# Euroopa Liidu C 323/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik1. oktoober 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 323

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik1. oktoober 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 323/01 | Komisjoni teatis — Komisjoni suunised ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise määratlemist ja tõkestamist käsitlevate ELi normide rakendamise kohta | 1 |
| 2020/C 323/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  ) | 7 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2020/C 323/01

Komisjoni teatis — Komisjoni suunised ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise määratlemist ja tõkestamist käsitlevate ELi normide rakendamise kohta

1

2020/C 323/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises) (
  1
  )

1

7

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 323/03 | Euro vahetuskurss — 30. september 2020 | 8 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2020/C 323/04 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 9 |
| 2020/C 323/05 | Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid | 10 |
| 2020/C 323/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2020/C 323/03

Euro vahetuskurss — 30. september 2020

8

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2020/C 323/04

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

9

2020/C 323/05

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

10

2020/C 323/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2020/C 323/07 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 12 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2020/C 323/07

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

12

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/1

---

KOMISJONI TEATIS

Komisjoni suunised ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise määratlemist ja tõkestamist käsitlevate ELi normide rakendamise kohta

(2020/C 323/01)

1.   Sissejuhatus

EL on välja töötanud tervikliku ja multidistsiplinaarse poliitikaraamistiku rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise käsitlemiseks, muu hulgas kehtestades ja rakendades esimese ELi tegevuskava (2015–2020), et võidelda selle kuritegeliku tegevuse vastu (1). Selle põhieesmärk on lõhkuda selliste kuritegelike organisatsioonide ärimudel, kes seavad ohtu rändajate elu ja ohustavad meie ühiskonna turvalisust, vältides samal ajal hättasattunud rändajatele abi andmise kriminaliseerimist. See eesmärk on jätkuvalt ELi tähtis poliitiline prioriteet.

Nn kaasaaitajate pakett (2) kujutab endast õigusraamistikku, mille EL võttis vastu 2002. aastal, et määratleda ELis ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamise süütegu ning sätestada vastavad kriminaalkaristused.

Eelkõige kohustab direktiiv 2002/90/EÜ – kaasaaitamisdirektiiv – liikmesriike asjakohaselt karistama igaüht, kes aitab tahtlikult seadusi rikkudes kolmanda riigi kodanikul ELi liikmesriiki siseneda või seda läbida, või aitab rahalise kasu saamiseks kolmanda riigi kodanikul ELi liikmesriigis viibida.

Samal ajal nähakse direktiivis süüteo määratlemisel liikmesriikidele ette võimalus jätta humanitaarabi andmine kriminaliseerimata.

2017. aastal tegi komisjon kaasaaitajate paketi esimese põhjaliku hindamise (edaspidi „hinnang“) (3). Tunnistades muret humanitaarabi võimaliku kriminaliseerimise pärast, osutati hinnangus eelkõige tajutavale õiguskindluse puudumisele ning asjakohase teabevahetuse puudumisele ametiasutuste ja kohapeal tegutsevate isikute vahel. Kuigi komisjon pidas selles etapis õigusraamistiku läbivaatamist tarbetuks, tegi ta ettepaneku tõhustada teadmiste ja heade tavade vahetamist prokuröride, õiguskaitseasutuste ja kodanikuühiskonna vahel, et käsitleda nende puuduste praktilisi tagajärgi.

Selle hinnangu järelmeetmena algatas komisjon 2018. aastal korrapärase konsulteerimise kodanikuühiskonna ja ELi ametitega, sh Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Eurojustiga, et koguda teadmisi ja tõendeid ning teha kindlaks kaasaaitamisdirektiivi tõlgendamise ja kohaldamisega seotud probleemid. Euroopa Parlament võttis 2018. aasta juulis vastu resolutsiooni, mis käsitleb liikmesriikidele antud suuniseid selle kohta, kuidas vältida humanitaarabi andmise kriminaliseerimist (4), ja milles ta nõudis, et komisjon „võtaks vastu suunised liikmesriikidele täpsustustega selle kohta, milliseid kaasaaitamise vorme ei tohiks kriminaliseerida, eesmärgiga tagada kehtiva acquis’ [...] rakendamise selgus ja ühtsus“.

Alates 2018. aastast on see konsultatsiooniprotsess ja mitmed mõttevahetused sidusrühmadega osutanud sellele, et vabaühendused ja üksikisikud abistavad rändajaid üha keerulisemates oludes, muu hulgas merel otsingu- ja päästeoperatsioone läbi viies. Viimased uuringud, mida komisjon on vabaühendustega arutanud, näitavad, et humanitaareesmärkidel toime pandud tegusid on alates 2015. aastast üha enam kriminaliseeritud (5). Kogutud andmed kinnitavad, et kaasaaitamisega seoses üksikisikute vastu algatatud kohtumenetlused ja uurimised on ELis alates 2015. aastast sagenenud. Uuringu kohaselt toimus 2015.–2019. aastal 10 liikmesriigis 60 uurimis- ja süüdistusjuhtumit, mis olid peamiselt seotud riiki sisenemisele kaasaaitamisega, kusjuures kõige enam oli selliseid juhtumeid 2018. aastal. Uuringu raames analüüsitud juhtumid puudutavad peamiselt vabatahtlikke, inimõiguste kaitsjaid, merel toimuvates otsingu- ja päästeoperatsioonides osalevate laevade meeskondi, aga ka tavakodanikke, pereliikmeid, ajakirjanikke, linnapeasid ja usujuhte. Kuid nagu märgiti hinnangus ja Euroopa Parlamendi resolutsioonis, on endiselt probleemiks usaldusväärse ja võrreldava riikliku kriminaalstatistika puudumine, seda eelkõige ebaseaduslikule rändele kaasaaitamise valdkonnas (6).

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni ja konsultatsiooniprotsessi tulemusi, on komisjon seisukohal, et kaasaaitamisdirektiivi tõlgendamiseks on vaja suuniseid, et muuta selle kohaldamisala selgemaks. Käesolevad suunised ei piira siiski ELi õiguse lõpliku tõlgendamise eest vastutava Euroopa Liidu Kohtu pädevust.

2.   Rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastane õigusraamistik rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil

2.1.   Rahvusvaheline õigusraamistik: ÜRO protokoll rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kohta

Rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni täiendav maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestav protokoll (7) (edaspidi „protokoll“) võeti vastu 2000. aastal ja see jõustus 2004. aastal. See oli esimene rahvusvaheline juriidiline instrument, milles sätestati rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ühtne määratlus. EL ühines protokolliga 2006. aastal (8) ja kõik ELi liikmesriigid peale Iirimaa on selle ratifitseerinud.

Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine on määratletud protokolli artiklis 3 kui isikule sellise osalisriigi piiri ebaseadusliku ületamise võimaldamine, mille kodanik ega alaline elanik isik ei ole, temalt otse või kaudselt saadava rahalise või muu hüvitise eest.

ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo (UNODC) kirjeldab oma 2017. aasta dokumendis, mis käsitleb mõistet „rahaline või muu hüvitis“ rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise protokollis (9), sellist rahalist või muud hüvitist kui rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise eesmärki, kui põhjust, miks organiseeritud kuritegelikud ühendused osalevad üha rohkem tegevuses, mis seab haavatavate rändajate elu sageli suurde ohtu. UNODC märgib, et rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seotud rahaline või muu hüvitis õhutab kaubandust, mis muudab inimkannatused ja vastupanu ebaõiglasele olukorrale tohutuks ja vastutustundetult saadud kasumiks (10). UNODC dokumendis kirjeldatakse ebaseaduslikule riiki sisenemisele kasu taotlemata kaasa aitamist kui tegevust, mis jääb väljapoole protokolli kohaldamisala (11).

