u područjima koja se podupiru ovim programom i time pridonosi povećanju
  europske
  kadrovske baze, poticanju veće profesionalnosti, osobito u pogledu računalstva visokih performansi, analitike velikih podataka, kibersigurnosti, tehnologija distribuirane glavne knjige, robotike
  i
  umjetne inteligencije. Financijskom intervencijom nastoje se postići sljedeći operativni ciljevi:

europske

i

Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine podupire se razvoj naprednih digitalnih vještina u područjima koja se podupiru ovim programom i time pridonosi povećanju kadrovske baze
  Unije
  ,
  smanjenju digitalnog jaza,
  poticanju veće profesionalnosti
  s uravnoteženom zastupljenosti spolova
  , osobito u pogledu računalstva visokih performansi, analitike velikih podataka, kibersigurnosti, tehnologija distribuirane glavne knjige, robotike
  , računalstva u oblaku, komunikacijskih sustava i mreža, stručnosti u području zaštite podataka,
  umjetne inteligencije.
  Kako bi se potaknulo i poboljšalo tržište rada te specijalizacija u području digitalnih tehnologija i aplikacija,
  financijskom intervencijom nastoje se postići sljedeći operativni ciljevi:

Unije

smanjenju digitalnog jaza,

s uravnoteženom zastupljenosti spolova

, računalstva u oblaku, komunikacijskih sustava i mreža, stručnosti u području zaštite podataka,

Kako bi se potaknulo i poboljšalo tržište rada te specijalizacija u području digitalnih tehnologija i aplikacija,

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  dugotrajnog
  osposobljavanja
  i
  tečajeva za studente, IT profesionalce i radnu snagu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  dugotrajnog
  osposobljavanja
  i
  tečajeva za studente, IT profesionalce i radnu snagu;

dugotrajnog

i

| (a) | pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  visokokvalitetnih dugotrajnih tečajeva
  osposobljavanja, uključujući kombinirano učenje
  za studente,
  profesore, edukatore,
  IT profesionalce,
  istraživače
  i radnu snagu
  , uključujući javne službenike, u suradnji sa školama, sveučilištima i istraživačkim centrima
  ; |
| --- | --- |

(a)

pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  visokokvalitetnih dugotrajnih tečajeva
  osposobljavanja, uključujući kombinirano učenje
  za studente,
  profesore, edukatore,
  IT profesionalce,
  istraživače
  i radnu snagu
  , uključujući javne službenike, u suradnji sa školama, sveučilištima i istraživačkim centrima
  ;

visokokvalitetnih dugotrajnih tečajeva

, uključujući kombinirano učenje

profesore, edukatore,

istraživače

, uključujući javne službenike, u suradnji sa školama, sveučilištima i istraživačkim centrima

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi kratkotrajnog osposobljavanja i tečajeva za poduzetnike, voditelje malih poduzeća i radnu snagu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi kratkotrajnog osposobljavanja i tečajeva za poduzetnike, voditelje malih poduzeća i radnu snagu;

| (b) | pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  visokokvalitetnog
  kratkotrajnog osposobljavanja i tečajeva
  , uključujući kombinirano učenje
  za poduzetnike, voditelje malih poduzeća
  i novoosnovanih poduzeća,
  i radnu snagu
  , uključujući samozaposlene osobe i javne službenike
  ; |
| --- | --- |

(b)

pružanje potpore osmišljavanju i izvedbi
  visokokvalitetnog
  kratkotrajnog osposobljavanja i tečajeva
  , uključujući kombinirano učenje
  za poduzetnike, voditelje malih poduzeća
  i novoosnovanih poduzeća,
  i radnu snagu
  , uključujući samozaposlene osobe i javne službenike
  ;

visokokvalitetnog

, uključujući kombinirano učenje

i novoosnovanih poduzeća,

, uključujući samozaposlene osobe i javne službenike

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka c

Članak 7. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pružanje potpore za osposobljavanje na radnom mjestu i pripravništvo za studente, mlade poduzetnike i osobe s visokoškolskom diplomom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pružanje potpore za osposobljavanje na radnom mjestu i pripravništvo za studente, mlade poduzetnike i osobe s visokoškolskom diplomom.

| (c) | pružanje potpore za
  visokokvalitetno
  osposobljavanje na radnom mjestu
  , uključujući kombinirano učenje,
  i pripravništvo za studente, mlade poduzetnike i osobe s visokoškolskom diplomom. |
| --- | --- |

(c)

pružanje potpore za
  visokokvalitetno
  osposobljavanje na radnom mjestu
  , uključujući kombinirano učenje,
  i pripravništvo za studente, mlade poduzetnike i osobe s visokoškolskom diplomom.

visokokvalitetno

, uključujući kombinirano učenje,

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Djelovanje u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine ponajprije se provodi izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri mogu poticati mogućnosti osposobljavanja, savjetovati poduzeća i surađivati s odgovarajućim centrima za kompetencije kako bi se osigurala najšira zemljopisna pokrivenost u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanje u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine ponajprije se provodi izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri mogu poticati mogućnosti osposobljavanja, savjetovati poduzeća i surađivati s odgovarajućim centrima za kompetencije kako bi se osigurala najšira zemljopisna pokrivenost u Uniji.

Djelovanje u okviru posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine ponajprije se provodi izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri mogu poticati mogućnosti osposobljavanja, savjetovati poduzeća i surađivati s odgovarajućim centrima za kompetencije kako bi se osigurala najšira zemljopisna pokrivenost u Uniji.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost moraju se postići sljedeći operativni ciljevi: | Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost moraju se postići sljedeći operativni ciljevi
  koji nadopunjavaju djelovanje u području digitalne infrastrukture i istodobno smanjuju digitalni jaz
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost moraju se postići sljedeći operativni ciljevi:

Financijskom intervencijom Unije u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost moraju se postići sljedeći operativni ciljevi
  koji nadopunjavaju djelovanje u području digitalne infrastrukture i istodobno smanjuju digitalni jaz
  :

koji nadopunjavaju djelovanje u području digitalne infrastrukture i istodobno smanjuju digitalni jaz

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka a

Članak 8. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osiguravanje da javni sektor i područja od javnog interesa, kao što su zdravlje i skrb, obrazovanje, pravosuđe, promet, energetika, okoliš, kulturni i kreativni sektori, mogu upotrebljavati najnovije digitalne tehnologije, osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost te imati pristup njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osiguravanje da javni sektor i područja od javnog interesa, kao što su zdravlje i skrb, obrazovanje, pravosuđe, promet, energetika, okoliš, kulturni i kreativni sektori, mogu upotrebljavati najnovije digitalne tehnologije, osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost te imati pristup njima;

| (a) | osiguravanje da javni sektor i područja od javnog interesa, kao što su zdravlje i skrb, obrazovanje, pravosuđe, promet,
  komunikacije,
  energetika, okoliš, kulturni i kreativni sektori
  te poduzeća s poslovnim nastanom u Uniji
  mogu
  učinkovito
  upotrebljavati najnovije digitalne tehnologije,
  i s pomoću osposobljavanja raspolagati potrebnim vještinama za njihovu upotrebu,
  osobito računalstvo visokih performansi
  , jezičnu tehnologiju
  , umjetnu inteligenciju i kibersigurnost te imati pristup njima; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanje da javni sektor i područja od javnog interesa, kao što su zdravlje i skrb, obrazovanje, pravosuđe, promet,
  komunikacije,
  energetika, okoliš, kulturni i kreativni sektori
  te poduzeća s poslovnim nastanom u Uniji
  mogu
  učinkovito
  upotrebljavati najnovije digitalne tehnologije,
  i s pomoću osposobljavanja raspolagati potrebnim vještinama za njihovu upotrebu,
  osobito računalstvo visokih performansi
  , jezičnu tehnologiju
  , umjetnu inteligenciju i kibersigurnost te imati pristup njima;

komunikacije,

te poduzeća s poslovnim nastanom u Uniji

učinkovito

i s pomoću osposobljavanja raspolagati potrebnim vještinama za njihovu upotrebu,

, jezičnu tehnologiju

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka b

Članak 8. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | uvođenje, rad i održavanje transeuropskih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge (uključujući povezane usluge) kao nadopuna nacionalnim i regionalnim aktivnostima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

uvođenje, rad i održavanje transeuropskih interoperabilnih infrastruktura za digitalne usluge (uključujući povezane usluge) kao nadopuna nacionalnim i regionalnim aktivnostima;

| (b) | uvođenje, rad i održavanje transeuropskih interoperabilnih
  najnovijih
  infrastruktura za digitalne usluge
  diljem Unije
  (uključujući povezane usluge) kao nadopuna nacionalnim i regionalnim aktivnostima; |
| --- | --- |

(b)

uvođenje, rad i održavanje transeuropskih interoperabilnih
  najnovijih
  infrastruktura za digitalne usluge
  diljem Unije
  (uključujući povezane usluge) kao nadopuna nacionalnim i regionalnim aktivnostima;

najnovijih

diljem Unije

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka c

Članak 8. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | olakšavanje razvoja, ažuriranja i uporabe rješenja i okvira od strane europskih javnih uprava, poduzeća i građana, uključujući ponovnu uporabu interoperabilnih rješenja i okvira; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

olakšavanje razvoja, ažuriranja i uporabe rješenja i okvira od strane europskih javnih uprava, poduzeća i građana, uključujući ponovnu uporabu interoperabilnih rješenja i okvira;

| (c) | olakšavanje razvoja, ažuriranja i uporabe rješenja i okvira od strane europskih javnih uprava, poduzeća i građana, uključujući
  otvoreni kod
  i ponovnu uporabu interoperabilnih rješenja i okvira; |
| --- | --- |

(c)

olakšavanje razvoja, ažuriranja i uporabe rješenja i okvira od strane europskih javnih uprava, poduzeća i građana, uključujući
  otvoreni kod
  i ponovnu uporabu interoperabilnih rješenja i okvira;

otvoreni kod

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka d

Članak 8. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | pružanje pristupa za javne uprave testiranju
  i
  pokusnom izvođenju digitalnih tehnologija, uključujući njihovu prekograničnu uporabu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

pružanje pristupa za javne uprave testiranju
  i
  pokusnom izvođenju digitalnih tehnologija, uključujući njihovu prekograničnu uporabu;

i

| (d) | pružanje pristupa za javne uprave testiranju, pokusnom izvođenju
  i širenju
  digitalnih tehnologija, uključujući njihovu prekograničnu uporabu; |
| --- | --- |

(d)

pružanje pristupa za javne uprave testiranju, pokusnom izvođenju
  i širenju
  digitalnih tehnologija, uključujući njihovu prekograničnu uporabu;

i širenju

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka e

Članak 8. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | podupiranje prihvaćanja naprednih digitalnih i povezanih tehnologija, uključujući osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju, kibersigurnost i buduće nove tehnologije od strane industrije Unije, konkretno MSP-ova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

podupiranje prihvaćanja naprednih digitalnih i povezanih tehnologija, uključujući osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju, kibersigurnost i buduće nove tehnologije od strane industrije Unije, konkretno MSP-ova;

| (e) | podupiranje prihvaćanja naprednih digitalnih i povezanih tehnologija, uključujući osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju,
  tehnologije distribuirane glavne knjige,
  kibersigurnost
  , zaštitu podataka, računalstvo u oblaku i upravljanje informacijama
  i buduće nove tehnologije od strane industrije Unije, konkretno MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  ; |
| --- | --- |

(e)

podupiranje prihvaćanja naprednih digitalnih i povezanih tehnologija, uključujući osobito računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju,
  tehnologije distribuirane glavne knjige,
  kibersigurnost
  , zaštitu podataka, računalstvo u oblaku i upravljanje informacijama
  i buduće nove tehnologije od strane industrije Unije, konkretno MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  ;

tehnologije distribuirane glavne knjige,

, zaštitu podataka, računalstvo u oblaku i upravljanje informacijama

i novoosnovanih poduzeća

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka f

Članak 8. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | podupiranje osmišljavanja, testiranja, provedbe i uvođenja interoperabilnih digitalnih rješenja za javne usluge na razini EU-a isporučene preko platforme s ponovno upotrebljivim rješenjima utemeljenima na podacima, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se omogućio puni potencijal usluga javnih uprava za europske građane i poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

podupiranje osmišljavanja, testiranja, provedbe i uvođenja interoperabilnih digitalnih rješenja za javne usluge na razini EU-a isporučene preko platforme s ponovno upotrebljivim rješenjima utemeljenima na podacima, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se omogućio puni potencijal usluga javnih uprava za europske građane i poduzeća;

| (f) | podupiranje osmišljavanja,
  održavanja,
  testiranja, provedbe i uvođenja interoperabilnih digitalnih rješenja za javne usluge na razini EU-a isporučene preko platforme s ponovno upotrebljivim rješenjima utemeljenima na podacima, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se omogućio puni potencijal usluga javnih uprava za europske građane i poduzeća; |
| --- | --- |

(f)

podupiranje osmišljavanja,
  održavanja,
  testiranja, provedbe i uvođenja interoperabilnih digitalnih rješenja za javne usluge na razini EU-a isporučene preko platforme s ponovno upotrebljivim rješenjima utemeljenima na podacima, poticanje inovacija i uspostava zajedničkih okvira kako bi se omogućio puni potencijal usluga javnih uprava za europske građane i poduzeća;

održavanja,

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka g

Članak 8. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | osiguravanje kontinuiranog kapaciteta na razini Unije
  za
  promatranje i analizu digitalnih trendova koji se brzo mijenjaju te prilagodbu njima, kao i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

osiguravanje kontinuiranog kapaciteta na razini Unije
  za
  promatranje i analizu digitalnih trendova koji se brzo mijenjaju te prilagodbu njima, kao i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi;

za

| (g) | osiguravanje kontinuiranog kapaciteta na razini Unije za
  upravljanje digitalnim razvojem, uz
  promatranje i analizu digitalnih trendova koji se brzo mijenjaju te prilagodbu njima, kao i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi
  te olakšavanje uzajamnog obogaćivanja između različitih nacionalnih inicijativa, što dovodi do razvoja digitalnog društva zahvaljujući stalnoj suradnji među svim uključenim akterima na razini EU-a; |
| --- | --- |

(g)

osiguravanje kontinuiranog kapaciteta na razini Unije za
  upravljanje digitalnim razvojem, uz
  promatranje i analizu digitalnih trendova koji se brzo mijenjaju te prilagodbu njima, kao i dijeljenje i uključivanje najboljih praksi
  te olakšavanje uzajamnog obogaćivanja između različitih nacionalnih inicijativa, što dovodi do razvoja digitalnog društva zahvaljujući stalnoj suradnji među svim uključenim akterima na razini EU-a;

upravljanje digitalnim razvojem, uz

te olakšavanje uzajamnog obogaćivanja između različitih nacionalnih inicijativa, što dovodi do razvoja digitalnog društva zahvaljujući stalnoj suradnji među svim uključenim akterima na razini EU-a

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka h

Članak 8. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | podupiranje suradnje usmjerene na postizanje europskog ekosustava za pouzdane infrastrukture s pomoću usluga i aplikacija distribuirane glavne knjige, uključujući potporu za interoperabilnost i standardizaciju te poticanje uvođenja prekograničnih aplikacija EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

podupiranje suradnje usmjerene na postizanje europskog ekosustava za pouzdane infrastrukture s pomoću usluga i aplikacija distribuirane glavne knjige, uključujući potporu za interoperabilnost i standardizaciju te poticanje uvođenja prekograničnih aplikacija EU-a;

| (h) | podupiranje suradnje usmjerene na postizanje europskog ekosustava za pouzdane infrastrukture,
  među ostalim
  s pomoću usluga i aplikacija distribuirane glavne knjige, uključujući potporu za interoperabilnost i standardizaciju te poticanje uvođenja prekograničnih aplikacija EU-a
  na temelju integrirane sigurnosti i privatnosti, čime se jamče zaštita podataka i sigurnost potrošača
  ; |
| --- | --- |

(h)

podupiranje suradnje usmjerene na postizanje europskog ekosustava za pouzdane infrastrukture,
  među ostalim
  s pomoću usluga i aplikacija distribuirane glavne knjige, uključujući potporu za interoperabilnost i standardizaciju te poticanje uvođenja prekograničnih aplikacija EU-a
  na temelju integrirane sigurnosti i privatnosti, čime se jamče zaštita podataka i sigurnost potrošača
  ;

među ostalim

na temelju integrirane sigurnosti i privatnosti, čime se jamče zaštita podataka i sigurnost potrošača

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost provode se ponajprije izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri i centri za kompetencije mogu olakšati provedbu tih mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost provode se ponajprije izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri i centri za kompetencije mogu olakšati provedbu tih mjera.

Djelovanja u okviru posebnog cilja br. 5 Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost provode se ponajprije izravnim upravljanjem Europske komisije. Europski digitalnoinovacijski centri i centri za kompetencije mogu olakšati provedbu tih mjera.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 9 194 000 000  EUR u tekućim cijenama. | 1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  8 192 391 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  9 194 000 000  EUR u tekućim cijenama). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi 9 194 000 000  EUR u tekućim cijenama.

1.   Financijska omotnica za provedbu Programa za razdoblje 2021.–2027. iznosi
  8 192 391 000  EUR u cijenama iz 2018. (
  9 194 000 000  EUR u tekućim cijenama).

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | do 2 698 240 000  EUR za posebni cilj br. 1, Računalstvo visokih performansi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

do 2 698 240 000  EUR za posebni cilj br. 1, Računalstvo visokih performansi

| (a) | do
  2 404 289 438  EUR u cijenama iz 2018. (
  2 698 240 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 1, Računalstvo visokih performansi |
| --- | --- |

(a)

do
  2 404 289 438  EUR u cijenama iz 2018. (
  2 698 240 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 1, Računalstvo visokih performansi

2 404 289 438  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | do 2 498 369 000  EUR za posebni cilj br. 2, Umjetna inteligencija |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

do 2 498 369 000  EUR za posebni cilj br. 2, Umjetna inteligencija

| (b) | do
  2 226 192 703  EUR u cijenama iz 2018. (
  2 498 369 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 2, Umjetna inteligencija |
| --- | --- |

(b)

do
  2 226 192 703  EUR u cijenama iz 2018. (
  2 498 369 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 2, Umjetna inteligencija

2 226 192 703  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka c

Članak 9. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | do 1 998 696 000  EUR za posebni cilj br. 3, Kibersigurnost i povjerenje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

do 1 998 696 000  EUR za posebni cilj br. 3, Kibersigurnost i povjerenje

| (c) | do
  1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (
  1 998 696 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 3, Kibersigurnost i povjerenje |
| --- | --- |

(c)

do
  1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (
  1 998 696 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 3, Kibersigurnost i povjerenje

1 780 954 875  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka d

Članak 9. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | do 699 543 000  EUR za posebni cilj br. 4, Napredne digitalne vještine |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

do 699 543 000  EUR za posebni cilj br. 4, Napredne digitalne vještine

| (d) | do
  623 333 672  EUR u cijenama iz 2018. (
  699 543 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 4, Napredne digitalne vještine |
| --- | --- |

(d)

do
  623 333 672  EUR u cijenama iz 2018. (
  699 543 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 4, Napredne digitalne vještine

623 333 672  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka e

Članak 9. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | do 1 299 152 000  EUR za posebni cilj br. 5., Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

do 1 299 152 000  EUR za posebni cilj br. 5., Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost

| (e) | do
  1 157 620 312  EUR u cijenama iz 2018. (
  1 299 152 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 5, Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost |
| --- | --- |

(e)

do
  1 157 620 312  EUR u cijenama iz 2018. (
  1 299 152 000  EUR
  u tekućim cijenama)
  za posebni cilj br. 5, Uvođenje, najbolja uporaba digitalnih kapaciteta i interoperabilnost

1 157 620 312  EUR u cijenama iz 2018. (

u tekućim cijenama)

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 5.

Članak 9. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice. | 5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva
  u najvećoj mogućoj mjeri
  upotrebljavati u korist predmetne države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva upotrebljavati u korist predmetne države članice.

5.   Sredstva dodijeljena državama članicama na temelju podijeljenog upravljanja mogu se, na njihov zahtjev, prenijeti u Program. Komisija ta sredstva izvršava u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe ili neizravno u skladu s točkom (c) tog članka. Ako je moguće, ta će se sredstva
  u najvećoj mogućoj mjeri
  upotrebljavati u korist predmetne države članice.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 10. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program je otvoren: | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program je otvoren:

Program je otvoren:

Briše se.

Briše se.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | članicama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

članicama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;

| 1. | Program je otvoren
  članicama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru; |
| --- | --- |

1.

Program je otvoren
  članicama Europskog udruženja za slobodnu trgovinu koje su članice Europskog gospodarskog prostora, u skladu s uvjetima utvrđenima u Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru;

Program je otvoren

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
  u skladu s 
  općim načelima i općim
  uvjetima
  njihova sudjelovanja u programima
  Unije
  uspostavljenima
  u 
  odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima
  utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima
  u skladu s 
  općim načelima i općim
  uvjetima
  njihova sudjelovanja u programima
  Unije
  uspostavljenima
  u 
  odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima
  utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

zemljama pristupnicama, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim kandidatima

općim načelima i općim

njihova sudjelovanja u programima

uspostavljenima

odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima

| 2. | Potpuno ili djelomično pridruživanje programu trećih zemalja koje nisu navedene u stavku 1. temelji se na procjeni
  posebnih ciljeva
  na temelju pojedinačnog slučaja
  , u skladu s uvjetima utvrđenima u 
  posebnom sporazumu koji obuhvaća sudjelovanje trećih zemalja u bilo kojem programu
  Unije
  , pod uvjetom da se tim posebnim sporazumom potpuno poštuju sljedeći kriteriji: |
| --- | --- |

2.

Potpuno ili djelomično pridruživanje programu trećih zemalja koje nisu navedene u stavku 1. temelji se na procjeni
  posebnih ciljeva
  na temelju pojedinačnog slučaja
  , u skladu s uvjetima utvrđenima u 
  posebnom sporazumu koji obuhvaća sudjelovanje trećih zemalja u bilo kojem programu
  Unije
  , pod uvjetom da se tim posebnim sporazumom potpuno poštuju sljedeći kriteriji:

Potpuno ili djelomično pridruživanje programu trećih zemalja koje nisu navedene u stavku 1. temelji se na procjeni

na temelju pojedinačnog slučaja

posebnom sporazumu koji obuhvaća sudjelovanje trećih zemalja u bilo kojem programu

, pod uvjetom da se tim posebnim sporazumom potpuno poštuju sljedeći kriteriji:

| | — | sudjelovanje trećih zemlja u interesu je Unije; |
| --- | --- | --- |

—

sudjelovanje trećih zemlja u interesu je Unije;

sudjelovanje trećih zemlja u interesu je Unije;

| | — | sudjelovanje pridonosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u članku 3; |
| --- | --- | --- |

—

sudjelovanje pridonosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u članku 3;

sudjelovanje pridonosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u članku 3;

| | — | sudjelovanje ne izaziva zabrinutost u području sigurnosti i njime se potpuno poštuju relevantni sigurnosni zahtjevi utvrđeni u članku 12; |
| --- | --- | --- |

—

sudjelovanje ne izaziva zabrinutost u području sigurnosti i njime se potpuno poštuju relevantni sigurnosni zahtjevi utvrđeni u članku 12;

sudjelovanje ne izaziva zabrinutost u području sigurnosti i njime se potpuno poštuju relevantni sigurnosni zahtjevi utvrđeni u članku 12;

| | — | sporazumom se jamči pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije; |
| --- | --- | --- |

—

sporazumom se jamči pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

sporazumom se jamči pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije;

| | — | sporazumom se utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5.] [nove Financijske uredbe]; |
| --- | --- | --- |

—

sporazumom se utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5.] [nove Financijske uredbe];

sporazumom se utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5.] [nove Financijske uredbe];

| | — | sporazumom se trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu; |
| --- | --- | --- |

—

sporazumom se trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu;

sporazumom se trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu;

| | — | sporazumom se jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- | --- |

—

sporazumom se jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

sporazumom se jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 a. | Prilikom pripreme programa rada Europska komisija ili druga relevantna provedbena tijela na temelju pojedinačnog slučaja procjenjuju jesu li ispunjeni uvjeti utvrđeni u sporazumu iz stavka 2. za djelovanje uključeno u programe rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2 a.

2 a.

Prilikom pripreme programa rada Europska komisija ili druga relevantna provedbena tijela na temelju pojedinačnog slučaja procjenjuju jesu li ispunjeni uvjeti utvrđeni u sporazumu iz stavka 2. za djelovanje uključeno u programe rada.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.

Članak 10. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | zemljama na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

3.

zemljama na koje se odnosi europska politika susjedstva u skladu s općim načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije uspostavljenima u odgovarajućim okvirnim sporazumima i odlukama Vijeća o pridruživanju ili sličnim ugovorima te u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumima između Unije i tih zemalja;

Briše se.

Briše se.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 4.

Članak 10. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | trećim zemljama u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

4.

trećim zemljama u skladu s uvjetima utvrđenima u posebnom sporazumu o sudjelovanju određene treće zemlje u bilo kojem Unijinu programu ako se tim sporazumom

Briše se.

Briše se.

| | — | jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije, |
| --- | --- | --- |

—

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije,

jamči pravedna ravnoteža u smislu doprinosa te treće zemlje i koristi koje ostvaruje sudjelovanjem u programima Unije,

| | — | utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5]. [nove Financijske uredbe]; |
| --- | --- | --- |

—

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5]. [nove Financijske uredbe];

utvrđuju uvjeti sudjelovanja u programima, uključujući obračun financijskih doprinosa pojedinačnim programima i administrativnih troškova tih programa. Ti se doprinosi smatraju namjenskim prihodom u skladu s člankom [21. stavkom 5]. [nove Financijske uredbe];

| | — | trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu, |
| --- | --- | --- |

—

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu,

trećoj zemlji ne dodjeljuje ovlast za odlučivanje o programu,

| | — | jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese. |
| --- | --- | --- |

—

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

jamči da Unija ima pravo osigurati dobro financijsko upravljanje i štititi svoje financijske interese.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Suradnja s trećim zemljama i organizacijama spomenutima u stavku 1. u okviru
  posebnog cilja
  br. 3 Kibersigurnost i povjerenje podliježe članku [12]. | 2.   Suradnja s trećim zemljama i organizacijama spomenutima u stavku 1. u okviru
  posebnih ciljeva br. 1 Računalstvo visokih performansi, br. 2 Umjetna inteligencija i
  br. 3 Kibersigurnost i povjerenje podliježe članku [12]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Suradnja s trećim zemljama i organizacijama spomenutima u stavku 1. u okviru
  posebnog cilja
  br. 3 Kibersigurnost i povjerenje podliježe članku [12].

2.   Suradnja s trećim zemljama i organizacijama spomenutima u stavku 1. u okviru
  posebnih ciljeva br. 1 Računalstvo visokih performansi, br. 2 Umjetna inteligencija i
  br. 3 Kibersigurnost i povjerenje podliježe članku [12].

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Programom rada može se predvidjeti i da sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u pridruženim zemljama i pravnih subjekata s poslovnim nastanom u EU-u, ali pod kontrolom iz trećih zemalja u svim ili nekim djelovanjima u okviru
  posebnog cilja
  br. 3 nije prihvatljivo zbog sigurnosnih razloga. U takvim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga i pozivi na podnošenje ponuda ograničeni su na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili za koje se smatra da ondje imaju poslovni nastan te na one koji su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica. | 5.   Programom rada može se predvidjeti i da sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u pridruženim zemljama i pravnih subjekata s poslovnim nastanom u EU-u, ali pod kontrolom iz trećih zemalja u svim ili nekim djelovanjima u okviru
  posebnih ciljeva br. 1, 2 i 3
  nije prihvatljivo zbog
  strateških i
  sigurnosnih razloga. U takvim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga i pozivi na podnošenje ponuda ograničeni su na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili za koje se smatra da ondje imaju poslovni nastan te na one koji su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Programom rada može se predvidjeti i da sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u pridruženim zemljama i pravnih subjekata s poslovnim nastanom u EU-u, ali pod kontrolom iz trećih zemalja u svim ili nekim djelovanjima u okviru
  posebnog cilja
  br. 3 nije prihvatljivo zbog sigurnosnih razloga. U takvim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga i pozivi na podnošenje ponuda ograničeni su na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili za koje se smatra da ondje imaju poslovni nastan te na one koji su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica.

