# Europeiska unionens C 282/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 282 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången26 augusti 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 282

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången26 augusti 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2020/C 282/01 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Belgiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram 2020 | 1 |
| 2020/C 282/02 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020 | 8 |
| 2020/C 282/03 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Tjeckiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2020 | 15 |
| 2020/C 282/04 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Danmarks nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2020 | 22 |
| 2020/C 282/05 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Tysklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram 2020 | 27 |
| 2020/C 282/06 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Estlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2020 | 33 |
| 2020/C 282/07 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Irlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2020 | 39 |
| 2020/C 282/08 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Greklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2020 | 46 |
| 2020/C 282/09 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Spaniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2020 | 54 |
| 2020/C 282/10 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Frankrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram 2020 | 62 |
| 2020/C 282/11 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Kroatiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Kroatiens konvergensprogram 2020 | 68 |
| 2020/C 282/12 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Italiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2020 | 74 |
| 2020/C 282/13 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Cyperns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2020 | 82 |
| 2020/C 282/14 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Lettlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2020 | 89 |
| 2020/C 282/15 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Litauens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Litauens stabilitetsprogram 2020 | 95 |
| 2020/C 282/16 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Luxemburgs nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram 2020 | 101 |
| 2020/C 282/17 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020 | 107 |
| 2020/C 282/18 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020 | 116 |
| 2020/C 282/19 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Nederländernas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2020 | 122 |
| 2020/C 282/20 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Österrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2020 | 129 |
| 2020/C 282/21 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Polens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2020 | 135 |
| 2020/C 282/22 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Portugals nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2020 | 142 |
| 2020/C 282/23 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Rumäniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2020 | 149 |
| 2020/C 282/24 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Sloveniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram 2020 | 157 |
| 2020/C 282/25 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020 | 164 |
| 2020/C 282/26 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Finlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram 2020 | 171 |
| 2020/C 282/27 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Sveriges nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram 2020 | 177 |
| 2020/C 282/28 | Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020 | 183 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

2020/C 282/01

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Belgiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram 2020

1

2020/C 282/02

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020

8

2020/C 282/03

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Tjeckiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2020

15

2020/C 282/04

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Danmarks nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2020

22

2020/C 282/05

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Tysklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram 2020

27

2020/C 282/06

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Estlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2020

33

2020/C 282/07

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Irlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2020

39

2020/C 282/08

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Greklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2020

46

2020/C 282/09

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Spaniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2020

54

2020/C 282/10

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Frankrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram 2020

62

2020/C 282/11

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Kroatiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Kroatiens konvergensprogram 2020

68

2020/C 282/12

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Italiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2020

74

2020/C 282/13

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Cyperns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2020

82

2020/C 282/14

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Lettlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2020

89

2020/C 282/15

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Litauens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Litauens stabilitetsprogram 2020

95

2020/C 282/16

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Luxemburgs nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram 2020

101

2020/C 282/17

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020

107

2020/C 282/18

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020

116

2020/C 282/19

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Nederländernas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2020

122

2020/C 282/20

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Österrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2020

129

2020/C 282/21

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Polens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2020

135

2020/C 282/22

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Portugals nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2020

142

2020/C 282/23

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Rumäniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2020

149

2020/C 282/24

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Sloveniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram 2020

157

2020/C 282/25

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020

164

2020/C 282/26

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Finlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram 2020

171

2020/C 282/27

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Sveriges nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram 2020

177

2020/C 282/28

Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020

183

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/1

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Belgiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Belgiens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Belgien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Belgien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Belgien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Belgiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Belgiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Belgien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Belgiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Belgiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Belgien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Belgien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande skillnader inom och mellan Belgiens regioner. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande skillnader inom och mellan Belgiens regioner. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Belgien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Belgien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Belgien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Belgien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Belgien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 1,8 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). Eftersom Belgien bedömdes uppfylla kravet för sin begärda tillfälliga avvikelse på 0,5 % av BNP enligt klausulen om strukturreformer, sänktes den strukturella anpassning som krävdes för 2019 till 0,1 % av BNP, vilket motsvarar en nominell ökning av de primära nettoutgifterna på högst 2,8 % under 2019. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 respektive 2018 och 2019 sammantaget. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Belgien uppfyllde skuldkriteriet 2019. |
| --- | --- |

(12)

Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Belgien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 1,8 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). Eftersom Belgien bedömdes uppfylla kravet för sin begärda tillfälliga avvikelse på 0,5 % av BNP enligt klausulen om strukturreformer, sänktes den strukturella anpassning som krävdes för 2019 till 0,1 % av BNP, vilket motsvarar en nominell ökning av de primära nettoutgifterna på högst 2,8 % under 2019. I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 respektive 2018 och 2019 sammantaget. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Belgien uppfyllde skuldkriteriet 2019.

| (13) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar den federala regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,9 % av BNP 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 98,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till cirka 115 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar den federala regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,9 % av BNP 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 98,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till cirka 115 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Belgien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar en federal tillfällig ordning för arbetslöshetsersättning, ersättningsinkomster för egenföretagare, federala avsättningar för krisrelaterade utgifter, olika regionala ersättningar till företag eller privatpersoner och subventioner till olika branscher. Kvantifieringen av de åtgärder som ökar på underskottet stämmer överlag med kommissionens beräkningar, om man tar hänsyn till att kostnaderna för automatiska stabilisatorer behandlas annorlunda. Dessutom har Belgien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Dessa åtgärder gäller både federala och regionala lånegarantier för företag och egenföretagare, som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 11,8 % av BNP. Uppskov med skatteinbetalningar, framför allt för privatpersoners och företags inkomstskatter och sociala avgifter, har också införts, men de kvantifieras inte i stabilitetsprogrammet för 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Belgien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Belgien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar en federal tillfällig ordning för arbetslöshetsersättning, ersättningsinkomster för egenföretagare, federala avsättningar för krisrelaterade utgifter, olika regionala ersättningar till företag eller privatpersoner och subventioner till olika branscher. Kvantifieringen av de åtgärder som ökar på underskottet stämmer överlag med kommissionens beräkningar, om man tar hänsyn till att kostnaderna för automatiska stabilisatorer behandlas annorlunda. Dessutom har Belgien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Dessa åtgärder gäller både federala och regionala lånegarantier för företag och egenföretagare, som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 11,8 % av BNP. Uppskov med skatteinbetalningar, framför allt för privatpersoners och företags inkomstskatter och sociala avgifter, har också införts, men de kvantifieras inte i stabilitetsprogrammet för 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Belgien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Belgiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,9 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 113,8 % av BNP 2020. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Belgiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,9 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 113,8 % av BNP 2020.

| (16) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Belgien inte hade följt skuldregeln 2019 och dessutom planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Belgien inte hade följt skuldregeln 2019 och dessutom planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllda.

| (17) | Med anledning av covid-19-pandemin har de belgiska myndigheterna antagit ett omfattande åtgärdspaket för att lindra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den snabba ekonomiska inbromsningen. En garantiordning på 50 miljarder euro har införts för att bevilja nya kortsiktiga krediter till livskraftiga företag. Regionerna och gemenskaperna har också infört garantier för överbryggningskrediter och vanliga företagslån, likviditetsstöd för företag i form av direkta lån och åtgärder för att ekonomiskt stödja de företag som drabbas hårdast av covid-19-krisen. Återbetalningen av befintliga bolån och företagslån kan förlängas. Ett tillfälligt moratorium för konkursförfaranden för hårt drabbade företag finns också. Olika incitament för att uppmuntra fler arbetstagare att fortsätta eller börja arbeta igen för att säkerställa driftskontinuitet har införts. Sociala avgifter och skatteinbetalningar, som moms, företagens och privatpersoners inkomstskatter, kan skjutas upp eller är i vissa fall borttagna. Den federala regeringen har sett till att ordningen för tillfällig arbetslöshet på grund av force majeure är tillgänglig för företag som drabbas av covid-19-krisen, med höjd ersättning. En månatlig ersättningsinkomst finns för egenföretagare vars verksamhet är avbruten under minst sju dagar i rad. Nedtrappningen av arbetslöshetsersättningen har tillfälligt frusits. Den federala regeringen förbereder dessutom ytterligare en omgång åtgärder för att motverka företagens insolvens, t.ex. befrielse från företags- och inkomstskatt för beskattningsåret 2020. |
| --- | --- |

(17)

Med anledning av covid-19-pandemin har de belgiska myndigheterna antagit ett omfattande åtgärdspaket för att lindra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av den snabba ekonomiska inbromsningen. En garantiordning på 50 miljarder euro har införts för att bevilja nya kortsiktiga krediter till livskraftiga företag. Regionerna och gemenskaperna har också infört garantier för överbryggningskrediter och vanliga företagslån, likviditetsstöd för företag i form av direkta lån och åtgärder för att ekonomiskt stödja de företag som drabbas hårdast av covid-19-krisen. Återbetalningen av befintliga bolån och företagslån kan förlängas. Ett tillfälligt moratorium för konkursförfaranden för hårt drabbade företag finns också. Olika incitament för att uppmuntra fler arbetstagare att fortsätta eller börja arbeta igen för att säkerställa driftskontinuitet har införts. Sociala avgifter och skatteinbetalningar, som moms, företagens och privatpersoners inkomstskatter, kan skjutas upp eller är i vissa fall borttagna. Den federala regeringen har sett till att ordningen för tillfällig arbetslöshet på grund av force majeure är tillgänglig för företag som drabbas av covid-19-krisen, med höjd ersättning. En månatlig ersättningsinkomst finns för egenföretagare vars verksamhet är avbruten under minst sju dagar i rad. Nedtrappningen av arbetslöshetsersättningen har tillfälligt frusits. Den federala regeringen förbereder dessutom ytterligare en omgång åtgärder för att motverka företagens insolvens, t.ex. befrielse från företags- och inkomstskatt för beskattningsåret 2020.