UNODC järeldab, et isegi kui protokoll ei takista riike kehtestamast süütegusid, mis jäävad väljapoole protokolli kohaldamisala – näiteks ebaseaduslikule piiriületamisele või seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasa aitamine –, ei ole protokolli eesmärk humanitaarabi andjate vastutusele võtmine ja seda ei saa kasutada nende vastutusele võtmise õigusliku alusena (12). UNODC tuletab meelde, et rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni rakendamise õigussuunised ja protokollid (13) täpsustavad seda teemat, kinnitades, et rahalisele või muule hüvitisele viite eesmärk oli tõepoolest jätta välja puhtalt poliitiliste või sotsiaalsete motiividega rühmitused. Selle põhjal kutsub UNODC riike üles lisama kaitsemeetmeid tagamaks, et usuorganisatsioonid, kodanikuühiskond ja üksikisikud, kes tegutsevad ilma eesmärgita saada rahalist või muud hüvitist, jäetaks ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seotud süütegude kohaldamisalast välja, tagades samal ajal, et sellist väljajätmist ei saa kasutada seaduselüngana õigusemõistmisest pääsemiseks (14).

2.2.   ELi õigusraamistik: kaasaaitajate pakett

Rändajate ebaseaduslik üle piiri toimetamine seostub üha enam inimõiguste raske rikkumise ja inimelude kaotusega, eelkõige merel (15). Ebaseaduslikule rändele kaasaaitamist esineb mitmes vormis, näiteks:

| — | sellise isiku, kellel ei ole õigust siseneda riiki või läbida riiki, mille kodanik ta ei ole, tegelik transportimine või transpordi korraldamine; |
| --- | --- |

—

sellise isiku, kellel ei ole õigust siseneda riiki või läbida riiki, mille kodanik ta ei ole, tegelik transportimine või transpordi korraldamine;

| — | valedokumentide valmistamine ja/või muretsemine; |
| --- | --- |

—

valedokumentide valmistamine ja/või muretsemine;

| — | fiktiivabielude korraldamine. |
| --- | --- |

—

fiktiivabielude korraldamine.

Neid tegevusi viivad ellu organiseeritud kuritegelikud võrgustikud või üksikisikud, kes teenivad sellega märkimisväärset tulu. Lisaks toetab ELi saabuvate ebaseaduslike rändajate arvu suurenemine nõudlust mitte ainult ELi sisenemist hõlbustava tegevuse, vaid ka seadusliku aluseta riigis viibimisega seotud tegevuse järele. Ebaseaduslikule piiriületusele, läbisõidule ja (kui see toimub rahalise kasu eesmärgil) seadusliku aluseta riigis viibimisele kaasaaitamine on kaasaaitajate paketi alusel karistatav.

Kaasaaitajate paketi üldeesmärk on aidata võidelda nii ebaseadusliku rändega, karistades ebaseaduslikule piiriületamisele kaasaaitamist, kui ka organiseeritud kuritegevuse võrgustikega, mis seavad ohtu rändajate elu. Kaasaaitamisdirektiivi artikli 1 lõike 1 kohaselt tuleb karistada iga isikut, kes tahtlikult aitab kolmanda riigi kodanikul liitu siseneda, seda läbida või (kui see toimub majandusliku kasu eesmärgil) seal viibida sisserändeõigust rikkudes.

Nagu hinnangus kirjeldatud, on protokoll ja kaasaaitajate pakett teatavatest erinevustest hoolimata omavahel sidusad (16). Hinnangus tuletatakse meelde, et protokolliosalistena on nii EL kui ka selle liikmesriigid kohustatud protokolli kohaldama, sealhulgas selle kohaldamisalasse kuuluvate õigusaktide vastuvõtmisel või rakendamisel, ning et protokoll tugevdas ELi positsiooni võitluses rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise kui organiseeritud kuritegevuse liigi vastu.

Kaasaaitamisdirektiivi artikli 1 lõikes 1 sätestatud kaasaaitamise süütegu on tõepoolest laiem kui protokollis sätestatu, kuna majanduslik kasu ei kuulu ebaseaduslikule piiriületusele või läbisõidule kaasaaitamise süüteokoosseisu. Majanduslik kasu – koos kuritegelikus ühenduses osalemisega või rikkumise objektiks olevate inimeste elu ohustamisega – on loetletud raamotsuse 2002/946/JSK artikli 1 lõikes 3 raskendavate asjaoludena.

Direktiivi artikli 1 lõikega 2 on siiski ette nähtud võimalus mitte määrata karistust ebaseaduslikule piiriületamisele ja läbisõidule kaasaaitamise eest, kui see toimub humanitaarabi andmise eesmärgil. Direktiivis on sätestatud: „Iga liikmesriik võib otsustada mitte määrata karistusi lõike 1 punktis a määratletud tegevuse eest, kohaldades oma siseriiklikku õigust ja tava juhtumite suhtes, kui tegevuse eesmärk on anda asjaomastele isikutele humanitaarabi.“

Jättes kõrvale viited kriminaalõiguse üldsätetele, näiteks need, mis käsitlevad tegusid, mis tuli teha ohtliku olukorra ärahoidmiseks (17), on ainult kaheksa liikmesriiki lisanud siseriiklikusse õigusesse erandi karistusest ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja/või läbisõidule kaasaaitamise eest mingit laadi humanitaarabi andmise eesmärgil (18). Nende liikmesriikide õigusaktide uurimine näitab direktiivi erinevaid riigisiseseid tõlgendusi, mille puhul võetakse arvesse siseriiklikku õiguslikku konteksti.

Belgia ja Hispaania on peaaegu sõna-sõnalt võtnud üle direktiivi sõnastuse humanitaarabi andmise kui karistamata jätmise aluse kohta, samal ajal kui teised liikmesriigid on kasutanud teistsuguseid konstruktsioone.

Horvaatia sätestab sõnaselgelt erandid järgmiste tegude kohta:

| — | riiki sisenemisele kaasaaitamine elude päästmiseks, vigastuste ärahoidmiseks, erakorralise arstiabi ja humanitaarabi andmiseks vastavalt eriõigusaktidele ning |
| --- | --- |

—

riiki sisenemisele kaasaaitamine elude päästmiseks, vigastuste ärahoidmiseks, erakorralise arstiabi ja humanitaarabi andmiseks vastavalt eriõigusaktidele ning

| — | riigis viibimisele või elamisele kaasaaitamine humanitaarkaalutlustel, soovimata ära hoida või edasi lükata tagasisaatmise tagamiseks võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

riigis viibimisele või elamisele kaasaaitamine humanitaarkaalutlustel, soovimata ära hoida või edasi lükata tagasisaatmise tagamiseks võetavaid meetmeid.

Kreekas ei karistata laevade ja õhusõidukite kapteneid ega ühegi transpordivahendi juhte selle eest, et nad on andnud abi, päästes kellegi merel või vedades kedagi, kes vajab kooskõlas rahvusvahelise õigusega rahvusvahelist kaitset.