5.   Programom rada može se predvidjeti i da sudjelovanje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u pridruženim zemljama i pravnih subjekata s poslovnim nastanom u EU-u, ali pod kontrolom iz trećih zemalja u svim ili nekim djelovanjima u okviru
  posebnih ciljeva br. 1, 2 i 3
  nije prihvatljivo zbog
  strateških i
  sigurnosnih razloga. U takvim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga i pozivi na podnošenje ponuda ograničeni su na subjekte s poslovnim nastanom u državama članicama ili za koje se smatra da ondje imaju poslovni nastan te na one koji su pod kontrolom država članica i/ili državljana država članica.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Mjere koje uključuju prijenos tehnologije izvan Unije nisu dopuštene. Kako bi zajamčilo postizanje dugoročnih strateških sigurnosnih ciljeva, provodi se evaluacija prilika za sudjelovanje subjekata čiji je glavni poslovni nastan izvan Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 a.
     
  Mjere koje uključuju prijenos tehnologije izvan Unije nisu dopuštene. Kako bi zajamčilo postizanje dugoročnih strateških sigurnosnih ciljeva, provodi se evaluacija prilika za sudjelovanje subjekata čiji je glavni poslovni nastan izvan Unije.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.b (novi)

Članak 12. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5 b.
     
  Komisija ili tijelo za financiranje mogu, prema potrebi, provesti sigurnosne provjere te se djelovanja koja nisu usklađena sa sigurnosnim pravilima mogu u bilo kojem trenutku isključiti ili ukinuti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 b.
     
  Komisija ili tijelo za financiranje mogu, prema potrebi, provesti sigurnosne provjere te se djelovanja koja nisu usklađena sa sigurnosnim pravilima mogu u bilo kojem trenutku isključiti ili ukinuti.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Provedba Programa osmišljena je tako da omogućuje sinergiju, kako je detaljnije opisano u Prilogu III., s drugim Unijinim programima financiranja, osobito putem režima za komplementarno financiranje iz programa EU-a gdje to dozvoljavaju načini upravljanja; bilo jedno nakon drugoga, na izmjenjujući način ili putem kombinacije sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja. | 1.   Provedba Programa osmišljena je tako da omogućuje sinergiju, kako je detaljnije opisano u Prilogu III., s drugim Unijinim programima financiranja, osobito putem režima za komplementarno financiranje iz programa EU-a gdje to dozvoljavaju načini upravljanja; bilo jedno nakon drugoga, na izmjenjujući način ili putem kombinacije sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja.
  Komisija osigurava da pri iskorištavanju Programa koji je komplementaran s drugim europskim programima financiranja, posebice ESIF-om, Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR), programom Obzor Europa i Instrumentom za povezivanje Europe (CEF-2), programima investEU i Erasmus, Europskim poljoprivrednim fondom za regionalni razvoj (EAFRD) ostvarivanje posebnih ciljeva od br. 1 do 5 nije otežano. |
| | Komisija ispituje mogućnosti poboljšanja učinkovitosti svih programa koji pružaju sredstva u području digitalizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Provedba Programa osmišljena je tako da omogućuje sinergiju, kako je detaljnije opisano u Prilogu III., s drugim Unijinim programima financiranja, osobito putem režima za komplementarno financiranje iz programa EU-a gdje to dozvoljavaju načini upravljanja; bilo jedno nakon drugoga, na izmjenjujući način ili putem kombinacije sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja.

1.   Provedba Programa osmišljena je tako da omogućuje sinergiju, kako je detaljnije opisano u Prilogu III., s drugim Unijinim programima financiranja, osobito putem režima za komplementarno financiranje iz programa EU-a gdje to dozvoljavaju načini upravljanja; bilo jedno nakon drugoga, na izmjenjujući način ili putem kombinacije sredstava, uključujući za zajedničko financiranje djelovanja.
  Komisija osigurava da pri iskorištavanju Programa koji je komplementaran s drugim europskim programima financiranja, posebice ESIF-om, Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR), programom Obzor Europa i Instrumentom za povezivanje Europe (CEF-2), programima investEU i Erasmus, Europskim poljoprivrednim fondom za regionalni razvoj (EAFRD) ostvarivanje posebnih ciljeva od br. 1 do 5 nije otežano.

Komisija ispituje mogućnosti poboljšanja učinkovitosti svih programa koji pružaju sredstva u području digitalizacije.

Komisija ispituje mogućnosti poboljšanja učinkovitosti svih programa koji pružaju sredstva u području digitalizacije.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Uspostavljaju se prikladni mehanizmi koordinacije među relevantnim tijelima i odgovarajući alati za praćenje kako bi se sustavno omogućila sinergija između Programa i svih relevantnih financijskih instrumenata EU-a. Režimi pridonose izbjegavanju dupliciranja i maksimalnom povećanju učinka rashoda. | 2.   Uspostavljaju se prikladni mehanizmi koordinacije među relevantnim tijelima
  i između tijela i Europske komisije
  te odgovarajući alati za praćenje kako bi se sustavno omogućila sinergija između Programa i svih relevantnih financijskih instrumenata EU-a. Režimi pridonose izbjegavanju dupliciranja i maksimalnom povećanju učinka rashoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Uspostavljaju se prikladni mehanizmi koordinacije među relevantnim tijelima i odgovarajući alati za praćenje kako bi se sustavno omogućila sinergija između Programa i svih relevantnih financijskih instrumenata EU-a. Režimi pridonose izbjegavanju dupliciranja i maksimalnom povećanju učinka rashoda.

2.   Uspostavljaju se prikladni mehanizmi koordinacije među relevantnim tijelima
  i između tijela i Europske komisije
  te odgovarajući alati za praćenje kako bi se sustavno omogućila sinergija između Programa i svih relevantnih financijskih instrumenata EU-a. Režimi pridonose izbjegavanju dupliciranja i maksimalnom povećanju učinka rashoda.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, prije svega uključujući javnu nabavu kao primarni oblik i nagrade. Njime se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja. | 2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, prije svega uključujući javnu nabavu
  Komisije ili tijela za financiranje, korisnika bespovratnih sredstava pojedinačno ili zajednički
  kao primarni oblik
  djelovanja
  i nagrade.
  Javnom nabavom se u okviru istog postupka može omogućiti dodjeljivanje višestrukih ugovora i mogu odrediti uvjeti mjesta izvršenja, u skladu s relevantnim međunarodnim ugovorima o javnoj nabavi. Programom
  se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, prije svega uključujući javnu nabavu kao primarni oblik i nagrade. Njime se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

2.   Programom se može omogućiti financiranje u bilo kojem obliku navedenom u Financijskoj uredbi, prije svega uključujući javnu nabavu
  Komisije ili tijela za financiranje, korisnika bespovratnih sredstava pojedinačno ili zajednički
  kao primarni oblik
  djelovanja
  i nagrade.
  Javnom nabavom se u okviru istog postupka može omogućiti dodjeljivanje višestrukih ugovora i mogu odrediti uvjeti mjesta izvršenja, u skladu s relevantnim međunarodnim ugovorima o javnoj nabavi. Programom
  se može omogućiti financiranje i u obliku financijskih instrumenata u okviru operacija mješovitog financiranja.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Program se može provoditi putem europskih partnerstava. To naročito može uključivati doprinose postojećim ili novim javno-privatnim partnerstvima u obliku zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju članka 187. UFEU-a. Za te doprinose primjenjuju se odredbe povezane s europskim partnerstvima na temelju [Uredbe o Obzoru Europa, upućivanje će se dodati]. | Program se može provoditi putem europskih partnerstava
  koje su Komisija i države članice dogovorile u okviru postupka strateškog programiranja
  . To naročito može uključivati doprinose postojećim ili novim javno-privatnim partnerstvima u obliku zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju članka 187. UFEU-a. Za te doprinose primjenjuju se odredbe povezane s europskim partnerstvima na temelju [Uredbe o Obzoru Europa, upućivanje će se dodati]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Program se može provoditi putem europskih partnerstava. To naročito može uključivati doprinose postojećim ili novim javno-privatnim partnerstvima u obliku zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju članka 187. UFEU-a. Za te doprinose primjenjuju se odredbe povezane s europskim partnerstvima na temelju [Uredbe o Obzoru Europa, upućivanje će se dodati].

Program se može provoditi putem europskih partnerstava
  koje su Komisija i države članice dogovorile u okviru postupka strateškog programiranja
  . To naročito može uključivati doprinose postojećim ili novim javno-privatnim partnerstvima u obliku zajedničkih poduzeća osnovanih na temelju članka 187. UFEU-a. Za te doprinose primjenjuju se odredbe povezane s europskim partnerstvima na temelju [Uredbe o Obzoru Europa, upućivanje će se dodati].

koje su Komisija i države članice dogovorile u okviru postupka strateškog programiranja

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.a (novi)

Članak 15. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Europska partnerstva: |
| | (a) | uspostavljaju se u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve programa Digitalna Europa nego samostalno djelovanje Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Europska partnerstva:

Europska partnerstva:

(a)

(a)

uspostavljaju se u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve programa Digitalna Europa nego samostalno djelovanje Unije;

uspostavljaju se u slučajevima u kojima mogu djelotvornije ostvariti ciljeve programa Digitalna Europa nego samostalno djelovanje Unije;

| (b) | pridržavaju se načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka, učinka poluge, dugoročne financijske obveze svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama; |
| --- | --- |

(b)

(b)

pridržavaju se načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka, učinka poluge, dugoročne financijske obveze svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama;

pridržavaju se načela dodane vrijednosti Unije, transparentnosti, otvorenosti, učinka, učinka poluge, dugoročne financijske obveze svih uključenih strana, fleksibilnosti, usklađenosti i komplementarnosti s inicijativama Unije te lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim inicijativama;

| (c) | vremenski su ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vremenski su ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa.

vremenski su ograničena i uključuju uvjete za postupno ukidanje financiranja Programa.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 1.b (novi)

Članak 15. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odredbe i kriteriji za njihov odabir, provedbu, praćenje, evaluaciju i postupno ukidanje utvrđeni su u (upućivanje će biti dodano naknadno). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odredbe i kriteriji za njihov odabir, provedbu, praćenje, evaluaciju i postupno ukidanje utvrđeni su u (upućivanje će biti dodano naknadno).

Odredbe i kriteriji za njihov odabir, provedbu, praćenje, evaluaciju i postupno ukidanje utvrđeni su u (upućivanje će biti dodano naknadno).

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – naslov

Članak 16. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Digitalnoinovacijski centri | Europski
  digitalnoinovacijski centri |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Digitalnoinovacijski centri

Europski
  digitalnoinovacijski centri

Europski

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Tijekom prve godine provedbe Programa uspostavlja se početna mreža digitalnoinovacijskih centara. | 1.   Tijekom prve godine provedbe Programa uspostavlja se početna mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara
  na postojećoj infrastrukturi i u svakoj od država članica uspostavlja se barem jedan europski digitalnoinovacijski centar
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Tijekom prve godine provedbe Programa uspostavlja se početna mreža digitalnoinovacijskih centara.

1.   Tijekom prve godine provedbe Programa uspostavlja se početna mreža
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara
  na postojećoj infrastrukturi i u svakoj od država članica uspostavlja se barem jedan europski digitalnoinovacijski centar
  .

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 16. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe uspostave mreže iz stavka 1. svaka država članica imenuje subjekte kandidate s pomoću otvorenog i konkurentnog postupka na temelju sljedećih kriterija: | 2.   Za potrebe uspostave mreže iz stavka 1. svaka država članica imenuje subjekte kandidate s pomoću otvorenog
  , transparentnog, uključivog
  i konkurentnog postupka na temelju sljedećih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe uspostave mreže iz stavka 1. svaka država članica imenuje subjekte kandidate s pomoću otvorenog i konkurentnog postupka na temelju sljedećih kriterija:

2.   Za potrebe uspostave mreže iz stavka 1. svaka država članica imenuje subjekte kandidate s pomoću otvorenog
  , transparentnog, uključivog
  i konkurentnog postupka na temelju sljedećih kriterija:

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka a

Članak 16. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | odgovarajućih kompetencija povezanih s funkcijama digitalnoinovacijskih centara; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

odgovarajućih kompetencija povezanih s funkcijama digitalnoinovacijskih centara;

| (a) | odgovarajućih kompetencija povezanih s funkcijama
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara; |
| --- | --- |

(a)

odgovarajućih kompetencija povezanih s funkcijama
  europskih
  digitalnoinovacijskih centara;

europskih

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka b

Članak 16. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odgovarajućeg upravljačkog kapaciteta, osoblja
  i
  infrastrukture; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odgovarajućeg upravljačkog kapaciteta, osoblja
  i
  infrastrukture;

i

| (b) | odgovarajućeg upravljačkog kapaciteta, osoblja, infrastrukture
  i vještina
  ; |
| --- | --- |

(b)

odgovarajućeg upravljačkog kapaciteta, osoblja, infrastrukture
  i vještina
  ;

i vještina

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 16. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d a) | dokazane suradnje s privatnim sektorom radi jamčenja tržišne relevantnosti intervencija u okviru posebnih ciljeva od br. 1 do 5; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d a)

(d a)

dokazane suradnje s privatnim sektorom radi jamčenja tržišne relevantnosti intervencija u okviru posebnih ciljeva od br. 1 do 5;

dokazane suradnje s privatnim sektorom radi jamčenja tržišne relevantnosti intervencija u okviru posebnih ciljeva od br. 1 do 5;

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2. – točka db (nova)

Članak 16. – stavak 2. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (d b) | poveznica s postojećim centrima za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju koji su osnovani u okviru programa Obzor 2020., centra EUinvest i Europske poduzetničke mreže; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d b)

(d b)

poveznica s postojećim centrima za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju koji su osnovani u okviru programa Obzor 2020., centra EUinvest i Europske poduzetničke mreže;

poveznica s postojećim centrima za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju koji su osnovani u okviru programa Obzor 2020., centra EUinvest i Europske poduzetničke mreže;

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.a (novi)

Članak 16. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Detaljni uvjeti koje je potrebno zadovoljiti kako bi se neki subjekt odredio kao „digitalnoinovacijski centar” i zadatci koje je potrebno izvršiti usklađuju se i pravodobno objavljuju kako bi se omogućila odgovarajuća priprema i provedba mjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2 a.
     
  Detaljni uvjeti koje je potrebno zadovoljiti kako bi se neki subjekt odredio kao „digitalnoinovacijski centar” i zadatci koje je potrebno izvršiti usklađuju se i pravodobno objavljuju kako bi se omogućila odgovarajuća priprema i provedba mjera.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3. – uvodni dio

Članak 16. – stavak 3. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija donosi odluku o odabiru subjekata koji čine početnu mrežu. Te subjekte Komisija odabire među subjektima kandidatima koje su države članice odredile na temelju kriterija navedenih u stavku 2. i sljedećih dodatnih kriterija: | 3.   Komisija donosi odluku o odabiru subjekata koji čine početnu mrežu. Te subjekte Komisija odabire
  i jasno određuje
  među subjektima kandidatima koje su države članice odredile na temelju kriterija navedenih u stavku 2. i sljedećih dodatnih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija donosi odluku o odabiru subjekata koji čine početnu mrežu. Te subjekte Komisija odabire među subjektima kandidatima koje su države članice odredile na temelju kriterija navedenih u stavku 2. i sljedećih dodatnih kriterija:

3.   Komisija donosi odluku o odabiru subjekata koji čine početnu mrežu. Te subjekte Komisija odabire
  i jasno određuje
  među subjektima kandidatima koje su države članice odredile na temelju kriterija navedenih u stavku 2. i sljedećih dodatnih kriterija:

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3. – točka b

Članak 16. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | potrebe da se početnom mrežom osigura pokrivenost potreba industrije i područja od javnog interesa te sveobuhvatna i uravnotežena zemljopisna pokrivenost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

potrebe da se početnom mrežom osigura pokrivenost potreba industrije i područja od javnog interesa te sveobuhvatna i uravnotežena zemljopisna pokrivenost.

| (b) | potrebe da se početnom mrežom osigura pokrivenost potreba industrije i područja od javnog interesa te sveobuhvatna i uravnotežena zemljopisna pokrivenost
  radi bolje usklađenosti i pružanja doprinosa u otklanjanju jaza između kohezijskih zemalja i drugih država članica te smanjenja digitalnog jaza u odnosu na zemljopisni položaj
  . |
| --- | --- |

(b)

potrebe da se početnom mrežom osigura pokrivenost potreba industrije i područja od javnog interesa te sveobuhvatna i uravnotežena zemljopisna pokrivenost
  radi bolje usklađenosti i pružanja doprinosa u otklanjanju jaza između kohezijskih zemalja i drugih država članica te smanjenja digitalnog jaza u odnosu na zemljopisni položaj
  .

radi bolje usklađenosti i pružanja doprinosa u otklanjanju jaza između kohezijskih zemalja i drugih država članica te smanjenja digitalnog jaza u odnosu na zemljopisni položaj

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 4.

Članak 16. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Dodatni digitalnoinovacijski centri odabiru se na temelju otvorenog i konkurentnog postupka na način kojim se osigurava najveća geografska pokrivenost širom Europe. Broj subjekata u mreži mora biti proporcionalan broju stanovnika određene države članice
  te mora postojati najmanje jedan digitalnoinovacijski centar po državi članici
  . Kako bi se pristupilo rješavanju specifičnih ograničenja s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a, mogu se
  imenovati posebna tijela za odgovaranje na njihove potrebe
  . | 4.   Dodatni
  europski
  digitalnoinovacijski centri odabiru se na temelju otvorenog
  , transparentnog
  i konkurentnog postupka na način kojim se osigurava najveća geografska pokrivenost širom Europe. Broj subjekata u mreži mora biti proporcionalan broju stanovnika određene države članice. Kako bi se pristupilo rješavanju specifičnih ograničenja s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a,
  u tim
  se
  regijama
  mogu
  odabrati posebni inovacijski centri
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Dodatni digitalnoinovacijski centri odabiru se na temelju otvorenog i konkurentnog postupka na način kojim se osigurava najveća geografska pokrivenost širom Europe. Broj subjekata u mreži mora biti proporcionalan broju stanovnika određene države članice
  te mora postojati najmanje jedan digitalnoinovacijski centar po državi članici
  . Kako bi se pristupilo rješavanju specifičnih ograničenja s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a, mogu se
  imenovati posebna tijela za odgovaranje na njihove potrebe
  .

4.   Dodatni
  europski
  digitalnoinovacijski centri odabiru se na temelju otvorenog
  , transparentnog
  i konkurentnog postupka na način kojim se osigurava najveća geografska pokrivenost širom Europe. Broj subjekata u mreži mora biti proporcionalan broju stanovnika određene države članice. Kako bi se pristupilo rješavanju specifičnih ograničenja s kojima se suočavaju najudaljenije regije EU-a,
  u tim
  se
  regijama
  mogu
  odabrati posebni inovacijski centri
  .

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 5.

Članak 16. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Digitalnoinovacijski centri
  mogu primiti
  financijska sredstva u obliku bespovratnih sredstava. | 5.   
  Europski
  digitalnoinovacijski centri
  jasno su identificirani posebnom oznakom i primaju
  financijska sredstva u obliku bespovratnih sredstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Digitalnoinovacijski centri
  mogu primiti
  financijska sredstva u obliku bespovratnih sredstava.

5.   
  Europski
  digitalnoinovacijski centri
  jasno su identificirani posebnom oznakom i primaju
  financijska sredstva u obliku bespovratnih sredstava.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6. – uvodni dio

Članak 16. – stavak 6. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Digitalnoinovacijski centri koji primaju financijska sredstva uključeni su u provedbu Programa kako bi: | 6.   
  Europski
  digitalnoinovacijski centri koji primaju financijska sredstva uključeni su u provedbu Programa kako bi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Digitalnoinovacijski centri koji primaju financijska sredstva uključeni su u provedbu Programa kako bi:

6.   
  Europski
  digitalnoinovacijski centri koji primaju financijska sredstva uključeni su u provedbu Programa kako bi:

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6. – točka a

Članak 16. – stavak 6. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pružali usluge digitalne transformacije, uključujući sredstva za testiranje i eksperimentiranje, usmjerene na MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, i u sektorima koji sporo prihvaćaju digitalne i povezane tehnologije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pružali usluge digitalne transformacije, uključujući sredstva za testiranje i eksperimentiranje, usmjerene na MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, i u sektorima koji sporo prihvaćaju digitalne i povezane tehnologije;

| (a) | pružali usluge digitalne transformacije
  i stručnost u području tehnologija
  , uključujući sredstva za testiranje i eksperimentiranje, usmjerene na
  novoosnovana poduzeća,
  MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, i u sektorima koji sporo prihvaćaju digitalne i povezane tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

pružali usluge digitalne transformacije
  i stručnost u području tehnologija
  , uključujući sredstva za testiranje i eksperimentiranje, usmjerene na
  novoosnovana poduzeća,
  MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, i u sektorima koji sporo prihvaćaju digitalne i povezane tehnologije;

i stručnost u području tehnologija

novoosnovana poduzeća,

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6. – točka aa (nova)

Članak 16. – stavak 6. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a a) | podupirali tvrtke, posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća, organizacije i javne uprave kako bi uporabom novih tehnologija koje su obuhvaćene Programom postali konkurentniji i poboljšali svoje poslovne modele; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a a)

(a a)

podupirali tvrtke, posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća, organizacije i javne uprave kako bi uporabom novih tehnologija koje su obuhvaćene Programom postali konkurentniji i poboljšali svoje poslovne modele;

podupirali tvrtke, posebno MSP-ove i novoosnovana poduzeća, organizacije i javne uprave kako bi uporabom novih tehnologija koje su obuhvaćene Programom postali konkurentniji i poboljšali svoje poslovne modele;

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6. – točka b

Članak 16. – stavak 6. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | prenosili stručno znanje i iskustva između regija, osobito umrežavanjem MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s poslovnim nastanom u jednoj regiji s digitalnoinovacijskim centrima s poslovnim nastanom u drugim regijama koji su najprimjereniji za pružanje relevantnih usluga; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

prenosili stručno znanje i iskustva između regija, osobito umrežavanjem MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s poslovnim nastanom u jednoj regiji s digitalnoinovacijskim centrima s poslovnim nastanom u drugim regijama koji su najprimjereniji za pružanje relevantnih usluga;

| (b) | prenosili stručno znanje i iskustva između regija, osobito umrežavanjem MSP-ova
  , novoosnovanih poduzeća
  i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s poslovnim nastanom u jednoj regiji s 
  europskim
  digitalnoinovacijskim centrima s poslovnim nastanom u drugim regijama koji su najprimjereniji za pružanje relevantnih usluga;
  poticali razmjenu vještina, zajedničkih inicijativa i dobrih praksi; |
| --- | --- |

(b)

prenosili stručno znanje i iskustva između regija, osobito umrežavanjem MSP-ova
  , novoosnovanih poduzeća
  i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije s poslovnim nastanom u jednoj regiji s 
  europskim
  digitalnoinovacijskim centrima s poslovnim nastanom u drugim regijama koji su najprimjereniji za pružanje relevantnih usluga;
  poticali razmjenu vještina, zajedničkih inicijativa i dobrih praksi;

, novoosnovanih poduzeća

europskim

poticali razmjenu vještina, zajedničkih inicijativa i dobrih praksi;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6. – točka c

Članak 16. – stavak 6. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pružali tematske usluge, uključujući usluge povezane s umjetnom inteligencijom, računalstvom visokih performansi te kibersigurnošću i povjerenjem upravama, organizacijama javnog sektora, MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije. Pojedinačni digitalnoinovacijski centri mogu se specijalizirati za posebne tematske usluge i ne moraju pružati sve tematske usluge navedene u ovom stavku; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pružali tematske usluge, uključujući usluge povezane s umjetnom inteligencijom, računalstvom visokih performansi te kibersigurnošću i povjerenjem upravama, organizacijama javnog sektora, MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije. Pojedinačni digitalnoinovacijski centri mogu se specijalizirati za posebne tematske usluge i ne moraju pružati sve tematske usluge navedene u ovom stavku;

| (c) | pružali tematske usluge, uključujući usluge povezane s umjetnom inteligencijom, računalstvom visokih performansi te kibersigurnošću i povjerenjem upravama, organizacijama javnog sektora, MSP-ovima, poduzećima srednje tržišne kapitalizacije
  i novoosnovanim poduzećima
  . Pojedinačni
  europski
  digitalnoinovacijski centri mogu se specijalizirati za posebne tematske usluge i ne moraju pružati sve tematske usluge navedene u ovom stavku; |
| --- | --- |

(c)

pružali tematske usluge, uključujući usluge povezane s umjetnom inteligencijom, računalstvom visokih performansi te kibersigurnošću i povjerenjem upravama, organizacijama javnog sektora, MSP-ovima, poduzećima srednje tržišne kapitalizacije
  i novoosnovanim poduzećima
  . Pojedinačni
  europski
  digitalnoinovacijski centri mogu se specijalizirati za posebne tematske usluge i ne moraju pružati sve tematske usluge navedene u ovom stavku;

i novoosnovanim poduzećima

europski

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6.a (novi)

Članak 16. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Europski digitalnoinovacijski centri također mogu surađivati s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju, osobito institutom EIT Digital, kao i s digitalnoinovacijskim centrima osnovanima u okviru programa Obzor 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 a.
     
  Europski digitalnoinovacijski centri također mogu surađivati s Europskim institutom za inovacije i tehnologiju, osobito institutom EIT Digital, kao i s digitalnoinovacijskim centrima osnovanima u okviru programa Obzor 2020.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 6.b (novi)

Članak 16. – stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6 b.
     
  Europski digitalnoinovacijski centri mogu provoditi aktivnosti digitalnoinovacijskih centara uspostavljenih u okviru okvirnih programa za istraživanja i inovacije, uključujući inovacijske centre instituta EIT Digital. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6 b.
     
  Europski digitalnoinovacijski centri mogu provoditi aktivnosti digitalnoinovacijskih centara uspostavljenih u okviru okvirnih programa za istraživanja i inovacije, uključujući inovacijske centre instituta EIT Digital.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Samo djelovanja kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva navedenih u članku [3]. i člancima od [4]. do [8]. prihvatljiva su za financiranje. | 1.   Samo djelovanja kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva navedenih u članku [3]. i člancima od [4]. do [8]. prihvatljiva su za financiranje
  u skladu s općim ciljevima iz Priloga I
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Samo djelovanja kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva navedenih u članku [3]. i člancima od [4]. do [8]. prihvatljiva su za financiranje.

1.   Samo djelovanja kojima se pridonosi ostvarenju ciljeva navedenih u članku [3]. i člancima od [4]. do [8]. prihvatljiva su za financiranje
  u skladu s općim ciljevima iz Priloga I
  .

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

Članak 18. – stavak 2. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | trećim zemljama pridruženima Programu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

trećim zemljama pridruženima Programu;

| ii. | trećim zemljama pridruženima Programu
  u skladu s člancima 10. i 12.
  ; |
| --- | --- |

ii.

trećim zemljama pridruženima Programu
  u skladu s člancima 10. i 12.
  ;

u skladu s člancima 10. i 12.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ako je to nužno radi ostvarenja ciljeva Programa. | 3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ako je to nužno radi ostvarenja ciljeva Programa
  i ako to ne podrazumijeva dodatne sigurnosne rizike za Uniju i ne dovodi u pitanje njezinu stratešku autonomiju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ako je to nužno radi ostvarenja ciljeva Programa.

3.   Pravni subjekti osnovani u trećoj zemlji koja nije pridružena Programu iznimno su prihvatljivi za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ako je to nužno radi ostvarenja ciljeva Programa
  i ako to ne podrazumijeva dodatne sigurnosne rizike za Uniju i ne dovodi u pitanje njezinu stratešku autonomiju
  .