| (18) | Akutvården på sjukhusen fungerar väl inom det belgiska hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19-pandemin har dock visat på flera brister i hälso- och sjukvårdssystemets resiliens vid en svår folkhälsokris. Detta visar att Belgien har en strukturell brist på vårdpersonal som måste åtgärdas. Inom den närmaste tiden är det mycket viktigt att säkerställa att det finns tillräckligt med viktiga medicinska produkter, t.ex. skyddsutrustning särskilt för vårdpersonal och andra arbetstagare i utsatta yrken. En strategi för den offentliga hälso- och sjukvården, som är helt samordnad med strategier för förebyggande insatser och långvarig vård och omsorg, kommer att vara viktig på kort och medellång sikt för att säkerställa att folkhälsokriser som covid-19-pandemin kan hanteras effektivt. En viktig byggsten i det här sammanhanget är att ministerkonferensens avtal om offentlig hälso- och sjukvård kan genomföras smidigt så att sjukhuspersonal och sjukhusinfrastruktur (som är en federal behörighet) tillfälligt kan bli tillgänglig för institutioner för långvarig vård och omsorg (som faller inom gemenskapernas behörighetsområde) under covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(18)

Akutvården på sjukhusen fungerar väl inom det belgiska hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19-pandemin har dock visat på flera brister i hälso- och sjukvårdssystemets resiliens vid en svår folkhälsokris. Detta visar att Belgien har en strukturell brist på vårdpersonal som måste åtgärdas. Inom den närmaste tiden är det mycket viktigt att säkerställa att det finns tillräckligt med viktiga medicinska produkter, t.ex. skyddsutrustning särskilt för vårdpersonal och andra arbetstagare i utsatta yrken. En strategi för den offentliga hälso- och sjukvården, som är helt samordnad med strategier för förebyggande insatser och långvarig vård och omsorg, kommer att vara viktig på kort och medellång sikt för att säkerställa att folkhälsokriser som covid-19-pandemin kan hanteras effektivt. En viktig byggsten i det här sammanhanget är att ministerkonferensens avtal om offentlig hälso- och sjukvård kan genomföras smidigt så att sjukhuspersonal och sjukhusinfrastruktur (som är en federal behörighet) tillfälligt kan bli tillgänglig för institutioner för långvarig vård och omsorg (som faller inom gemenskapernas behörighetsområde) under covid-19-krisen.

| (19) | Efter att ha registrerat rekordhöga sysselsättningssiffror 2019 och i början av 2020 ledde covid-19-krisen till ett abrupt slut på sysselsättningsökningen i Belgien. Belgiens befintliga offentliga ordningar för inkomststöd, t.ex. systemet med tillfällig arbetslöshet för anställda och rätten till inkomststöd för egenföretagare, ger en viss ersättning för inkomstbortfall på grund av förkortad arbetstid. De här ordningarna för korttidsarbete spelar en viktig roll för att minska effekterna av produktionsbortfallet på sysselsättningsnivån. Arbetslösheten väntas öka till 7 % under 2020 och sedan sjunka något, till 6,6 % 2021. För att förebygga att den ökande arbetslösheten blir strukturell kommer det att krävas ytterligare åtgärder för att effektivisera de befintliga aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, eftersom det finns en stor andel arbetslösa som deltar i aktiva arbetsmarknadsåtgärder samtidigt som få arbetslösa kommer i arbete. Särskild uppmärksamhet bör läggas vid att säkerställa en omfattande strategi för dem som står längst från arbetsmarknaden och som troligtvis drabbas hårdast av covid-19-krisens negativa socioekonomiska konsekvenser. Sårbara grupper omfattar särskilt de lågutbildade, personer med invandrarbakgrund och personer med funktionsnedsättningar. Dessutom är skattekilen på arbete i genomsnitt fortfarande stor för alla lönenivåer, förutom för de mycket lågavlönade (50 % av genomsnittslönen). Detta är en viktig bidragande orsak till den relativt höga arbetskostnaden, som kan påverka efterfrågan på arbetskraft negativt, i synnerhet på jobb med låg produktivitet. |
| --- | --- |

(19)

Efter att ha registrerat rekordhöga sysselsättningssiffror 2019 och i början av 2020 ledde covid-19-krisen till ett abrupt slut på sysselsättningsökningen i Belgien. Belgiens befintliga offentliga ordningar för inkomststöd, t.ex. systemet med tillfällig arbetslöshet för anställda och rätten till inkomststöd för egenföretagare, ger en viss ersättning för inkomstbortfall på grund av förkortad arbetstid. De här ordningarna för korttidsarbete spelar en viktig roll för att minska effekterna av produktionsbortfallet på sysselsättningsnivån. Arbetslösheten väntas öka till 7 % under 2020 och sedan sjunka något, till 6,6 % 2021. För att förebygga att den ökande arbetslösheten blir strukturell kommer det att krävas ytterligare åtgärder för att effektivisera de befintliga aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, eftersom det finns en stor andel arbetslösa som deltar i aktiva arbetsmarknadsåtgärder samtidigt som få arbetslösa kommer i arbete. Särskild uppmärksamhet bör läggas vid att säkerställa en omfattande strategi för dem som står längst från arbetsmarknaden och som troligtvis drabbas hårdast av covid-19-krisens negativa socioekonomiska konsekvenser. Sårbara grupper omfattar särskilt de lågutbildade, personer med invandrarbakgrund och personer med funktionsnedsättningar. Dessutom är skattekilen på arbete i genomsnitt fortfarande stor för alla lönenivåer, förutom för de mycket lågavlönade (50 % av genomsnittslönen). Detta är en viktig bidragande orsak till den relativt höga arbetskostnaden, som kan påverka efterfrågan på arbetskraft negativt, i synnerhet på jobb med låg produktivitet.

| (20) | Rörligheten på arbetsmarknaden bör uppmuntras i riktning mot sektorer med stor brist, t.ex. hälso- och sjukvården, informations- och kommunikationsteknik, tekniska yrken och fria yrken. Detta måste åtföljas av omskolning och kompetensutveckling och kommer att kräva att man ökar de vuxnas deltagande i utbildning och fortbildning, där man också utnyttjar perioder med förkortad arbetstid. Det finns farhågor om att de befintliga fortbildningsprogrammen inte når de som skulle ha störst nytta av dem, t.ex. de lågutbildade, äldre arbetstagare och personer med invandrarbakgrund. Dåliga språkkunskaper är också ett stort hinder, särskilt på arbetsmarknaden i det tvåspråkiga Bryssel. Gemenskaperna vidtar åtgärder för att öka intresset för studier i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, men det finns utrymme för mer omfattande strategier för att tillgodose arbetsmarknadens framtida behov. Den övergripande digitala kompetensen är god, men håller sig på samma nivå. Bland de unga, särskilt de med låg utbildning, är nivån på den digitala kompetensen lägre än unionsgenomsnittet och har sjunkit på senare år. För att säkra tillgången på distansundervisning är det viktigt att det finns lämplig utrustning och internetuppkopplingar för alla studenter samt nödvändig fortbildning av lärare och mentorprogram. Detta krävs också för att säkerställa att den existerande ojämlikheten i utbildningssystemet inte förvärras under covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(20)

Rörligheten på arbetsmarknaden bör uppmuntras i riktning mot sektorer med stor brist, t.ex. hälso- och sjukvården, informations- och kommunikationsteknik, tekniska yrken och fria yrken. Detta måste åtföljas av omskolning och kompetensutveckling och kommer att kräva att man ökar de vuxnas deltagande i utbildning och fortbildning, där man också utnyttjar perioder med förkortad arbetstid. Det finns farhågor om att de befintliga fortbildningsprogrammen inte når de som skulle ha störst nytta av dem, t.ex. de lågutbildade, äldre arbetstagare och personer med invandrarbakgrund. Dåliga språkkunskaper är också ett stort hinder, särskilt på arbetsmarknaden i det tvåspråkiga Bryssel. Gemenskaperna vidtar åtgärder för att öka intresset för studier i naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, men det finns utrymme för mer omfattande strategier för att tillgodose arbetsmarknadens framtida behov. Den övergripande digitala kompetensen är god, men håller sig på samma nivå. Bland de unga, särskilt de med låg utbildning, är nivån på den digitala kompetensen lägre än unionsgenomsnittet och har sjunkit på senare år. För att säkra tillgången på distansundervisning är det viktigt att det finns lämplig utrustning och internetuppkopplingar för alla studenter samt nödvändig fortbildning av lärare och mentorprogram. Detta krävs också för att säkerställa att den existerande ojämlikheten i utbildningssystemet inte förvärras under covid-19-krisen.

| (21) | Belgien har antagit många ordningar för att stödja företagens likviditet, bland annat en ordning för statliga lånegarantier och flera regionala ordningar som har anmälts enligt den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under den pågående covid-19-pandemin. Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sådana ordningar, bland annat via förmedlare, är avgörande för att se till att företagen, särskilt de små och medelstora företagen och egenföretagarna, ska kunna ha nytta av dem för att få stöd och möjlighet att återhämta sig snabbare. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns, och även förmedlares, motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(21)

Belgien har antagit många ordningar för att stödja företagens likviditet, bland annat en ordning för statliga lånegarantier och flera regionala ordningar som har anmälts enligt den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under den pågående covid-19-pandemin. Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sådana ordningar, bland annat via förmedlare, är avgörande för att se till att företagen, särskilt de små och medelstora företagen och egenföretagarna, ska kunna ha nytta av dem för att få stöd och möjlighet att återhämta sig snabbare. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns, och även förmedlares, motståndskraft beaktas.