Itaalia võttis vastu Itaalia karistusseadustiku artiklile 54 viitava sõnaselge sätte üldklausliga, mille kohaselt ei kriminaliseerita tegevust, mille eesmärk on

| — | hoida ära tegevuses osalejatele tõsise kahju tekitamine; |
| --- | --- |

—

hoida ära tegevuses osalejatele tõsise kahju tekitamine;

| — | päästa Itaalia territooriumil viibivaid välismaalasi ja/või pakkuda neile humanitaarabi. |
| --- | --- |

—

päästa Itaalia territooriumil viibivaid välismaalasi ja/või pakkuda neile humanitaarabi.

Soome võtab arvesse humanitaarkaalutlusi või lähedaste perekondlike suhetega seotud kaalutlusi, samuti asjaolusid, mis on seotud välismaalase turvalisusega tema päritoluriigis või alalises elukohariigis.

Prantsusmaal on pärast konstitutsioonikohtu otsust (19) ja sellele järgnenud asjaomaste sätete muutmist jäetud kriminaliseerimata sugulaste ning õigus-, keele- või sotsiaalnõustamist pakkuvate või mis tahes abi üksnes humanitaareesmärkidel pakkuvate isikute teod seoses läbisõidule või riigis viibimisele või elamisele kaasaaitamisega. See ei puuduta siiski riiki sisenemisele kaasaaitamist.

Kui isik aitab Maltal vahetus ohus oleval isikul riigi territooriumile maabuda ja/või seda läbida, on võimalik jätta menetlus algatamata, kui selline tegevus on toimunud humanitaarabi andmiseks (20).

Õigus hinnata juhtumi asjaolusid arvestades, kas tegevus kuulub siseriiklikus õiguses sätestatud erandi alla, on õigusasutustel, kes peavad leidma õige tasakaalu erinevate huvide ja väärtuste vahel (21).

3.   Kaasaaitamisdirektiivi artikli 1 kohaldamisala

Pidades silmas kaasaaitamisdirektiivi üldist mõtet ja eesmärki, on selge, et seda ei saa tõlgendada nii, nagu võimaldaks see kriminaliseerida seadusega lubatud humanitaartegevust, näiteks otsingu- ja päästeoperatsioone merel, olenemata sellest, kuidas kaasaaitamisdirektiivi siseriiklikus õiguses kohaldatakse.

Rahvusvahelise mereõiguse kohaselt on riikidel kohustus nõuda, et nende lipu all sõitvate laevade kaptenid abistaksid merehätta sattunud inimesi või laevu, kui see tegevus ei ohusta tõsiselt laeva, meeskonda või reisijaid. See põhimõte on sätestatud

| — | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis (22); |
| --- | --- |

—

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis (22);

| — | rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel (SOLAS) (23) ning |
| --- | --- |

—

rahvusvahelises konventsioonis inimelude ohutusest merel (SOLAS) (23) ning

| — | rahvusvahelises mereotsingute ja -pääste konventsioonis (SAR) (24). |
| --- | --- |

—

rahvusvahelises mereotsingute ja -pääste konventsioonis (SAR) (24).

Lisaks hõlmab kohaldatav õigusraamistik mereliiklusega seotud lepinguid ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioone (25).

Lisaks tunnustatakse rahvusvahelise tavaõiguse põhimõttena riikide kohustust kehtestada laevakaptenitele kohustus abistada merehätta sattunud üksikisikuid, laevu ja õhusõidukeid. Seetõttu on see kõigile riikidele siduv.

Kõik otsingu- ja päästetegevuses osalevad isikud peavad otsingu- ja päästetegevuses osaledes järgima koordineerivalt asutuselt saadud juhiseid kooskõlas rahvusvahelise merendus- ja inimõigustealase õiguse üldpõhimõtete ja kohaldatavate normidega. Selliste vabaühenduste või muude valitsusväliste osalejate tegevuse kriminaliseerimine, kes teostavad otsingu- ja päästeoperatsioone asjaomast õigusraamistikku järgides, kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist ega ole seetõttu ELi õigusega lubatud.

Kokkuvõttes võib öelda, et kui kaasaaitamisdirektiivi artiklis 1 kriminaliseeritakse ebaseaduslikule piiriületusele ja läbisõidule kaasaaitamine ja antakse samal ajal liikmesriikidele võimalus mitte kehtestada karistusi juhul, kui tegevuse eesmärk on anda humanitaarabi, ei viidata selles seadusega lubatud humanitaarabile, sest seda ei saa kriminaliseerida.

4.   Suunised

Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb komisjoni arvates kaasaaitamisdirektiivi artiklit 1 tõlgendada järgmiselt:

| i) | seadusega lubatud humanitaarabi ei saa ega tohi kriminaliseerida; |
| --- | --- |

i)

seadusega lubatud humanitaarabi ei saa ega tohi kriminaliseerida;

| ii) | eelkõige selliste vabaühenduste või muude valitsusväliste osalejate tegevuse kriminaliseerimine, kes teostavad otsingu- ja päästeoperatsioone asjaomast õigusraamistikku järgides, kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist ega ole seetõttu ELi õigusega lubatud; |
| --- | --- |

ii)

eelkõige selliste vabaühenduste või muude valitsusväliste osalejate tegevuse kriminaliseerimine, kes teostavad otsingu- ja päästeoperatsioone asjaomast õigusraamistikku järgides, kujutab endast rahvusvahelise õiguse rikkumist ega ole seetõttu ELi õigusega lubatud;

| iii) | vajaduse korral tuleks kõiki asjaolusid arvestades juhtumipõhiselt hinnata, kas tegu kuulub direktiivi artikli 1 lõikes 2 nimetatud humanitaarabi mõiste alla – seda mõistet ei saa tõlgendada viisil, mis võimaldaks seadusega lubatud teo kriminaliseerida. |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral tuleks kõiki asjaolusid arvestades juhtumipõhiselt hinnata, kas tegu kuulub direktiivi artikli 1 lõikes 2 nimetatud humanitaarabi mõiste alla – seda mõistet ei saa tõlgendada viisil, mis võimaldaks seadusega lubatud teo kriminaliseerida.

5.   Poliitiline soovitus

ELis rändajatele humanitaarabi andvad vabaühendused ja üksikisikud on viimastel aastatel väljendanud kasvavat muret (26). Päästeoperatsioonid merel ning liikuvate rändajate abistamine, olgu liikmesriigi piiril või territooriumil, toimuvad väidetavalt riiklike või kohalike ametiasutuste tõttu pingelises õhkkonnas, kus päästjad ja vabatahtlikud kardavad tarbetut haldussurvet ja karistusi (27).

Oma selleteemalises resolutsioonis (28) kutsus Euroopa Parlament liikmesriike üles võtma kaasaaitamisdirektiivi kohase humanitaarabi andmise erandi riigisisesesse õigusesse üle.

Komisjon tuletab meelde, et ELi õiguse eesmärk ei ole kriminaliseerida humanitaarabi andmist, ja on alates kaasaaitajate paketi hindamisest olukorda jälginud. Seda arvesse võttes kutsub komisjon liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, kasutama kaasaaitamisdirektiivi artikli 1 lõikes 2 sätestatud võimalust, mis lubab neil eristada humanitaarabi andmise eesmärgil toimuvat tegevust tegevusest, mille eesmärk on hõlbustada ebaseaduslikku riiki sisenemist või läbisõitu, ning võimaldab esimesena nimetatud tegevuse jätta kriminaliseerimata.