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Fizičke osobe
  nisu
  prihvatljive
  , osim
  za bespovratna sredstva dodijeljena u okviru Posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine. | 4.   Fizičke osobe
  mogle bi biti
  prihvatljive za bespovratna sredstva dodijeljena u okviru Posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine.
  Državljani trećih zemalja mogli bi biti prihvatljivi ako borave u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Fizičke osobe
  nisu
  prihvatljive
  , osim
  za bespovratna sredstva dodijeljena u okviru Posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine.

4.   Fizičke osobe
  mogle bi biti
  prihvatljive za bespovratna sredstva dodijeljena u okviru Posebnog cilja br. 4 Napredne digitalne vještine.
  Državljani trećih zemalja mogli bi biti prihvatljivi ako borave u Uniji.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 1.

Članak 19. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe. | Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  i mogu pokrivati do 100 % prihvatljivih troškova iz odgovarajuće opravdanih razloga, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja; i u skladu sa specifikacijama u okviru svakog cilja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe.

Bespovratna sredstva u okviru Programa dodjeljuju se te se njima upravlja u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe
  i mogu pokrivati do 100 % prihvatljivih troškova iz odgovarajuće opravdanih razloga, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja; i u skladu sa specifikacijama u okviru svakog cilja
  .

i mogu pokrivati do 100 % prihvatljivih troškova iz odgovarajuće opravdanih razloga, ne dovodeći u pitanje načelo sufinanciranja; i u skladu sa specifikacijama u okviru svakog cilja

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 20. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Kriteriji za dodjelu definiraju se u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga, uzimajući u obzir
  barem
  sljedeće elemente: | 1.   Kriteriji za dodjelu definiraju se u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga, uzimajući u obzir
  najmanje
  sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Kriteriji za dodjelu definiraju se u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga, uzimajući u obzir
  barem
  sljedeće elemente:

1.   Kriteriji za dodjelu definiraju se u programima rada i pozivima na podnošenje prijedloga, uzimajući u obzir
  najmanje
  sljedeće elemente:

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka e

Članak 20. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | ako je primjenjivo, gospodarski i 
  društveni
  utjecaj, utjecaj na klimu i okoliš
  te dostupnost
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

ako je primjenjivo, gospodarski i 
  društveni
  utjecaj, utjecaj na klimu i okoliš
  te dostupnost
  ;

društveni

te dostupnost

| (e) | ako je primjenjivo, gospodarski utjecaj, utjecaj na klimu i okoliš
  i društveni
  utjecaj
  , osobito promicanje dostupnosti i jednakih obrazovnih i profesionalnih prilika
  ; |
| --- | --- |

(e)

ako je primjenjivo, gospodarski utjecaj, utjecaj na klimu i okoliš
  i društveni
  utjecaj
  , osobito promicanje dostupnosti i jednakih obrazovnih i profesionalnih prilika
  ;

i društveni

, osobito promicanje dostupnosti i jednakih obrazovnih i profesionalnih prilika

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka g

Članak 20. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | ako je primjenjivo, uravnoteženu geografsku raspodjelu u cijeloj Uniji, uključujući najudaljenije regije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

ako je primjenjivo, uravnoteženu geografsku raspodjelu u cijeloj Uniji, uključujući najudaljenije regije;

| (g) | ako je primjenjivo, uravnoteženu geografsku raspodjelu u cijeloj Uniji, uključujući najudaljenije regije
  i prekomorske zemlje i područja
  ; |
| --- | --- |

(g)

ako je primjenjivo, uravnoteženu geografsku raspodjelu u cijeloj Uniji, uključujući najudaljenije regije
  i prekomorske zemlje i područja
  ;

i prekomorske zemlje i područja

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka ha (nova)

Članak 20. – stavak 1. – točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (h a) | ako je primjenjivo, slobodu ponovne uporabe i prilagodbe rezultata projekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h a)

(h a)

ako je primjenjivo, slobodu ponovne uporabe i prilagodbe rezultata projekata;

ako je primjenjivo, slobodu ponovne uporabe i prilagodbe rezultata projekata;

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – stavak 1. – točka hb (nova)

Članak 20. – stavak 1. – točka hb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (h b) | ako je primjenjivo, javni interes; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h b)

(h b)

ako je primjenjivo, javni interes;

ako je primjenjivo, javni interes;

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. – točka 1. – podtočka hc (nova)

Članak 20. – točka 1. – podtočka hc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (h c) | ako je primjenjivo, smanjenje digitalnog jaza među regijama, građanima ili poduzećima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h c)

(h c)

ako je primjenjivo, smanjenje digitalnog jaza među regijama, građanima ili poduzećima.

ako je primjenjivo, smanjenje digitalnog jaza među regijama, građanima ili poduzećima.

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.

Članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Operacije mješovitog financiranja donesene na temelju ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe. | Operacije mješovitog financiranja donesene na temelju ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.
  Iznos potrošnje u okviru ovog programa koji će se stopiti s financijskim instrumentom bespovratan je. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Operacije mješovitog financiranja donesene na temelju ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.

Operacije mješovitog financiranja donesene na temelju ovog Programa provode se u skladu s [Uredbom o fondu InvestEU] i glavom X. Financijske uredbe.
  Iznos potrošnje u okviru ovog programa koji će se stopiti s financijskim instrumentom bespovratan je.

Iznos potrošnje u okviru ovog programa koji će se stopiti s financijskim instrumentom bespovratan je.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Ako su djelovanju već dodijeljeni doprinosi ili je djelovanje već primilo doprinose u okviru drugog programa Unije ili potporu iz fonda EU-a, taj doprinos ili ta potpora navode se u prijavi za doprinos u okviru Programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2 a.
     
  Ako su djelovanju već dodijeljeni doprinosi ili je djelovanje već primilo doprinose u okviru drugog programa Unije ili potporu iz fonda EU-a, taj doprinos ili ta potpora navode se u prijavi za doprinos u okviru Programa.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3.

Članak 23. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Prvi višegodišnji program
  rada
  usredotočen je
  na aktivnosti utvrđene u Prilogu i 
  njime
  se osigurava da se djelovanjima koja se
  njime
  podupiru ne istiskuje privatno financiranje.
  Naknadni programi rada mogu uključivati aktivnosti koje nisu utvrđene u Prilogu pod uvjetom da su u skladu s ciljevima ove Uredbe, kako je utvrđeno u člancima [4.–8]. | 3.   
  Programi
  rada
  usredotočeni su
  na aktivnosti utvrđene u Prilogu
  I.
  i 
  njima
  se osigurava da se djelovanjima koja se
  njima
  podupiru ne istiskuje privatno financiranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Prvi višegodišnji program
  rada
  usredotočen je
  na aktivnosti utvrđene u Prilogu i 
  njime
  se osigurava da se djelovanjima koja se
  njime
  podupiru ne istiskuje privatno financiranje.
  Naknadni programi rada mogu uključivati aktivnosti koje nisu utvrđene u Prilogu pod uvjetom da su u skladu s ciljevima ove Uredbe, kako je utvrđeno u člancima [4.–8].

3.   
  Programi
  rada
  usredotočeni su
  na aktivnosti utvrđene u Prilogu
  I.
  i 
  njima
  se osigurava da se djelovanjima koja se
  njima
  podupiru ne istiskuje privatno financiranje.

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. za izmjenu Priloga I. kako bi se djelovanja koja su u njemu utvrđena preispitala i dopunila u skladu s ciljevima ove Uredbe kako je utvrđeno u člancima od 4. do 8. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3 a.
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. za izmjenu Priloga I. kako bi se djelovanja koja su u njemu utvrđena preispitala i dopunila u skladu s ciljevima ove Uredbe kako je utvrđeno u člancima od 4. do 8.

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pokazatelji za praćenje provedbe i napretka Programa u ostvarivanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u prilogu II. | 1.   
  Mjerljivi
  pokazatelji za praćenje provedbe i napretka Programa u ostvarivanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pokazatelji za praćenje provedbe i napretka Programa u ostvarivanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u prilogu II.

1.   
  Mjerljivi
  pokazatelji za praćenje provedbe i napretka Programa u ostvarivanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 3. navedeni su u Prilogu II.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.a (novi)

Članak 24. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komisija utvrđuje metodologiju za osiguravanje mjerljivih pokazatelja za točnu procjenu napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 3. stavka 1. Na temelju te metodologije Komisija dopunjava Prilog III. najkasnije do 1. siječnja 2021. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1 a.
     
  Komisija utvrđuje metodologiju za osiguravanje mjerljivih pokazatelja za točnu procjenu napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 3. stavka 1. Na temelju te metodologije Komisija dopunjava Prilog III. najkasnije do 1. siječnja 2021.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 2.

Članak 24. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarivanju ciljeva, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. radi izmjena Priloga II. kako bi se revidirali ili dopunili pokazatelji ako je to potrebno i kako bi se ova Uredba dopunila odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. | 2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarivanju ciljeva, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. radi izmjena Priloga II. kako bi se revidirali ili dopunili
  mjerljivi
  pokazatelji ako je to potrebno i kako bi se ova Uredba dopunila odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarivanju ciljeva, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. radi izmjena Priloga II. kako bi se revidirali ili dopunili pokazatelji ako je to potrebno i kako bi se ova Uredba dopunila odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

2.   Kako bi osigurala djelotvornu procjenu napretka Programa prema ostvarivanju ciljeva, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 27. radi izmjena Priloga II. kako bi se revidirali ili dopunili
  mjerljivi
  pokazatelji ako je to potrebno i kako bi se ova Uredba dopunila odredbama o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 3.

Članak 24. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice. | 3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe programa i rezultati
  prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo te da
  se prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da se podaci za praćenje provedbe programa i rezultati prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.

3.   Sustavom za izvješćivanje o uspješnosti osigurava se da
  su
  podaci za praćenje provedbe programa i rezultati
  prikladni za detaljnu analizu postignutog napretka i teškoća do kojih je došlo te da
  se prikupljaju djelotvorno, učinkovito i pravodobno. U tom cilju uvode se razmjerne obveze izvješćivanja za korisnike sredstava Unije i države članice.

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 4.

Članak 24. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Službeni statistički podaci EU-a kao što su redovita statistička istraživanja o IKT-u moraju se
  maksimalno
  iskoristiti. Nacionalni zavodi za statistiku konzultiraju se i uključuju zajedno s Eurostatom u početno osmišljavanje i kasniji razvoj statističkih pokazatelja koji se upotrebljavaju za praćenje provedbe programa i napredak postignut u pogledu digitalne transformacije. | 4.   Službeni statistički podaci EU-a kao što su redovita statistička istraživanja o IKT-u moraju se iskoristiti
  na najučinkovitiji mogući način, kao i prikupljanje skupova podataka DESI u okviru NUTS-2 kako bi se odgovorilo na nedostatak regionalnih podataka povezanih s programom Digitalna Europa
  . Nacionalni zavodi za statistiku konzultiraju se i uključuju zajedno s Eurostatom u početno osmišljavanje i kasniji razvoj statističkih pokazatelja koji se upotrebljavaju za praćenje provedbe programa i napredak postignut u pogledu digitalne transformacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Službeni statistički podaci EU-a kao što su redovita statistička istraživanja o IKT-u moraju se
  maksimalno
  iskoristiti. Nacionalni zavodi za statistiku konzultiraju se i uključuju zajedno s Eurostatom u početno osmišljavanje i kasniji razvoj statističkih pokazatelja koji se upotrebljavaju za praćenje provedbe programa i napredak postignut u pogledu digitalne transformacije.

4.   Službeni statistički podaci EU-a kao što su redovita statistička istraživanja o IKT-u moraju se iskoristiti
  na najučinkovitiji mogući način, kao i prikupljanje skupova podataka DESI u okviru NUTS-2 kako bi se odgovorilo na nedostatak regionalnih podataka povezanih s programom Digitalna Europa
  . Nacionalni zavodi za statistiku konzultiraju se i uključuju zajedno s Eurostatom u početno osmišljavanje i kasniji razvoj statističkih pokazatelja koji se upotrebljavaju za praćenje provedbe programa i napredak postignut u pogledu digitalne transformacije.

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – naslov

Članak 25. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evaluacija | Evaluacija
  Programa |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evaluacija

Evaluacija
  Programa

Programa

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.

Članak 25. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  . | 1.   
  Komisija jamči redovito praćenje i vanjsku evaluaciju Programa, osobito na temelju sustava za izvješćivanje o uspješnosti iz članka 24. stavka 3
  .
  Evaluacijama se osigurava i kvalitativna procjena napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 3. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Evaluacije se provode pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir tijekom postupka odlučivanja
  .

1.   
  Komisija jamči redovito praćenje i vanjsku evaluaciju Programa, osobito na temelju sustava za izvješćivanje o uspješnosti iz članka 24. stavka 3
  .
  Evaluacijama se osigurava i kvalitativna procjena napretka u ostvarivanju općih ciljeva iz članka 3. stavka 1.

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Privremena evaluacija Programa
  provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a
  najkasnije
  četiri godine nakon početka provedbe Programa
  . | 2.   
  Osim redovitog praćenja
  Programa
  , Komisija donosi izvješće o privremenoj evaluaciji i podnosi ga Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  najkasnije
  31. prosinca 2024
  . Privremena evaluacija
  predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima. |
| | Privremena evaluacija podnosi se Europskom parlamentu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Privremena evaluacija Programa
  provodi se nakon što bude dostupno dovoljno informacija o njegovoj provedbi, a
  najkasnije
  četiri godine nakon početka provedbe Programa
  .

2.   
  Osim redovitog praćenja
  Programa
  , Komisija donosi izvješće o privremenoj evaluaciji i podnosi ga Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija
  najkasnije
  31. prosinca 2024
  . Privremena evaluacija
  predstavlja nalaze koji su potrebni za donošenje odluke o daljnjem djelovanju Programa nakon 2027. i njegovim ciljevima.

Privremena evaluacija podnosi se Europskom parlamentu.

Privremena evaluacija podnosi se Europskom parlamentu.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3.

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na
  kraju provedbe
  Programa
  , a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku [1].
  Komisija
  provodi završnu evaluaciju Programa
  . | 3.   Na
  temelju konačne vanjske i neovisne evaluacije,
  Komisija
  donosi izvješće o završnoj evaluaciji
  Programa,
  kojim se ocjenjuju njegovi dugoročni učinci i održivost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na
  kraju provedbe
  Programa
  , a najkasnije četiri godine nakon završetka razdoblja navedenog u članku [1].
  Komisija
  provodi završnu evaluaciju Programa
  .

3.   Na
  temelju konačne vanjske i neovisne evaluacije,
  Komisija
  donosi izvješće o završnoj evaluaciji
  Programa,
  kojim se ocjenjuju njegovi dugoročni učinci i održivost
  .

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 4.a (novi)

Članak 25. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija podnosi izvješće o završnoj evaluaciji iz stavka 3. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija najkasnije 31. prosinca 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Komisija podnosi izvješće o završnoj evaluaciji iz stavka 3. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija najkasnije 31. prosinca 2030.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 5.

Članak 25. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.
     
  Komisija dostavlja zaključke evaluacija i svoje primjedbe Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija.

Briše se.

Briše se.

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 4.

Članak 26. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Kao dio kontrolnog sustava strategija revizije
  može
  se
  temeljiti
  na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda. Taj se reprezentativni uzorak dopunjuje odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. | 4.   Kao dio kontrolnog sustava strategija revizije
  temelji
  se na financijskoj reviziji
  barem
  reprezentativnog uzorka rashoda. Taj se reprezentativni uzorak dopunjuje odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Kao dio kontrolnog sustava strategija revizije
  može
  se
  temeljiti
  na financijskoj reviziji reprezentativnog uzorka rashoda. Taj se reprezentativni uzorak dopunjuje odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima.

4.   Kao dio kontrolnog sustava strategija revizije
  temelji
  se na financijskoj reviziji
  barem
  reprezentativnog uzorka rashoda. Taj se reprezentativni uzorak dopunjuje odabirom koji se temelji na procjeni rizika povezanih s rashodima.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  24. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članaka 23. i
  24. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
  članka
  24. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata
  iz članaka 23. i
  24. dodjeljuje se Komisiji s trajanjem do 31. prosinca 2028.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 3.

Članak 27. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka
  24. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 23. i
  24. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članka
  24. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
  članaka 23. i
  24. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 6.

Članak 27. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka
   24. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članaka 23. i
  24. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članka
   24. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju
  članaka 23. i
  24. stupa na snagu ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.

Članak 29. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. | 1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene,
  istinite,
  učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene, učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

1.   Korisnici sredstava Unije priznaju porijeklo i jamče vidljivost financiranja Unije (posebice pri promicanju djelovanja i njihovih rezultata) pružajući usklađene,
  istinite,
  učinkovite i proporcionalne ciljane informacije različitoj publici, uključujući medije i javnost.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 2.

Članak 29. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku [3]. | 2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata.
  Također osigurava integrirane informacije, a potencijalnim podnositeljima zahtjeva pristup sredstvima EU-a za digitalni sektor
  . Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku [3]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata. Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku [3].

2.   Komisija provodi aktivnosti obavješćivanja i priopćivanja u pogledu Programa, djelovanja i rezultata.
  Također osigurava integrirane informacije, a potencijalnim podnositeljima zahtjeva pristup sredstvima EU-a za digitalni sektor
  . Financijski izvori dodijeljeni Programu također pridonose institucijskom priopćavanju političkih prioriteta Unije ako se odnose na ciljeve navedene u članku [3].

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 1. – stavak 2. – točka 1.

Prilog 1. – dio 1. – stavak 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Zajednički okvir za javnu nabavu za integriranu mrežu vrhunskog računalstva visokih performansi koja uključuje infrastrukturu za eksaskalarna superračunala i podatke. Bit će dostupan na nekomercijalnoj osnovi javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Zajednički okvir za javnu nabavu za integriranu mrežu vrhunskog računalstva visokih performansi koja uključuje infrastrukturu za eksaskalarna superračunala i podatke. Bit će dostupan na nekomercijalnoj osnovi javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima.

| 1. | Zajednički okvir za javnu nabavu za integriranu mrežu vrhunskog računalstva visokih performansi koja uključuje infrastrukturu za eksaskalarna superračunala i podatke. Bit će dostupan
  svim poduzećima i javnim upravama te
  na nekomercijalnoj osnovi javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima. |
| --- | --- |

1.

Zajednički okvir za javnu nabavu za integriranu mrežu vrhunskog računalstva visokih performansi koja uključuje infrastrukturu za eksaskalarna superračunala i podatke. Bit će dostupan
  svim poduzećima i javnim upravama te
  na nekomercijalnoj osnovi javnim i privatnim korisnicima te za potrebe istraživanja financiranih javnim sredstvima.

svim poduzećima i javnim upravama te

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 1. – stavak 2. – točka 6.

Prilog 1. – dio 1. – stavak 2. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | Uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije: superračunala kao usluga proizašla iz istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog europskog ekosustava računalstva visokih performansi, koji obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca (hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i napredne digitalne vještine). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.

Uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije: superračunala kao usluga proizašla iz istraživanja i inovacija radi izgradnje integriranog europskog ekosustava računalstva visokih performansi, koji obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca (hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i napredne digitalne vještine).

| 6. | Uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije: superračunala kao usluga proizašla iz istraživanja i inovacija
  , osobito nove tehnologije koje su već ostvarile ili trenutačno ostvaruju korist od financiranja Unije,
  radi izgradnje integriranog europskog ekosustava računalstva visokih performansi, koji obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca (hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i napredne digitalne vještine). |
| --- | --- |

6.

Uvođenje tehnologije odmah spremne za uporabu / operativne tehnologije: superračunala kao usluga proizašla iz istraživanja i inovacija
  , osobito nove tehnologije koje su već ostvarile ili trenutačno ostvaruju korist od financiranja Unije,
  radi izgradnje integriranog europskog ekosustava računalstva visokih performansi, koji obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca (hardver, softver, aplikacije, usluge, međupovezanost i napredne digitalne vještine).

, osobito nove tehnologije koje su već ostvarile ili trenutačno ostvaruju korist od financiranja Unije,

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 2. – stavak 1.

Prilog 1. – dio 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| S pomoću Programa izgrađuju se i jačaju temeljni kapaciteti umjetne inteligencije u Europi, uključujući podatkovne resurse i repozitorije algoritama te ih se čini dostupnima svim poduzećima i javnim upravama, ali i jačaju i umrežavaju postojeća sredstva za testiranje umjetne inteligencije i eksperimentiranje s njome u državama članicama. | S pomoću Programa izgrađuju se i jačaju temeljni kapaciteti umjetne inteligencije
  i tehnologija distribuirane glavne knjige
  u Europi, uključujući podatkovne resurse i repozitorije algoritama te ih se čini dostupnima svim poduzećima i javnim upravama, ali i jačaju i umrežavaju postojeća sredstva za testiranje umjetne inteligencije i eksperimentiranje s njome u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

S pomoću Programa izgrađuju se i jačaju temeljni kapaciteti umjetne inteligencije u Europi, uključujući podatkovne resurse i repozitorije algoritama te ih se čini dostupnima svim poduzećima i javnim upravama, ali i jačaju i umrežavaju postojeća sredstva za testiranje umjetne inteligencije i eksperimentiranje s njome u državama članicama.

S pomoću Programa izgrađuju se i jačaju temeljni kapaciteti umjetne inteligencije
  i tehnologija distribuirane glavne knjige
  u Europi, uključujući podatkovne resurse i repozitorije algoritama te ih se čini dostupnima svim poduzećima i javnim upravama, ali i jačaju i umrežavaju postojeća sredstva za testiranje umjetne inteligencije i eksperimentiranje s njome u državama članicama.

i tehnologija distribuirane glavne knjige

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 4. – stavak 1.

Prilog 1. – dio 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Programom se podupire jednostavan pristup naprednim digitalnim vještinama, osobito u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, distribuiranih glavnih knjiga (npr. ulančanih blokova) i kibersigurnosti za sadašnju i buduću radnu snagu pružanjem studentima, nedavno diplomiranima i postojećim radnicima, bez obzira na to gdje se nalaze, sredstava za stjecanje i razvoj tih vještina. | Programom se podupire jednostavan pristup naprednim digitalnim vještinama
  i pružanje prilika za osposobljavanje u tom području
  , osobito u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, distribuiranih glavnih knjiga (npr. ulančanih blokova) i kibersigurnosti za sadašnju i buduću radnu snagu pružanjem studentima, nedavno diplomiranima,
  građanima svih uzrasta kojima je potrebno stjecanje dodatnih vještina, tražiteljima zaposlenja
  i postojećim radnicima, bez obzira na to gdje se nalaze, sredstava za stjecanje i razvoj tih vještina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Programom se podupire jednostavan pristup naprednim digitalnim vještinama, osobito u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, distribuiranih glavnih knjiga (npr. ulančanih blokova) i kibersigurnosti za sadašnju i buduću radnu snagu pružanjem studentima, nedavno diplomiranima i postojećim radnicima, bez obzira na to gdje se nalaze, sredstava za stjecanje i razvoj tih vještina.

Programom se podupire jednostavan pristup naprednim digitalnim vještinama
  i pružanje prilika za osposobljavanje u tom području
  , osobito u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, distribuiranih glavnih knjiga (npr. ulančanih blokova) i kibersigurnosti za sadašnju i buduću radnu snagu pružanjem studentima, nedavno diplomiranima,
  građanima svih uzrasta kojima je potrebno stjecanje dodatnih vještina, tražiteljima zaposlenja
  i postojećim radnicima, bez obzira na to gdje se nalaze, sredstava za stjecanje i razvoj tih vještina.

i pružanje prilika za osposobljavanje u tom području

građanima svih uzrasta kojima je potrebno stjecanje dodatnih vještina, tražiteljima zaposlenja

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 4. – stavak 2. – točka 1.

Prilog 1. – dio 4. – stavak 2. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Pristup osposobljavanju na radnom mjestu sudjelovanjem u pripravništvu u centrima za kompetencije i poduzećima koja upotrebljavaju napredne tehnologije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Pristup osposobljavanju na radnom mjestu sudjelovanjem u pripravništvu u centrima za kompetencije i poduzećima koja upotrebljavaju napredne tehnologije.

| 1. | Pristup osposobljavanju na radnom mjestu
  i prilikama za kombinirano učenje
  sudjelovanjem u pripravništvu u centrima za kompetencije i poduzećima koja upotrebljavaju napredne tehnologije. |
| --- | --- |

1.

Pristup osposobljavanju na radnom mjestu
  i prilikama za kombinirano učenje
  sudjelovanjem u pripravništvu u centrima za kompetencije i poduzećima koja upotrebljavaju napredne tehnologije.

i prilikama za kombinirano učenje

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 4. – stavak 4.

Prilog 1. – dio 4. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sve intervencije bit će osmišljene i provedene primarno putem digitalnoinovacijskih centara, kako je utvrđeno u članku 
  15
  . | Sve intervencije bit će osmišljene i provedene primarno putem digitalnoinovacijskih centara, kako je utvrđeno u članku 
  16
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sve intervencije bit će osmišljene i provedene primarno putem digitalnoinovacijskih centara, kako je utvrđeno u članku 
  15
  .

15

Sve intervencije bit će osmišljene i provedene primarno putem digitalnoinovacijskih centara, kako je utvrđeno u članku 
  16
  .

16

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 1. – podtočka 1.2.

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 1. – podtočka 1.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.2. | Potpora osmišljavanju, pokusnom izvođenju, uvođenju, održavanju i promociji usklađenog ekosustava infrastrukture za prekogranične digitalne usluge te olakšavanje neometanih, sigurnih, interoperabilnih, višejezičnih prekograničnih ili međusektorskih rješenja s kraja na kraj i zajedničkih okvira unutar javne uprave. Bit će uključene i metodologije za procjenu učinka i koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.2.

Potpora osmišljavanju, pokusnom izvođenju, uvođenju, održavanju i promociji usklađenog ekosustava infrastrukture za prekogranične digitalne usluge te olakšavanje neometanih, sigurnih, interoperabilnih, višejezičnih prekograničnih ili međusektorskih rješenja s kraja na kraj i zajedničkih okvira unutar javne uprave. Bit će uključene i metodologije za procjenu učinka i koristi.

| 1.2. | Potpora osmišljavanju, pokusnom izvođenju, uvođenju, održavanju
  , širenju
  i promociji usklađenog ekosustava infrastrukture za prekogranične digitalne usluge te olakšavanje neometanih, sigurnih, interoperabilnih, višejezičnih prekograničnih ili međusektorskih rješenja s kraja na kraj i zajedničkih okvira unutar javne uprave. Bit će uključene i metodologije za procjenu učinka i koristi. |
| --- | --- |

1.2.

Potpora osmišljavanju, pokusnom izvođenju, uvođenju, održavanju
  , širenju
  i promociji usklađenog ekosustava infrastrukture za prekogranične digitalne usluge te olakšavanje neometanih, sigurnih, interoperabilnih, višejezičnih prekograničnih ili međusektorskih rješenja s kraja na kraj i zajedničkih okvira unutar javne uprave. Bit će uključene i metodologije za procjenu učinka i koristi.

, širenju

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 2. – podtočka 2.1.

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 2. – podtočka 2.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.1. | Osiguravanje da građani EU-a mogu sigurno i prekogranično pristupiti svojim osobnim zdravstvenim podacima, dijeliti ih, upotrebljavati i upravljati njima neovisno o svojoj lokaciji ili lokaciji podataka. Dovršenje infrastrukture za digitalne usluge e-zdravstva te njezino proširenje novim digitalnim uslugama, podupiranje uvođenja europskog formata za razmjenu elektroničkih zdravstvenih evidencija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.1.