| (22) | Trots regeringens satsningar tynger de administrativa bördorna företagen med ungefär 7 miljarder euro per år (1,6 % av BNP), där merparten uppstår när företagen följer skatteregler och arbetsrätten. Skattesystemet är komplicerat på grund av olika skatteutgifter. Företagens lönehantering är komplicerad, särskilt för de företag som måste hantera olika regionala system. Allt fler betalningar från myndigheter till företagen är försenade, vilket bidrar till konkurser och ett försämrat företagsklimat. Det tar lång tid att få bygglov och el- och vattenanslutningar. Processen vid fastighetstransaktioner är bland de långsammaste och dyraste i unionen. Det finns stora regionala skillnader när det gäller krav för att starta hantverks-/byggföretag. Den ackumulerade effekten av omfattande reglering, höga lönekostnader och stelheter på arbetsmarknaden påverkar detaljhandelns resultat negativt. Regler om öppettider för affärer, säljfrämjande åtgärder, rabatter och distributionskanaler för receptfria läkemedel gör verksamheten tungrodd för detaljhandlare. Utbyggnaden av 5G hålls tillbaka bland annat på grund av stränga miljö- och hälsonormer för strålskydd (framför allt i Bryssel) som skiljer sig åt mellan regionerna samt på grund av dyra antennskatter i Bryssel och de långa väntetiderna för att få tillstånd att använda antenner. På insolvensområdet finns inget specifikt förenklat förlikningsförfarande utanför domstol för små och medelstora företag, och bara gäldenärer kan inleda insolvensförfaranden. Trots gradvisa förbättringar är den otillräckliga digitaliseringen och resursbristen en utmaning för rättsväsendet. Långdragna förfaranden i förvaltningsdomstolarna orsakar betydande förseningar i ärenden om offentlig upphandling och bygglov. Viktiga tillsynsinstanser inom marknadskontroll, konkurrens och järnvägstransporter är för underbemannade för att kunna utföra sitt uppdrag. |
| --- | --- |

(22)

Trots regeringens satsningar tynger de administrativa bördorna företagen med ungefär 7 miljarder euro per år (1,6 % av BNP), där merparten uppstår när företagen följer skatteregler och arbetsrätten. Skattesystemet är komplicerat på grund av olika skatteutgifter. Företagens lönehantering är komplicerad, särskilt för de företag som måste hantera olika regionala system. Allt fler betalningar från myndigheter till företagen är försenade, vilket bidrar till konkurser och ett försämrat företagsklimat. Det tar lång tid att få bygglov och el- och vattenanslutningar. Processen vid fastighetstransaktioner är bland de långsammaste och dyraste i unionen. Det finns stora regionala skillnader när det gäller krav för att starta hantverks-/byggföretag. Den ackumulerade effekten av omfattande reglering, höga lönekostnader och stelheter på arbetsmarknaden påverkar detaljhandelns resultat negativt. Regler om öppettider för affärer, säljfrämjande åtgärder, rabatter och distributionskanaler för receptfria läkemedel gör verksamheten tungrodd för detaljhandlare. Utbyggnaden av 5G hålls tillbaka bland annat på grund av stränga miljö- och hälsonormer för strålskydd (framför allt i Bryssel) som skiljer sig åt mellan regionerna samt på grund av dyra antennskatter i Bryssel och de långa väntetiderna för att få tillstånd att använda antenner. På insolvensområdet finns inget specifikt förenklat förlikningsförfarande utanför domstol för små och medelstora företag, och bara gäldenärer kan inleda insolvensförfaranden. Trots gradvisa förbättringar är den otillräckliga digitaliseringen och resursbristen en utmaning för rättsväsendet. Långdragna förfaranden i förvaltningsdomstolarna orsakar betydande förseningar i ärenden om offentlig upphandling och bygglov. Viktiga tillsynsinstanser inom marknadskontroll, konkurrens och järnvägstransporter är för underbemannade för att kunna utföra sitt uppdrag.

| (23) | För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer som också bidrar till industrins omställning. Precis som Belgien har slagit fast i sin nationella energi- och klimatplan för 2021–2030 har landet stora investeringsbehov i hållbara transporter, främst för att ta itu med trängsel i trafiken och e-mobilitet. Före covid-19-krisen hade de belgiska regionerna tillkännagett stora fleråriga transportinfrastrukturplaner. Stora investeringar görs i järnvägsnätet för förortstrafik runt Bryssel, signalering och spåranslutningar vid hamnar och gränser. Betydande investeringar görs också i Bryssels tunnelbane-, spårvägs, och bussinfrastruktur. Den nationella energi- och klimatplanen lyfter fram viktiga investeringsbehov i förnybar och flexibel elproduktion, sammankopplingar, smarta nät, lagring och energieffektivitet som krävs för att kunna uppfylla EU:s energi- och klimatmål, och för att Belgien ska kunna leva upp till sina rättsliga åtaganden om att fasa ut kärnkraften till 2025 och renovera 80 % av det fastighetsbestånd som byggdes före införandet av energistandarder. I motsats till den relativt höga privata FoU-intensiteten är den offentliga FoU-intensiteten fortfarande något lägre än i flertalet andra medlemsstater med en liknande nivå på den ekonomiska utvecklingen. Belgien riskerar att hamna på efterkälken i 5G-utbyggnaden eftersom man inte planerar att tilldela pionjärbanden för 5G inom tidsfristerna i EU-lagstiftningen. I mars 2020 inledde de belgiska myndigheterna ett offentligt samråd om tillfälliga nationella licenser för 200 MHz av det tillgängliga spektrumet i 3,6–3,8 GHz-bandet som en tillfällig lösning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Belgien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Belgien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(23)

För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer som också bidrar till industrins omställning. Precis som Belgien har slagit fast i sin nationella energi- och klimatplan för 2021–2030 har landet stora investeringsbehov i hållbara transporter, främst för att ta itu med trängsel i trafiken och e-mobilitet. Före covid-19-krisen hade de belgiska regionerna tillkännagett stora fleråriga transportinfrastrukturplaner. Stora investeringar görs i järnvägsnätet för förortstrafik runt Bryssel, signalering och spåranslutningar vid hamnar och gränser. Betydande investeringar görs också i Bryssels tunnelbane-, spårvägs, och bussinfrastruktur. Den nationella energi- och klimatplanen lyfter fram viktiga investeringsbehov i förnybar och flexibel elproduktion, sammankopplingar, smarta nät, lagring och energieffektivitet som krävs för att kunna uppfylla EU:s energi- och klimatmål, och för att Belgien ska kunna leva upp till sina rättsliga åtaganden om att fasa ut kärnkraften till 2025 och renovera 80 % av det fastighetsbestånd som byggdes före införandet av energistandarder. I motsats till den relativt höga privata FoU-intensiteten är den offentliga FoU-intensiteten fortfarande något lägre än i flertalet andra medlemsstater med en liknande nivå på den ekonomiska utvecklingen. Belgien riskerar att hamna på efterkälken i 5G-utbyggnaden eftersom man inte planerar att tilldela pionjärbanden för 5G inom tidsfristerna i EU-lagstiftningen. I mars 2020 inledde de belgiska myndigheterna ett offentligt samråd om tillfälliga nationella licenser för 200 MHz av det tillgängliga spektrumet i 3,6–3,8 GHz-bandet som en tillfällig lösning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Belgien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Belgien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (24) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(24)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (25) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Belgien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Belgien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (26) | Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Belgien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Belgien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (27) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Belgiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Belgien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Belgien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Belgiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Belgien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Belgien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (28) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Belgien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets övergripande resiliens och säkerställa tillgången till kritiska medicinska produkter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mildra covid-19-krisens effekter på sysselsättningen och sociala aspekter, främst genom att effektivisera de aktiva arbetsmarknadsåtgärderna och främja kompetensutveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder för att tillföra likviditet för att hjälpa små och medelstora företag och egenföretagare och förbättra företagsklimatet. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt infrastruktur för hållbara transporter, ren och effektiv produktion och användning av energi, cirkulär ekonomi, digital infrastruktur, t.ex. 5G- och gigabitnät, samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 1.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/8

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Bulgariens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Bulgariens konvergensprogram 2020

(2020/C 282/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Bulgarien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Bulgarien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Bulgariens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Bulgariens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Bulgarien inte längre har några makroekonomiska obalanser. Under tidigare år förekom sårbarheter i finanssektorn i kombination med hög skuldsättning och nödlidande lån i företagssektorn. Tack vare fast politisk kurs och en gynnsam makroekonomisk miljö har risken och sårbarheten minskat ytterligare, och Bulgarien anses inte längre ha några obalanser. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Bulgarien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Bulgariens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Bulgariens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Bulgarien inte längre har några makroekonomiska obalanser. Under tidigare år förekom sårbarheter i finanssektorn i kombination med hög skuldsättning och nödlidande lån i företagssektorn. Tack vare fast politisk kurs och en gynnsam makroekonomisk miljö har risken och sårbarheten minskat ytterligare, och Bulgarien anses inte längre ha några obalanser.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskap inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskap inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Bulgarien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Bulgarien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Bulgarien på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Bulgarien, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan huvudstaden och övriga landet och mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Bulgarien på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Bulgarien, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan huvudstaden och övriga landet och mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Bulgarien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Bulgarien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Bulgarien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 2,1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,1 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 20,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 28,5 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 2,1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,1 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 20,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 28,5 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Bulgarien i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar högre utgifter för hälso- och sjukvård samt säkerhetstjänster och sysselsättningsstöd för de krisdrabbade sektorerna. Dessutom har Bulgarien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 0,6 % av BNP. De åtgärderna omfattar garantier ställda av den statsägda bulgariska utvecklingsbanken och uppskov för bolagsskatten. Sammantaget ligger de åtgärder som Bulgarien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Bulgarien i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar högre utgifter för hälso- och sjukvård samt säkerhetstjänster och sysselsättningsstöd för de krisdrabbade sektorerna. Dessutom har Bulgarien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 0,6 % av BNP. De åtgärderna omfattar garantier ställda av den statsägda bulgariska utvecklingsbanken och uppskov för bolagsskatten. Sammantaget ligger de åtgärder som Bulgarien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Bulgariens underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 2,8 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Bulgariens underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 2,8 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Bulgariens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Efter en bedömning av alla relevanta faktorer blir slutsatsen i rapporten att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 har uppfyllts. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Bulgariens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Efter en bedömning av alla relevanta faktorer blir slutsatsen i rapporten att underskottskriteriet enligt fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 har uppfyllts.