.

---

(1)  COM(2015) 285 final, 27.5.2015.

(2)  Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17), ja nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsus 2002/946/JSK, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1). Need õigusaktid võeti vastu koos ja neile viidatakse ühiselt kui „kaasaaitajate paketile“.

(3)  REFIT-hinnang ELi õigusraamistikule, mille eesmärk on piirata kaasaaitamist ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele: kaasaaitajate pakett (direktiiv 2002/90/EÜ ja raamotsus 2002/946/JSK), SWD (2017) 117 final.

(4)  2019/2769(RSP).

(5)  Lina Vosyliūtė & Carmine Conte, „Crackdown on NGOs and Volunteers helping refugees and other migrants“, rände- ja varjupaigaküsimuste teaduslik sotsiaalplatvorm (ReSOMA), lõplik kokkuvõttev aruanne, juuni 2019, lk 32. Seiret teostas rändepoliitika töörühm ReSOMA koostöö- ja osalusprotsessi kaudu, kaasates vabaühenduste, teadlaste ja muude sidusrühmade eksperte. See põhines rassisuhete instituudi „Open Democracy“ poolt juba teostatud juhtumiseirel ning Euroopa Poliitikauuringute Keskuse 2018. aasta ajakohastatud uuringul kaasaaitamisdirektiivi kohta. ReSOMA projekti on rahastatud ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammist „Horisont 2020“.

(6)  Pärast hindamist kogus Eurostat katseprojekti raames liikmesriikidest andmeid rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamisega seotud süütegude kohta vaatlusaastatel 2015, 2016 ja 2017, vaatlusaasta 2018 aga lisati Eurostati iga-aastasesse küsimustikku, millega kogutakse liikmesriikidelt kriminaalstatistikat.

(7)  https://www.unodc.org/documents/middleeastandnorthafrica/smuggling-migrants/SoM_Protocol_English.pdf

(8)  Vt: i) nõukogu 24. juuli 2006. aasta otsus 2006/616/EÜ, mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestava protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel seoses kõnealuse protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 179 ja 181a reguleerimisalasse (ELT L 262, 22.9.2006, lk 24); ja ii) nõukogu 24. juuli 2006. aasta otsus 2006/617/EÜ, mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava rändajate salaja üle maa-, õhu- või merepiiri toimetamist tõkestava protokolli sõlmimist Euroopa Ühenduse nimel seoses kõnealuse protokolli nende sätetega, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu III osa IV jaotise reguleerimisalasse (ELT L 262, 22.9.2006, lk 34).

(9)  https://www.unodc.org/documents/human-trafficking/Migrant-Smuggling/Issue-Papers/UNODC_Issue_Paper_The_Profit_Element_in_the_Smuggling_of_Migrants_Protocol.pdf

(10)  Eessõna, iii.

(11)  Vt märkus 9.

(12)  Vt märkus 9, lk 14. UNODC tuletab samuti meelde, et Travaux Préparatoires’i kohaselt oli koostajate eesmärk jätta välja nende isikute tegevus, kes aitavad rändajaid humanitaarkaalutlustel või tihedate perekondlike sidemete tõttu. Asjaomasele sättele lisatud tõlgendava märkuse kohaselt ei ole protokolli eesmärk kriminaliseerida pereliikmete või tugirühmade, näiteks usuorganisatsioonide või vabaühenduste tegevust.

(13)  UNODC, Legislative Guides for the Implementation of the United Nations Convention against Transnational Organized Crime and the Protocols thereto, UN Sales No. E.05.V.2 (2004), lk 13, punkt 26.

(14)  Vt märkus 13, lk 71.

(15)  REFIT-hinnang ELi õigusraamistikule, mille eesmärk on piirata kaasaaitamist ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele, lk 4.

(16)  Vt märkus 15, lk 31.

(17)  Vt Criminalisation of migrants in an irregular situation and of persons engaging with them, FRA (2014), lk 10.

(18)  Belgia, Kreeka, Hispaania, Soome, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia ja Malta, REFIT-hinnang ELi õigusraamistikule, mille eesmärk on piirata kaasaaitamist ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele, lk 15, samuti Prantsusmaa välismaalaste seadustiku (muudetud 10. septembri 2018. aasta seadusega nr 2018-778) artikkel L622-4, ning Horvaatia välismaalaste seaduse (vastu võetud 2017. aastal) artikli 43 lõike 2 punkt 2.

(19)  Prantsusmaa konstitutsioonikohus otsustas oma 6. juuli 2018. aasta otsuses nr 2018-717/718 QPC, et võimalus abistada inimesi humanitaareesmärkidel tuleneb põhiseaduses sätestatud vendluse põhimõttest, olenemata nende inimeste õiguslikust seisundist riigis. Lisaks leidis kohus, et siseriiklikku sätet, mis vabastab kriminaliseerimisest teatavat liiki tegevuse, saab tõlgendada üksnes nii, et see on kohaldatav ka mis tahes muud liiki abi suhtes, mida antakse humanitaareesmärkidel. Siiski ei laiendanud kohus oma otsust riiki sisenemisele kaasaaitamisele, mis erinevalt läbisõidust „toob paratamatult kaasa ebaseadusliku olukorra“.

(20)  REFIT-hinnang ELi õigusraamistikule, mille eesmärk on piirata kaasaaitamist ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele, lk 14–15.

(21)  Vajaduse kohta leida õige tasakaal ühelt poolt avaliku korra kaitsmise ja kuritegude ennetamise vajaduse ning teiselt poolt tegevuse humanitaareesmärgi arvessevõtmise vahel vt näiteks Prantsusmaa välismaalaste riiki sisenemist ja seal viibimist ning varjupaigaõigust käsitleva seadustiku artiklit L. 622-1, Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8 ning Euroopa Inimõiguste Kohtu 10. novembri 2011. aasta otsust nr 29681/08, Mallah vs. Prantsusmaa.

(22)  https://www.un.org/Depts/los/convention_agreements/texts/unclos/unclos_e.pdf

(23)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-for-the-Safety-of-Life-at-Sea-(SOLAS),-1974.aspx

SOLASi konventsioon (V peatükk – meresõiduohutus) kohustab merel viibiva laeva kaptenit, kellel on võimalik anda abi, pärast mis tahes allikast teabe saamist merehädaliste kohta neile võimalikult kiiresti appi minema. Abistamiskohustus kehtib olenemata merehädaliste kodakondsusest või staatusest ja nende leidmise asjaoludest. Kui hädakutse saanud laev ei saa neile appi minna või ei pea seda juhtumi asjaolude tõttu mõistlikuks või vajalikuks, peab kapten logiraamatusse kandma põhjuse, miks merehädalisi ei abistatud. Võttes arvesse organisatsiooni soovitust, peab ta sellest teavitama sobivat otsingu- ja päästeteenistust. Konventsioonis volitatakse konventsiooniosaliste valitsusi koordineerima ja tegema koostööd, et aidata laevakaptenil toimetada merel päästetud inimesed turvalisse paika. Samuti on selles sätestatud, et omanik, prahtija, laeva käitav äriühing või mis tahes muu isik ei tohi takistada ega piirata laeva kaptenit tegemast või täitmast otsuseid, mis kapteni kutsealase otsustuse kohaselt on vajalikud inimelude ohutuse tagamiseks merel.