Osiguravanje da građani EU-a mogu sigurno i prekogranično pristupiti svojim osobnim zdravstvenim podacima, dijeliti ih, upotrebljavati i upravljati njima neovisno o svojoj lokaciji ili lokaciji podataka. Dovršenje infrastrukture za digitalne usluge e-zdravstva te njezino proširenje novim digitalnim uslugama, podupiranje uvođenja europskog formata za razmjenu elektroničkih zdravstvenih evidencija.

| 2.1. | Osiguravanje da građani EU-a mogu sigurno i prekogranično
  te na način kojim im se jamči privatnost
  pristupiti svojim osobnim zdravstvenim podacima, dijeliti ih, upotrebljavati i upravljati njima neovisno o svojoj lokaciji ili lokaciji podataka. Dovršenje infrastrukture za digitalne usluge e-zdravstva te njezino proširenje novim digitalnim uslugama, podupiranje uvođenja europskog formata za razmjenu elektroničkih zdravstvenih evidencija. |
| --- | --- |

2.1.

Osiguravanje da građani EU-a mogu sigurno i prekogranično
  te na način kojim im se jamči privatnost
  pristupiti svojim osobnim zdravstvenim podacima, dijeliti ih, upotrebljavati i upravljati njima neovisno o svojoj lokaciji ili lokaciji podataka. Dovršenje infrastrukture za digitalne usluge e-zdravstva te njezino proširenje novim digitalnim uslugama, podupiranje uvođenja europskog formata za razmjenu elektroničkih zdravstvenih evidencija.

te na način kojim im se jamči privatnost

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 3.

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | Pravosudni sustav: Omogućivanje neometane i sigurne prekogranične elektroničke komunikacije unutar pravosudnog sustava te između pravosudnog sustava i drugih nadležnih tijela u području građanskog i kaznenog pravosuđa. Poboljšanje pristupa pravosuđu i pravnim informacijama i postupcima za građane, poduzeća, pravosudne djelatnike i članove pravosudnog sustava s pomoću semantički interoperabilne međupovezanosti s 
  nacionalnim
  bazama podataka i registrima te olakšavanjem izvansudskog rješavanja sporova preko interneta. Promicanje razvoja i provedbe inovativnih tehnologija za sudove i pravosudne djelatnike na temelju rješenja umjetne inteligencije za koje je vjerojatno da će pojednostavniti i ubrzati postupke (na primjer „pravne tehnološke” aplikacije). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

Pravosudni sustav: Omogućivanje neometane i sigurne prekogranične elektroničke komunikacije unutar pravosudnog sustava te između pravosudnog sustava i drugih nadležnih tijela u području građanskog i kaznenog pravosuđa. Poboljšanje pristupa pravosuđu i pravnim informacijama i postupcima za građane, poduzeća, pravosudne djelatnike i članove pravosudnog sustava s pomoću semantički interoperabilne međupovezanosti s 
  nacionalnim
  bazama podataka i registrima te olakšavanjem izvansudskog rješavanja sporova preko interneta. Promicanje razvoja i provedbe inovativnih tehnologija za sudove i pravosudne djelatnike na temelju rješenja umjetne inteligencije za koje je vjerojatno da će pojednostavniti i ubrzati postupke (na primjer „pravne tehnološke” aplikacije).

nacionalnim

| 3. | Pravosudni sustav: Omogućivanje neometane i sigurne prekogranične elektroničke komunikacije unutar pravosudnog sustava te između pravosudnog sustava i drugih nadležnih tijela u području građanskog i kaznenog pravosuđa. Poboljšanje pristupa pravosuđu i pravnim informacijama i postupcima za građane, poduzeća, pravosudne djelatnike i članove pravosudnog sustava s pomoću semantički interoperabilne međupovezanosti s bazama podataka i registrima te olakšavanjem izvansudskog rješavanja sporova preko interneta. Promicanje razvoja i provedbe inovativnih tehnologija za sudove i pravosudne djelatnike na temelju rješenja umjetne inteligencije za koje je vjerojatno da će pojednostavniti i ubrzati postupke (na primjer „pravne tehnološke” aplikacije). |
| --- | --- |

3.

Pravosudni sustav: Omogućivanje neometane i sigurne prekogranične elektroničke komunikacije unutar pravosudnog sustava te između pravosudnog sustava i drugih nadležnih tijela u području građanskog i kaznenog pravosuđa. Poboljšanje pristupa pravosuđu i pravnim informacijama i postupcima za građane, poduzeća, pravosudne djelatnike i članove pravosudnog sustava s pomoću semantički interoperabilne međupovezanosti s bazama podataka i registrima te olakšavanjem izvansudskog rješavanja sporova preko interneta. Promicanje razvoja i provedbe inovativnih tehnologija za sudove i pravosudne djelatnike na temelju rješenja umjetne inteligencije za koje je vjerojatno da će pojednostavniti i ubrzati postupke (na primjer „pravne tehnološke” aplikacije).

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 4

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak I. – točka 4

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | Promet, energija i okoliš: Uvođenje decentraliziranih rješenja i infrastruktura potrebnih za opsežne digitalne aplikacije kao što su pametni gradovi
  ili
  pametna ruralna područja za potporu prometnih, energetskih i okolišnih politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

Promet, energija i okoliš: Uvođenje decentraliziranih rješenja i infrastruktura potrebnih za opsežne digitalne aplikacije kao što su pametni gradovi
  ili
  pametna ruralna područja za potporu prometnih, energetskih i okolišnih politika.

ili

| 4. | Promet, energija i okoliš: Uvođenje decentraliziranih rješenja i infrastruktura potrebnih za opsežne digitalne aplikacije kao što su pametni gradovi, pametna ruralna područja
  ili najudaljenije regije
  za potporu prometnih, energetskih i okolišnih politika. |
| --- | --- |

4.

Promet, energija i okoliš: Uvođenje decentraliziranih rješenja i infrastruktura potrebnih za opsežne digitalne aplikacije kao što su pametni gradovi, pametna ruralna područja
  ili najudaljenije regije
  za potporu prometnih, energetskih i okolišnih politika.

ili najudaljenije regije

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak II. – naslov

Prilog 1. – dio 5. – pododjeljak II. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| II. | Početne aktivnosti povezane s 
  digitalizacijom
  industrije: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

II.

Početne aktivnosti povezane s 
  digitalizacijom
  industrije:

digitalizacijom

| II. | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |
| --- | --- |

II.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 2. – točka 2.2.

Prilog 2. – dio 2. – točka 2.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.2. | Broj poduzeća i organizacija koje
  upotrebljavaju umjetnu inteligenciju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2.

Broj poduzeća i organizacija koje
  upotrebljavaju umjetnu inteligenciju

upotrebljavaju umjetnu inteligenciju

| 2.2. | Broj poduzeća i organizacija koje
  eksperimentiraju s umjetnom inteligencijom i ispituju je u suradnji s digitalnoinovacijskim centrima |
| --- | --- |

2.2.

Broj poduzeća i organizacija koje
  eksperimentiraju s umjetnom inteligencijom i ispituju je u suradnji s digitalnoinovacijskim centrima

eksperimentiraju s umjetnom inteligencijom i ispituju je u suradnji s digitalnoinovacijskim centrima

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 2. – točka 2.2.a (nova)

Prilog 2. – dio 2. – točka 2.2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.2a | Broj konkretnih primjena umjetne inteligencije koje se podupiru programom, a koje su trenutačno u postupku komercijalizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.2a

2.2a

Broj konkretnih primjena umjetne inteligencije koje se podupiru programom, a koje su trenutačno u postupku komercijalizacije.

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.1.

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.1. | Broj osposobljenih i zaposlenih specijalista za IKT |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.1.

Broj osposobljenih i zaposlenih specijalista za IKT

| 4.1. | Broj osposobljenih i zaposlenih specijalista za IKT
  svake godine u Uniji |
| --- | --- |

4.1.

Broj osposobljenih i zaposlenih specijalista za IKT
  svake godine u Uniji

svake godine u Uniji

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.2.

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.2. | Broj poduzeća koja imaju poteškoća u zapošljavanju specijalista za IKT |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2.

Broj poduzeća koja imaju poteškoća u zapošljavanju specijalista za IKT

| 4.2. | Broj poduzeća koja imaju poteškoća u zapošljavanju specijalista za IKT
  svake godine u Uniji |
| --- | --- |

4.2.

Broj poduzeća koja imaju poteškoća u zapošljavanju specijalista za IKT
  svake godine u Uniji

svake godine u Uniji

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.2.b (nova)

Prilog 2. – dio 4. – točka 4.2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.2b | Broj studenata, osoba koje su nedavno stekle sveučilišnu diplomu i nezaposlenih čiji se status poboljšao nakon osposobljavanja osiguranog u okviru programa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.2b

4.2b

Broj studenata, osoba koje su nedavno stekle sveučilišnu diplomu i nezaposlenih čiji se status poboljšao nakon osposobljavanja osiguranog u okviru programa.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.1.

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.1. | Prihvaćanje digitalnih javnih usluga |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.1.

Prihvaćanje digitalnih javnih usluga

| 5.1. | Učestalost prihvaćanja
  digitalnih javnih usluga |
| --- | --- |

5.1.

Učestalost prihvaćanja
  digitalnih javnih usluga

Učestalost prihvaćanja

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.2.

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.2. | Poduzeća s visokom razinom digitalnog intenziteta |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.2.

Poduzeća s visokom razinom digitalnog intenziteta

| 5.2. | Broj
  poduzeća s visokom razinom digitalnog intenziteta |
| --- | --- |

5.2.

Broj
  poduzeća s visokom razinom digitalnog intenziteta

Broj

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.3.

Prilog 2. – dio 5. – točka 5.3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.3. | Usklađivanje
  nacionalnih okvira za interoperabilnost s europskim okvirom za interoperabilnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.3.

Usklađivanje
  nacionalnih okvira za interoperabilnost s europskim okvirom za interoperabilnost

Usklađivanje

| 5.3. | Razmjer usklađivanja
  nacionalnih okvira za interoperabilnost s europskim okvirom za interoperabilnost |
| --- | --- |

5.3.

Razmjer usklađivanja
  nacionalnih okvira za interoperabilnost s europskim okvirom za interoperabilnost

Razmjer usklađivanja

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 3. – točka 1. – podtočka ba (nova)

Prilog 3. – točka 1. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Program Digitalna Europa aktivno uspostavlja sinergije s programom Obzor Europa u pogledu održivosti podataka koji potječu iz istraživačkih projekata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Program Digitalna Europa aktivno uspostavlja sinergije s programom Obzor Europa u pogledu održivosti podataka koji potječu iz istraživačkih projekata;

Program Digitalna Europa aktivno uspostavlja sinergije s programom Obzor Europa u pogledu održivosti podataka koji potječu iz istraživačkih projekata;

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 3. – točka 1. – podtočka c

Prilog 3. – točka 1. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno
  i
  regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno
  i
  regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća);

i

| (c) | Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno, regionalno
  i lokalno
  uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća); |
| --- | --- |

(c)

Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno, regionalno
  i lokalno
  uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća);

i lokalno

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog 3. – točka 3. – podtočka c

Prilog 3. – točka 3. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno i regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije, kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno i regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća);

| (c) | Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije
  , tehnologije distribuirane glavne knjige
  , kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno i regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća); |
| --- | --- |

(c)

Ulaganja u okviru programa Digitalna Europa ići će u i. izgradnju digitalnih kapaciteta u području računalstva visokih performansi, umjetne inteligencije
  , tehnologije distribuirane glavne knjige
  , kibersigurnosti i naprednih digitalnih vještina; i ii. u nacionalno i regionalno uvođenje unutar okvira EU-a za digitalne kapacitete i najnovije digitalne tehnologije u područjima od javnog interesa (kao što su zdravstvo, javna uprava, pravosuđe i obrazovanje) ili tržišnog neuspjeha (kao što su digitalizacija poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća);

, tehnologije distribuirane glavne knjige

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0408/2018).

1

(53)  Odluka Vijeća / /EU.

53

(53)  Odluka Vijeća / /EU.

53

(54)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.; SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

54

(54)  Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.; SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

54

(54a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

54a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/news/insights/conclusions-after-tallinn-digital-summit

55

(56)  https://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf

56

(57)  COM(2018)0098

57

(57)  COM(2018)0098

57

(57)  COM(2018)0125

57

(57)  COM(2018)0125

57

(59)  Kako je navedeno u Komunikaciji o digitalizaciji Europske unije (COM(2016)0180)

59

(59)  Kako je navedeno u Komunikaciji o digitalizaciji Europske unije (COM(2016)0180)

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Procjena učinka uz „Prijedlog uredbe Vijeća o uspostavi zajedničkog pothvata EuroHPC” (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Procjena učinka uz „Prijedlog uredbe Vijeća o uspostavi zajedničkog pothvata EuroHPC” (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Dokument s referentnom oznakom A8-0183/2017, dostupan na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HR

64

(64)  Dokument s referentnom oznakom A8-0183/2017, dostupan na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HR

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokument s referentnom oznakom A8-0183/2017, dostupan na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HR

67

(67)  Dokument s referentnom oznakom A8-0183/2017, dostupan na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//HR

67

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(68)  http://ec.europa.eu/newsroom/dae/document.cfm?doc_id=51628

68

(69)  COM(2016)0725

69

(69)  COM(2016)0725

69

(37)  -

37

(73)  COM(2016)0180: Digitalizacija europske industrije – iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta.

73

(73)  COM(2016)0180: Digitalizacija europske industrije – iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta.

73

(1a)  
  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

1a

Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

(74)  COM(2018)0321, str. 1.

74

(74)  COM(2018)0321 str. 1.

74

(75)  
  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

75

Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

(1a)  
  Komunikacija od 25.4.2018. o umjetnoj inteligenciji za Europu, COM(2018)0237, dostupna na: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_HR.pdf

1a

Komunikacija od 25.4.2018. o umjetnoj inteligenciji za Europu, COM(2018)0237, dostupna na: http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_HR.pdf

(77)  Milijarde milijardi operacija s pomičnim zarezom u sekundi

77

(77)  Milijarde milijardi operacija s pomičnim zarezom u sekundi

77

(78)  Tisuću puta brža od eksaskalarne

78

(78)  Tisuću puta brža od eksaskalarne

78

(1a)  
  Uredba o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi. 10594/18. Bruxelles, 18. rujna 2018. (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/hr/pdf

1a

Uredba o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi

10594/18. Bruxelles, 18. rujna 2018. (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/hr/pdf

(79)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

79

(79)  SL L 194, 19.7.2016., str. 1.

79

(1a)  
  Uredba ... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara

1a

Uredba ... Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja i Mreže nacionalnih koordinacijskih centara

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

Sporazum o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu između SAD-a i EU-a ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, izmjene Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 388/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07482/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (07482/2018),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene br. 1 Sporazuma o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice (07236/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene br. 1 Sporazuma o suradnji u području reguliranja sigurnosti u civilnom zrakoplovstvu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice (07236/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0157/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A8-0432/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Zajednički sustav poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 388/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0148),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0137/2018),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja danskog Parlamenta, irskog Parlamenta, malteškog Parlamenta i nizozemskog Zastupničkog doma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja danskog Parlamenta, irskog Parlamenta, malteškog Parlamenta i nizozemskog Zastupničkog doma, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0428/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Globalno gospodarstvo ubrzano se digitalizira, što je dovelo do pojavljivanja novih načina poslovanja. Digitalna poduzeća karakterizira činjenica da je njihovo poslovanje snažno povezano s internetom. Konkretno, digitalni poslovni modeli u velikoj se mjeri oslanjaju na mogućnost obavljanja aktivnosti na daljinu i s ograničenom ili nikakvom fizičkom prisutnošću te na doprinos krajnjih korisnika za stvaranje vrijednosti, kao i na važnost nematerijalne imovine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Globalno gospodarstvo ubrzano se digitalizira, što je dovelo do pojavljivanja novih načina poslovanja. Digitalna poduzeća karakterizira činjenica da je njihovo poslovanje snažno povezano s internetom. Konkretno, digitalni poslovni modeli u velikoj se mjeri oslanjaju na mogućnost obavljanja aktivnosti na daljinu i s ograničenom ili nikakvom fizičkom prisutnošću te na doprinos krajnjih korisnika za stvaranje vrijednosti, kao i na važnost nematerijalne imovine.

| (1) | Globalno gospodarstvo ubrzano se digitalizira, što je dovelo do pojavljivanja novih načina poslovanja. Digitalna poduzeća karakterizira činjenica da je njihovo poslovanje snažno povezano s internetom. Konkretno, digitalni poslovni modeli u velikoj se mjeri oslanjaju na mogućnost obavljanja aktivnosti na daljinu i s ograničenom ili nikakvom fizičkom
  ili oporezivom
  prisutnošću
  u određenoj zemlji
  te na doprinos krajnjih korisnika za stvaranje vrijednosti, kao i na važnost nematerijalne imovine. |
| --- | --- |

(1)

Globalno gospodarstvo ubrzano se digitalizira, što je dovelo do pojavljivanja novih načina poslovanja. Digitalna poduzeća karakterizira činjenica da je njihovo poslovanje snažno povezano s internetom. Konkretno, digitalni poslovni modeli u velikoj se mjeri oslanjaju na mogućnost obavljanja aktivnosti na daljinu i s ograničenom ili nikakvom fizičkom
  ili oporezivom
  prisutnošću
  u određenoj zemlji
  te na doprinos krajnjih korisnika za stvaranje vrijednosti, kao i na važnost nematerijalne imovine.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Važeća pravila oporezivanja dobiti uglavnom su razvijena tijekom 20. stoljeća za tradicionalna poduzeća. Temelje se na ideji da bi se oporezivanje trebalo odvijati na mjestu na kojem se stvara vrijednost. Međutim, primjena važećih pravila na digitalno gospodarstvo dovela je do neusklađenosti mjesta oporezivanja dobiti i mjesta na kojem se stvara vrijednost, posebno za modele poslovanja koji se uvelike oslanjaju na sudjelovanje korisnika. Stoga je postalo jasno da važeća pravila o porezu na dobit
  nisu prikladna
  za oporezivanje dobiti digitalnoga gospodarstva i da ih je potrebno preispitati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Važeća pravila oporezivanja dobiti uglavnom su razvijena tijekom 20. stoljeća za tradicionalna poduzeća. Temelje se na ideji da bi se oporezivanje trebalo odvijati na mjestu na kojem se stvara vrijednost. Međutim, primjena važećih pravila na digitalno gospodarstvo dovela je do neusklađenosti mjesta oporezivanja dobiti i mjesta na kojem se stvara vrijednost, posebno za modele poslovanja koji se uvelike oslanjaju na sudjelovanje korisnika. Stoga je postalo jasno da važeća pravila o porezu na dobit
  nisu prikladna
  za oporezivanje dobiti digitalnoga gospodarstva i da ih je potrebno preispitati.

| (2) | Važeća pravila oporezivanja dobiti uglavnom su razvijena tijekom 20. stoljeća za tradicionalna poduzeća. Temelje se na ideji da bi se oporezivanje trebalo odvijati na mjestu na kojem se stvara vrijednost. Međutim, primjena važećih pravila na digitalno gospodarstvo dovela je do neusklađenosti mjesta oporezivanja dobiti i mjesta na kojem se stvara vrijednost, posebno za modele poslovanja koji se uvelike oslanjaju na sudjelovanje korisnika.
  Digitalizacija je promijenila ulogu korisnika i omogućila im da sve više sudjeluju u procesu stvaranja vrijednosti.
  Stoga je postalo jasno da važeća pravila o porezu na dobit za oporezivanje dobiti digitalnoga gospodarstva
  ne uzimaju u obzir taj novi čimbenik
  i da ih je potrebno
  hitno
  preispitati. |
| --- | --- |

(2)

Važeća pravila oporezivanja dobiti uglavnom su razvijena tijekom 20. stoljeća za tradicionalna poduzeća. Temelje se na ideji da bi se oporezivanje trebalo odvijati na mjestu na kojem se stvara vrijednost. Međutim, primjena važećih pravila na digitalno gospodarstvo dovela je do neusklađenosti mjesta oporezivanja dobiti i mjesta na kojem se stvara vrijednost, posebno za modele poslovanja koji se uvelike oslanjaju na sudjelovanje korisnika.
  Digitalizacija je promijenila ulogu korisnika i omogućila im da sve više sudjeluju u procesu stvaranja vrijednosti.
  Stoga je postalo jasno da važeća pravila o porezu na dobit za oporezivanje dobiti digitalnoga gospodarstva
  ne uzimaju u obzir taj novi čimbenik
  i da ih je potrebno
  hitno
  preispitati.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Cilj je premostiti jaz između oporezivanja digitalnih prihoda i tradicionalnih prihoda. Trenutačno su, u prosjeku, digitalna poduzeća suočena s efektivnom poreznom stopom od samo 9,5  %, u usporedbi s 23,2  % za tradicionalne poslovne modele

   (1a)

  . Sustav oporezivanja mora biti pravedan i koristan za društvo u cjelini. Moraju postojati jednaki uvjeti za sva poduzeća koja posluju na jedinstvenom tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Cilj je premostiti jaz između oporezivanja digitalnih prihoda i tradicionalnih prihoda. Trenutačno su, u prosjeku, digitalna poduzeća suočena s efektivnom poreznom stopom od samo 9,5  %, u usporedbi s 23,2  % za tradicionalne poslovne modele

   (1a)

  . Sustav oporezivanja mora biti pravedan i koristan za društvo u cjelini. Moraju postojati jednaki uvjeti za sva poduzeća koja posluju na jedinstvenom tržištu.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | To je preispitivanje važan element jedinstvenog digitalnog tržišta (3), imajući u vidu da je potreban moderan i stabilan porezni okvir za jedinstveno digitalno tržište kako bi se u digitalnom gospodarstvu poticale inovacije, riješio problem rascjepkanosti tržišta i svim dionicima omogućilo iskorištavanje nove tržišne dinamike u pravednim i ujednačenim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

To je preispitivanje važan element jedinstvenog digitalnog tržišta (3), imajući u vidu da je potreban moderan i stabilan porezni okvir za jedinstveno digitalno tržište kako bi se u digitalnom gospodarstvu poticale inovacije, riješio problem rascjepkanosti tržišta i svim dionicima omogućilo iskorištavanje nove tržišne dinamike u pravednim i ujednačenim uvjetima.

| (3) | To je preispitivanje važan element jedinstvenog digitalnog tržišta (3), imajući u vidu da je potreban
  pravedan,
  moderan i stabilan porezni okvir za jedinstveno digitalno tržište kako bi se u digitalnom gospodarstvu poticale inovacije
  i uključiv rast
  , riješio problem rascjepkanosti tržišta i svim dionicima omogućilo iskorištavanje nove tržišne dinamike u pravednim i ujednačenim uvjetima.
  Digitalizacija utječe na cijelo gospodarstvo, što nadilazi uspostavu poreza na digitalne usluge; stoga bi trebalo izmijeniti porezna pravila. Ad hoc mjerama sadržanim u ovoj Direktivi ne bi se smio odgoditi rad na oporezivanju znatne digitalne prisutnosti te na uvrštavanju takvog oporezivanja u okvir zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit. |
| --- | --- |

(3)

To je preispitivanje važan element jedinstvenog digitalnog tržišta (3), imajući u vidu da je potreban
  pravedan,
  moderan i stabilan porezni okvir za jedinstveno digitalno tržište kako bi se u digitalnom gospodarstvu poticale inovacije
  i uključiv rast
  , riješio problem rascjepkanosti tržišta i svim dionicima omogućilo iskorištavanje nove tržišne dinamike u pravednim i ujednačenim uvjetima.
  Digitalizacija utječe na cijelo gospodarstvo, što nadilazi uspostavu poreza na digitalne usluge; stoga bi trebalo izmijeniti porezna pravila. Ad hoc mjerama sadržanim u ovoj Direktivi ne bi se smio odgoditi rad na oporezivanju znatne digitalne prisutnosti te na uvrštavanju takvog oporezivanja u okvir zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Budući da je pitanje oporezivanja digitalnoga gospodarstva globalne prirode, optimalno bi bilo doći do multilateralnog međunarodnog rješenja tog pitanja. Komisija iz tog razloga aktivno sudjeluje u međunarodnoj raspravi. Rad u okviru OECD-a
  je u tijeku
  . Međutim, napredak na međunarodnoj razini je otežan. Stoga se poduzimaju mjere za prilagodbu pravila o porezu na dobit na razini Unije (6) i za poticanje sporazuma s jurisdikcijama izvan Unije (7), kako bi se okvir oporezivanja dobiti prilagodio novim digitalnim poslovnim modelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Budući da je pitanje oporezivanja digitalnoga gospodarstva globalne prirode, optimalno bi bilo doći do multilateralnog međunarodnog rješenja tog pitanja. Komisija iz tog razloga aktivno sudjeluje u međunarodnoj raspravi. Rad u okviru OECD-a
  je u tijeku
  . Međutim, napredak na međunarodnoj razini je otežan. Stoga se poduzimaju mjere za prilagodbu pravila o porezu na dobit na razini Unije (6) i za poticanje sporazuma s jurisdikcijama izvan Unije (7), kako bi se okvir oporezivanja dobiti prilagodio novim digitalnim poslovnim modelima.

| (5) | Budući da je pitanje oporezivanja digitalnoga gospodarstva globalne prirode, optimalno bi bilo doći do multilateralnog međunarodnog rješenja tog pitanja. Komisija iz tog razloga aktivno sudjeluje u međunarodnoj raspravi.
  U tijeku je
  rad u okviru OECD-a
  , Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Ujedinjenih naroda (UN) i Grupe Svjetske banke (WBG), koji čine platformu za suradnju u području poreza
  . Međutim, napredak na međunarodnoj razini je otežan. Stoga se poduzimaju mjere za prilagodbu pravila o porezu na dobit na razini Unije (6) i za poticanje sporazuma s jurisdikcijama izvan Unije (7), kako bi se okvir oporezivanja dobiti prilagodio novim digitalnim poslovnim modelima.
  Potrebno je osigurati usklađenost sa sveobuhvatnim okvirom za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) kako bi se zajamčilo da nema odstupanja od međunarodnih standarda i izbjegla veća složenost. |
| --- | --- |

(5)

Budući da je pitanje oporezivanja digitalnoga gospodarstva globalne prirode, optimalno bi bilo doći do multilateralnog međunarodnog rješenja tog pitanja. Komisija iz tog razloga aktivno sudjeluje u međunarodnoj raspravi.
  U tijeku je
  rad u okviru OECD-a
  , Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Ujedinjenih naroda (UN) i Grupe Svjetske banke (WBG), koji čine platformu za suradnju u području poreza
  . Međutim, napredak na međunarodnoj razini je otežan. Stoga se poduzimaju mjere za prilagodbu pravila o porezu na dobit na razini Unije (6) i za poticanje sporazuma s jurisdikcijama izvan Unije (7), kako bi se okvir oporezivanja dobiti prilagodio novim digitalnim poslovnim modelima.
  Potrebno je osigurati usklađenost sa sveobuhvatnim okvirom za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) kako bi se zajamčilo da nema odstupanja od međunarodnih standarda i izbjegla veća složenost.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U međuvremenu do donošenja i provedbe tih mjera, što može potrajati, države članice suočene su s nužnošću djelovanja u pogledu tog pitanja zbog rizika od znatnog postupnog smanjivanja njihovih poreznih osnovica. Neusklađene mjere koje pojedinačno poduzimaju države članice mogu dovesti do fragmentiranja jedinstvenog tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, čime se ometa razvoj novih digitalnih rješenja i konkurentnost EU-a općenito. Zato je potrebno donijeti usklađen pristup s privremenim rješenjem kojim će se ciljano urediti to pitanje u međuvremenu do donošenja sveobuhvatnog rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U međuvremenu do donošenja i provedbe tih mjera, što može potrajati, države članice suočene su s nužnošću djelovanja u pogledu tog pitanja zbog rizika od znatnog postupnog smanjivanja njihovih poreznih osnovica. Neusklađene mjere koje pojedinačno poduzimaju države članice mogu dovesti do fragmentiranja jedinstvenog tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, čime se ometa razvoj novih digitalnih rješenja i konkurentnost EU-a općenito. Zato je potrebno donijeti usklađen pristup s privremenim rješenjem kojim će se ciljano urediti to pitanje u međuvremenu do donošenja sveobuhvatnog rješenja.