| (16) | Den 13 mars 2020 utlyste Bulgarien ett undantagstillstånd från den 13 mars 2020 till den 13 april 2020. Det förlängdes senare till den 13 maj 2020 och ersattes därefter av en extraordinär epidemisk situation till den 14 juni 2020. Den 6 april 2020 antog Bulgariens parlament ett förslag till ändring av 2020 års statsbudget, som lagts fram av regeringen. I den nya budgeten förutses ett underskott i statsbudgeten på 3,5 miljarder bulgariska lev (2,9 % av BNP) på grund av de ökade utgifterna för krisrelaterade åtgärder och den väntade minskningen av intäkterna på 2,4 miljarder bulgariska lev. En femfaldig ökning av regeringens tak för nyemitterad skuld planeras, från 2,2 miljarder lev till 10 miljarder lev. För att stödja hälso- och sjukvårdssystemet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin tog Bulgarien fram ett finansiellt paket på över 870 miljoner lev från flera operativa program finansierade av ESI-fonderna under perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

(16)

Den 13 mars 2020 utlyste Bulgarien ett undantagstillstånd från den 13 mars 2020 till den 13 april 2020. Det förlängdes senare till den 13 maj 2020 och ersattes därefter av en extraordinär epidemisk situation till den 14 juni 2020. Den 6 april 2020 antog Bulgariens parlament ett förslag till ändring av 2020 års statsbudget, som lagts fram av regeringen. I den nya budgeten förutses ett underskott i statsbudgeten på 3,5 miljarder bulgariska lev (2,9 % av BNP) på grund av de ökade utgifterna för krisrelaterade åtgärder och den väntade minskningen av intäkterna på 2,4 miljarder bulgariska lev. En femfaldig ökning av regeringens tak för nyemitterad skuld planeras, från 2,2 miljarder lev till 10 miljarder lev. För att stödja hälso- och sjukvårdssystemet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin tog Bulgarien fram ett finansiellt paket på över 870 miljoner lev från flera operativa program finansierade av ESI-fonderna under perioden 2014–2020.

| (17) | Som svar på covid-19-krisen införde Bulgarien en sysselsättningsfrämjande åtgärd som innebär att staten betalar 60 % av arbetstagarnas löner och sociala avgifter i upp till tre månader, på villkor att arbetsgivarna betalar återstoden och behåller arbetstagarna i anställning. Arbetsgivaren är också skyldig att upprätthålla sysselsättningen under ytterligare en period som ska vara minst lika lång som den period som bidraget täcker. De företag som har rätt att söka stödet inbegriper företag i sektorer som direkt berörs av restriktioner kopplade till undantagstillståndet. Företag från andra sektorer, som kan visa på en nedgång med 20 % i intäkter under en specifik period i mars 2020 jämfört med mars 2019, är också berättigade till stöd i enlighet med vad som anges i dekret nr 55 av den 30 mars 2020. |
| --- | --- |

(17)

Som svar på covid-19-krisen införde Bulgarien en sysselsättningsfrämjande åtgärd som innebär att staten betalar 60 % av arbetstagarnas löner och sociala avgifter i upp till tre månader, på villkor att arbetsgivarna betalar återstoden och behåller arbetstagarna i anställning. Arbetsgivaren är också skyldig att upprätthålla sysselsättningen under ytterligare en period som ska vara minst lika lång som den period som bidraget täcker. De företag som har rätt att söka stödet inbegriper företag i sektorer som direkt berörs av restriktioner kopplade till undantagstillståndet. Företag från andra sektorer, som kan visa på en nedgång med 20 % i intäkter under en specifik period i mars 2020 jämfört med mars 2019, är också berättigade till stöd i enlighet med vad som anges i dekret nr 55 av den 30 mars 2020.

| (18) | Kapitalet i Bulgariens utvecklingsbank ökades med 700 miljoner lev för att stödja likviditeten i ekonomin. Ett anslag på 500 miljoner lev till portföljgarantier för banker väntas ge företagen flexiblare lånevillkor, och 200 miljoner lev anslogs till garantier för räntefria lån på upp till 4 500 lev till arbetstagare som är tjänstlediga utan lön och egenföretagare. Den bulgariska utvecklingsbanken kommer vidare att förvalta ett garantiprogram på 100 miljoner euro avsett för lån till de små och medelstora företag som mottar finansiering från det operativa programmet Innovation och konkurrenskraft inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Fondförvaltaren av finansieringsinstrument i Bulgarien (statsägda FMFIB) såg på nytt över sin portfölj och anpassar sina instrument för företagsstöd till den rådande ekonomiska verkligheten. Bulgariens centralbank införde ett paket med åtgärder på 9,3 miljarder lev, som syftar till att bevara banksystemets resiliens och stärka systemets flexibilitet för att minska de negativa effekterna av påfrestningarna på medborgare och företag. |
| --- | --- |

(18)

Kapitalet i Bulgariens utvecklingsbank ökades med 700 miljoner lev för att stödja likviditeten i ekonomin. Ett anslag på 500 miljoner lev till portföljgarantier för banker väntas ge företagen flexiblare lånevillkor, och 200 miljoner lev anslogs till garantier för räntefria lån på upp till 4 500 lev till arbetstagare som är tjänstlediga utan lön och egenföretagare. Den bulgariska utvecklingsbanken kommer vidare att förvalta ett garantiprogram på 100 miljoner euro avsett för lån till de små och medelstora företag som mottar finansiering från det operativa programmet Innovation och konkurrenskraft inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Fondförvaltaren av finansieringsinstrument i Bulgarien (statsägda FMFIB) såg på nytt över sin portfölj och anpassar sina instrument för företagsstöd till den rådande ekonomiska verkligheten. Bulgariens centralbank införde ett paket med åtgärder på 9,3 miljarder lev, som syftar till att bevara banksystemets resiliens och stärka systemets flexibilitet för att minska de negativa effekterna av påfrestningarna på medborgare och företag.

| (19) | Bulgariens ekonomi drabbades hårt av covid-19-krisen, som påverkade både tjänste- och tillverkningssektorerna. De negativa effekterna förvärrades av minskad efterfrågan och utbud samt störningar i de globala värdekedjorna. De åtgärder regeringen vidtog för att klara den akuta fasen kan bidra till att mildra konsekvenserna av krisen, men det är viktigt att genomföra åtgärderna snabbt och effektivt för att skydda sysselsättningen och förbättra företagens, särskilt de små och medelstoras, samt även egenföretagarnas likviditet. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. I överensstämmelse med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020 hävde Bulgarien exportförbud på skyddsutrustning och införde gröna körfält för snabba kontroller vid gränsövergångar. |
| --- | --- |

(19)

Bulgariens ekonomi drabbades hårt av covid-19-krisen, som påverkade både tjänste- och tillverkningssektorerna. De negativa effekterna förvärrades av minskad efterfrågan och utbud samt störningar i de globala värdekedjorna. De åtgärder regeringen vidtog för att klara den akuta fasen kan bidra till att mildra konsekvenserna av krisen, men det är viktigt att genomföra åtgärderna snabbt och effektivt för att skydda sysselsättningen och förbättra företagens, särskilt de små och medelstoras, samt även egenföretagarnas likviditet. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. I överensstämmelse med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020 hävde Bulgarien exportförbud på skyddsutrustning och införde gröna körfält för snabba kontroller vid gränsövergångar.

| (20) | Covid-19-krisen lade ytterligare sten på bördan för det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemet, som redan kännetecknades av knapphet till följd av låg offentlig finansiering, begränsad omfattning för sjukförsäkringen, ett lågt men ökande antal sjuksköterskor och en ojämn regional fördelning av vårdpersonal. Det finns därför utrymme för att stärka det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemets allmänna resiliens, tillgänglighet och kapacitet. Om mer vård (allmän och specialiserad) kunde ges via öppenvården, bland annat på distans, skulle det avlasta sjukhusen. Parallellt borde tester och behandling erbjudas alla, oavsett typ av sjukförsäkring. Lämplig tillgång till vårdpersonal och till de tjänster de erbjuder borde säkras i hela landet, så att det motsvarar befolkningens behov. Det är viktigt att integrera primärvården med långvarig vård och omsorg för de äldre och de mest utsatta. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-krisen lade ytterligare sten på bördan för det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemet, som redan kännetecknades av knapphet till följd av låg offentlig finansiering, begränsad omfattning för sjukförsäkringen, ett lågt men ökande antal sjuksköterskor och en ojämn regional fördelning av vårdpersonal. Det finns därför utrymme för att stärka det bulgariska hälso- och sjukvårdssystemets allmänna resiliens, tillgänglighet och kapacitet. Om mer vård (allmän och specialiserad) kunde ges via öppenvården, bland annat på distans, skulle det avlasta sjukhusen. Parallellt borde tester och behandling erbjudas alla, oavsett typ av sjukförsäkring. Lämplig tillgång till vårdpersonal och till de tjänster de erbjuder borde säkras i hela landet, så att det motsvarar befolkningens behov. Det är viktigt att integrera primärvården med långvarig vård och omsorg för de äldre och de mest utsatta.