(24)  http://www.imo.org/en/About/Conventions/ListOfConventions/Pages/International-Convention-on-Maritime-Search-and-Rescue-(SAR).aspx

SARi konventsioonis (selle lisas) kohustatakse konventsiooniosalisi aitama laevakaptenil merel päästetud inimesed turvalisse paika toimetada ning nõutakse, et merepääste koordinatsioonikeskustel oleks asjakohane töökord merehätta sattunud inimeste maaletoimetamiseks kõige sobivama koha kindlakstegemise protsessi algatamiseks.

(25)  IMO meresõiduohutuse komitee võttis oma 78. istungil (MSC 78, 2004) vastu SOLASi konventsiooni V peatüki ning SARi konventsiooni lisa 2., 3. ja 4. peatüki olulised muudatused. Need muudatused jõustusid 1. juulil 2006. Samal istungil võttis MSC vastu tegevussuunised. Nende muudatuste ja kehtivate suuniste eesmärk on tagada, et merehätta sattunud inimesi abistatakse, minimeerides samal ajal ebamugavusi abi pakkuvatele laevadele ning tagades otsingu- ja päästeteenuste jätkuva terviklikkuse.

(26)  Vt eelkõige i) Euroopa Nõukogu rahvusvaheliste vabaühenduste konverentsi vabaühenduste õiguse ekspertnõukogu nimel tehtud temaatiline uuring „Using criminal law to limiting the work of NGOs support refugees and other migrants in European Council Member States“, detsember 2019; ii) Lina Vosyliūtė ja Carmine Conte, „Crackdown on NGOs and volunteers helping refugees and other migrants“, ReSOMA; Sergio Carrera, Lina Vosyliūtė, Stephanie Smialowski, Jennifer Allsopp ja Gabriella Sanchez, „Update Study „Fit for purpose?” The Facilitation Directive and the criminalisation of humanitarian assistance to irregular migrants“, Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni (PETI) tellitud uuring, Euroopa Parlament, detsember 2018; iii) Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA), „Fundamental Rights Considerations: NGO Ships Involved in Search and Rescue in the Mediterranean and Criminal Investigations“, oktoober 2018; iv) FRA, „2019 update – NGO ships involved in search and rescue in the Mediterranean and criminal investigations“, juuni 2019; v) „Punishing Compassion. Solidarity on trial in fortress Europe’, Amnesty International, märts 2020.

(27)  REFIT-hinnang ELi õigusraamistikule, mille eesmärk on piirata kaasaaitamist ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja seadusliku aluseta riigis viibimisele.

(28)  2019/2769(RSP).

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/7

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.9778 – TUI AG / RCCL / Hapag-Lloyd Cruises)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2020/C 323/02)

24. juunil 2020 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9778 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex'i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32020M9778 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/8

---

Euro vahetuskurss (1)

30. september 2020

(2020/C 323/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1708 |
| JPY | Jaapani jeen | 123,76 |
| DKK | Taani kroon | 7,4462 |
| GBP | Inglise nael | 0,91235 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,5713 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0804 |
| ISK | Islandi kroon | 162,20 |
| NOK | Norra kroon | 11,1008 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,233 |
| HUF | Ungari forint | 365,53 |
| PLN | Poola zlott | 4,5462 |
| RON | Rumeenia leu | 4,8725 |
| TRY | Türgi liir | 9,0990 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6438 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5676 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0742 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7799 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6035 |
| KRW | Korea vonn | 1 368,51 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 19,7092 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,9720 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5565 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 497,84 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8653 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,774 |
| RUB | Vene rubla | 91,7763 |
| THB | Tai baat | 37,079 |
| BRL | Brasiilia reaal | 6,6308 |
| MXN | Mehhiko peeso | 26,1848 |
| INR | India ruupia | 86,2990 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1708

JPY

Jaapani jeen

123,76

DKK

Taani kroon

7,4462

GBP

Inglise nael

0,91235

SEK

Rootsi kroon

10,5713

CHF

Šveitsi frank

1,0804

ISK

Islandi kroon

162,20

NOK

Norra kroon

11,1008

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,233

HUF

Ungari forint

365,53

PLN

Poola zlott

4,5462

RON

Rumeenia leu

4,8725

TRY

Türgi liir

9,0990

AUD

Austraalia dollar

1,6438

CAD

Kanada dollar

1,5676

HKD

Hongkongi dollar

9,0742

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7799

SGD

Singapuri dollar

1,6035

KRW

Korea vonn

1 368,51

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

19,7092

CNY

Hiina jüaan

7,9720

HRK

Horvaatia kuna

7,5565

IDR

Indoneesia ruupia

17 497,84

MYR

Malaisia ringit

4,8653

PHP

Filipiini peeso

56,774

RUB

Vene rubla

91,7763

THB

Tai baat

37,079

BRL

Brasiilia reaal

6,6308

MXN

Mehhiko peeso

26,1848

INR

India ruupia

86,2990

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/9

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 323/04)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25. juuni 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85 254 |
| Otsuse number | 064/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Kõik |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 – töötajate aktsiaoptsioonide maksustamiskava muudatused |
| Õiguslik alus | Norra maksuseaduse paragrahv 5-14 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi väikestele ja mikroettevõtjatele |
| Abi vorm | Maksuvabastus |
| Eelarve | 370 miljonit Norra krooni aastas (muudetud kava kogueelarve) |
| Kestus | 2020–2029 |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Rahandusministeerium |
| P.O Box 8008 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25. juuni 2020

Juhtumi number

85 254

Otsuse number

064/20/COL

EFTA riik

Norra

Piirkond

Kõik

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 – töötajate aktsiaoptsioonide maksustamiskava muudatused

Õiguslik alus

Norra maksuseaduse paragrahv 5-14

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi väikestele ja mikroettevõtjatele

Abi vorm

Maksuvabastus

Eelarve

370 miljonit Norra krooni aastas (muudetud kava kogueelarve)

Kestus

2020–2029

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Rahandusministeerium

P.O Box 8008 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/10

---

Riigiabi — Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 323/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26. juuni 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85 318 |
| Otsuse number | 065/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Kogu Norra territoorium |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | COVID-19 – suure käibekaotusega ettevõtjate toetuskava muutmine ja pikendamine |
| Õiguslik alus | Seadus, mis käsitleb ajutist toetuskava suure käibekaotusega ettevõtjatele |
| Meetme liik | Kava |
| Eesmärk | Hüvitada COVID-19 puhangu põhjustatud kahjud ettevõtjatele, et tagada tööhõive ja majanduse kiirem taastumine pärast kriisi |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | Hinnanguliselt 30 miljardit Norra krooni |
| Osatähtsus | 100 % |
| Kestus | Pikendatud kava kohaldatakse ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. augustini 2020 kantud kahju suhtes. |
| Majandussektorid | Kõik sektorid, välja arvatud äriühingud, mis tegelevad nafta tootmisega, samuti energia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kauplemisega ning finantseerimisasutused, eraõiguslikud lasteaiad ja lennuettevõtjad |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra maksuamet |
| Postboks 9200 |
| Grønland |
| 0134 Oslo |
| NORWAY |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26. juuni 2020

Juhtumi number

85 318

Otsuse number

065/20/COL

EFTA riik

Norra

Piirkond

Kogu Norra territoorium

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

COVID-19 – suure käibekaotusega ettevõtjate toetuskava muutmine ja pikendamine

Õiguslik alus

Seadus, mis käsitleb ajutist toetuskava suure käibekaotusega ettevõtjatele

Meetme liik

Kava

Eesmärk

Hüvitada COVID-19 puhangu põhjustatud kahjud ettevõtjatele, et tagada tööhõive ja majanduse kiirem taastumine pärast kriisi

Abi vorm

Toetused

Eelarve

Hinnanguliselt 30 miljardit Norra krooni

Osatähtsus

100 %

Kestus

Pikendatud kava kohaldatakse ajavahemikul 1. märtsist 2020 kuni 31. augustini 2020 kantud kahju suhtes.