| (6) | U međuvremenu do donošenja i provedbe tih mjera, što može potrajati, države članice suočene su s nužnošću djelovanja u pogledu tog pitanja zbog rizika od znatnog postupnog smanjivanja njihovih poreznih osnovica. Neusklađene mjere koje pojedinačno poduzimaju države članice mogu dovesti do fragmentiranja jedinstvenog tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, čime se ometa razvoj novih digitalnih rješenja i konkurentnost EU-a općenito. Zato je potrebno donijeti usklađen pristup s privremenim rješenjem kojim će se ciljano urediti to pitanje u međuvremenu do donošenja sveobuhvatnog rješenja.
  Privremeno rješenje trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se izbjeglo da ono slučajno ne postane trajno. Stoga bi trebalo uvesti klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti kako bi ova Direktiva automatski istekla nakon uspostave sveobuhvatnog rješenja, po mogućnosti na međunarodnoj razini. Ako se do 31. prosinca 2020. ne postigne dogovor o sveobuhvatnom rješenju, Komisija bi trebala razmotriti podnošenje prijedloga na temelju članka 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojem Europski parlament i Vijeće djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Ključno je bez odgađanja postići dogovor kako bi se izbjeglo da države članice umnožavaju jednostrane nacionalne digitalne poreze. |
| --- | --- |

(6)

U međuvremenu do donošenja i provedbe tih mjera, što može potrajati, države članice suočene su s nužnošću djelovanja u pogledu tog pitanja zbog rizika od znatnog postupnog smanjivanja njihovih poreznih osnovica. Neusklađene mjere koje pojedinačno poduzimaju države članice mogu dovesti do fragmentiranja jedinstvenog tržišta i narušavanja tržišnog natjecanja, čime se ometa razvoj novih digitalnih rješenja i konkurentnost EU-a općenito. Zato je potrebno donijeti usklađen pristup s privremenim rješenjem kojim će se ciljano urediti to pitanje u međuvremenu do donošenja sveobuhvatnog rješenja.
  Privremeno rješenje trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se izbjeglo da ono slučajno ne postane trajno. Stoga bi trebalo uvesti klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti kako bi ova Direktiva automatski istekla nakon uspostave sveobuhvatnog rješenja, po mogućnosti na međunarodnoj razini. Ako se do 31. prosinca 2020. ne postigne dogovor o sveobuhvatnom rješenju, Komisija bi trebala razmotriti podnošenje prijedloga na temelju članka 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojem Europski parlament i Vijeće djeluju u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Ključno je bez odgađanja postići dogovor kako bi se izbjeglo da države članice umnožavaju jednostrane nacionalne digitalne poreze.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Tim bi se privremenim rješenjem trebao uspostaviti zajednički sustav poreza na digitalne usluge („PDU”) kojim bi se oporezivali prihodi koji proizlaze iz određenih digitalnih usluga
  koje
  pružaju određeni subjekti. Ta bi mjera trebala biti jednostavna za provedbu i usmjerena na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga u kojima korisnici znatno doprinose procesu stvaranja vrijednosti.
  Takav čimbenik
  (stvaranje vrijednosti od strane korisnika) također
  ide
  u prilog mjerama u pogledu pravila oporezivanja dobiti, kako je opisano u uvodnoj izjavi 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Tim bi se privremenim rješenjem trebao uspostaviti zajednički sustav poreza na digitalne usluge („PDU”) kojim bi se oporezivali prihodi koji proizlaze iz određenih digitalnih usluga
  koje
  pružaju određeni subjekti. Ta bi mjera trebala biti jednostavna za provedbu i usmjerena na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga u kojima korisnici znatno doprinose procesu stvaranja vrijednosti.
  Takav čimbenik
  (stvaranje vrijednosti od strane korisnika) također
  ide
  u prilog mjerama u pogledu pravila oporezivanja dobiti, kako je opisano u uvodnoj izjavi 5.

| (7) | Tim bi se privremenim rješenjem trebao uspostaviti zajednički sustav poreza na digitalne usluge („PDU”), kojim bi se oporezivali prihodi koji proizlaze iz određenih digitalnih usluga
  , uključujući internetski sadržaj koji
  pružaju određeni subjekti. Ta bi mjera trebala biti jednostavna za provedbu i usmjerena na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga u kojima korisnici
  i nematerijalna imovina
  znatno doprinose procesu stvaranja vrijednosti.
  Takvi čimbenici
  (stvaranje vrijednosti od strane korisnika
  i snažno oslanjanje na nematerijalnu imovinu
  ) također
  idu
  u prilog mjerama u pogledu pravila oporezivanja dobiti, kako je opisano u uvodnoj izjavi 5. |
| --- | --- |

(7)

Tim bi se privremenim rješenjem trebao uspostaviti zajednički sustav poreza na digitalne usluge („PDU”), kojim bi se oporezivali prihodi koji proizlaze iz određenih digitalnih usluga
  , uključujući internetski sadržaj koji
  pružaju određeni subjekti. Ta bi mjera trebala biti jednostavna za provedbu i usmjerena na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga u kojima korisnici
  i nematerijalna imovina
  znatno doprinose procesu stvaranja vrijednosti.
  Takvi čimbenici
  (stvaranje vrijednosti od strane korisnika
  i snažno oslanjanje na nematerijalnu imovinu
  ) također
  idu
  u prilog mjerama u pogledu pravila oporezivanja dobiti, kako je opisano u uvodnoj izjavi 5.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | PDU bi trebalo primijeniti
  samo
  na prihode koji proizlaze iz pružanja
  određenih
  digitalnih usluga
  . Digitalne usluge trebale bi biti one usluge
  koje u velikoj mjeri ovise o korisniku za stvaranje vrijednosti
  i u kojima
  je obično najveća razlika između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta u kojem korisnici imaju nastan.
  Trebalo bi oporezivati prihode dobivene od obrade doprinosa korisnika, a ne sudjelovanje korisnika samo po sebi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

PDU bi trebalo primijeniti
  samo
  na prihode koji proizlaze iz pružanja
  određenih
  digitalnih usluga
  . Digitalne usluge trebale bi biti one usluge
  koje u velikoj mjeri ovise o korisniku za stvaranje vrijednosti
  i u kojima
  je obično najveća razlika između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta u kojem korisnici imaju nastan.
  Trebalo bi oporezivati prihode dobivene od obrade doprinosa korisnika, a ne sudjelovanje korisnika samo po sebi.

| (9) | PDU bi trebalo primijeniti na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga koje u velikoj mjeri ovise o korisniku za stvaranje vrijednosti
  te o njegovoj sposobnosti da pruži usluge bez fizičke prisutnosti ili s vrlo ograničenom fizičkom prisutnošću. U tim
  je
  slučajevima
  obično najveća razlika između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta u kojem korisnici imaju nastan. |
| --- | --- |

(9)

PDU bi trebalo primijeniti na prihode koji proizlaze iz pružanja digitalnih usluga koje u velikoj mjeri ovise o korisniku za stvaranje vrijednosti
  te o njegovoj sposobnosti da pruži usluge bez fizičke prisutnosti ili s vrlo ograničenom fizičkom prisutnošću. U tim
  je
  slučajevima
  obično najveća razlika između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta u kojem korisnici imaju nastan.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Konkretno, oporezivi prihodi trebali bi biti prihodi koji proizlaze iz pružanja
  sljedećih usluga
  : i. stavljanja na digitalno sučelje oglašavanja usmjerenog na korisnike tog sučelja; ii. stavljanja višestranog digitalnog sučelja na raspolaganje korisnicima kojim se korisnicima omogućuje pronalaženje drugih korisnika i njihova međusobna interakcija te kojim se usto može omogućiti pružanje odnosnih isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima (koje se ponekad nazivaju „usluge posredovanja”)
  te
  iii. prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima. Ako pružanjem
  takvih
  usluga nisu ostvareni prihodi,
  usluge
  ne bi
  trebale podlijegati PDU-u
  . Ostali prihodi koje subjekt ostvaruje, ali ne proizlaze izravno iz takvog pružanja usluga također ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene tog poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Konkretno, oporezivi prihodi trebali bi biti prihodi koji proizlaze iz pružanja
  sljedećih usluga
  : i. stavljanja na digitalno sučelje oglašavanja usmjerenog na korisnike tog sučelja; ii. stavljanja višestranog digitalnog sučelja na raspolaganje korisnicima kojim se korisnicima omogućuje pronalaženje drugih korisnika i njihova međusobna interakcija te kojim se usto može omogućiti pružanje odnosnih isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima (koje se ponekad nazivaju „usluge posredovanja”)
  te
  iii. prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima. Ako pružanjem
  takvih
  usluga nisu ostvareni prihodi,
  usluge
  ne bi
  trebale podlijegati PDU-u
  . Ostali prihodi koje subjekt ostvaruje, ali ne proizlaze izravno iz takvog pružanja usluga također ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene tog poreza.

| (10) | Konkretno, oporezivi prihodi trebali bi biti prihodi koji proizlaze iz pružanja
  sljedećeg
  : i. stavljanja na digitalno sučelje oglašavanja usmjerenog na korisnike tog sučelja; ii. stavljanja višestranog digitalnog sučelja na raspolaganje korisnicima kojim se korisnicima omogućuje pronalaženje drugih korisnika i njihova međusobna interakcija te kojim se usto može omogućiti pružanje odnosnih isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima (koje se ponekad nazivaju „usluge posredovanja”); iii.
  obrade,
  prijenosa
  i prodaje
  prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih
  takvim
  aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima
  te iv
  .
  isporuke digitalnog sadržaja, kao što su videozapisi, zvučni sadržaj, igre ili tekstovi.
  Ako pružanjem
  takvog sadržaja, robe i
  usluga nisu ostvareni prihodi, ne bi
  se trebao primjenjivati PDU
  . Ostali prihodi koje subjekt ostvaruje, ali ne proizlaze izravno iz takvog pružanja usluga također ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene tog poreza. |
| --- | --- |

(10)

Konkretno, oporezivi prihodi trebali bi biti prihodi koji proizlaze iz pružanja
  sljedećeg
  : i. stavljanja na digitalno sučelje oglašavanja usmjerenog na korisnike tog sučelja; ii. stavljanja višestranog digitalnog sučelja na raspolaganje korisnicima kojim se korisnicima omogućuje pronalaženje drugih korisnika i njihova međusobna interakcija te kojim se usto može omogućiti pružanje odnosnih isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima (koje se ponekad nazivaju „usluge posredovanja”); iii.
  obrade,
  prijenosa
  i prodaje
  prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih
  takvim
  aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima
  te iv
  .
  isporuke digitalnog sadržaja, kao što su videozapisi, zvučni sadržaj, igre ili tekstovi.
  Ako pružanjem
  takvog sadržaja, robe i
  usluga nisu ostvareni prihodi, ne bi
  se trebao primjenjivati PDU
  . Ostali prihodi koje subjekt ostvaruje, ali ne proizlaze izravno iz takvog pružanja usluga također ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene tog poreza.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | U slučajevima koji uključuju višestrana digitalna sučelja kojima se omogućuje odnosna isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima sučelja, odnosne transakcije i prihodi ostvareni tim transakcijama trebali bi ostati izvan područja primjene tog poreza. Izvan područja primjene PDU-a trebali bi biti i prihodi koji proizlaze iz maloprodajnih djelatnosti koje se sastoje od prodaje robe ili usluga ugovorene na internetu s pomoću internetske stranice dobavljača te robe ili usluga, te ako dobavljač ne djeluje kao posrednik,
  jer prodavatelj ostvaruje dodatnu vrijednost na temelju isporučene robe ili usluga, a digitalno sučelje se upotrebljava samo kao sredstvo komunikacije. Prodaje li dobavljač robu ili usluge na internetu za vlastiti račun ili pruža usluge posredovanja određivalo bi se uzimajući u obzir pravni i ekonomski sadržaj transakcije, kako je vidljivo iz sporazuma relevantnih stranaka. Primjerice, u slučajevima u kojima se na raspolaganje stavlja roba treće strane moglo bi se reći da pružatelj
  digitalnog sučelja
  pruža uslugu posredovanja (to jest stavlja na raspolaganje višestrano digitalno sučelje) u kojoj nisu preuzeti znatni rizici u pogledu zaliha ili u kojoj treća strana zapravo utvrđuje cijenu te robe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

U slučajevima koji uključuju višestrana digitalna sučelja kojima se omogućuje odnosna isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima sučelja, odnosne transakcije i prihodi ostvareni tim transakcijama trebali bi ostati izvan područja primjene tog poreza. Izvan područja primjene PDU-a trebali bi biti i prihodi koji proizlaze iz maloprodajnih djelatnosti koje se sastoje od prodaje robe ili usluga ugovorene na internetu s pomoću internetske stranice dobavljača te robe ili usluga, te ako dobavljač ne djeluje kao posrednik,
  jer prodavatelj ostvaruje dodatnu vrijednost na temelju isporučene robe ili usluga, a digitalno sučelje se upotrebljava samo kao sredstvo komunikacije. Prodaje li dobavljač robu ili usluge na internetu za vlastiti račun ili pruža usluge posredovanja određivalo bi se uzimajući u obzir pravni i ekonomski sadržaj transakcije, kako je vidljivo iz sporazuma relevantnih stranaka. Primjerice, u slučajevima u kojima se na raspolaganje stavlja roba treće strane moglo bi se reći da pružatelj
  digitalnog sučelja
  pruža uslugu posredovanja (to jest stavlja na raspolaganje višestrano digitalno sučelje) u kojoj nisu preuzeti znatni rizici u pogledu zaliha ili u kojoj treća strana zapravo utvrđuje cijenu te robe
  .

| (13) | U slučajevima koji uključuju višestrana digitalna sučelja kojima se omogućuje odnosna isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima sučelja, odnosne transakcije i prihodi ostvareni tim transakcijama trebali bi ostati izvan područja primjene tog poreza. Izvan područja primjene PDU-a trebali bi biti i prihodi koji proizlaze iz maloprodajnih djelatnosti koje se sastoje od prodaje robe ili usluga ugovorene na internetu s pomoću internetske stranice dobavljača te robe ili usluga, te ako dobavljač ne djeluje kao posrednik
  . Međutim
  ,
  s obzirom na to da se podaci korisnika mogu obrađivati putem
  digitalnog sučelja
  i time stvoriti dodatna vrijednost iz transakcije te s obzirom na to da izostanak fizičke prisutnosti može stvoriti priliku za agresivno porezno planiranje, tijekom preispitivanja ove Direktive trebalo bi razmotriti mogućnost proširenja područja primjene tih usluga
  . |
| --- | --- |

(13)

U slučajevima koji uključuju višestrana digitalna sučelja kojima se omogućuje odnosna isporuka robe ili usluga izravno među korisnicima sučelja, odnosne transakcije i prihodi ostvareni tim transakcijama trebali bi ostati izvan područja primjene tog poreza. Izvan područja primjene PDU-a trebali bi biti i prihodi koji proizlaze iz maloprodajnih djelatnosti koje se sastoje od prodaje robe ili usluga ugovorene na internetu s pomoću internetske stranice dobavljača te robe ili usluga, te ako dobavljač ne djeluje kao posrednik
  . Međutim
  ,
  s obzirom na to da se podaci korisnika mogu obrađivati putem
  digitalnog sučelja
  i time stvoriti dodatna vrijednost iz transakcije te s obzirom na to da izostanak fizičke prisutnosti može stvoriti priliku za agresivno porezno planiranje, tijekom preispitivanja ove Direktive trebalo bi razmotriti mogućnost proširenja područja primjene tih usluga
  .

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Usluge koje se sastoje od isporuke digitalnog sadržaja koje subjekt pruža s pomoću digitalnog sučelja trebale bi biti
  isključene iz područja
  primjene poreza, neovisno o tome je li digitalni sadržaj u vlasništvu tog subjekta ili je taj subjekt stekao prava na distribuciju tog sadržaja.
  Čak i ako je dopuštena određena vrsta interakcije među primateljima digitalnog sadržaja, na temelju čega se može smatrati da pružatelj takvih usluga stavlja na raspolaganje višestrano digitalno sučelje, manje je jasno da korisnik ima središnju ulogu u stvaranju vrijednosti za poduzeće koje isporučuje digitalni sadržaj. Umjesto toga, sa stajališta stvaranja vrijednosti težište je na samom digitalnom sadržaju koji isporučuje subjekt. Stoga prihodi ostvareni
  takvim isporukama
  ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene poreza
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Usluge koje se sastoje od isporuke digitalnog sadržaja koje subjekt pruža s pomoću digitalnog sučelja trebale bi biti
  isključene iz područja
  primjene poreza, neovisno o tome je li digitalni sadržaj u vlasništvu tog subjekta ili je taj subjekt stekao prava na distribuciju tog sadržaja.
  Čak i ako je dopuštena određena vrsta interakcije među primateljima digitalnog sadržaja, na temelju čega se može smatrati da pružatelj takvih usluga stavlja na raspolaganje višestrano digitalno sučelje, manje je jasno da korisnik ima središnju ulogu u stvaranju vrijednosti za poduzeće koje isporučuje digitalni sadržaj. Umjesto toga, sa stajališta stvaranja vrijednosti težište je na samom digitalnom sadržaju koji isporučuje subjekt. Stoga prihodi ostvareni
  takvim isporukama
  ne bi trebali biti obuhvaćeni područjem primjene poreza
  .

| (14) | Usluge koje se sastoje od isporuke digitalnog sadržaja koje subjekt pruža s pomoću digitalnog sučelja trebale bi biti
  uključene u područje
  primjene poreza, neovisno o tome je li digitalni sadržaj u vlasništvu tog subjekta ili je taj subjekt stekao prava na distribuciju tog sadržaja.
  Prihode ostvarene
  takvim isporukama
  Komisija bi trebala evaluirati u roku od ... [dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive]. |
| --- | --- |

(14)

Usluge koje se sastoje od isporuke digitalnog sadržaja koje subjekt pruža s pomoću digitalnog sučelja trebale bi biti
  uključene u područje
  primjene poreza, neovisno o tome je li digitalni sadržaj u vlasništvu tog subjekta ili je taj subjekt stekao prava na distribuciju tog sadržaja.
  Prihode ostvarene
  takvim isporukama
  Komisija bi trebala evaluirati u roku od ... [dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Digitalni sadržaj trebalo bi definirati tako da se pod tim pojmom podrazumijevaju podaci koji se isporučuju u digitalnom obliku, kao što su računalni programi, aplikacije, igre, glazba, video zapis ili tekst, neovisno o tome pristupa li im se preuzimanjem podataka ili izravnim internetskim prijenosom (streaming), a koji nisu podaci koji predstavljaju sučelje samo po sebi.
  Na taj se način obuhvaćaju različiti oblici digitalnog sadržaja koje korisnik može steći, čime se ne mijenja činjenica da je sa stajališta korisnika isključiva ili glavna svrha stjecanje digitalnog sadržaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Digitalni sadržaj trebalo bi definirati tako da se pod tim pojmom podrazumijevaju podaci koji se isporučuju u digitalnom obliku, kao što su računalni programi, aplikacije, igre, glazba, video zapis ili tekst, neovisno o tome pristupa li im se preuzimanjem podataka ili izravnim internetskim prijenosom (streaming), a koji nisu podaci koji predstavljaju sučelje samo po sebi.
  Na taj se način obuhvaćaju različiti oblici digitalnog sadržaja koje korisnik može steći, čime se ne mijenja činjenica da je sa stajališta korisnika isključiva ili glavna svrha stjecanje digitalnog sadržaja.

| (15) | Digitalni sadržaj trebalo bi definirati tako da se pod tim pojmom podrazumijevaju podaci koji se isporučuju u digitalnom obliku, kao što su računalni programi, aplikacije, igre, glazba, video zapis ili tekst, neovisno o tome pristupa li im se preuzimanjem podataka ili izravnim internetskim prijenosom (streaming), a koji nisu podaci koji predstavljaju sučelje samo po sebi. |
| --- | --- |

(15)

Digitalni sadržaj trebalo bi definirati tako da se pod tim pojmom podrazumijevaju podaci koji se isporučuju u digitalnom obliku, kao što su računalni programi, aplikacije, igre, glazba, video zapis ili tekst, neovisno o tome pristupa li im se preuzimanjem podataka ili izravnim internetskim prijenosom (streaming), a koji nisu podaci koji predstavljaju sučelje samo po sebi.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Digitalna poduzeća najčešće ulažu manje u zgrade i strojeve nego obična poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Usluge opisane u uvodnoj izjavi 14. trebalo bi razlikovati od usluga koje se sastoje od stavljanja na raspolaganje višestranog digitalnog sučelja s pomoću kojeg korisnici mogu učitati i razmjenjivati digitalni sadržaj s drugim korisnicima, ili od stavljanja na raspolaganje sučelja kojim se omogućuje odnosna isporuka digitalnog sadržaja izravno među korisnicima. Potonje usluge čine uslugu posredovanja pa bi stoga trebale biti obuhvaćene područjem primjene PDU-a, neovisno o prirodi odnosnih transakcija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Usluge opisane u uvodnoj izjavi 14. trebalo bi razlikovati od usluga koje se sastoje od stavljanja na raspolaganje višestranog digitalnog sučelja s pomoću kojeg korisnici mogu učitati i razmjenjivati digitalni sadržaj s drugim korisnicima, ili od stavljanja na raspolaganje sučelja kojim se omogućuje odnosna isporuka digitalnog sadržaja izravno među korisnicima. Potonje usluge čine uslugu posredovanja pa bi stoga trebale biti obuhvaćene područjem primjene PDU-a, neovisno o prirodi odnosnih transakcija.

Briše se.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Oporezive usluge koje se sastoje od prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima trebale bi obuhvaćati
  samo
  podatke koji su stvoreni aktivnostima takvih korisnika u digitalnim sučeljima
  , ali ne i podatke koji su dobiveni iz senzora ili drugim sredstvima te zatim digitalno prikupljeni. To je zato što bi područjem primjene PDU-a trebalo obuhvatiti usluge u kojima se digitalno sučelje upotrebljava
  kao način stvaranja doprinosa korisnika koji se zatim monetizira
  , a ne usluge u kojima se sučelja upotrebljavaju samo za prijenos podataka dobivenih na neki drugi način
  . PDU
  stoga ne bi trebao biti
  porez na prikupljanje podataka
  ili upotrebu podataka koje poduzeće prikuplja za svoje unutarnje potrebe ni porez na razmjenu prikupljenih podataka s drugim stranama bez naknade.
  Područje primjene PDU-a trebalo bi biti usmjereno na prihode od prijenosa podataka ostvarene u okviru vrlo specifičnih aktivnosti (aktivnosti korisnika na digitalnim sučeljima). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Oporezive usluge koje se sastoje od prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima trebale bi obuhvaćati
  samo
  podatke koji su stvoreni aktivnostima takvih korisnika u digitalnim sučeljima
  , ali ne i podatke koji su dobiveni iz senzora ili drugim sredstvima te zatim digitalno prikupljeni. To je zato što bi područjem primjene PDU-a trebalo obuhvatiti usluge u kojima se digitalno sučelje upotrebljava
  kao način stvaranja doprinosa korisnika koji se zatim monetizira
  , a ne usluge u kojima se sučelja upotrebljavaju samo za prijenos podataka dobivenih na neki drugi način
  . PDU
  stoga ne bi trebao biti
  porez na prikupljanje podataka
  ili upotrebu podataka koje poduzeće prikuplja za svoje unutarnje potrebe ni porez na razmjenu prikupljenih podataka s drugim stranama bez naknade.
  Područje primjene PDU-a trebalo bi biti usmjereno na prihode od prijenosa podataka ostvarene u okviru vrlo specifičnih aktivnosti (aktivnosti korisnika na digitalnim sučeljima).

| (17) | Oporezive usluge koje se sastoje od
  obrade,
  prijenosa
  ili prodaje
  prikupljenih podataka o korisnicima trebale bi obuhvaćati podatke koji su stvoreni aktivnostima takvih korisnika u digitalnim sučeljima
  . Te oporezive usluge trebale bi biti one koje upotrebljavaju digitalna sučelja
  kao način stvaranja doprinosa korisnika koji se zatim monetizira. PDU
  nije
  porez na prikupljanje podataka
  u tom smislu,
  Područje primjene PDU-a trebalo bi biti usmjereno na prihode od
  obrade, prodaje ili
  prijenosa
  trećoj strani tih
  podataka ostvarene u okviru vrlo specifičnih aktivnosti (aktivnosti korisnika na digitalnim sučeljima). |
| --- | --- |

(17)

Oporezive usluge koje se sastoje od
  obrade,
  prijenosa
  ili prodaje
  prikupljenih podataka o korisnicima trebale bi obuhvaćati podatke koji su stvoreni aktivnostima takvih korisnika u digitalnim sučeljima
  . Te oporezive usluge trebale bi biti one koje upotrebljavaju digitalna sučelja
  kao način stvaranja doprinosa korisnika koji se zatim monetizira. PDU
  nije
  porez na prikupljanje podataka
  u tom smislu,
  Područje primjene PDU-a trebalo bi biti usmjereno na prihode od
  obrade, prodaje ili
  prijenosa
  trećoj strani tih
  podataka ostvarene u okviru vrlo specifičnih aktivnosti (aktivnosti korisnika na digitalnim sučeljima).

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Samo bi se određeni subjekti trebali smatrati obveznicima PDU-a, neovisno o tome imaju li nastan u državi članici ili u jurisdikciji izvan Unije. Konkretno, subjekt bi se trebao smatrati poreznim obveznikom samo ako ispunjava oba sljedeća uvjeta: i. ukupni iznos prihoda na svjetskoj razini koje je subjekt prijavio za zadnju potpunu financijsku godinu, za koju je dostupan financijski izvještaj, veći je od 750 000 000  EUR te ii. ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom te financijske godine veći je od
  50 000 000  EUR
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Samo bi se određeni subjekti trebali smatrati obveznicima PDU-a, neovisno o tome imaju li nastan u državi članici ili u jurisdikciji izvan Unije. Konkretno, subjekt bi se trebao smatrati poreznim obveznikom samo ako ispunjava oba sljedeća uvjeta: i. ukupni iznos prihoda na svjetskoj razini koje je subjekt prijavio za zadnju potpunu financijsku godinu, za koju je dostupan financijski izvještaj, veći je od 750 000 000  EUR te ii. ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom te financijske godine veći je od
  50 000 000  EUR
  .

| (22) | Samo bi se određeni subjekti trebali smatrati obveznicima PDU-a, neovisno o tome imaju li nastan u državi članici ili u jurisdikciji izvan Unije. Konkretno, subjekt bi se trebao smatrati poreznim obveznikom samo ako ispunjava oba sljedeća uvjeta: i. ukupni iznos prihoda na svjetskoj razini koje je subjekt prijavio za zadnju potpunu financijsku godinu, za koju je dostupan financijski izvještaj, veći je od 750 000 000  EUR te ii. ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom te financijske godine veći je od
  40 000 000  EUR
  . |
| --- | --- |

(22)

Samo bi se određeni subjekti trebali smatrati obveznicima PDU-a, neovisno o tome imaju li nastan u državi članici ili u jurisdikciji izvan Unije. Konkretno, subjekt bi se trebao smatrati poreznim obveznikom samo ako ispunjava oba sljedeća uvjeta: i. ukupni iznos prihoda na svjetskoj razini koje je subjekt prijavio za zadnju potpunu financijsku godinu, za koju je dostupan financijski izvještaj, veći je od 750 000 000  EUR te ii. ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom te financijske godine veći je od
  40 000 000  EUR
  .