| (21) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och minska till 5,8 % 2021. Sedan början av undantagstillståndet har arbetslösheten ökat snabbt inom sektorer för handel, hotell- och restaurang samt tillverkning, i stora städer och bland personer med högst sekundärutbildning. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skydda sysselsättningen, särskilt system för korttidsarbete, som snabbt bör genomföras och stärkas ytterligare. I samarbete med arbetsmarknadens parter behövs i nuläget ett omfattande stöd till arbetsgivare och arbetstagare, inbegripet egenföretagare, för att förhindra ytterligare förluster av arbetstillfällen. Arbetsförmedlingens kapacitet och åtgärder måste förstärkas för att motverka de negativa effekterna på arbetsmarknaden. Ytterligare aktiverings-, kompetenshöjnings- och omskolningsinsatser kommer att krävas för att få människor tillbaka i arbete, och samtidigt behöver arbetskraften förberedas för de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen medför. Covid-19-krisen kan också få stora konsekvenser för arbetstagare i informell anställning, med begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och socialt skydd. Riktade politiska åtgärder skulle kunna förhindra att oskyddade arbetstagare och de mest utsatta grupperna sjunker djupare i fattigdom och förbättra deras utkomstmöjligheter under återhämtningen. |
| --- | --- |

(21)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och minska till 5,8 % 2021. Sedan början av undantagstillståndet har arbetslösheten ökat snabbt inom sektorer för handel, hotell- och restaurang samt tillverkning, i stora städer och bland personer med högst sekundärutbildning. Regeringen har vidtagit åtgärder för att skydda sysselsättningen, särskilt system för korttidsarbete, som snabbt bör genomföras och stärkas ytterligare. I samarbete med arbetsmarknadens parter behövs i nuläget ett omfattande stöd till arbetsgivare och arbetstagare, inbegripet egenföretagare, för att förhindra ytterligare förluster av arbetstillfällen. Arbetsförmedlingens kapacitet och åtgärder måste förstärkas för att motverka de negativa effekterna på arbetsmarknaden. Ytterligare aktiverings-, kompetenshöjnings- och omskolningsinsatser kommer att krävas för att få människor tillbaka i arbete, och samtidigt behöver arbetskraften förberedas för de utmaningar och möjligheter som digitaliseringen medför. Covid-19-krisen kan också få stora konsekvenser för arbetstagare i informell anställning, med begränsad tillgång till hälso- och sjukvård och socialt skydd. Riktade politiska åtgärder skulle kunna förhindra att oskyddade arbetstagare och de mest utsatta grupperna sjunker djupare i fattigdom och förbättra deras utkomstmöjligheter under återhämtningen.

| (22) | Covid-19-krisen drabbar sårbara grupper oproportionerligt och förvärrar redan existerande sociala problem. Den del av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning var redan hög före krisen, särskilt bland barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och romer. De sociala transfereringarna lyckas endast minska fattigdomen något. Inkomstskillnaderna var bland de högsta i unionen, och skatte- och förmånssystemen var bland de sämsta på att minska skillnaderna. Krisen kräver åtgärder för att täppa till de luckor som påtalats under tidigare år, särskilt i systemet för minimiinkomst, som hör till dem i unionen som lyckas sämst med att lyfta mottagare ur fattigdom. Sådant som socialt skydd för alla, även atypiska arbetstagare, egenföretagare och låginkomsthushåll, som inkomststöd, livsmedel och tillräckligt socialt stöd liksom även nödbostäder och stöd till hemlösa, är fortfarande. relevant. Reformen av de sociala tjänsterna kommer att bidra till att systemet stabiliseras, och ett starkare samarbete mellan sjukvården och socialtjänsten gör det möjligt att bättre nå ut både till dem som inte klarar av att ta hand om sig själva och till personer med funktionsnedsättning. Många romska hushåll som redan befann sig i djup fattigdom före krisen behöver medlingstjänster och grundläggande tjänster och stöd |
| --- | --- |

(22)

Covid-19-krisen drabbar sårbara grupper oproportionerligt och förvärrar redan existerande sociala problem. Den del av befolkningen som riskerar fattigdom eller social utestängning var redan hög före krisen, särskilt bland barn, äldre, personer med funktionsnedsättning och romer. De sociala transfereringarna lyckas endast minska fattigdomen något. Inkomstskillnaderna var bland de högsta i unionen, och skatte- och förmånssystemen var bland de sämsta på att minska skillnaderna. Krisen kräver åtgärder för att täppa till de luckor som påtalats under tidigare år, särskilt i systemet för minimiinkomst, som hör till dem i unionen som lyckas sämst med att lyfta mottagare ur fattigdom. Sådant som socialt skydd för alla, även atypiska arbetstagare, egenföretagare och låginkomsthushåll, som inkomststöd, livsmedel och tillräckligt socialt stöd liksom även nödbostäder och stöd till hemlösa, är fortfarande. relevant. Reformen av de sociala tjänsterna kommer att bidra till att systemet stabiliseras, och ett starkare samarbete mellan sjukvården och socialtjänsten gör det möjligt att bättre nå ut både till dem som inte klarar av att ta hand om sig själva och till personer med funktionsnedsättning. Många romska hushåll som redan befann sig i djup fattigdom före krisen behöver medlingstjänster och grundläggande tjänster och stöd

| (23) | Ett ökat utbud av utbildningstjänster och en bättre kvalificerad arbetskraft skulle också starkt underbygga återhämtningen och främja en inkluderande och hållbar tillväxt på medellång sikt. Det finns fortfarande utrymme för att förbättra utbildningens kvalitet, relevans för arbetsmarknaden och inkluderande effekt i Bulgarien. Bulgarien hör till de medlemsstater där socioekonomisk bakgrund påverkar utbildningsresultaten mest. Romernas integrering i utbildningen är fortfarande en utmaning, eftersom andelen unga med högst grundskoleutbildning är särskilt hög bland romer och i landsbygdsområden. De digitala färdigheterna ligger på en låg nivå i hela befolkningen (16–74 år), även bland ungdomar (16–19 år). Om de digitala färdigheterna blir bättre, till exempel med hjälp av fler digitala examina och läroplaner, kunde arbetskraften lättare anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen innebär och till behovet av att distansarbeta digitalt. Samtidigt saknar fortfarande 11 % av de studerande dator och/eller internet, och 2 000 lärare har ingen dator. Den nuvarande situationen med distansundervisning riskerar därför att förvärra redan stora skillnader i utbildning, trots vissa stödåtgärder som nyligen vidtagits. Ytterligare insatser för att förbättra alla studerandes digitala färdigheter och tillgång till lämplig teknisk infrastruktur kan varaktigt påverka deras tillgång till utbildning, särskilt för utsatta grupper, däribland romer, och bidra till att färre avbryter sina studier i förtid. |
| --- | --- |

(23)

Ett ökat utbud av utbildningstjänster och en bättre kvalificerad arbetskraft skulle också starkt underbygga återhämtningen och främja en inkluderande och hållbar tillväxt på medellång sikt. Det finns fortfarande utrymme för att förbättra utbildningens kvalitet, relevans för arbetsmarknaden och inkluderande effekt i Bulgarien. Bulgarien hör till de medlemsstater där socioekonomisk bakgrund påverkar utbildningsresultaten mest. Romernas integrering i utbildningen är fortfarande en utmaning, eftersom andelen unga med högst grundskoleutbildning är särskilt hög bland romer och i landsbygdsområden. De digitala färdigheterna ligger på en låg nivå i hela befolkningen (16–74 år), även bland ungdomar (16–19 år). Om de digitala färdigheterna blir bättre, till exempel med hjälp av fler digitala examina och läroplaner, kunde arbetskraften lättare anpassa sig till de förändringar som digitaliseringen innebär och till behovet av att distansarbeta digitalt. Samtidigt saknar fortfarande 11 % av de studerande dator och/eller internet, och 2 000 lärare har ingen dator. Den nuvarande situationen med distansundervisning riskerar därför att förvärra redan stora skillnader i utbildning, trots vissa stödåtgärder som nyligen vidtagits. Ytterligare insatser för att förbättra alla studerandes digitala färdigheter och tillgång till lämplig teknisk infrastruktur kan varaktigt påverka deras tillgång till utbildning, särskilt för utsatta grupper, däribland romer, och bidra till att färre avbryter sina studier i förtid.

| (24) | Covid-19-krisen visade på den strategiska betydelsen av en effektiv offentlig förvaltning och en välfungerande digital förvaltning, inbegripet e-hälsa och e-upphandling. Reformer på området har fått stöd av unionen, men genomförandet av dem går för långsamt, och detta har inverkat negativt på den offentliga sektorns förmåga att leverera under nedstängningsperioden. Bulgarien släpar därför efter när det gäller tillhandahållandet av e-tjänster, och medborgarnas och företagens användning av dem bör uppmuntras. Frågor som rör cybersäkerhet och säkerhet för kritisk infrastruktur behöver också angripas fullt ut. Om man ser framåt kommer en ändamålsenlig offentlig förvaltning att bli avgörande för rättidigt och effektivt genomförande av återhämtningsåtgärderna. Det är fortfarande i synnerhet viktigt med samarbete och samordning på alla förvaltningsnivåer, även när det gäller offentlig upphandling, koncessioner och marknadskontroll. Ett stabilare regelverk med bättre förutsägbarhet, verksam kontroll över hur politiken tillämpas och en lättare administrativ börda skulle förbättra företagsklimatet och främja investeringar, vilket har en positiv effekt på takten i återhämtningen. |
| --- | --- |

(24)

Covid-19-krisen visade på den strategiska betydelsen av en effektiv offentlig förvaltning och en välfungerande digital förvaltning, inbegripet e-hälsa och e-upphandling. Reformer på området har fått stöd av unionen, men genomförandet av dem går för långsamt, och detta har inverkat negativt på den offentliga sektorns förmåga att leverera under nedstängningsperioden. Bulgarien släpar därför efter när det gäller tillhandahållandet av e-tjänster, och medborgarnas och företagens användning av dem bör uppmuntras. Frågor som rör cybersäkerhet och säkerhet för kritisk infrastruktur behöver också angripas fullt ut. Om man ser framåt kommer en ändamålsenlig offentlig förvaltning att bli avgörande för rättidigt och effektivt genomförande av återhämtningsåtgärderna. Det är fortfarande i synnerhet viktigt med samarbete och samordning på alla förvaltningsnivåer, även när det gäller offentlig upphandling, koncessioner och marknadskontroll. Ett stabilare regelverk med bättre förutsägbarhet, verksam kontroll över hur politiken tillämpas och en lättare administrativ börda skulle förbättra företagsklimatet och främja investeringar, vilket har en positiv effekt på takten i återhämtningen.