Majandussektorid

Kõik sektorid, välja arvatud äriühingud, mis tegelevad nafta tootmisega, samuti energia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kauplemisega ning finantseerimisasutused, eraõiguslikud lasteaiad ja lennuettevõtjad

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra maksuamet

Postboks 9200

Grønland

0134 Oslo

NORWAY

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/11

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2020/C 323/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26. juuni 2020 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 85 291 |
| Otsuse number | 066/20/COL |
| EFTA riik | Norra |
| Nimetus | Uudise- ja päevakajalise meedia tootmiseks antavate toetuste kava pikendamine 2021. aastal |
| Õiguslik alus | 25. märtsi 2014. aasta määrus nr 332 uudis- ja päevakajalise meedia tootmiseks antavate toetuste kohta |
| Meetme liik | Kava |
| Eesmärk | Meedia mitmekesisus |
| Abi vorm | Toetused |
| Eelarve | 370 miljonit Norra krooni |
| Kestus | 1.1.2021–31.12.2021 |
| Majandussektorid | Meedia |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra Meediaamet (The Norwegian Media Authority) |
| Nygata 4 |
| N-1607 Fredrikstad |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26. juuni 2020

Juhtumi number

85 291

Otsuse number

066/20/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus

Uudise- ja päevakajalise meedia tootmiseks antavate toetuste kava pikendamine 2021. aastal

Õiguslik alus

25. märtsi 2014. aasta määrus nr 332 uudis- ja päevakajalise meedia tootmiseks antavate toetuste kohta

Meetme liik

Kava

Eesmärk

Meedia mitmekesisus

Abi vorm

Toetused

Eelarve

370 miljonit Norra krooni

Kestus

1.1.2021–31.12.2021

Majandussektorid

Meedia

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra Meediaamet (The Norwegian Media Authority)

Nygata 4

N-1607 Fredrikstad

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 1.10.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/12

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2020/C 323/07)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„PONIKVE“

PDO-HR-02087

Taotluse esitamise kuupäev: 3.8.2015

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

„Ponikve“

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Vein – valge vein

Sortide ‘Rukatac’ ja ‘Pošip bijeli’ viinamarjadest toodetud veinid, mis on kristallselged, rohekaskollase kuni kollase värvusega, keskmiselt suure kuni suure alkoholisisaldusega, suure ekstraktiivainete sisaldusega, vähese happesusega, täidlase ja tasakaalustatud maitse ning iseloomuliku puuviljaaroomiga.

Suurim lubatud vääveldioksiidisisaldus on 200 mg/l veinides, milles on kuni 5 g/l jääksuhkrut, ja 250 mg/l veinides, milles on üle 5 g/l jääksuhkrut.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi õigusaktide ja Horvaatia õiguse kohaldatavate määratlustega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Vein – roosa vein

Neid veine toodetakse sordi ‘Plavac mali crni’ viinamarjadest. Roosad veinid on mõõdukalt kuni tugevalt intensiivse roosa värvitooniga. Aroomis domineerivad puuviljanoodid, mis meenutavad tsitrusvilju ja kibuvitsamarju, mineraalsed ja ürdinoodid. Maitse on täidlane, harmooniline ja puuviljane.

Suurim lubatud vääveldioksiidisisaldus on 200 mg/l veinides, milles on kuni 5 g/l jääksuhkrut, ja 250 mg/l veinides, milles on üle 5 g/l jääksuhkrut.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi õigusaktide ja Horvaatia õiguse kohaldatavate määratlustega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 250 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

250

Vein – punane vein

Neid veine toodetakse sordi ‘Plavac mali crni’ viinamarjadest. Noorelt on veinide värvus purpurse tooniga tumepunane, tugeva helgiga. Küpsedes muutub värvus tumedaks rubiinpunaseks, tumepruunide ja punaste varjunditega. Veinidel on keerukas tumeda puuvilja aroom (kirss, hapukirss, ploom) kergete ürdinootidega. Maitse: täidlane, kihiline, keskmiselt suure kuni suure alkoholisisaldusega, väga suure ekstraktiivainete sisaldusega, tuntavad tanniinid, õrnalt kuni tugevalt kootav.

Suurim lubatud vääveldioksiidi sisaldus on 150 mg/l veinides, milles on kuni 5 g/l jääksuhkrut, ja 200 mg/l veinides, milles on üle 5 g/l jääksuhkrut.

Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi õigusaktide ja Horvaatia õiguse kohaldatavate määratlustega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Valged või punased veinid. Need on intensiivsema kollase tooniga (või mustad kuni tumeda vase tooni), suure alkoholisisaldusega ja väga keeruka üleküpsenud viinamarjade ja marjade lõhnabuketiga. Maitse on täidlane ja puuviljane.

Suurim lubatud vääveldioksiidi sisaldus on 200 mg/l veinides, milles on kuni 50 g/l jääksuhkrut, ja 300 mg/l veinides, milles on üle 50 g/l jääksuhkrut. Muud analüütilised omadused on kooskõlas ELi õigusaktide ja Horvaatia õiguse kohaldatavate määratlustega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 30 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 300 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

30

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

300

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viinapuude võra kujundamine

Kultuurilised tavad

Kogu „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas kujundatakse viinapuu võra nn põõsatehnikas, ilma tugedeta.

Viinamarjaistanduse hooldamine

Kultuurilised tavad

Viinamarjad koristatakse käsitsi ja asetatakse kastidesse.

Vein

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Veini ei tohi tugevdada ega magustada, hapestada ega hapetustada.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

Veinivalmistamise puhul kehtestatud piirangud

Selle veiniliigi valmistamiseks lastakse viinamarjadel kuivada loomulikul teel päikese käes viinapuul või pärast korjamist kuivkivimüüridele või -virnadele laotatult, pööningul, roost alustel või puitkastides toatemperatuuril. Selle veini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad peavad olema suhkrusisaldusega vähemalt 130 Oechsle kraadi; ülempiiri ei ole.

b.   Maksimaalne toodang

11 000 kilogrammi viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetus hõlmab Ponikve viinamarjakasvatuspiirkonda, mis asub katastriregistrisse kantud Boljenovići omavalitsusüksuses Pelješaci poolsaarel Stoni linna lähedal. Piirkond asub Pelješaci viinamarjakasvatuspiirkonnas Srednja i Južna Dalmacija (Kesk- ja Lõuna-Dalmaatsia) allregioonis. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkond ulatub Prapratno lahest kagus Sparagovići asulani loodes. „Ponikve“ piirkonna põhjapiiri moodustab Ilija mäe looduslik piir, lõunapiiri Ston–Orebići vaheline tee D414.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