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Prvim pragom (ukupni godišnji prihod na svjetskoj razini) trebalo bi ograničiti primjenu PDU-a na poduzeća određene veličine, to jest na poduzeća koja su uglavnom u mogućnosti pružiti te digitalne usluge u kojima doprinos korisnika ima ključnu ulogu i koje u velikoj mjeri ovise o velikim mrežama korisnika, velikom prometu korisnika i iskorištavanju snažne pozicije na tržištu. Takvi poslovni modeli, koji se oslanjaju na korisnike za stvaranje vrijednosti kako bi se ostvarili prihodi i koji su održivi samo ako ih primjenjuju poduzeća određene veličine, odgovorni su za veću razliku između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta na kojem se stvara vrijednost. Štoviše, veća poduzeća imaju veće mogućnosti za agresivno porezno planiranje.
  Iz tog je razloga isti
  prag
  predložen i u drugim inicijativama Unije

   (9)

  . Takav je prag
  usto namijenjen ostvarivanju pravne sigurnosti s obzirom na to da bi poduzećima i poreznim tijelima bilo lakše i jeftinije utvrditi podliježe li subjekt PDU-u. Njime se usto isključuju mala poduzeća i novoosnovana poduzeća na koje bi opterećenje usklađivanja s novim porezom vjerojatno imalo nerazmjeran učinak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Prvim pragom (ukupni godišnji prihod na svjetskoj razini) trebalo bi ograničiti primjenu PDU-a na poduzeća određene veličine, to jest na poduzeća koja su uglavnom u mogućnosti pružiti te digitalne usluge u kojima doprinos korisnika ima ključnu ulogu i koje u velikoj mjeri ovise o velikim mrežama korisnika, velikom prometu korisnika i iskorištavanju snažne pozicije na tržištu. Takvi poslovni modeli, koji se oslanjaju na korisnike za stvaranje vrijednosti kako bi se ostvarili prihodi i koji su održivi samo ako ih primjenjuju poduzeća određene veličine, odgovorni su za veću razliku između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta na kojem se stvara vrijednost. Štoviše, veća poduzeća imaju veće mogućnosti za agresivno porezno planiranje.
  Iz tog je razloga isti
  prag
  predložen i u drugim inicijativama Unije

   (9)

  . Takav je prag
  usto namijenjen ostvarivanju pravne sigurnosti s obzirom na to da bi poduzećima i poreznim tijelima bilo lakše i jeftinije utvrditi podliježe li subjekt PDU-u. Njime se usto isključuju mala poduzeća i novoosnovana poduzeća na koje bi opterećenje usklađivanja s novim porezom vjerojatno imalo nerazmjeran učinak.

| (23) | Prvim pragom (ukupni godišnji prihod na svjetskoj razini) trebalo bi ograničiti primjenu PDU-a na poduzeća određene veličine, to jest na poduzeća koja su uglavnom u mogućnosti pružiti te digitalne usluge
  uvelike se oslanjajući na mobilnu nematerijalnu i/ili digitalnu imovinu,
  u kojima doprinos korisnika ima ključnu ulogu i koje u velikoj mjeri ovise o velikim mrežama korisnika, velikom prometu korisnika i iskorištavanju snažne pozicije na tržištu. Takvi poslovni modeli, koji se oslanjaju na korisnike za stvaranje vrijednosti kako bi se ostvarili prihodi i koji su održivi samo ako ih primjenjuju poduzeća određene veličine, odgovorni su za veću razliku između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta na kojem se stvara vrijednost. Štoviše, veća poduzeća imaju veće mogućnosti za agresivno porezno planiranje. Prag usto namijenjen ostvarivanju pravne sigurnosti s obzirom na to da bi poduzećima i poreznim tijelima bilo lakše i jeftinije utvrditi podliježe li subjekt PDU-u. Njime se usto isključuju mala poduzeća i novoosnovana poduzeća na koje bi opterećenje usklađivanja s novim porezom vjerojatno imalo nerazmjeran učinak. |
| --- | --- |

(23)

Prvim pragom (ukupni godišnji prihod na svjetskoj razini) trebalo bi ograničiti primjenu PDU-a na poduzeća određene veličine, to jest na poduzeća koja su uglavnom u mogućnosti pružiti te digitalne usluge
  uvelike se oslanjajući na mobilnu nematerijalnu i/ili digitalnu imovinu,
  u kojima doprinos korisnika ima ključnu ulogu i koje u velikoj mjeri ovise o velikim mrežama korisnika, velikom prometu korisnika i iskorištavanju snažne pozicije na tržištu. Takvi poslovni modeli, koji se oslanjaju na korisnike za stvaranje vrijednosti kako bi se ostvarili prihodi i koji su održivi samo ako ih primjenjuju poduzeća određene veličine, odgovorni su za veću razliku između mjesta na kojem se dobit oporezuje i mjesta na kojem se stvara vrijednost. Štoviše, veća poduzeća imaju veće mogućnosti za agresivno porezno planiranje. Prag usto namijenjen ostvarivanju pravne sigurnosti s obzirom na to da bi poduzećima i poreznim tijelima bilo lakše i jeftinije utvrditi podliježe li subjekt PDU-u. Njime se usto isključuju mala poduzeća i novoosnovana poduzeća na koje bi opterećenje usklađivanja s novim porezom vjerojatno imalo nerazmjeran učinak.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Kako bi se ublažili mogući slučajevi dvostrukog oporezivanja istih prihoda koji podliježu i porezu na dobit i PDU-u,
  očekuje se da će države članice
  omogućiti
  poduzećima
  odbitak plaćenog PDU-a kao troška od osnovice poreza na dobit na njihovom državnom području, neovisno o tome plaćaju li se oba poreza u istoj državi članici ili u različitim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Kako bi se ublažili mogući slučajevi dvostrukog oporezivanja istih prihoda koji podliježu i porezu na dobit i PDU-u,
  očekuje se da će države članice
  omogućiti
  poduzećima
  odbitak plaćenog PDU-a kao troška od osnovice poreza na dobit na njihovom državnom području, neovisno o tome plaćaju li se oba poreza u istoj državi članici ili u različitim državama članicama.

| (27) | Kako bi se ublažili mogući slučajevi dvostrukog oporezivanja istih prihoda koji podliježu i porezu na dobit i PDU-u,
  u budućnosti će se morati pronaći rješenje na razini Unije kojim će se poduzećima
  omogućiti odbitak plaćenog PDU-a kao troška od osnovice poreza na dobit na njihovom državnom području, neovisno o tome plaćaju li se oba poreza u istoj državi članici ili u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(27)

Kako bi se ublažili mogući slučajevi dvostrukog oporezivanja istih prihoda koji podliježu i porezu na dobit i PDU-u,
  u budućnosti će se morati pronaći rješenje na razini Unije kojim će se poduzećima
  omogućiti odbitak plaćenog PDU-a kao troška od osnovice poreza na dobit na njihovom državnom području, neovisno o tome plaćaju li se oba poreza u istoj državi članici ili u različitim državama članicama.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Ako se korisnici u odnosu na određenu oporezivu uslugu nalaze u različitim državama članicama ili jurisdikcijama izvan Unije, relevantne oporezive prihode ostvarene tom uslugom trebalo bi razmjerno raspodijeliti svakoj državi članici na temelju određenih posebnih faktora raspodjele. Te faktore potrebno je utvrditi ovisno o prirodi svake oporezive usluge i specifičnim elementima iz kojih proizlazi primitak prihoda u korist pružatelja takve usluge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Ako se korisnici u odnosu na određenu oporezivu uslugu nalaze u različitim državama članicama ili jurisdikcijama izvan Unije, relevantne oporezive prihode ostvarene tom uslugom trebalo bi razmjerno raspodijeliti svakoj državi članici na temelju određenih posebnih faktora raspodjele. Te faktore potrebno je utvrditi ovisno o prirodi svake oporezive usluge i specifičnim elementima iz kojih proizlazi primitak prihoda u korist pružatelja takve usluge.

| (29) | Ako se korisnici u odnosu na određenu oporezivu uslugu nalaze u različitim državama članicama ili jurisdikcijama izvan Unije, relevantne oporezive prihode ostvarene tom uslugom trebalo bi razmjerno raspodijeliti svakoj državi članici na temelju određenih posebnih faktora raspodjele. Te faktore potrebno je utvrditi ovisno o prirodi svake oporezive usluge i specifičnim elementima iz kojih proizlazi primitak prihoda u korist pružatelja takve usluge.
  Ako ključ raspodjele dovede do neuravnotežene raspodjele kojom se ne odražava gospodarska djelatnost, takva se situacija može ispraviti mehanizmom za rješavanje sporova. U svjetlu navedenog Komisija bi trebala procijeniti mogućnost uspostave mehanizma za rješavanje sporova kako bi se osiguralo pravilno rješavanje sporova kada su uključene različite države članice. |
| --- | --- |

(29)

Ako se korisnici u odnosu na određenu oporezivu uslugu nalaze u različitim državama članicama ili jurisdikcijama izvan Unije, relevantne oporezive prihode ostvarene tom uslugom trebalo bi razmjerno raspodijeliti svakoj državi članici na temelju određenih posebnih faktora raspodjele. Te faktore potrebno je utvrditi ovisno o prirodi svake oporezive usluge i specifičnim elementima iz kojih proizlazi primitak prihoda u korist pružatelja takve usluge.
  Ako ključ raspodjele dovede do neuravnotežene raspodjele kojom se ne odražava gospodarska djelatnost, takva se situacija može ispraviti mehanizmom za rješavanje sporova. U svjetlu navedenog Komisija bi trebala procijeniti mogućnost uspostave mehanizma za rješavanje sporova kako bi se osiguralo pravilno rješavanje sporova kada su uključene različite države članice.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Za oporezive usluge koje se sastoje od stavljanja oglašavanja na
  digitalno sučelje, broj
  pojavljivanja oglasa na uređaju korisnika u poreznom razdoblju u državi članici trebalo bi uzeti u obzir za potrebe utvrđivanja udjela oporezivih prihoda koji će se toj državi članici dodijeliti za to porezno razdoblje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Za oporezive usluge koje se sastoje od stavljanja oglašavanja na
  digitalno sučelje, broj
  pojavljivanja oglasa na uređaju korisnika u poreznom razdoblju u državi članici trebalo bi uzeti u obzir za potrebe utvrđivanja udjela oporezivih prihoda koji će se toj državi članici dodijeliti za to porezno razdoblje.

| (30) | Za oporezive usluge koje se sastoje od stavljanja oglašavanja
  ili isporuke sadržaja
  na
  digitalnom sučelju, ili broja
  pojavljivanja oglasa
  ili digitalnog sadržaja
  na uređaju korisnika u poreznom razdoblju u državi članici trebalo bi uzeti u obzir za potrebe utvrđivanja udjela oporezivih prihoda koji će se toj državi članici dodijeliti za to porezno razdoblje. |
| --- | --- |

(30)

Za oporezive usluge koje se sastoje od stavljanja oglašavanja
  ili isporuke sadržaja
  na
  digitalnom sučelju, ili broja
  pojavljivanja oglasa
  ili digitalnog sadržaja
  na uređaju korisnika u poreznom razdoblju u državi članici trebalo bi uzeti u obzir za potrebe utvrđivanja udjela oporezivih prihoda koji će se toj državi članici dodijeliti za to porezno razdoblje.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 32.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (32) | Kad je riječ o prijenosu prikupljenih podataka o korisnicima, za potrebe dodjele oporezivih prihoda državi članici u poreznom razdoblju trebalo bi uzeti u obzir broj korisnika čiji su podaci preneseni u tom razdoblju stvoreni tako da je korisnik upotrijebio uređaj u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(32)

Kad je riječ o prijenosu prikupljenih podataka o korisnicima, za potrebe dodjele oporezivih prihoda državi članici u poreznom razdoblju trebalo bi uzeti u obzir broj korisnika čiji su podaci preneseni u tom razdoblju stvoreni tako da je korisnik upotrijebio uređaj u toj državi članici.

| (32) | Kad je riječ o 
  obradi, prodaji ili
  prijenosu prikupljenih podataka o korisnicima, za potrebe dodjele oporezivih prihoda državi članici u poreznom razdoblju trebalo bi uzeti u obzir broj korisnika čiji su podaci
  iskorišteni, prodani ili
  preneseni u tom razdoblju stvoreni tako da je korisnik upotrijebio uređaj u toj državi članici. |
| --- | --- |

(32)

Kad je riječ o 
  obradi, prodaji ili
  prijenosu prikupljenih podataka o korisnicima, za potrebe dodjele oporezivih prihoda državi članici u poreznom razdoblju trebalo bi uzeti u obzir broj korisnika čiji su podaci
  iskorišteni, prodani ili
  preneseni u tom razdoblju stvoreni tako da je korisnik upotrijebio uređaj u toj državi članici.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (10), uključujući obrade koje mogu biti potrebne u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja. Konkretno, potrebno je imati u vidu potrebu provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera radi usklađivanja s pravilima koja se odnose na zakonitost i sigurnost obrade, pružanje informacija te prava osoba čiji se podaci obrađuju. Kad god je to moguće, osobne podatke trebalo bi anonimizirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (10), uključujući obrade koje mogu biti potrebne u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja. Konkretno, potrebno je imati u vidu potrebu provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera radi usklađivanja s pravilima koja se odnose na zakonitost i sigurnost obrade, pružanje informacija te prava osoba čiji se podaci obrađuju. Kad god je to moguće, osobne podatke trebalo bi anonimizirati.

| (34) | Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (10), uključujući obrade koje mogu biti potrebne u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja
  , bez omogućavanja identifikacije korisnika
  .
  Porezna tijela država članica obavještavaju se o metodi korištenoj pri utvrđivanju lokacije korisnika.
  Konkretno, potrebno je imati u vidu potrebu provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera radi usklađivanja s pravilima koja se odnose na zakonitost i sigurnost obrade,
  a posebice s načelima potrebnosti i proporcionalnosti,
  pružanje informacija te prava osoba čiji se podaci obrađuju. Kad god je to moguće, osobne podatke trebalo bi anonimizirati. |
| --- | --- |

(34)

Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (10), uključujući obrade koje mogu biti potrebne u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja
  , bez omogućavanja identifikacije korisnika
  .
  Porezna tijela država članica obavještavaju se o metodi korištenoj pri utvrđivanju lokacije korisnika.
  Konkretno, potrebno je imati u vidu potrebu provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera radi usklađivanja s pravilima koja se odnose na zakonitost i sigurnost obrade,
  a posebice s načelima potrebnosti i proporcionalnosti,
  pružanje informacija te prava osoba čiji se podaci obrađuju. Kad god je to moguće, osobne podatke trebalo bi anonimizirati.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Oporezivi prihodi trebali bi biti jednaki ukupnim bruto prihodima koje je ostvario porezni obveznik, bez poreza na dodanu vrijednost i drugih sličnih poreza. Trebalo bi smatrati da je porezni obveznik u trenutku njihova dospijeća ostvario oporezive prihode, neovisno o tome jesu li do tada stvarno plaćeni. PDU bi se trebao naplaćivati u državi članici na udio oporezivih prihoda koje je porezni obveznik ostvario u poreznom razdoblju, a koji se smatraju ostvarenima u toj državi članici te bi se trebali izračunavati primjenom stope PDU-a na taj udio. Kako bi se izbjeglo narušavanje jedinstvenog tržišta, trebalo bi uvesti jedinstvenu stopu PDU-a na razini Unije.
  Stopu
  PDU-a
  trebalo bi odrediti na razini
  od 3 %
  , čime se ostvaruje
  odgovarajuća ravnoteža između prihoda od poreza te u obzir uzima diferencijalni učinak PDU-a na poduzeća s različitim maržama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Oporezivi prihodi trebali bi biti jednaki ukupnim bruto prihodima koje je ostvario porezni obveznik, bez poreza na dodanu vrijednost i drugih sličnih poreza. Trebalo bi smatrati da je porezni obveznik u trenutku njihova dospijeća ostvario oporezive prihode, neovisno o tome jesu li do tada stvarno plaćeni. PDU bi se trebao naplaćivati u državi članici na udio oporezivih prihoda koje je porezni obveznik ostvario u poreznom razdoblju, a koji se smatraju ostvarenima u toj državi članici te bi se trebali izračunavati primjenom stope PDU-a na taj udio. Kako bi se izbjeglo narušavanje jedinstvenog tržišta, trebalo bi uvesti jedinstvenu stopu PDU-a na razini Unije.
  Stopu
  PDU-a
  trebalo bi odrediti na razini
  od 3 %
  , čime se ostvaruje
  odgovarajuća ravnoteža između prihoda od poreza te u obzir uzima diferencijalni učinak PDU-a na poduzeća s različitim maržama.

| (35) | Oporezivi prihodi trebali bi biti jednaki ukupnim bruto prihodima koje je ostvario porezni obveznik, bez poreza na dodanu vrijednost i drugih sličnih poreza. Trebalo bi smatrati da je porezni obveznik u trenutku njihova dospijeća ostvario oporezive prihode, neovisno o tome jesu li do tada stvarno plaćeni. PDU bi se trebao naplaćivati u državi članici na udio oporezivih prihoda koje je porezni obveznik ostvario u poreznom razdoblju, a koji se smatraju ostvarenima u toj državi članici te bi se trebali izračunavati primjenom stope PDU-a na taj udio. Kako bi se izbjeglo narušavanje jedinstvenog tržišta, trebalo bi uvesti jedinstvenu stopu PDU-a na razini Unije.
  Stopom
  PDU-a od 3 %
  treba se ostvariti
  odgovarajuća ravnoteža između prihoda od poreza te u obzir uzima diferencijalni učinak PDU-a na poduzeća s različitim maržama. |
| --- | --- |

(35)

Oporezivi prihodi trebali bi biti jednaki ukupnim bruto prihodima koje je ostvario porezni obveznik, bez poreza na dodanu vrijednost i drugih sličnih poreza. Trebalo bi smatrati da je porezni obveznik u trenutku njihova dospijeća ostvario oporezive prihode, neovisno o tome jesu li do tada stvarno plaćeni. PDU bi se trebao naplaćivati u državi članici na udio oporezivih prihoda koje je porezni obveznik ostvario u poreznom razdoblju, a koji se smatraju ostvarenima u toj državi članici te bi se trebali izračunavati primjenom stope PDU-a na taj udio. Kako bi se izbjeglo narušavanje jedinstvenog tržišta, trebalo bi uvesti jedinstvenu stopu PDU-a na razini Unije.
  Stopom
  PDU-a od 3 %
  treba se ostvariti
  odgovarajuća ravnoteža između prihoda od poreza te u obzir uzima diferencijalni učinak PDU-a na poduzeća s različitim maržama.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Države članice trebale bi biti u mogućnosti propisati računovodstvene obveze, obveze vođenja evidencije ili druge obveze u cilju djelotvorne naplate PDU-a, kao i druge mjere za sprječavanje utaje, izbjegavanja plaćanja poreza i zlouporabe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Države članice trebale bi biti u mogućnosti propisati računovodstvene obveze, obveze vođenja evidencije ili druge obveze u cilju djelotvorne naplate PDU-a, kao i druge mjere za sprječavanje utaje, izbjegavanja plaćanja poreza i zlouporabe.

| (37) | Države članice trebale bi biti u mogućnosti propisati računovodstvene obveze, obveze vođenja evidencije ili druge obveze u cilju djelotvorne naplate PDU-a, kao i druge mjere za sprječavanje utaje izbjegavanja plaćanja poreza i zlouporabe
  , uključujući kazne i sankcije
  . |
| --- | --- |

(37)

Države članice trebale bi biti u mogućnosti propisati računovodstvene obveze, obveze vođenja evidencije ili druge obveze u cilju djelotvorne naplate PDU-a, kao i druge mjere za sprječavanje utaje izbjegavanja plaćanja poreza i zlouporabe
  , uključujući kazne i sankcije
  .

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37.a) | Ukupni porez na digitalne usluge koji plaća porezni obveznik po državi članici trebao bi biti dio sustava izvješćivanja po zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37.a)

Ukupni porez na digitalne usluge koji plaća porezni obveznik po državi članici trebao bi biti dio sustava izvješćivanja po zemljama.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 38.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (38.a) | U slučaju da je oporezivi subjekt podložan PDU-u u više od jedne države članice, Komisija bi svake tri godine trebala provesti reviziju prijave PDU-a koja je podnesena državi članici identifikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38.a)

U slučaju da je oporezivi subjekt podložan PDU-u u više od jedne države članice, Komisija bi svake tri godine trebala provesti reviziju prijave PDU-a koja je podnesena državi članici identifikacije.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40.a) | PDU je privremena mjera za koju se čeka trajno rješenje, no to ni u kojem slučaju ne bi smjelo odgoditi stupanje na snagu trajnog rješenja. Ova Direktiva trebala bi isteći donošenjem prvog od sljedećih akata: direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti ili direktiva Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj osnovici poreza na dobit, uključujući trajni digitalni poslovni nastan kako je predloženo u zakonodavnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit ili direktive kojom se provodi politički dogovor postignut u međunarodnim forumima kao što su OECD ili UN. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40.a)

PDU je privremena mjera za koju se čeka trajno rješenje, no to ni u kojem slučaju ne bi smjelo odgoditi stupanje na snagu trajnog rješenja. Ova Direktiva trebala bi isteći donošenjem prvog od sljedećih akata: direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti ili direktiva Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj osnovici poreza na dobit, uključujući trajni digitalni poslovni nastan kako je predloženo u zakonodavnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit ili direktive kojom se provodi politički dogovor postignut u međunarodnim forumima kao što su OECD ili UN.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40.b) | Države članice trebale bi redovito izvješćivati Komisiju o plaćanju PDU-a od strane subjekata, funkcioniranju jedinstvene kontaktne točke i suradnji s drugim državama članicama u pogledu naplate i plaćanja poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40.b)

Države članice trebale bi redovito izvješćivati Komisiju o plaćanju PDU-a od strane subjekata, funkcioniranju jedinstvene kontaktne točke i suradnji s drugim državama članicama u pogledu naplate i plaćanja poreza.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 40.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (40.c) | Dvije godine od ... [datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija bi trebala provesti ocjenu primjene ove Direktive i podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu će po potrebi priložiti prijedloge za njezinu reviziju u skladu s načelima pravednog oporezivanja digitalnog sektora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40.c)

Dvije godine od ... [datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija bi trebala provesti ocjenu primjene ove Direktive i podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu će po potrebi priložiti prijedloge za njezinu reviziju u skladu s načelima pravednog oporezivanja digitalnog sektora.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Ovom se Direktivom želi zaštititi cjelovitost jedinstvenog tržišta, osigurati njegovo pravilno funkcioniranje i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja. Budući da te ciljeve zbog njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se oni mogu na bolji način ostvariti na razini Europske unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Direktivom ne prelazi okvire potrebne za ostvarenje tih ciljeva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Ovom se Direktivom želi zaštititi cjelovitost jedinstvenog tržišta, osigurati njegovo pravilno funkcioniranje i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja. Budući da te ciljeve zbog njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se oni mogu na bolji način ostvariti na razini Europske unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Direktivom ne prelazi okvire potrebne za ostvarenje tih ciljeva,

| (41) | Ovom se Direktivom želi zaštititi cjelovitost jedinstvenog tržišta, osigurati njegovo
  pošteno i
  pravilno funkcioniranje i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja. Budući da te ciljeve zbog njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se oni mogu na bolji način ostvariti na razini Europske unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Direktivom ne prelazi okvire potrebne za ostvarenje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(41)

Ovom se Direktivom želi zaštititi cjelovitost jedinstvenog tržišta, osigurati njegovo
  pošteno i
  pravilno funkcioniranje i izbjeći narušavanje tržišnog natjecanja. Budući da te ciljeve zbog njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se oni mogu na bolji način ostvariti na razini Europske unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ovom se Direktivom ne prelazi okvire potrebne za ostvarenje tih ciljeva,

Amandman 33

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | „obrada podataka” znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima ili na skupovima osobnih podataka, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, strukturiranje, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje prijenosom, širenjem ili stavljanjem na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Amandman 34

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima.

| (c) | obrade i
  prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima; |
| --- | --- |

(c)

obrade i
  prijenosa prikupljenih podataka o korisnicima i podataka nastalih aktivnostima korisnika na digitalnim sučeljima;

Amandman 35

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | stavljanja korisnicima na raspolaganje sadržaja na digitalnom sučelju, kao što su videozapisi, zvučni zapisi, igre ili tekstovi, s pomoću digitalnog sučelja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

stavljanja korisnicima na raspolaganje sadržaja na digitalnom sučelju, kao što su videozapisi, zvučni zapisi, igre ili tekstovi, s pomoću digitalnog sučelja.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | stavljanje na raspolaganje digitalnog sučelja, ako je isključiva ili glavna namjena stavljanja sučelja na raspolaganje ta da subjekt na njemu pruža korisnicima
  digitalni sadržaj ili
  komunikacijske usluge, ili da korisnicima pruža usluge platnog prometa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

stavljanje na raspolaganje digitalnog sučelja, ako je isključiva ili glavna namjena stavljanja sučelja na raspolaganje ta da subjekt na njemu pruža korisnicima
  digitalni sadržaj ili
  komunikacijske usluge, ili da korisnicima pruža usluge platnog prometa;

| (a) | stavljanje na raspolaganje digitalnog sučelja, ako je isključiva ili glavna namjena stavljanja sučelja na raspolaganje ta da subjekt na njemu pruža korisnicima komunikacijske usluge, ili da korisnicima pruža usluge platnog prometa
  , dok god se na temelju obrade, prijenosa ili prodaje korisničkih podataka ne stvaraju dodatni prihodi
  ; |
| --- | --- |

(a)

stavljanje na raspolaganje digitalnog sučelja, ako je isključiva ili glavna namjena stavljanja sučelja na raspolaganje ta da subjekt na njemu pruža korisnicima komunikacijske usluge, ili da korisnicima pruža usluge platnog prometa
  , dok god se na temelju obrade, prijenosa ili prodaje korisničkih podataka ne stvaraju dodatni prihodi
  ;

Amandman 37

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom relevantne financijske godine veći je od
  50 000 000  EUR
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom relevantne financijske godine veći je od
  50 000 000  EUR
  .

| (b) | ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom relevantne financijske godine veći je od
  40 000 000  EUR
  . |
| --- | --- |

(b)

ukupni iznos oporezivih prihoda koje je subjekt ostvario unutar Unije tijekom relevantne financijske godine veći je od
  40 000 000  EUR
  .

Amandman 38

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | za usluge obuhvaćene odredbama članka 3. stavka 1. točke (ca), ako se predmetni digitalni sadržaj pojavljuje na korisnikovu uređaju u trenutku u kojem se taj uređaj u toj državi članici u tom poreznom razdoblju upotrebljava za pristup digitalnom sučelju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ca)

za usluge obuhvaćene odredbama članka 3. stavka 1. točke (ca), ako se predmetni digitalni sadržaj pojavljuje na korisnikovu uređaju u trenutku u kojem se taj uređaj u toj državi članici u tom poreznom razdoblju upotrebljava za pristup digitalnom sučelju.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Podaci koji se mogu prikupljati od korisnika za potrebe primjene ove Direktive ograničuju se na podatke o državi članici u kojoj se korisnici nalaze te se pritom ne omogućuje identifikacija tih korisnika. | 6.   Podaci koji se mogu prikupljati od korisnika za potrebe primjene ove Direktive ograničuju se na podatke o državi članici u kojoj se korisnici nalaze te se pritom ne omogućuje identifikacija tih korisnika.
  Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a provodi se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, uključujući obradu koja može biti potrebna u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Podaci koji se mogu prikupljati od korisnika za potrebe primjene ove Direktive ograničuju se na podatke o državi članici u kojoj se korisnici nalaze te se pritom ne omogućuje identifikacija tih korisnika.

6.   Podaci koji se mogu prikupljati od korisnika za potrebe primjene ove Direktive ograničuju se na podatke o državi članici u kojoj se korisnici nalaze te se pritom ne omogućuje identifikacija tih korisnika.
  Svaka obrada osobnih podataka koja se obavlja u pogledu PDU-a provodi se u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, uključujući obradu koja može biti potrebna u pogledu adresa internetskog protokola (IP adrese) ili drugih sredstava geolociranja.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Komisija analizira bi li se uspostavom mehanizma za rješavanje sporova dodatno povećala učinkovitost i djelotvornost pri rješavanju sporova između država članica. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o tome, a potrebi i zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Komisija analizira bi li se uspostavom mehanizma za rješavanje sporova dodatno povećala učinkovitost i djelotvornost pri rješavanju sporova između država članica. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o tome, a potrebi i zakonodavni prijedlog.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stopa PDU-a
  je
  3 %. | Stopa PDU-a
  utvrđuje se na
  3 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stopa PDU-a
  je
  3 %.

je

Stopa PDU-a
  utvrđuje se na
  3 %.

utvrđuje se na

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 3. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako se primjenjuje točka (b) ovog stavka, Komisija svake tri godine provodi reviziju prijave DST-a podnesene državi članici identifikacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako se primjenjuje točka (b) ovog stavka, Komisija svake tri godine provodi reviziju prijave DST-a podnesene državi članici identifikacije.