| (25) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Covid-19-krisen lyfte fram betydelsen av digitalisering och innovation, där Bulgarien och särskilt landets små och medelstora företag redovisar resultat långt under unionsgenomsnittet. En viktig aspekt här är de frekvenser som ska ingå i pionjärbanden för 5G och som inte räcker för vad som krävs för snabba och ändamålsenliga 5G-tjänster. De kända problemen i systemet för forskning och högre utbildning, såsom fragmentering, låg finansiering och begränsad kunskaps- och tekniköverföring, behöver åtgärdas. Samtidigt är Bulgarien den mest resurs-, energi- och växthusgasintensiva ekonomin i unionen och har enorma investeringsbehov på energi- och klimatområdet för att underlätta omställningen till ett kolsnålt samhälle på det sätt som beskrivs i Bulgariens nationella energi- och klimatplan. |
| --- | --- |

(25)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Covid-19-krisen lyfte fram betydelsen av digitalisering och innovation, där Bulgarien och särskilt landets små och medelstora företag redovisar resultat långt under unionsgenomsnittet. En viktig aspekt här är de frekvenser som ska ingå i pionjärbanden för 5G och som inte räcker för vad som krävs för snabba och ändamålsenliga 5G-tjänster. De kända problemen i systemet för forskning och högre utbildning, såsom fragmentering, låg finansiering och begränsad kunskaps- och tekniköverföring, behöver åtgärdas. Samtidigt är Bulgarien den mest resurs-, energi- och växthusgasintensiva ekonomin i unionen och har enorma investeringsbehov på energi- och klimatområdet för att underlätta omställningen till ett kolsnålt samhälle på det sätt som beskrivs i Bulgariens nationella energi- och klimatplan.

| (26) | Omställningsarbetet med Bulgariens höga energiintensitet, avsevärda tillit till fossila bränslen och ineffektiva användning av energi och resurser befinner sig i ett mycket inledande skede. I den nationella energi- och klimatplanen betonas Bulgariens åtagande att mot bakgrund av den europeiska gröna given fasa ut fossila bränslen i sin ekonomi fram till 2050, men den innehåller också information om att Bulgarien tänker förbli beroende av inhemska brunkolskällor fram till 2050 och därefter. Bulgariens infrastruktur för transporter ligger fortfarande under unionsgenomsnittet i täckning och kvalitet, och det transeuropeiska transportnätet är ännu ofärdigt. Nätverket av multimodala plattformar, vissa järnvägs- och vägavsnitt liksom såväl de europeiska trafikledningssystemen för tåg som de intelligenta transportsystemen är fortfarande underutvecklade. Viktiga miljöfrågor måste tas itu med, eftersom de inverkar på hållbar tillväxt och har skapat extra hälsorisker under covid-19-krisen. Bulgarien är bland medlemsstaterna med flest miljörelaterade dödsfall, och avfallshantering och efterlevnad av kraven på uppsamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortsätter att vara en utmaning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Bulgarien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Bulgarien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(26)

Omställningsarbetet med Bulgariens höga energiintensitet, avsevärda tillit till fossila bränslen och ineffektiva användning av energi och resurser befinner sig i ett mycket inledande skede. I den nationella energi- och klimatplanen betonas Bulgariens åtagande att mot bakgrund av den europeiska gröna given fasa ut fossila bränslen i sin ekonomi fram till 2050, men den innehåller också information om att Bulgarien tänker förbli beroende av inhemska brunkolskällor fram till 2050 och därefter. Bulgariens infrastruktur för transporter ligger fortfarande under unionsgenomsnittet i täckning och kvalitet, och det transeuropeiska transportnätet är ännu ofärdigt. Nätverket av multimodala plattformar, vissa järnvägs- och vägavsnitt liksom såväl de europeiska trafikledningssystemen för tåg som de intelligenta transportsystemen är fortfarande underutvecklade. Viktiga miljöfrågor måste tas itu med, eftersom de inverkar på hållbar tillväxt och har skapat extra hälsorisker under covid-19-krisen. Bulgarien är bland medlemsstaterna med flest miljörelaterade dödsfall, och avfallshantering och efterlevnad av kraven på uppsamling och rening av avloppsvatten från tätbebyggelse fortsätter att vara en utmaning. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Bulgarien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Bulgarien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (27) | Ett väl fungerande regelverk vid insolvens kommer att bli viktigt för att den reala ekonomin ska klara återhämtningen efter covid-19-krisen, eftersom den kan leda till att konkurserna ökar kraftigt. Ett sådant regelverk kunde också göra det lättare att snabbare avveckla nödlidande lån och därmed förhindra att de ökar. Samtidigt leder regelverkets tandlöshet till långdragna och dyra insolvensförfaranden. I juni 2019 antogs en färdplan för insolvens, som redovisar relevanta brister. Bulgarien har börjat genomföra den och håller på att förbereda uppföljningsåtgärder, bland annat lagstiftningsändringar och kapacitetsuppbyggande verksamhet. |
| --- | --- |

(27)

Ett väl fungerande regelverk vid insolvens kommer att bli viktigt för att den reala ekonomin ska klara återhämtningen efter covid-19-krisen, eftersom den kan leda till att konkurserna ökar kraftigt. Ett sådant regelverk kunde också göra det lättare att snabbare avveckla nödlidande lån och därmed förhindra att de ökar. Samtidigt leder regelverkets tandlöshet till långdragna och dyra insolvensförfaranden. I juni 2019 antogs en färdplan för insolvens, som redovisar relevanta brister. Bulgarien har börjat genomföra den och håller på att förbereda uppföljningsåtgärder, bland annat lagstiftningsändringar och kapacitetsuppbyggande verksamhet.

| (28) | Bulgarien antog flera lagar 2019 i syfte att införliva Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 (8) (det fjärde och det femte penningtvättsdirektivet). Genomförandet är uppskjutet. Den nyligen avslutade nationella riskbedömningen visar på brister som kräver brådskande insatser för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. De risker som är kopplade till system för medborgarskap genom investeringar och till virtuella tillgångar har ännu inte utvärderats ordentligt. Åtgärder som borgar för en verksam tillämpning av regelverket mot penningtvätt behöver tas fram och sättas i verket av de ansvariga enheterna. Regelverket för bekämpning av penningtvätt har endast genomförts i begränsad utsträckning och efterlevnaden har inte säkerställts tillräckligt väl. Användningen finansunderrättelser har varit otillräcklig. |
| --- | --- |

(28)

Bulgarien antog flera lagar 2019 i syfte att införliva Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 (7) och Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 (8) (det fjärde och det femte penningtvättsdirektivet). Genomförandet är uppskjutet. Den nyligen avslutade nationella riskbedömningen visar på brister som kräver brådskande insatser för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism. De risker som är kopplade till system för medborgarskap genom investeringar och till virtuella tillgångar har ännu inte utvärderats ordentligt. Åtgärder som borgar för en verksam tillämpning av regelverket mot penningtvätt behöver tas fram och sättas i verket av de ansvariga enheterna. Regelverket för bekämpning av penningtvätt har endast genomförts i begränsad utsträckning och efterlevnaden har inte säkerställts tillräckligt väl. Användningen finansunderrättelser har varit otillräcklig.

| (29) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(29)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (30) | Bulgariens banker är allmänt sett lönsamma och har god kapitaltäckning. Trots en viss nedgång under de senaste åren ligger andelen nödlidande lån och förskott, brutto, kvar på 7,2 % tredje kvartalet 2019 och förblir bland de högsta i unionen, särskilt bland icke-finansiella företag och inhemskt ägda banker, vilket innebär att det fortfarande är viktigt med ytterligare insatser för att främja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån. Avsättningarna för nödlidande lån har minskat sedan slutet av 2018, ibland i kombination med alltför låga avsättningar för befintliga längesedan förfallna nödlidande lån. Europeiska centralbankens heltäckande bedömning visade att två banker behöver öka kapitalet. Ökningen håller på att slutföras. Ökade tillskott av likviditet från bankerna för att mildra effekterna av covid-19-krisen och få fart på den ekonomiska tillväxten bör kopplas till att bankerna gör bedömningar av kreditrisken och är försiktiga i sin värdering, tillämpar en sund värderingspraxis och rapporterar noggrant om en eventuell försämring av tillgångarnas kvalitet. |
| --- | --- |

(30)

Bulgariens banker är allmänt sett lönsamma och har god kapitaltäckning. Trots en viss nedgång under de senaste åren ligger andelen nödlidande lån och förskott, brutto, kvar på 7,2 % tredje kvartalet 2019 och förblir bland de högsta i unionen, särskilt bland icke-finansiella företag och inhemskt ägda banker, vilket innebär att det fortfarande är viktigt med ytterligare insatser för att främja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån. Avsättningarna för nödlidande lån har minskat sedan slutet av 2018, ibland i kombination med alltför låga avsättningar för befintliga längesedan förfallna nödlidande lån. Europeiska centralbankens heltäckande bedömning visade att två banker behöver öka kapitalet. Ökningen håller på att slutföras. Ökade tillskott av likviditet från bankerna för att mildra effekterna av covid-19-krisen och få fart på den ekonomiska tillväxten bör kopplas till att bankerna gör bedömningar av kreditrisken och är försiktiga i sin värdering, tillämpar en sund värderingspraxis och rapporterar noggrant om en eventuell försämring av tillgångarnas kvalitet.