‘Maraština’ - ‘Rukatac’, ‘Maraškin’, ‘Mareština’, ‘Krizol’, ‘Višana’, ‘Malvasia del Chianti’, ‘Malvasia lunga’, ‘Pavlos’

‘Plavac mali crni’ - ‘Plavac mali’, ‘Plavac veliki’, ‘Crljenak mali’, ‘Crljenac’, ‘Pagadebit crni’, ‘Zelenka’

‘Pošip bijeli’ - ‘Pošip’, ‘Pošipak’, ‘Pošipica’

8.   Seos(t)e kirjeldus

Looduslikud tegurid

Muld, reljeef, kliima

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas on vahemerelisele kliimale omased pehmed niisked talved ja kuumad kuivad suved. Liigestatud reljeef ja järsud nõlvad takistavad niiske õhu kogunemist ja hallade teket. Põhjas laiub mägine vöönd (Ilija mägi), mis varjab otseste külmade põhjatuulte eest. Aasta keskmine temperatuur on 16 °C. Minimaalne õhutemperatuur on mitu kraadi allpool külmumispunkti. Kõige madalam temperatuur on registreeritud 1985. aasta veebruaris (–5,8 °C) ja kõige kõrgem 2000. aasta augustis (36,7 °C). Mere lähedus vähendab temperatuurikõikumisi. Aastane sademete hulk on ligikaudu 1 050 mm (Dubrovniku 30 aasta andmed). Sademeid on kõige rohkem sügisel ja talvel ning kõige vähem suvel. Valitsevaid tuuli on kaks: i) soe ja niiske siroko ehk jugo, ii) väga tugev külm põhjatuul boora. Pidev briis aitab selles piirkonnas vähendada lehtede ja viinamarjakobarate ümber õhuniiskust ja seega seenhaiguste kahjustusi.

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkond asub mägisel ja künklikul alal, kus on suhteliselt väikesed kitsad orud ja polje-tüüpi karstinõod. Reljeefile on iseloomulikud karstinähtused. Viinamarjaistandused asuvad peamiselt erisuguse kalde ja päikesepaiste hulgaga nõlvadel. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna muldade eripära tuleneb mulla lähtekivimiks olevast dolomiidist või magneesiumkaltsiidist. Kohati koosneb lähtekivim ka lubjakivist. Sellisel lähtekivimil on tekkinud eri liiki mullad, mis on peamiselt kerged, liivased ja vett läbilaskvad, seega viinamarjakasvatuseks väga sobivate füüsikaliste omadustega. Karbonaatide sisaldus on kohati väga suur. Maastikku on viinamarjakasvatuseks kujundatud terrasside rajamisega, mistõttu nimetatakse muldi antropomorfseteks terrassmuldadeks. Selle piirkonna pruunmullad (või terra rossa) erinevad tavalistest terra rossa muldadest suhteliselt suure liivasisalduse (umbes 10 %) ja tavalisest pisut väiksema saviosakeste sisalduse poolest. Muldade veemahutavus on keskmine, kuid niiskuse ülesliikumine mullas ja väike harimissügavus võimaldavad säilitada kindlat niiskustaset, mis vähendab põuakuudel veestressi. Kohtades, kus mulla areng on alles algusjärgus, on mullakiht õhuke. Aluspõhjakivimi osatähtsus võib olla üsna suur (ligikaudu 10–40 %). Vanemad mullad on rohkem arenenud ja sügavamad. Need on peamiselt liivsavi- ja saviliivmullad, mille veehoidevõime ja seega ka põuakindlus on suurem kui noorematel muldadel. Mulla mineraalses koostises on keskmisest rohkem magneesiumi ja kaltsiumi. Mulla suur kaaliumisisaldus on oluline tegur, millega on seotud viinamarjade väike üldhappesus.

Inimtegurid

Terrassid ja kuivkivimüürid

Enamik „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna viinamarjaistandusi on rajatud järskudele mäenõlvadele terrasside ehitamise teel, mis vähendab mullaerosiooni. Terrasside rajamise ainus eesmärk „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas on vähendada maapinna kallakut, et hõlbustada istanduste harimist ja eelkõige, et takistada mullaerosiooni. Terrassidele rajatud viinamarjaistandus koosneb mitmest väikesest eri suuruse, kuju ja kaldega rajatud terrassialast. Terrassid rajatakse kivimüüride (kuivkivimüüride) ladumise teel. Kuivkivimüürid võivad olla erineva laiuse ja kõrgusega sõltuvalt pinnases olevate kivide hulgast. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas puhastatakse viinamarjaistanduste rajamisega muld kividest, saadakse tulevasele istandusele piisav kogus mulda ja saadakse kividest väärtuslikku ehitusmaterjali, mida ei ole kunagi ülearu.

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas on ka viinamarjaistandusi, mida ümbritsevad kuivkivimüürid, nii et need meenutavad terrasse. Seda tüüpi viinamarjaistandused rajatakse tasasele maale ning kuivkivimüüride ainus eesmärk on sel juhul istanduse piiri tähistamine või üleliigsete kivide ladustamine. Kuivkivimüürid kujutavad omanäolist arhitektuurinähtust ning lisaks erilist elupaigatüüpi paljudele Vahemere piirkonna taime- ja loomaliikidele.

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna viinamarjaistandusi ei niisutata, sest tänu erilisele mullastruktuurile peavad need kuivadel perioodidel hästi vastu. Viinamarjaistanduse rajamiseks kasutatakse maapinna puhastamise ja ettevalmistamise etapis masinaid, kuid seejärel laotakse kuivkivimüürid traditsioonilisel viisil käsitsi, tsementi kasutamata. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna terrassidele rajatud viinamarjaistandused moodustavad erilise pärandmaastiku, mis arvatakse pärinevat Rooma ajast (11. sajand). Need on suurepärane näide inimeste ja nende elukeskkonna vastastikusest toimest, mille tulemusena on võimalik toota tuntud kvaliteetset veini ning kasutada ja kaitsta maad viinamarjade kasvatamiseks nii hästi kui võimalik. Kõikides sellesse piirkonda rajatud noortes viinamarjaistandustes kasvatatakse viinapuid terrassidel või kuivkivimüüriga ümbritsetud viinamarjaaedades. Sel põhjusel soovivad „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna tootjad, et ka tulevikus rajatavates viinamarjaistandustes kasutataks seda viinamarjakasvatusmeetodit, et kaitsta nõlvadel või tasasel maal olevate viinapuuterrassidega maastikku ning vältida istanduste ühendamist suurteks kõrge mehhaniseerituse tasemega aladeks.

Kõik „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna viinamarjaistandused rajatakse maastikule terrasse ehitades või viinamarjaaeda kuivkivimüüriga ümbritsedes. See tagab viinapuude kasvatamiseks kasutatava mullapinna ja vähendab mullaerosiooni. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna viinamarjaistandusi ei niisutata, sest tänu erilisele mullastruktuurile peavad need kuivadel perioodidel hästi vastu.

Järskudel nõlvadel paiknevad terrassid ja tasasele maale laotud kuivkivimüürid on suurepärane näide inimeste ja nende elukeskkonna vastastiktoimest, mille tulemusena on võimalik toota kvaliteetset veini ning kasutada ja kaitsta maad viinamarjade kasvatamiseks parimal võimalikul viisil, eelkõige aga säilitada omanäolist kivipitsimustriga maastikku, vältides viinamarjaistanduste ühendamist suurteks mehhaniseeritult majandatavateks aladeks.