Ako se primjenjuje točka (b) ovog stavka, Komisija svake tri godine provodi reviziju prijave DST-a podnesene državi članici identifikacije.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Međutim, ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u toj državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10. | 2.   Međutim, ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u toj državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10.
  , ne dovodeći u pitanje stavak 2.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Međutim, ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u toj državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10.

2.   Međutim, ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u toj državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10.
  , ne dovodeći u pitanje stavak 2.a.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik može odlučiti zadržati početno odabranu državu članicu identifikacije s obzirom na to da porezni obveznik u sljedećem poreznom razdoblju može ponovno podlijegati PDU-u u toj državi članici. Ako porezni obveznik ne podliježe PDU-u dulje od dva uzastopna porezna razdoblja, mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ako porezni obveznik više ne podliježe PDU-u u državi članici identifikacije odabranoj u skladu s člankom 10. stavkom 3. točkom (b), porezni obveznik može odlučiti zadržati početno odabranu državu članicu identifikacije s obzirom na to da porezni obveznik u sljedećem poreznom razdoblju može ponovno podlijegati PDU-u u toj državi članici. Ako porezni obveznik ne podliježe PDU-u dulje od dva uzastopna porezna razdoblja, mijenja državu članicu identifikacije u skladu sa zahtjevima iz članka 10.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Izmjene iz stavka 1. podnose se elektroničkim putem državi članici identifikacije u roku od
  tri
  godine od datuma na koji je trebala biti podnesena prvotna prijava. Izmjene nakon tog razdoblja uređuju se pravilima i postupcima primjenjivim u svakoj državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja PDU-a. | 2.   Izmjene iz stavka 1. podnose se elektroničkim putem državi članici identifikacije u roku od
  dvije
  godine od datuma na koji je trebala biti podnesena prvotna prijava. Izmjene nakon tog razdoblja uređuju se pravilima i postupcima primjenjivim u svakoj državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja PDU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Izmjene iz stavka 1. podnose se elektroničkim putem državi članici identifikacije u roku od
  tri
  godine od datuma na koji je trebala biti podnesena prvotna prijava. Izmjene nakon tog razdoblja uređuju se pravilima i postupcima primjenjivim u svakoj državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja PDU-a.

2.   Izmjene iz stavka 1. podnose se elektroničkim putem državi članici identifikacije u roku od
  dvije
  godine od datuma na koji je trebala biti podnesena prvotna prijava. Izmjene nakon tog razdoblja uređuju se pravilima i postupcima primjenjivim u svakoj državi članici u kojoj postoji obveza plaćanja PDU-a.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 3.

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice
  mogu
  donijeti mjere za sprečavanje utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te zlouporabe u odnosu na PDU. | 3.   Države članice
  moraju
  donijeti mjere za sprečavanje utaje i izbjegavanja plaćanja poreza
  , uključujući sankcije i kazne,
  te zlouporabe u odnosu na PDU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice
  mogu
  donijeti mjere za sprečavanje utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te zlouporabe u odnosu na PDU.

3.   Države članice
  moraju
  donijeti mjere za sprečavanje utaje i izbjegavanja plaćanja poreza
  , uključujući sankcije i kazne,
  te zlouporabe u odnosu na PDU.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 5.a (novi)

Članak 18. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Nakon donošenja ove Direktive, Komisija donosi zakonodavni prijedlog kako bi se u Direktivu 2013/34/EU uključilo objavljivanje informacija o PDU-u određenih poduzeća i podružnica, kojima se osigurava ukupni iznos poreza na digitalne usluge koji porezni obveznik plaća različitim državama članicama koji će se dodati popisu obveznih standarda izvješćivanja po zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Nakon donošenja ove Direktive, Komisija donosi zakonodavni prijedlog kako bi se u Direktivu 2013/34/EU uključilo objavljivanje informacija o PDU-u određenih poduzeća i podružnica, kojima se osigurava ukupni iznos poreza na digitalne usluge koji porezni obveznik plaća različitim državama članicama koji će se dodati popisu obveznih standarda izvješćivanja po zemljama.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Poglavlje 4. – naslov

Poglavlje 4. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ADMINISTRATIVNA SURADNJA | ADMINISTRATIVNA SURADNJA
  I OBVEZNA RAZMJENA INFORMACIJA |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ADMINISTRATIVNA SURADNJA

ADMINISTRATIVNA SURADNJA
  I OBVEZNA RAZMJENA INFORMACIJA

I OBVEZNA RAZMJENA INFORMACIJA

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak - 20. (novi)

Članak - 20. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak - 20.




  Automatska i obvezna razmjena informacija




  Kako bi porezna tijela ispravno i ujednačeno procijenila dugovani porez i kako bi se zajamčila ispravna primjena ove Direktive, obvezna je automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja, kako je predviđeno Direktivom Vijeća 2011/16/EU. Kako bi se osigurala puna provedba ove Direktive, države članice svojim nacionalnim poreznim tijelima dodjeljuju dovoljan broj zaposlenika, stručno znanje i proračunska sredstva te sredstva za obuku zaposlenika poreznih uprava s naglaskom na prekograničnu suradnju te na automatsku razmjenu informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak - 20.

Automatska i obvezna razmjena informacija

Kako bi porezna tijela ispravno i ujednačeno procijenila dugovani porez i kako bi se zajamčila ispravna primjena ove Direktive, obvezna je automatska razmjena informacija u pogledu oporezivanja, kako je predviđeno Direktivom Vijeća 2011/16/EU. Kako bi se osigurala puna provedba ove Direktive, države članice svojim nacionalnim poreznim tijelima dodjeljuju dovoljan broj zaposlenika, stručno znanje i proračunska sredstva te sredstva za obuku zaposlenika poreznih uprava s naglaskom na prekograničnu suradnju te na automatsku razmjenu informacija.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24.a (novi)

Članak 24.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 24.a




  Izvješće i preispitivanje




  Dvije godine od ... [datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija provodi ocjenu primjene ove Direktive i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu će po potrebi priložiti prijedloge za njezinu reviziju u skladu s načelima pravednog oporezivanja digitalnog sektora.




  Komisija posebno ocjenjuje:










  (a) | povećanje stope PDU-a s 3 % na 5 % zajedno s odgovarajućim poreznim olakšicama kako bi se ograničile razlike efektivnih poreznih stopa između tradicionalnih i digitalnih poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 24.a

Izvješće i preispitivanje

Dvije godine od ... [datuma stupanja na snagu ove Direktive] Komisija provodi ocjenu primjene ove Direktive i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu će po potrebi priložiti prijedloge za njezinu reviziju u skladu s načelima pravednog oporezivanja digitalnog sektora.

Komisija posebno ocjenjuje:

(a)

povećanje stope PDU-a s 3 % na 5 % zajedno s odgovarajućim poreznim olakšicama kako bi se ograničile razlike efektivnih poreznih stopa između tradicionalnih i digitalnih poduzeća;

| (b) | područje primjene PDU-a, uključujući proširenje tog područja primjene kako bi se obuhvatila prodaja robe ili usluga koje se putem digitalnih sučelja ugovaraju na internetu; |
| --- | --- |

(b)

područje primjene PDU-a, uključujući proširenje tog područja primjene kako bi se obuhvatila prodaja robe ili usluga koje se putem digitalnih sučelja ugovaraju na internetu;

| (c) | iznos poreza plaćenog u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

(c)

iznos poreza plaćenog u svakoj državi članici;

| (d) | vrstu digitalnih aktivnosti u okviru područja primjene ove Direktive; |
| --- | --- |

(d)

vrstu digitalnih aktivnosti u okviru područja primjene ove Direktive;

| (e) | moguće prakse planiranja poreza koje su primijenili subjekti kako bi izbjegli plaćanje PDU-a. |
| --- | --- |

(e)

moguće prakse planiranja poreza koje su primijenili subjekti kako bi izbjegli plaćanje PDU-a.

| (f) | funkcioniranje jedinstvene kontaktne točke, suradnju između država članica i |
| --- | --- |

(f)

funkcioniranje jedinstvene kontaktne točke, suradnju između država članica i

| (g) | sveukupni učinak na unutarnje tržište uzimajući u obzir moguće narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(g)

sveukupni učinak na unutarnje tržište uzimajući u obzir moguće narušavanje tržišnog natjecanja.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 24.b (novi)

Članak 24.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 24.b




  Obveze izvješćivanja




  Države članice svake godine izvješćuju Komisiju o relevantnim brojkama i informacijama o plaćanju PDU-a od strane subjekata, funkcioniranju jedinstvene kontaktne točke i suradnji s drugim državama članicama u pogledu naplate i plaćanja poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 24.b

Obveze izvješćivanja

Države članice svake godine izvješćuju Komisiju o relevantnim brojkama i informacijama o plaćanju PDU-a od strane subjekata, funkcioniranju jedinstvene kontaktne točke i suradnji s drugim državama članicama u pogledu naplate i plaćanja poreza.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 25.a (novi)

Članak 25.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 25.a




  Klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti uvjetovana trajnim mjerama




  PDU je privremena mjera za koju se čeka trajno rješenje; stoga ova Direktiva prestaje važiti donošenjem prvog od sljedećih akata:










  (a) | direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.a

Klauzula o vremenskom ograničenju valjanosti uvjetovana trajnim mjerama

PDU je privremena mjera za koju se čeka trajno rješenje; stoga ova Direktiva prestaje važiti donošenjem prvog od sljedećih akata:

(a)

direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti;

| (b) | direktiva Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj osnovici poreza na dobit, uključujući trajni digitalni poslovni nastan kako je predloženo u zakonodavnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit ili |
| --- | --- |

(b)

direktiva Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit i o zajedničkoj osnovici poreza na dobit, uključujući trajni digitalni poslovni nastan kako je predloženo u zakonodavnim rezolucijama Europskog parlamenta od 15. ožujka 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i o Prijedlogu direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit ili

| (c) | direktive kojom se provodi politički dogovor postignut u međunarodnim forumima kao što su OECD ili UN. |
| --- | --- |

(c)

direktive kojom se provodi politički dogovor postignut u međunarodnim forumima kao što su OECD ili UN.

---

(1a)  
  Izvor: Izračuni iz procjene učinka Europske komisije na temelju dokumenta ZEW-a (2016. i 2017.) i ZEW-a i dr. (2017.).

1a

Izvor: Izračuni iz procjene učinka Europske komisije na temelju dokumenta ZEW-a (2016. i 2017.) i ZEW-a i dr. (2017.).

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu (COM(2015)0192 od 6.5.2015.).

3

(3)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu (COM(2015)0192 od 6.5.2015.).

3

(6)  Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147).

6

(7)  Preporuka Komisije o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (C(2018)1650).

7

(6)  Prijedlog direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147).

6

(7)  Preporuka Komisije o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (C(2018)1650).

7

(9)  
  Vidjeti članak 2. Prijedloga direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB) (COM(2016) 683 final).

9

Vidjeti članak 2. Prijedloga direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB) (COM(2016) 683 final).

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

10

(10)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

10

---

| 13.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Oporezivanje dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 13. prosinca 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava od znatne digitalne prisutnosti (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 388/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0147),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0138/2018),

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja danskog Parlamenta, irskog Parlamenta, malteškog Parlamenta i nizozemskog Zastupničkog doma podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja danskog Parlamenta, irskog Parlamenta, malteškog Parlamenta i nizozemskog Zastupničkog doma podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0426/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Brza transformacija globalne ekonomije kao rezultat digitalizacije donosi nove pritiske na sustave oporezivanja dobiti trgovačkih društava na razini Unije i na međunarodnoj razini te dovodi u pitanje sposobnost određivanja mjesta na kojem bi digitalna poduzeća trebala plaćati porez i koliko bi trebala platiti. Iako su i tijela na međunarodnoj razini, kao što je G20, prepoznala potrebu da se pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava prilagode za digitalno gospodarstvo, postizanje dogovora na globalnoj razini vjerojatno će biti zahtjevno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Brza transformacija globalne ekonomije kao rezultat digitalizacije donosi nove pritiske na sustave oporezivanja dobiti trgovačkih društava na razini Unije i na međunarodnoj razini te dovodi u pitanje sposobnost određivanja mjesta na kojem bi digitalna poduzeća trebala plaćati porez i koliko bi trebala platiti. Iako su i tijela na međunarodnoj razini, kao što je G20, prepoznala potrebu da se pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava prilagode za digitalno gospodarstvo, postizanje dogovora na globalnoj razini vjerojatno će biti zahtjevno.

| (1) | Brza transformacija globalne ekonomije kao rezultat digitalizacije donosi nove pritiske na sustave oporezivanja dobiti trgovačkih društava na razini Unije i na međunarodnoj razini te dovodi u pitanje sposobnost određivanja mjesta na kojem bi digitalna poduzeća trebala plaćati porez i koliko bi trebala platiti. Iako su i tijela na međunarodnoj razini, kao što je G20, prepoznala potrebu da se pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava prilagode za digitalno gospodarstvo, postizanje dogovora na globalnoj razini vjerojatno će biti zahtjevno
  i neće se dogoditi u skoroj budućnosti
  . |
| --- | --- |

(1)

Brza transformacija globalne ekonomije kao rezultat digitalizacije donosi nove pritiske na sustave oporezivanja dobiti trgovačkih društava na razini Unije i na međunarodnoj razini te dovodi u pitanje sposobnost određivanja mjesta na kojem bi digitalna poduzeća trebala plaćati porez i koliko bi trebala platiti. Iako su i tijela na međunarodnoj razini, kao što je G20, prepoznala potrebu da se pravila o oporezivanju dobiti trgovačkih društava prilagode za digitalno gospodarstvo, postizanje dogovora na globalnoj razini vjerojatno će biti zahtjevno
  i neće se dogoditi u skoroj budućnosti
  .

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | U digitalnom dobu, u kojem su podaci postali novi gospodarski resurs, uz rad i tradicionalne resurse iz prošlosti, i u kojem multinacionalna poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne aktivnosti vrlo često pribjegavaju poreznima aranžmanima koji im omogućuju izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza, potrebno je razviti novi pristup kako bismo imali pravedan i održiv sustav digitalnog oporezivanja kojim će se zajamčiti da digitalna poduzeća porez plaćaju ondje gdje se odvija njihova stvarna gospodarska aktivnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

U digitalnom dobu, u kojem su podaci postali novi gospodarski resurs, uz rad i tradicionalne resurse iz prošlosti, i u kojem multinacionalna poduzeća koja se u velikoj mjeri oslanjaju na digitalne aktivnosti vrlo često pribjegavaju poreznima aranžmanima koji im omogućuju izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza, potrebno je razviti novi pristup kako bismo imali pravedan i održiv sustav digitalnog oporezivanja kojim će se zajamčiti da digitalna poduzeća porez plaćaju ondje gdje se odvija njihova stvarna gospodarska aktivnost.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | U Izvješću o 1. mjeri za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) „Rješavanje poreznih izazova u digitalnom gospodarstvu” koje je OECD objavio u listopadu 2015. izneseni su različiti pristupi za oporezivanje digitalnoga gospodarstva koji su dalje ispitani u privremenom izvješću OECD-a iz 2018. pod naslovom „Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije”. S ubrzavanjem digitalne transformacije gospodarstva raste potreba za pronalaženjem rješenja za osiguravanje pravednog i djelotvornog oporezivanja digitalnih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

U Izvješću o 1. mjeri za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) „Rješavanje poreznih izazova u digitalnom gospodarstvu” koje je OECD objavio u listopadu 2015. izneseni su različiti pristupi za oporezivanje digitalnoga gospodarstva koji su dalje ispitani u privremenom izvješću OECD-a iz 2018. pod naslovom „Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije”. S ubrzavanjem digitalne transformacije gospodarstva raste potreba za pronalaženjem rješenja za osiguravanje pravednog i djelotvornog oporezivanja digitalnih poduzeća.

| (2) | U Izvješću o 1. mjeri za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) „Rješavanje poreznih izazova u digitalnom gospodarstvu” koje je OECD objavio u listopadu 2015. izneseni su različiti pristupi za oporezivanje digitalnoga gospodarstva koji su dalje ispitani u privremenom izvješću OECD-a iz 2018. pod naslovom „Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije”. S ubrzavanjem digitalne transformacije gospodarstva raste
  hitna
  potreba za pronalaženjem rješenja za osiguravanje pravednog i djelotvornog oporezivanja digitalnih poduzeća.
  Međutim, u radu OECD-a na oporezivanju digitalnog gospodarstva dosad nije ostvaren dovoljan napredak, što pokazuje da se tim pitanjem treba pozabaviti na razini Unije. Bez obzira na poteškoće u postizanju globalnog dogovora i na mjere koje Unija poduzima ovom Direktivom, i dalje bi svim snagama trebalo nastaviti raditi na postizanju globalnog dogovora. U nedostatku zajedničkog pristupa Unije, međutim, države članice donosit će unilateralna rješenja, što će dovesti do regulatorne nesigurnosti i otežati situaciju za poduzeća koja posluju prekogranično i za porezna tijela. Kao što su zatražili Istražni odbor Europskog parlamenta za pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza (PANA) te njegov Posebni odbor za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka (TAXE2), trebalo bi uspostaviti ovlašteno porezno tijelo UN-a koje će služiti kao forum za rasprave o globalnom dogovoru i drugim pitanjima povezanima s međunarodnim poreznim sustavom. |
| --- | --- |

(2)

U Izvješću o 1. mjeri za smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS) „Rješavanje poreznih izazova u digitalnom gospodarstvu” koje je OECD objavio u listopadu 2015. izneseni su različiti pristupi za oporezivanje digitalnoga gospodarstva koji su dalje ispitani u privremenom izvješću OECD-a iz 2018. pod naslovom „Porezni izazovi koji proizlaze iz digitalizacije”. S ubrzavanjem digitalne transformacije gospodarstva raste
  hitna
  potreba za pronalaženjem rješenja za osiguravanje pravednog i djelotvornog oporezivanja digitalnih poduzeća.
  Međutim, u radu OECD-a na oporezivanju digitalnog gospodarstva dosad nije ostvaren dovoljan napredak, što pokazuje da se tim pitanjem treba pozabaviti na razini Unije. Bez obzira na poteškoće u postizanju globalnog dogovora i na mjere koje Unija poduzima ovom Direktivom, i dalje bi svim snagama trebalo nastaviti raditi na postizanju globalnog dogovora. U nedostatku zajedničkog pristupa Unije, međutim, države članice donosit će unilateralna rješenja, što će dovesti do regulatorne nesigurnosti i otežati situaciju za poduzeća koja posluju prekogranično i za porezna tijela. Kao što su zatražili Istražni odbor Europskog parlamenta za pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza (PANA) te njegov Posebni odbor za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka (TAXE2), trebalo bi uspostaviti ovlašteno porezno tijelo UN-a koje će služiti kao forum za rasprave o globalnom dogovoru i drugim pitanjima povezanima s međunarodnim poreznim sustavom.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | Europski parlament zaključio je u konačnim izvješćima Istražnog odbora za pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza i Posebnog odbora za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka da je potrebno riješiti pitanje oporezivanja u digitalnom gospodarstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3.a)

Europski parlament zaključio je u konačnim izvješćima Istražnog odbora za pranje novca, izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza i Posebnog odbora za odluke o porezima i ostale mjere slične prirode ili učinka da je potrebno riješiti pitanje oporezivanja u digitalnom gospodarstvu.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | U Zaključcima Europskog vijeća od 19. listopada 2017. naglašena je potreba za djelotvornim i pravednim sustavom oporezivanja koji je prikladan za digitalno razdoblje te je navedeno da se odgovarajući prijedlozi Komisije iščekuju početkom 2018 (15). U zaključcima Vijeća ECOFIN od 5. prosinca 2017. naglašeno je da bi i globalno prihvaćena definicija stalne poslovne jedinice i povezana pravila o transfernim cijenama i pripisivanju dobiti trebali ostati okosnica u rješavanju izazova oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva te se potiče bliska suradnja EU-a, OECD-a i drugih međunarodnih partnera u odgovoru na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (16). U tom bi se pogledu od država članica trebalo zahtijevati da uključe pravila u svoje nacionalne sustave poreza na dobit kako bi mogle ostvarivati svoje pravo oporezivanja. Stoga bi trebalo pojasniti razne primjenjive poreze na dobit trgovačkih društava u državama članicama. Tim bi pravilima trebalo proširiti definiciju stalne poslovne jedinice i utvrditi oporezivu sponu za znatnu digitalnu prisutnost u njihovim jurisdikcijama. Uz to, trebala bi se utvrditi opća načela za dodjelu oporezive dobiti toj digitalnoj prisutnosti. U načelu, ta bi se pravila trebala primjenjivati na sva trgovačka društva koja su porezni obveznici bez obzira na to gdje su rezidenti u porezne svrhe, bilo u Uniji ili izvan nje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

U Zaključcima Europskog vijeća od 19. listopada 2017. naglašena je potreba za djelotvornim i pravednim sustavom oporezivanja koji je prikladan za digitalno razdoblje te je navedeno da se odgovarajući prijedlozi Komisije iščekuju početkom 2018 (15). U zaključcima Vijeća ECOFIN od 5. prosinca 2017. naglašeno je da bi i globalno prihvaćena definicija stalne poslovne jedinice i povezana pravila o transfernim cijenama i pripisivanju dobiti trebali ostati okosnica u rješavanju izazova oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva te se potiče bliska suradnja EU-a, OECD-a i drugih međunarodnih partnera u odgovoru na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (16). U tom bi se pogledu od država članica trebalo zahtijevati da uključe pravila u svoje nacionalne sustave poreza na dobit kako bi mogle ostvarivati svoje pravo oporezivanja. Stoga bi trebalo pojasniti razne primjenjive poreze na dobit trgovačkih društava u državama članicama. Tim bi pravilima trebalo proširiti definiciju stalne poslovne jedinice i utvrditi oporezivu sponu za znatnu digitalnu prisutnost u njihovim jurisdikcijama. Uz to, trebala bi se utvrditi opća načela za dodjelu oporezive dobiti toj digitalnoj prisutnosti. U načelu, ta bi se pravila trebala primjenjivati na sva trgovačka društva koja su porezni obveznici bez obzira na to gdje su rezidenti u porezne svrhe, bilo u Uniji ili izvan nje.

| (4) | U Zaključcima Europskog vijeća od 19. listopada 2017. naglašena je potreba za djelotvornim i pravednim sustavom oporezivanja koji je prikladan za digitalno razdoblje te je navedeno da se odgovarajući prijedlozi Komisije iščekuju početkom 2018 (15). U zaključcima Vijeća ECOFIN od 5. prosinca 2017. naglašeno je da bi i globalno prihvaćena definicija stalne poslovne jedinice i povezana pravila o transfernim cijenama i pripisivanju dobiti trebali ostati okosnica u rješavanju izazova oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva te se potiče bliska suradnja EU-a, OECD-a i drugih međunarodnih partnera u odgovoru na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (16). U tom bi se pogledu od država članica trebalo zahtijevati da uključe pravila u svoje nacionalne sustave poreza na dobit kako bi mogle ostvarivati svoje pravo oporezivanja. Stoga bi trebalo pojasniti razne primjenjive poreze na dobit trgovačkih društava u državama članicama. Tim bi pravilima trebalo proširiti definiciju stalne poslovne jedinice i utvrditi oporezivu sponu za znatnu digitalnu prisutnost u njihovim jurisdikcijama. Uz to, trebala bi se utvrditi opća načela za dodjelu oporezive dobiti toj digitalnoj prisutnosti. U načelu, ta bi se pravila trebala primjenjivati na sva trgovačka društva koja su porezni obveznici bez obzira na
  njihovu veličinu i na
  to gdje su rezidenti u porezne svrhe, bilo u Uniji ili izvan nje.
  Nadalje, zajedničkim pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi poziva se na šire usklađivanje osnovice poreza na dobit u Uniji za sva trgovačka društva. Zbog toga ova Direktiva ne bi smjela sprečavati ili odgoditi rad na prijedlogu zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit. |
| --- | --- |

(4)

U Zaključcima Europskog vijeća od 19. listopada 2017. naglašena je potreba za djelotvornim i pravednim sustavom oporezivanja koji je prikladan za digitalno razdoblje te je navedeno da se odgovarajući prijedlozi Komisije iščekuju početkom 2018 (15). U zaključcima Vijeća ECOFIN od 5. prosinca 2017. naglašeno je da bi i globalno prihvaćena definicija stalne poslovne jedinice i povezana pravila o transfernim cijenama i pripisivanju dobiti trebali ostati okosnica u rješavanju izazova oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva te se potiče bliska suradnja EU-a, OECD-a i drugih međunarodnih partnera u odgovoru na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (16). U tom bi se pogledu od država članica trebalo zahtijevati da uključe pravila u svoje nacionalne sustave poreza na dobit kako bi mogle ostvarivati svoje pravo oporezivanja. Stoga bi trebalo pojasniti razne primjenjive poreze na dobit trgovačkih društava u državama članicama. Tim bi pravilima trebalo proširiti definiciju stalne poslovne jedinice i utvrditi oporezivu sponu za znatnu digitalnu prisutnost u njihovim jurisdikcijama. Uz to, trebala bi se utvrditi opća načela za dodjelu oporezive dobiti toj digitalnoj prisutnosti. U načelu, ta bi se pravila trebala primjenjivati na sva trgovačka društva koja su porezni obveznici bez obzira na
  njihovu veličinu i na
  to gdje su rezidenti u porezne svrhe, bilo u Uniji ili izvan nje.
  Nadalje, zajedničkim pravilima utvrđenima u ovoj Direktivi poziva se na šire usklađivanje osnovice poreza na dobit u Uniji za sva trgovačka društva. Zbog toga ova Direktiva ne bi smjela sprečavati ili odgoditi rad na prijedlogu zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Međutim, ta se pravila ne bi trebala primjenjivati na subjekte koji su porezni rezidenti u jurisdikciji izvan Unije s kojom država članica znatne digitalne prisutnosti ima ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji je na snazi, osim ako taj ugovor sadržava odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Time se izbjegava proturječnost s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s jurisdikcijama izvan Unije, s obzirom na to da pravo Unije općenito ne obvezuje te jurisdikcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Međutim, ta se pravila ne bi trebala primjenjivati na subjekte koji su porezni rezidenti u jurisdikciji izvan Unije s kojom država članica znatne digitalne prisutnosti ima ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji je na snazi, osim ako taj ugovor sadržava odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Time se izbjegava proturječnost s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s jurisdikcijama izvan Unije, s obzirom na to da pravo Unije općenito ne obvezuje te jurisdikcije.

| (5) | Međutim, ta se pravila ne bi trebala primjenjivati na subjekte koji su porezni rezidenti u jurisdikciji izvan Unije s kojom država članica znatne digitalne prisutnosti ima ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji je na snazi, osim ako taj ugovor sadržava odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Time se izbjegava proturječnost s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s jurisdikcijama izvan Unije, s obzirom na to da pravo Unije općenito ne obvezuje te jurisdikcije.
  Međutim, kako bi odredbe sadržane u ovom tekstu bile u potpunosti djelotvorne, države članice trebalo bi pozvati da, prema potrebi, prilagode svoje trenutačno važeće ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja kako bi se u njih uključile odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Komisija bi mogla sastaviti prijedlog o amandmanu o uvođenju modela Unije za porezne ugovore kojim bi se prilagodile tisuće bilateralnih ugovora koje je zaključila svaka država članica. |
| --- | --- |

(5)