| (31) | Kommissionen har övervakat Bulgariens framsteg när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Därför har dessa områden hitintills inte omfattats av de landsspecifika rekommendationerna för Bulgarien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet. I den senaste rapporten inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen från oktober 2019 konstaterades att Bulgariens framsteg är tillräckliga för att uppfylla de åtaganden Bulgarien gjorde vid tidpunkten för anslutningen till unionen. Bulgarien har genomfört en omfattande reform av sitt regelverk mot korruption, men nu behövs övertygande resultat i form av fällande domar i korruptionsmål på hög nivå för att befästa allmänhetens förtroende. Dessutom kvarstår ett antal utmaningar, särskilt resultatinriktade brottsutredningar, jämn arbetsfördelning mellan domstolarna och rationalisering av åklagarmyndigheten på lokal nivå. Efter det att samarbets- och kontrollmekanismen avslutats kommer övervakningen av reformerna att säkerställas på nationell nivå av ett uppföljningsråd och på unionsnivå inom ramen för en omfattande rättsstatsmekanism samt, när så är lämpligt, den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har övervakat Bulgariens framsteg när det gäller reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen. Därför har dessa områden hitintills inte omfattats av de landsspecifika rekommendationerna för Bulgarien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet. I den senaste rapporten inom ramen för samarbets- och kontrollmekanismen från oktober 2019 konstaterades att Bulgariens framsteg är tillräckliga för att uppfylla de åtaganden Bulgarien gjorde vid tidpunkten för anslutningen till unionen. Bulgarien har genomfört en omfattande reform av sitt regelverk mot korruption, men nu behövs övertygande resultat i form av fällande domar i korruptionsmål på hög nivå för att befästa allmänhetens förtroende. Dessutom kvarstår ett antal utmaningar, särskilt resultatinriktade brottsutredningar, jämn arbetsfördelning mellan domstolarna och rationalisering av åklagarmyndigheten på lokal nivå. Efter det att samarbets- och kontrollmekanismen avslutats kommer övervakningen av reformerna att säkerställas på nationell nivå av ett uppföljningsråd och på unionsnivå inom ramen för en omfattande rättsstatsmekanism samt, när så är lämpligt, den europeiska planeringsterminen.

| (32) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Bulgarien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(32)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Bulgarien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (33) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Bulgariens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Bulgarien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Bulgarien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Bulgariens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Bulgarien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Bulgarien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (34) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Bulgarien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | I enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda covid-19-pandemin samt stödja ekonomin och den därpå följande återhämtningen. Så snart som de ekonomiska förhållandena tillåter det bedriva en finanspolitik som syftar till att uppnå ansvarsfulla offentliga finanser på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, och samtidigt förbättra investeringarna. Mobilisera tillräckliga ekonomiska resurser för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet och kapacitet samt säkerställa jämn regional fördelning av bemanningen i hälso- och sjukvården, så att det motsvarar befolkningens behov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Säkerställa tillräckligt socialt skydd och grundläggande tjänster för alla och stärka den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Förbättra tillgången till distansarbete och främja digital kompetens och jämlik tillgång till utbildning. Åtgärda bristerna i systemet med minimiinkomster. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rationalisera och påskynda förfarandena för att ge verksamt stöd till små och medelstora företag och egenföretagare, och samtidigt se till att de får fortsatt tillgång till finansiering och flexibla betalningsvillkor. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på grön och digital omställning, särskilt på ren och effektiv produktion liksom användning av energi och resurser, miljöinfrastruktur och hållbara transporter, vilket kommer att bidra till en gradvis utfasning av fossila bränslen i ekonomin, även i kolregioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Minimera företagens administrativa börda genom att förbättra den offentliga förvaltningens resultatorientering och stärka den digitala förvaltningen. Säkerställa verksam funktion för insolvensregelverket. Intensifiera ansträngningarna att säkerställa lämplig riskbedömning, riskreducering, faktisk övervakning och efterlevnad av ramen för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 8.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (EUT L 141, 5.6.2015, s. 73).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/843 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven 2009/138/EG och 2013/36/EU (EUT L 156 19.6.2018, s. 43).

8

(9)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/15

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Tjeckiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tjeckiens konvergensprogram 2020

(2020/C 282/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tjeckien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tjeckien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Tjeckien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Tjeckiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Tjeckiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Tjeckien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Tjeckiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Tjeckiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Tjeckien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Tjeckien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan olika tjeckiska regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Den nuvarande situationen medför därför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Tjeckien, eller för uppkomsten av nya territoriella skillnader inom regionerna, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan regionerna Karlovarský och Ústecký och övriga landet som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan olika tjeckiska regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Den nuvarande situationen medför därför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Tjeckien, eller för uppkomsten av nya territoriella skillnader inom regionerna, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan regionerna Karlovarský och Ústecký och övriga landet som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Tjeckien lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Tjeckien lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Tjeckien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Tjeckien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 5,1 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,1 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 30,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 37 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 5,1 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,1 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 30,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 37 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Tjeckien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4 % av BNP. Åtgärderna inbegriper kompenserade skattebonusar och efterskänkning av sociala avgifter och sjukförsäkringsavgifter i sex månader för egenföretagare (1 % av BNP), ett system för arbetstidsförkortning (1 % av BNP), eftergift av inkomst- och bolagsskatt som skulle ha betalats i juni 2020 (0,8 % av BNP) samt hälsorelaterade åtgärder (0,7 % av BNP). Tjeckien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar i första hand garantisystem för att ge lån till små, medelstora och stora företag. I konvergensprogrammet för 2020 kvantifieras dock inte de eventualförpliktelser som dessa aviserade åtgärder medför. De flesta åtgärder som ligger till grund för konvergensprogrammet för 2020 ingick också i kommissionens vårprognos 2020. Några åtgärder som inte kunde kvantifieras eller som fortsatte att löpa efter slutdatumet kunde inte tas med. Sammantaget ligger de åtgärder som Tjeckien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Tjeckien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4 % av BNP. Åtgärderna inbegriper kompenserade skattebonusar och efterskänkning av sociala avgifter och sjukförsäkringsavgifter i sex månader för egenföretagare (1 % av BNP), ett system för arbetstidsförkortning (1 % av BNP), eftergift av inkomst- och bolagsskatt som skulle ha betalats i juni 2020 (0,8 % av BNP) samt hälsorelaterade åtgärder (0,7 % av BNP). Tjeckien har dessutom aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar i första hand garantisystem för att ge lån till små, medelstora och stora företag. I konvergensprogrammet för 2020 kvantifieras dock inte de eventualförpliktelser som dessa aviserade åtgärder medför. De flesta åtgärder som ligger till grund för konvergensprogrammet för 2020 ingick också i kommissionens vårprognos 2020. Några åtgärder som inte kunde kvantifieras eller som fortsatte att löpa efter slutdatumet kunde inte tas med. Sammantaget ligger de åtgärder som Tjeckien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Tjeckiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Tjeckiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Tjeckiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Tjeckiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Tjeckien utlyste undantagstillstånd mellan den 12 mars 2020 och den 17 maj 2020 för att mildra covid-19-pandemins konsekvenser: skolor stängdes, evenemang och butikers öppethållande inskränktes och sammankomster begränsades avsevärt. Mellan den 15 mars 2020 och den 17 maj 2020 hölls också landgränserna delvis stängda. Detta har begränsat antalet utresande tjeckiska arbetstagare och antalet inkommande utländska arbetstagare, skapat arbetskraftsbrist särskilt inom tillverkningsindustrin och säsongsbetonade sektorer och påverkar viktiga försörjningskedjor. För att hjälpa hushåll och företag att ta sig igenom krisen har regeringen aviserat ett stimulanspaket med direkt stöd och offentliga garantier. Även om detta kan ge en tillfällig lättnad väntas ekonomin fortfarande drabbas hårt 2020, eftersom den externa efterfrågan minskar och nedstängningen stör den ekonomiska verksamheten. Den reala BNP:n väntas återhämta sig gradvis under 2021, men lär knappast komma tillbaka till värdena för 2019 under prognosperioden 2020–2021. Inverkan på sektorer som transport, besöksnäring och turism förväntas bli betydande. Arbetslösheten kommer att öka, men detta mildras av en tidigare hög sysselsättning, stimulanspaketet och den låga andelen tillfälligt anställda. För att säkerställa likviditetsstödet införde myndigheterna en rad system för statliga garantier till företag i alla storlekar. Vidare ges uppskov med återbetalning av konsumentlån och amorteringar på bolån i tre eller sex månader för hushåll och företag som drabbats av krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Tjeckiens centralbank har också antagit flera åtgärder för att mildra krisens inverkan på finanssektorn. |
| --- | --- |

(16)

Tjeckien utlyste undantagstillstånd mellan den 12 mars 2020 och den 17 maj 2020 för att mildra covid-19-pandemins konsekvenser: skolor stängdes, evenemang och butikers öppethållande inskränktes och sammankomster begränsades avsevärt. Mellan den 15 mars 2020 och den 17 maj 2020 hölls också landgränserna delvis stängda. Detta har begränsat antalet utresande tjeckiska arbetstagare och antalet inkommande utländska arbetstagare, skapat arbetskraftsbrist särskilt inom tillverkningsindustrin och säsongsbetonade sektorer och påverkar viktiga försörjningskedjor. För att hjälpa hushåll och företag att ta sig igenom krisen har regeringen aviserat ett stimulanspaket med direkt stöd och offentliga garantier. Även om detta kan ge en tillfällig lättnad väntas ekonomin fortfarande drabbas hårt 2020, eftersom den externa efterfrågan minskar och nedstängningen stör den ekonomiska verksamheten. Den reala BNP:n väntas återhämta sig gradvis under 2021, men lär knappast komma tillbaka till värdena för 2019 under prognosperioden 2020–2021. Inverkan på sektorer som transport, besöksnäring och turism förväntas bli betydande. Arbetslösheten kommer att öka, men detta mildras av en tidigare hög sysselsättning, stimulanspaketet och den låga andelen tillfälligt anställda. För att säkerställa likviditetsstödet införde myndigheterna en rad system för statliga garantier till företag i alla storlekar. Vidare ges uppskov med återbetalning av konsumentlån och amorteringar på bolån i tre eller sex månader för hushåll och företag som drabbats av krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Tjeckiens centralbank har också antagit flera åtgärder för att mildra krisens inverkan på finanssektorn.