Liigestatud reljeef ja järsud nõlvad takistavad niiske õhu kogunemist ja hallade teket. Põhjaküljes laiub mägine vöönd (Ilija mägi), takistades külmade põhjatuulte otsest mõju, samal ajal kui pidev briis aitab vähendada lehtede ja viinamarjakobarate ümber õhuniiskust ja seega seenhaigusi.

Veiniviinamarjasordid

„Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonna veinid on peamiselt punased veinid, mida tehakse sordist ‘Plavac mali crni’, lisaks väike kogus valgeid veine sortidest ‘Maraština’ ja ‘Pošip bijeli’. Sort ‘Plavac mali crni’ on Horvaatias majanduslikult kõige tähtsam punase viinamarja sort. See on tekkinud põliste sortide ‘Crljenak kaštelanski’ ja ‘Dobričić’ isetolmlemise teel. See on lõunapoolsete viinamarjaistanduste tüüpiline sort ja on levinud väikesel alal. Sort tolmleb tavapäraselt ja annab püsivalt saaki, kuigi sageli ei valmi viinamarjad ühtlaselt. Kuna see kuulub hilise valmimisega sortide hulka, vajab see kõige päikesepaistelisemaid kasvukohti, sageli merele avanevatel nõlvadel, kus asukoht ilmakaarte suhtes ja sobiv kallak tagab palju päikesevalgust, mille tulemusena saadakse intensiivse värvitooni ja jõulise iseloomuga veinid. Sort on väga vastupidav biootilistele ja abiootilistele stressiteguritele.

Sort ‘Maraština’ on laialt levinud kogu Dalmaatsias. Selle marjad on väikesed kuni keskmise suurusega, kuldkollased, pruunide täppidega, vähese mahlasisalduse ja paksu kestaga, moodustavad tihedaid inimese käsivartega keha meenutavaid kobaraid, mille järgi sort on oma nime saanud. Valmib hilja, kolmandas kvartalis. Kuna sort on väga vastuvõtlik jahukastele, kasvab see hästi vaid soojadel, kuivadel, hea õhuliikuvusega aladel. „Ponikve“ kaitstud päritolunimetuse piirkonnas leidub vähesel määral ka sorti ‘Pošip bijeli’. ‘Pošip bijeli’ on sort, mis annab regulaarselt head saaki. Kobarad on keskmise suurusega ning marju on neil hõredalt või keskmise tihedusega. Marjad on ovaalse kujuga, väga magusad ja iseloomuliku puuviljaaroomiga.

Looduslike ja inimtegurite vastastiktoime

Keskkonnategurid (reljeef, muld ja ilmastik), mis ühiselt aitavad kaitsta seda piirkonda tugevate põhjatuulte eest ja tagavad istandustes viinapuulehtede hea õhustatuse, mis vähendab haiguste esinemist ja kaitseb külma eest, aitavad ühiselt tagada viinapuude hea veega varustatuse ilma niisutamisvajaduseta. See koos inimtegurite mõjuga – kuna inimesed on terrasse rajades maastikku otseselt kujundanud, aidanud kaasa selle säästvale kasutamisele ja erosiooni vähenemisele – on loonud lahutamatu seose soojade, terrassidena paiknevate maalappide ja piirkonnale omaste sortide vahel, tagades suurepärase sobivuse äratuntavate kvaliteetsete veinide tootmiseks.

Looduslike ja inimtegurite vastastiktoime ja toote omadused

Ponikve piirkonna veinide iseloomulikud omadused ja kvaliteet on soodsa vahemerelise kliima ning erilist tüüpi pruunmulla ja terra rossa koosmõju tulemus. Temperatuurisumma üle 2 000 °C võimaldab kasvatada erineva valmimisajaga sorte, eriti hilisvalmivaid (valmivad IV ja V perioodil), nagu ‘Plavac mali’. Päikeselised kuivkivimüüriga ümbritsetud terrassid moodustavad erilise viinamarjakasvatusmaastiku ja pakuvad erakordseid tingimusi selliste põliste sortide kasvatamiseks, nagu ‘Plavac mali’, ‘Rukatac’ ja ‘Pošip’. Püsivalt puhuva briisi mõjul jääb niiske õhk harva viinamarjaaedadesse lõksu. See aitab vähendada seenhaiguste esinemist ja soodustab viinamarjadel erilise mikrofloora kujunemist, mis aitab kaasa alkoholkäärimisele. Viinamarjade, eriti sordi ‘Plavac mali’ üldhappesus on küllalt väike, mis tuleneb otseselt palavast vahemerelisest kliimast ja mulla mineraalsest koostisest. Eriti oluline tegur on mulla suur kaaliumisisaldus, millega on seotud viinamarjade väike üldhappesus. Ponikve piirkonna veinide iseloomulik aroom – punaste veinide domineeriv marjalõhn koos õrnade ürdinootidega, valgete veinide tagasihoidlik puuviljaaroom – on otseselt seotud mulla mineraalse koostise, eelkõige suure kaltsiumi- ja magneesiumisisaldusega. Ponikve piirkonna veinide täidlane ja tasakaalus maitse on seotud selliste mulla mikroelementide suure sisaldusega, nagu raud, mangaan ja tsink, millel on oluline osa mitmesuguste biokeemiliste ainete sünteesimisel viinamarjades. Mulla hea mikroelementide tasakaal muudab veinid täidlasemaks ja võimaldab neil küpseda aastaid, tagades veinide pikaealisuse. „Ponikve“ veinid on ekstraktiivaineterikkad, suure alkoholisisaldusega ja sobivad hästi puitvaatides küpsemiseks. Ponikve soe ja kuiv sügis loob viinamarjade küpsemiseks soodsad tingimused, võimaldades saavutada suurepärase fenoolse küpsuse. Viinamarju saab koristada hilja ja veini saab valmistada kuivatatud viinamarjadest.

Selle veiniliigi valmistamiseks lastakse viinamarjadel kuivada loomulikul teel päikese käes viinapuul või pärast korjamist kuivkivimüüridele või -virnadele laotatult, pööningul, roost alustel või puitkastides toatemperatuuril.

Kuivatatud viinamarjadest veini valmistamise juures on kõige olulisem tagada, et viinamarjad kuivatatakse korralikult loomulikul teel, mille teevad võimalikuks soodsad kliimatingimused sooja kuiva sügise ja sobiva tuulega, nagu boora. Esialgne valik tehakse istanduses, kus on oluline valida kuivatamiseks sobivaimad istanduse osad või viinamarjakobarad. Viinamarjaistanduse hea asukoht, sobiv muld, soodne kliima, istanduse nõuetekohane hooldus ja kuivatamiseks õigete kobarate valik tagavad viinamarjade loomuliku kuivamise õnnestumise. Nendest viinamarjadest toodetud veinidel on kuivatatud tumeda puuvilja aroom ning hea alkoholisisalduse, ekstraktiivainete, happesuse ja jääksuhkru vahekord.

9.   Olulised lisatingimused

—

Link tootespetsifikaadile

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zastita_oznaka_izvrsnosti_vina/Specifikacija-proizvoda-Ponikve.pdf.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---