Međutim, ta se pravila ne bi trebala primjenjivati na subjekte koji su porezni rezidenti u jurisdikciji izvan Unije s kojom država članica znatne digitalne prisutnosti ima ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji je na snazi, osim ako taj ugovor sadržava odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Time se izbjegava proturječnost s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja s jurisdikcijama izvan Unije, s obzirom na to da pravo Unije općenito ne obvezuje te jurisdikcije.
  Međutim, kako bi odredbe sadržane u ovom tekstu bile u potpunosti djelotvorne, države članice trebalo bi pozvati da, prema potrebi, prilagode svoje trenutačno važeće ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja kako bi se u njih uključile odredbe o znatnoj digitalnoj prisutnosti kojima se stvaraju prava i obveze u odnosu na jurisdikciju izvan Unije slične onima koji su uspostavljeni ovom Direktivom. Komisija bi mogla sastaviti prijedlog o amandmanu o uvođenju modela Unije za porezne ugovore kojim bi se prilagodile tisuće bilateralnih ugovora koje je zaključila svaka država članica.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Ključni je cilj ove Direktive poboljšati otpornost unutarnjeg tržišta kao cjeline kako bi se odgovorilo na izazove oporezivanja digitalnog gospodarstva. Taj se cilj ne može u dovoljnoj mjeri ostvariti pojedinačnim djelovanjem država članica jer digitalna poduzeća mogu prekogranično poslovati bez fizičke prisutnosti u nekoj jurisdikciji te su stoga potrebna pravila kako bi se osiguralo da plaćaju poreze u jurisdikcijama u kojima ostvaruju dobit. S obzirom na tu prekograničnu dimenziju inicijativa na razini Unije stvara dodanu vrijednost u usporedbi s onim što se bi se moglo ostvariti mnoštvom nacionalnih mjera. Zajednička inicijativa na cijelom unutarnjem tržištu potrebna je da bi se osigurala usklađena primjena pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti u Uniji. Jednostrani i različiti pristupi država članica mogli bi biti nedjelotvorni i fragmentirati jedinstveno tržište stvaranjem oprečnih nacionalnih politika, narušavanja tržišta i poreznih prepreka za poduzeća u Uniji. Budući da se ciljevi ove Direktive mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Ključni je cilj ove Direktive poboljšati otpornost unutarnjeg tržišta kao cjeline kako bi se odgovorilo na izazove oporezivanja digitalnog gospodarstva. Taj se cilj ne može u dovoljnoj mjeri ostvariti pojedinačnim djelovanjem država članica jer digitalna poduzeća mogu prekogranično poslovati bez fizičke prisutnosti u nekoj jurisdikciji te su stoga potrebna pravila kako bi se osiguralo da plaćaju poreze u jurisdikcijama u kojima ostvaruju dobit. S obzirom na tu prekograničnu dimenziju inicijativa na razini Unije stvara dodanu vrijednost u usporedbi s onim što se bi se moglo ostvariti mnoštvom nacionalnih mjera. Zajednička inicijativa na cijelom unutarnjem tržištu potrebna je da bi se osigurala usklađena primjena pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti u Uniji. Jednostrani i različiti pristupi država članica mogli bi biti nedjelotvorni i fragmentirati jedinstveno tržište stvaranjem oprečnih nacionalnih politika, narušavanja tržišta i poreznih prepreka za poduzeća u Uniji. Budući da se ciljevi ove Direktive mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (8) | Ključni je cilj ove Direktive poboljšati otpornost unutarnjeg tržišta kao cjeline kako bi se odgovorilo na izazove oporezivanja digitalnog gospodarstva
  , uz poštovanje načela porezne neutralnosti, ali i slobode kretanja usluga unutar jedinstvenog tržišta te bez diskriminacije između poduzeća iz Unije i onih izvan nje
  . Taj se cilj ne može u dovoljnoj mjeri ostvariti pojedinačnim djelovanjem država članica jer digitalna poduzeća mogu prekogranično poslovati bez fizičke prisutnosti
  ili s vrlo malom fizičkom prisutnošću
  u nekoj jurisdikciji te su stoga potrebna pravila kako bi se osiguralo da plaćaju poreze u jurisdikcijama u kojima ostvaruju dobit. S obzirom na tu prekograničnu dimenziju inicijativa na razini Unije stvara dodanu vrijednost u usporedbi s onim što se bi se moglo ostvariti mnoštvom nacionalnih mjera. Zajednička inicijativa na cijelom unutarnjem tržištu potrebna je da bi se osigurala usklađena primjena pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti u Uniji. Jednostrani i različiti pristupi država članica mogli bi biti nedjelotvorni i fragmentirati jedinstveno tržište stvaranjem oprečnih nacionalnih politika, narušavanja tržišta i poreznih prepreka za poduzeća u Uniji.
  Potrebno je posebno voditi računa o tome da pristup Unije bude pravedan i da se njime se ne diskriminira bilo koju državu članicu.
  Budući da se ciljevi ove Direktive mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(8)

Ključni je cilj ove Direktive poboljšati otpornost unutarnjeg tržišta kao cjeline kako bi se odgovorilo na izazove oporezivanja digitalnog gospodarstva
  , uz poštovanje načela porezne neutralnosti, ali i slobode kretanja usluga unutar jedinstvenog tržišta te bez diskriminacije između poduzeća iz Unije i onih izvan nje
  . Taj se cilj ne može u dovoljnoj mjeri ostvariti pojedinačnim djelovanjem država članica jer digitalna poduzeća mogu prekogranično poslovati bez fizičke prisutnosti
  ili s vrlo malom fizičkom prisutnošću
  u nekoj jurisdikciji te su stoga potrebna pravila kako bi se osiguralo da plaćaju poreze u jurisdikcijama u kojima ostvaruju dobit. S obzirom na tu prekograničnu dimenziju inicijativa na razini Unije stvara dodanu vrijednost u usporedbi s onim što se bi se moglo ostvariti mnoštvom nacionalnih mjera. Zajednička inicijativa na cijelom unutarnjem tržištu potrebna je da bi se osigurala usklađena primjena pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti u Uniji. Jednostrani i različiti pristupi država članica mogli bi biti nedjelotvorni i fragmentirati jedinstveno tržište stvaranjem oprečnih nacionalnih politika, narušavanja tržišta i poreznih prepreka za poduzeća u Uniji.
  Potrebno je posebno voditi računa o tome da pristup Unije bude pravedan i da se njime se ne diskriminira bilo koju državu članicu.
  Budući da se ciljevi ove Direktive mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Kako bi se uspostavio ujednačen i dosljedan okvir za porez na dobit za sva društva u Uniji, pojam znatne digitalne prisutnosti i rješenja predstavljena u ovoj Direktivi trebali bi isto tako postati sastavni dio Direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i Direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Kako bi se uspostavio ujednačen i dosljedan okvir za porez na dobit za sva društva u Uniji, pojam znatne digitalne prisutnosti i rješenja predstavljena u ovoj Direktivi trebali bi isto tako postati sastavni dio Direktive Vijeća o zajedničkoj osnovici poreza na dobit i Direktive Vijeća o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8b) | Ako ovaj prijedlog ne dovede do dogovora i stoga ne uspije otkloniti narušavanje tržišnog natjecanja i porezne prepreke za poduzeća u Uniji, Komisija bi trebala izdati novi prijedlog koji se temelji na članku 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojem Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, donose potrebne direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8b)

Ako ovaj prijedlog ne dovede do dogovora i stoga ne uspije otkloniti narušavanje tržišnog natjecanja i porezne prepreke za poduzeća u Uniji, Komisija bi trebala izdati novi prijedlog koji se temelji na članku 116. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojem Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, donose potrebne direktive.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Svaka bi se obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive trebala provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (17), uključujući obveze pružanja odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera za usklađivanje s obvezama koje su uvedene tom Uredbom, posebno onih koje se odnose na zakonitost obrade, sigurnost aktivnosti obrade, pružanja informacija te prava ispitanika, tehničku i integriranu zaštitu podataka. Osobni bi se podaci trebali anonimizirati kad god je to moguće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Svaka bi se obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive trebala provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (17), uključujući obveze pružanja odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera za usklađivanje s obvezama koje su uvedene tom Uredbom, posebno onih koje se odnose na zakonitost obrade, sigurnost aktivnosti obrade, pružanja informacija te prava ispitanika, tehničku i integriranu zaštitu podataka. Osobni bi se podaci trebali anonimizirati kad god je to moguće.

| (9) | Svaka bi se obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive trebala provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (17), uključujući obveze pružanja odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera za usklađivanje s obvezama koje su uvedene tom Uredbom, posebno onih koje se odnose na zakonitost obrade, sigurnost aktivnosti obrade, pružanja informacija te prava ispitanika, tehničku i integriranu zaštitu podataka
  , vodeći računa o načelima nužnosti i proporcionalnosti
  . Osobni bi se podaci trebali anonimizirati kad god je to moguće.
  Podatke koji se u svrhu primjene ove Direktive smiju prikupljati od korisnika trebalo bi ograničiti isključivo na podatke o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika. |
| --- | --- |

(9)

Svaka bi se obrada osobnih podataka koja se provodi u okviru ove Direktive trebala provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (17), uključujući obveze pružanja odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera za usklađivanje s obvezama koje su uvedene tom Uredbom, posebno onih koje se odnose na zakonitost obrade, sigurnost aktivnosti obrade, pružanja informacija te prava ispitanika, tehničku i integriranu zaštitu podataka
  , vodeći računa o načelima nužnosti i proporcionalnosti
  . Osobni bi se podaci trebali anonimizirati kad god je to moguće.
  Podatke koji se u svrhu primjene ove Direktive smiju prikupljati od korisnika trebalo bi ograničiti isključivo na podatke o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive
  pet
  godina nakon
  njezina
  stupanja na snagu i o tome izvijestiti Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za to ocjenjivanje. Trebalo bi osnovati savjetodavni odbor DigiTax koji će ispitati pitanja o primjeni Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive
  pet
  godina nakon
  njezina
  stupanja na snagu i o tome izvijestiti Vijeće. Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za to ocjenjivanje. Trebalo bi osnovati savjetodavni odbor DigiTax koji će ispitati pitanja o primjeni Direktive.

| (10) | Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive
  [tri
  godine nakon stupanja na snagu
  ove Direktive]
  i o tome izvijestiti
  Europski parlament i
  Vijeće
  , posebno o administrativnom opterećenju i dodatnim troškovima za poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), učinku sustava oporezivanja predviđenog ovom Direktivom na prihode država članica, učinku na osobne podatke korisnika i učinku na unutarnje tržište u cjelini, s posebnim naglaskom na moguće narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća koja podliježu novim pravilima iz ove Direktive. Tim preispitivanjem trebalo bi također ispitati treba li mijenjati vrste usluga koje su obuhvaćene ovom Direktivom ili definiciju znatne digitalne prisutnosti
  . Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za to ocjenjivanje. Trebalo bi osnovati savjetodavni odbor DigiTax koji će ispitati pitanja o primjeni Direktive.
  Dnevni red toga odbora trebao bi biti javno dostupan, a prije izbora njegovih članova trebalo bi zajamčiti da oni nisu u sukobu interesa. Na sastanke tog odbora trebalo bi pozivati promatrača Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

(10)

Komisija bi trebala ocijeniti provedbu ove Direktive
  [tri
  godine nakon stupanja na snagu
  ove Direktive]
  i o tome izvijestiti
  Europski parlament i
  Vijeće
  , posebno o administrativnom opterećenju i dodatnim troškovima za poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), učinku sustava oporezivanja predviđenog ovom Direktivom na prihode država članica, učinku na osobne podatke korisnika i učinku na unutarnje tržište u cjelini, s posebnim naglaskom na moguće narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća koja podliježu novim pravilima iz ove Direktive. Tim preispitivanjem trebalo bi također ispitati treba li mijenjati vrste usluga koje su obuhvaćene ovom Direktivom ili definiciju znatne digitalne prisutnosti
  . Države članice trebale bi priopćiti Komisiji sve informacije potrebne za to ocjenjivanje. Trebalo bi osnovati savjetodavni odbor DigiTax koji će ispitati pitanja o primjeni Direktive.
  Dnevni red toga odbora trebao bi biti javno dostupan, a prije izbora njegovih članova trebalo bi zajamčiti da oni nisu u sukobu interesa. Na sastanke tog odbora trebalo bi pozivati promatrača Europskog parlamenta.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | S obzirom na administrativne troškove koje podrazumijeva znatna digitalna prisutnost, trebalo bi osigurati da se MSP-ovi nenamjerno ne obuhvate područjem primjene ove Direktive. Komisija bi u okviru postupka preispitivanja trebala ispitati u kojoj mjeri ova Direktiva negativno utječe na MSP-ove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

S obzirom na administrativne troškove koje podrazumijeva znatna digitalna prisutnost, trebalo bi osigurati da se MSP-ovi nenamjerno ne obuhvate područjem primjene ove Direktive. Komisija bi u okviru postupka preispitivanja trebala ispitati u kojoj mjeri ova Direktiva negativno utječe na MSP-ove.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Budući da je svrha odredbi iz ove Direktive osigurati trajno i sveobuhvatno rješenje za problem digitalnog oporezivanja, privremeno rješenje u obliku poreza na digitalne usluge, kako je predviđeno u Direktivi o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga, automatski prestaje vrijediti nakon što se počnu primjenjivati odredbe utvrđene u ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Budući da je svrha odredbi iz ove Direktive osigurati trajno i sveobuhvatno rješenje za problem digitalnog oporezivanja, privremeno rješenje u obliku poreza na digitalne usluge, kako je predviđeno u Direktivi o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga, automatski prestaje vrijediti nakon što se počnu primjenjivati odredbe utvrđene u ovoj Direktivi.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Direktiva primjenjuje se na subjekte neovisno o tome jesu li za potrebe poreza na dobit rezidenti u državi članici ili u trećoj zemlji. | Ova Direktiva primjenjuje se na subjekte neovisno o 
  njihovoj veličini i o
  tome jesu li za potrebe poreza na dobit rezidenti u državi članici ili u trećoj zemlji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova Direktiva primjenjuje se na subjekte neovisno o tome jesu li za potrebe poreza na dobit rezidenti u državi članici ili u trećoj zemlji.

Ova Direktiva primjenjuje se na subjekte neovisno o 
  njihovoj veličini i o
  tome jesu li za potrebe poreza na dobit rezidenti u državi članici ili u trećoj zemlji.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Država članica u kojoj se upotrebljava korisnikov uređaj određuje se upućivanjem na internetski protokol (IP adresu) uređaja ili bilo kojom drugom metodom geolokacije ako je točnija. | 6.   Država članica u kojoj se upotrebljava korisnikov uređaj određuje se upućivanjem na internetski protokol (IP adresu) uređaja ili bilo kojom drugom metodom geolokacije ako je točnija
  , no pritom se, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, ne smije omogućiti identifikacija korisnika. Porezna tijela država članica obavještavaju se o metodi korištenoj pri utvrđivanju lokacije korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.   Država članica u kojoj se upotrebljava korisnikov uređaj određuje se upućivanjem na internetski protokol (IP adresu) uređaja ili bilo kojom drugom metodom geolokacije ako je točnija.

6.   Država članica u kojoj se upotrebljava korisnikov uređaj određuje se upućivanjem na internetski protokol (IP adresu) uređaja ili bilo kojom drugom metodom geolokacije ako je točnija
  , no pritom se, u skladu s Uredbom (EU) 2016/679, ne smije omogućiti identifikacija korisnika. Porezna tijela država članica obavještavaju se o metodi korištenoj pri utvrđivanju lokacije korisnika.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Od poreznog obveznika zahtijeva se da poreznim tijelima otkrije sve informacije u vezi s utvrđivanjem znatne digitalne prisutnosti u skladu s ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Od poreznog obveznika zahtijeva se da poreznim tijelima otkrije sve informacije u vezi s utvrđivanjem znatne digitalne prisutnosti u skladu s ovim člankom.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 5. – točka a

Članak 5. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prikupljanje, pohranu, obradu, analizu, razvoj i prodaju podataka na razini korisnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

prikupljanje, pohranu, obradu, analizu, razvoj i prodaju podataka na razini korisnika;

| (a) | prikupljanje, pohranu, obradu, analizu,
  iskorištavanje, prosljeđivanje,
  razvoj i prodaju podataka na razini korisnika; |
| --- | --- |

(a)

prikupljanje, pohranu, obradu, analizu,
  iskorištavanje, prosljeđivanje,
  razvoj i prodaju podataka na razini korisnika;

iskorištavanje, prosljeđivanje,

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Države članice svojim nacionalnim poreznim upravama dodjeljuju odgovarajuće osoblje, stručno znanje i proračunska sredstva kao i resurse za osposobljavanje osoblja, kako bi mogle utvrditi dobit stalnih poslovnih jedinica i na odgovarajući način odraziti digitalne aktivnosti u pojedinoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Države članice svojim nacionalnim poreznim upravama dodjeljuju odgovarajuće osoblje, stručno znanje i proračunska sredstva kao i resurse za osposobljavanje osoblja, kako bi mogle utvrditi dobit stalnih poslovnih jedinica i na odgovarajući način odraziti digitalne aktivnosti u pojedinoj državi članici.

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5.a (novi)

Članak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.a





  1.
     
  Do ... [datum stupanja na snagu ove Direktive] Komisija izdaje smjernice za porezna tijela o načinu na koji će se utvrđivati, mjeriti i oporezivati znatna digitalna prisutnost i digitalne usluge. Ta pravila trebaju biti usklađena na cijelom području Unije i izdana na svim službenim jezicima Unije.






  2.
     
  Na temelju smjernica iz prvog stavka Komisija izdaje smjernice s jasnom metodologijom za postupak na temelju kojeg poduzeća mogu sama procijeniti smatraju li se njihove aktivnosti znatnom digitalnom prisutnošću i koje su to aktivnosti. Te se smjernice izdaju na svim službenim jezicima Unije i dostupne su na internetskim stranicama Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.a

1.
     
  Do ... [datum stupanja na snagu ove Direktive] Komisija izdaje smjernice za porezna tijela o načinu na koji će se utvrđivati, mjeriti i oporezivati znatna digitalna prisutnost i digitalne usluge. Ta pravila trebaju biti usklađena na cijelom području Unije i izdana na svim službenim jezicima Unije.

2.
     
  Na temelju smjernica iz prvog stavka Komisija izdaje smjernice s jasnom metodologijom za postupak na temelju kojeg poduzeća mogu sama procijeniti smatraju li se njihove aktivnosti znatnom digitalnom prisutnošću i koje su to aktivnosti. Te se smjernice izdaju na svim službenim jezicima Unije i dostupne su na internetskim stranicama Komisije.

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5.b (novi)

Članak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.b




  Administrativna suradnja




  Kako bi se zajamčila ujednačena primjena Direktive u Europskoj uniji, razmjena informacija u pogledu oporezivanja obvezna je i automatska, kako je predviđeno Direktivom Vijeća 2011/16/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.b

Administrativna suradnja

Kako bi se zajamčila ujednačena primjena Direktive u Europskoj uniji, razmjena informacija u pogledu oporezivanja obvezna je i automatska, kako je predviđeno Direktivom Vijeća 2011/16/EU.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – naslov

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Preispitivanje | Izvješće o provedbi i
  preispitivanje
  provedbe |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Preispitivanje

Izvješće o provedbi i
  preispitivanje
  provedbe

Izvješće o provedbi i

provedbe

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive
  pet godina
  nakon
  njezina
  stupanja na snagu i o tome izvješćuje Vijeće. | 1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive
  [tri godine
  nakon stupanja na snagu
  ove Direktive]
  i o tome izvješćuje
  Europski parlament i
  Vijeće.
  U tom bi izvješću poseban naglasak trebalo staviti na administrativno opterećenje i dodatne troškove za poduzeća, a posebno za MSP-ove, učinak sustava oporezivanja predviđenog ovom Direktivom na prihode država članica, učinak na osobne podatke korisnika i učinak na unutarnje tržište u cjelini, uz posebnu pozornost na moguće narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća koja podliježu novim pravilima iz ove Direktive. Tim preispitivanjem također će se ispitati treba li mijenjati vrste usluga koje su obuhvaćene ovom Direktivom ili definiciju znatne digitalne prisutnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive
  pet godina
  nakon
  njezina
  stupanja na snagu i o tome izvješćuje Vijeće.

1.   Komisija ocjenjuje provedbu ove Direktive
  [tri godine
  nakon stupanja na snagu
  ove Direktive]
  i o tome izvješćuje
  Europski parlament i
  Vijeće.
  U tom bi izvješću poseban naglasak trebalo staviti na administrativno opterećenje i dodatne troškove za poduzeća, a posebno za MSP-ove, učinak sustava oporezivanja predviđenog ovom Direktivom na prihode država članica, učinak na osobne podatke korisnika i učinak na unutarnje tržište u cjelini, uz posebnu pozornost na moguće narušavanje tržišnog natjecanja između poduzeća koja podliježu novim pravilima iz ove Direktive. Tim preispitivanjem također će se ispitati treba li mijenjati vrste usluga koje su obuhvaćene ovom Direktivom ili definiciju znatne digitalne prisutnosti.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6.a (novi)

Članak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.a |
| | Izvršavanje delegiranja ovlasti |
| | 1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom. |
| | 2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od [datuma stupanja na snagu ove Direktive]. |
| | 3.
     
  Delegiranje ovlasti Vijeće može opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |
| | 4.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija obavješćuje Vijeće. |
| | 5.
     
  Doneseni


  delegirani akt stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.a

Članak 6.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima ovim člankom.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od [datuma stupanja na snagu ove Direktive].

3.
     
  Delegiranje ovlasti Vijeće može opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija obavješćuje Vijeće.

5.
     
  Doneseni


  delegirani akt stupa na snagu samo ako Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako je prije isteka tog roka Vijeće obavijestilo Komisiju da neće podnijeti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Vijeća.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6.b (novi)

Članak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.b




  Žalba




  Poduzeća, kako iz Unije tako i izvan nje, mogu u skladu s nacionalnim pravom podnijeti žalbu na odluku da se usluge koje pružaju smatraju digitalnim uslugama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.b

Žalba

Poduzeća, kako iz Unije tako i izvan nje, mogu u skladu s nacionalnim pravom podnijeti žalbu na odluku da se usluge koje pružaju smatraju digitalnim uslugama.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6.c (novi)

Članak 6.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.c




  Obavješćivanje Europskog parlamenta




  Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.c

Obavješćivanje Europskog parlamenta

Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranih akata, o bilo kojem prigovoru u vezi s njima i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6.d (novi)

Članak 6.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 6.d




  Mandat Europskoj komisiji za pregovore o poreznim sporazumima s trećim zemljama




  Države članice Komisiji delegiraju ovlast da u njihovo ime vodi pregovore o reviziji ili usvajanju poreznih sporazuma s trećim zemljama u skladu s pravilima iz ove Direktive, posebno u pogledu uključivanja definicije znatne digitalne prisutnosti u porezne svrhe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.d

Mandat Europskoj komisiji za pregovore o poreznim sporazumima s trećim zemljama

Države članice Komisiji delegiraju ovlast da u njihovo ime vodi pregovore o reviziji ili usvajanju poreznih sporazuma s trećim zemljama u skladu s pravilima iz ove Direktive, posebno u pogledu uključivanja definicije znatne digitalne prisutnosti u porezne svrhe.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odbor DigiTax sastoji se od predstavnika država članica i Komisije. Predsjednik Odbora je predstavnik Komisije. Usluge tajništva Odboru osigurava Komisija. | 2.   Odbor DigiTax sastoji se od predstavnika država članica i Komisije
  te promatrača iz Europskog parlamenta
  . Predsjednik Odbora je predstavnik Komisije. Usluge tajništva Odboru osigurava Komisija.
  Dnevni red odbora objavljuje se, a za sve koji sudjeluju u njegovu radu prije njihova odabira potvrđuje se da nisu u sukobu interesa. Dionici, uključujući socijalne partnere, na predmetnim sastancima smiju sudjelovati kao promatrači. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odbor DigiTax sastoji se od predstavnika država članica i Komisije. Predsjednik Odbora je predstavnik Komisije. Usluge tajništva Odboru osigurava Komisija.

2.   Odbor DigiTax sastoji se od predstavnika država članica i Komisije
  te promatrača iz Europskog parlamenta
  . Predsjednik Odbora je predstavnik Komisije. Usluge tajništva Odboru osigurava Komisija.
  Dnevni red odbora objavljuje se, a za sve koji sudjeluju u njegovu radu prije njihova odabira potvrđuje se da nisu u sukobu interesa. Dionici, uključujući socijalne partnere, na predmetnim sastancima smiju sudjelovati kao promatrači.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Odbor DigiTax ispituje pitanja o primjeni ove Direktive, koje je postavio predsjednik Odbora, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev predstavnika države članice, i obavješćuje Komisiju o svojim zaključcima. | 4.   Odbor DigiTax ispituje pitanja o primjeni ove Direktive, koje je postavio predsjednik Odbora, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev
  Europskog parlamenta ili
  predstavnika države članice, i obavješćuje Komisiju o svojim zaključcima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Odbor DigiTax ispituje pitanja o primjeni ove Direktive, koje je postavio predsjednik Odbora, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev predstavnika države članice, i obavješćuje Komisiju o svojim zaključcima.

4.   Odbor DigiTax ispituje pitanja o primjeni ove Direktive, koje je postavio predsjednik Odbora, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev
  Europskog parlamenta ili
  predstavnika države članice, i obavješćuje Komisiju o svojim zaključcima.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odbor DigiTax sastavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima i otkrićima te ga prosljeđuje Parlamentu, Vijeću i Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odbor DigiTax sastavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima i otkrićima te ga prosljeđuje Parlamentu, Vijeću i Komisiji.

Odbor DigiTax sastavlja godišnje izvješće o svojim aktivnostima i otkrićima te ga prosljeđuje Parlamentu, Vijeću i Komisiji.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4.a (novi)

Članak 7. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Odbor DigiTax provjerava i nadzire provode li poduzeća ovu Direktivu na ispravan način. Odbor može prikupljati podatke od nacionalnih poreznih tijela i koristiti ih kako bi provjerio provode li se pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti ispravno i kako bi ispunio ulogu tijela koje olakšava suradnju između nacionalnih poreznih tijela kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri uklonila mogućnost dvostrukog oporezivanja i dvostrukog neoporezivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Odbor DigiTax provjerava i nadzire provode li poduzeća ovu Direktivu na ispravan način. Odbor može prikupljati podatke od nacionalnih poreznih tijela i koristiti ih kako bi provjerio provode li se pravila o znatnoj digitalnoj prisutnosti ispravno i kako bi ispunio ulogu tijela koje olakšava suradnju između nacionalnih poreznih tijela kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri uklonila mogućnost dvostrukog oporezivanja i dvostrukog neoporezivanja.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Podaci koji se mogu prikupiti od korisnika u svrhu primjene ove Direktive ograničavaju se na navođenje podataka o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika. | Podaci koji se mogu prikupiti od korisnika u svrhu primjene ove Direktive ograničavaju se na navođenje podataka o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika.
  Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u svrhu primjene ove Direktive u potpunosti je sukladna s Uredbom (EU) 2016/679. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Podaci koji se mogu prikupiti od korisnika u svrhu primjene ove Direktive ograničavaju se na navođenje podataka o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika.

Podaci koji se mogu prikupiti od korisnika u svrhu primjene ove Direktive ograničavaju se na navođenje podataka o tome u kojoj se državi članici korisnici nalaze, a da se pritom ne omogućuje identifikacija korisnika.
  Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u svrhu primjene ove Direktive u potpunosti je sukladna s Uredbom (EU) 2016/679.

Svaka obrada osobnih podataka koja se provodi u svrhu primjene ove Direktive u potpunosti je sukladna s Uredbom (EU) 2016/679.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a




  Povezanost s porezom na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi




  Početkom primjene ove Direktive automatski prestaje važiti Direktiva Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Povezanost s porezom na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi

Početkom primjene ove Direktive automatski prestaje važiti Direktiva Vijeća o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga.

---

(15)  Sastanak Europskog vijeća (19. listopada 2017.) – Zaključci EUCO 14/17.

15

(16)  Zaključci Vijeća (5. prosinca 2017.) – Odgovor na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Sastanak Europskog vijeća (19. listopada 2017.) – Zaključci EUCO 14/17.

15

(16)  Zaključci Vijeća (5. prosinca 2017.) – Odgovor na izazove oporezivanja dobiti digitalnoga gospodarstva (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

17

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

17

---