| (17) | Tidiga hälsopolitiska insatser mot covid-19 har bidragit till att bromsa virusets spridning i Tjeckien. Åtgärder har vidtagits för att öka tillgången till medicinsk utrustning och säkerställa nödvändig infrastruktur och på så sätt förbereda hälso- och sjukvårdssystemet för att klara av den ökade efterfrågan. Den tjeckiska befolkningens hälsostatus har förbättrats avsevärt de senaste åren och närmar sig genomsnittet för unionen. Det finns dock betydande regionala skillnader i förväntad livslängd, vilket delvis beror på socioekonomiska faktorer och beteendefaktorer. Den totala andelen personer som enligt egen uppgift har icke tillgodosedda vårdbehov är en av de lägsta i unionen, men regionala skillnader kvarstår i fråga om fördelning av hälso- och sjukvårdsresurser och personal, som ansträngs allt mer. En betydande andel av vårdpersonalen förväntas gå i pension de närmaste åren. För att dämpa covid-19-pandemins inverkan behöver hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap förbättras, samtidigt som man främjar lika tillgång till ett utökat utbud av primärvård och integrerad vård för att minska antalet inskrivningar på sjukhus som skulle kunna undvikas. Detta kan också förbättra det förebyggande arbetet och motverka andra hälsoproblem. E-hälsolösningar är fortfarande sällsynta, trots att det finns en nationell e-hälsostrategi för 2016–2020. |
| --- | --- |

(17)

Tidiga hälsopolitiska insatser mot covid-19 har bidragit till att bromsa virusets spridning i Tjeckien. Åtgärder har vidtagits för att öka tillgången till medicinsk utrustning och säkerställa nödvändig infrastruktur och på så sätt förbereda hälso- och sjukvårdssystemet för att klara av den ökade efterfrågan. Den tjeckiska befolkningens hälsostatus har förbättrats avsevärt de senaste åren och närmar sig genomsnittet för unionen. Det finns dock betydande regionala skillnader i förväntad livslängd, vilket delvis beror på socioekonomiska faktorer och beteendefaktorer. Den totala andelen personer som enligt egen uppgift har icke tillgodosedda vårdbehov är en av de lägsta i unionen, men regionala skillnader kvarstår i fråga om fördelning av hälso- och sjukvårdsresurser och personal, som ansträngs allt mer. En betydande andel av vårdpersonalen förväntas gå i pension de närmaste åren. För att dämpa covid-19-pandemins inverkan behöver hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap förbättras, samtidigt som man främjar lika tillgång till ett utökat utbud av primärvård och integrerad vård för att minska antalet inskrivningar på sjukhus som skulle kunna undvikas. Detta kan också förbättra det förebyggande arbetet och motverka andra hälsoproblem. E-hälsolösningar är fortfarande sällsynta, trots att det finns en nationell e-hälsostrategi för 2016–2020.

| (18) | Under hela 2019 och i början av 2020 var Tjeckiens arbetsmarknad stabil, och de flesta indikatorer visade positiva resultat. Sysselsättningen fortsatte att öka och arbetslösheten sjönk till den lägsta nivån någonsin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 torde dock arbetslösheten öka till 5,0 % under 2020 för att sedan sjunka något till 4,2 % under 2021. Regeringen reagerade snabbt på covid-19-pandemin genom att vidta en rad åtgärder för att skydda inkomster och arbetstillfällen, särskilt i företag och hos egenföretagare. Vissa utsatta grupper på arbetsmarknaden (arbetstagare med korttidskontrakt och personer som anställs genom bemanningsföretag) skyddas dock inte helt av de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Att barnomsorg och skola inte längre är öppna under nedstängningen kan särskilt ha drabbat kvinnor med betydande omsorgsansvar. Att främja investeringar i barnomsorg och långvarig vård och omsorg i kombination med flexibla arbetsformer, till exempel distansarbete, bör underlätta vägen ut ur krisen. Mer riktade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kompetensinsatser i samråd med arbetsmarknadens parter stöder både kvarhållande av anställda och övergångar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarnas utåtriktade verksamhet kan också främja lyckade återinträden på arbetsmarknaden, särskilt för utsatta grupper. Enklare och snabbare tillgång till socialt skydd bidrar till att undvika fattigdomsfällor och vräkningar. Utbildningsresultaten påverkas fortfarande starkt av socioekonomisk ojämlikhet och låga investeringar. Att säkerställa lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet, bland annat på det digitala området, kan bidra till att höja kompetensnivåerna och bygga ut det digitala lärandet. Det är särskilt viktigt att främja digital kompetens, bland annat genom stöd till och fortbildning för lärare. De offentliga utgifterna per studerande på alla utbildningsnivåer är alltjämt jämförelsevis låga. Bristen på kvalificerade lärare visar på behovet av att göra yrket mer attraktivt, särskilt för begåvade ungdomar. |
| --- | --- |

(18)

Under hela 2019 och i början av 2020 var Tjeckiens arbetsmarknad stabil, och de flesta indikatorer visade positiva resultat. Sysselsättningen fortsatte att öka och arbetslösheten sjönk till den lägsta nivån någonsin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 torde dock arbetslösheten öka till 5,0 % under 2020 för att sedan sjunka något till 4,2 % under 2021. Regeringen reagerade snabbt på covid-19-pandemin genom att vidta en rad åtgärder för att skydda inkomster och arbetstillfällen, särskilt i företag och hos egenföretagare. Vissa utsatta grupper på arbetsmarknaden (arbetstagare med korttidskontrakt och personer som anställs genom bemanningsföretag) skyddas dock inte helt av de föreslagna riskreducerande åtgärderna. Att barnomsorg och skola inte längre är öppna under nedstängningen kan särskilt ha drabbat kvinnor med betydande omsorgsansvar. Att främja investeringar i barnomsorg och långvarig vård och omsorg i kombination med flexibla arbetsformer, till exempel distansarbete, bör underlätta vägen ut ur krisen. Mer riktade aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kompetensinsatser i samråd med arbetsmarknadens parter stöder både kvarhållande av anställda och övergångar på arbetsmarknaden. De offentliga arbetsförmedlingarnas utåtriktade verksamhet kan också främja lyckade återinträden på arbetsmarknaden, särskilt för utsatta grupper. Enklare och snabbare tillgång till socialt skydd bidrar till att undvika fattigdomsfällor och vräkningar. Utbildningsresultaten påverkas fortfarande starkt av socioekonomisk ojämlikhet och låga investeringar. Att säkerställa lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet, bland annat på det digitala området, kan bidra till att höja kompetensnivåerna och bygga ut det digitala lärandet. Det är särskilt viktigt att främja digital kompetens, bland annat genom stöd till och fortbildning för lärare. De offentliga utgifterna per studerande på alla utbildningsnivåer är alltjämt jämförelsevis låga. Bristen på kvalificerade lärare visar på behovet av att göra yrket mer attraktivt, särskilt för begåvade ungdomar.

| (19) | Tjeckien tillhör de länder som kan drabbas särskilt hårt av tekniska förändringar och som behöver betydande investeringar på detta område. Den digitala omställningen behöver stöd, bland annat i industrin och i tjänstesektorn, i form av riktade investeringar i smarta lösningar och kompetens. Målet för fullständig täckning av fast bredband har nåtts, men mobilt bredband är fortfarande relativt dyrt. Försenad infrastrukturutveckling kan särskilt drabba sårbara grupper och strukturellt svaga regioner som löper större risk att isoleras. Detta kan också få negativa konsekvenser för övervakning och kontroll av epidemin. För att tillgodose behoven av uppkopplingar krävs investeringar i nät med mycket hög kapacitet, fasta och mobila nät samt lämpliga åtgärder på efterfrågesidan. En snabb tilldelning av 5G-spektrum med förutsägbara och investeringsfrämjande villkor blir avgörande för att uppnå detta. Spridningen av ultrasnabba bredbandstjänster begränsas av låg efterfrågan till följd av flera olika faktorer, t.ex. abonnemangspris och befolkningens köpkraft, ålder och utbildningsnivå. Myndigheterna är fast beslutna att utveckla och integrera ny digital teknik, men detta hämmas av fortsatt låg kompetens. De tjeckiska myndigheterna är fast beslutna att främja lösningar som bygger på artificiell intelligens, men trots regeringens ansträngningar på detta område ligger Tjeckien fortfarande efter de ledande medlemsstaterna när det gäller forskning och patent på detta område. |
| --- | --- |

(19)

Tjeckien tillhör de länder som kan drabbas särskilt hårt av tekniska förändringar och som behöver betydande investeringar på detta område. Den digitala omställningen behöver stöd, bland annat i industrin och i tjänstesektorn, i form av riktade investeringar i smarta lösningar och kompetens. Målet för fullständig täckning av fast bredband har nåtts, men mobilt bredband är fortfarande relativt dyrt. Försenad infrastrukturutveckling kan särskilt drabba sårbara grupper och strukturellt svaga regioner som löper större risk att isoleras. Detta kan också få negativa konsekvenser för övervakning och kontroll av epidemin. För att tillgodose behoven av uppkopplingar krävs investeringar i nät med mycket hög kapacitet, fasta och mobila nät samt lämpliga åtgärder på efterfrågesidan. En snabb tilldelning av 5G-spektrum med förutsägbara och investeringsfrämjande villkor blir avgörande för att uppnå detta. Spridningen av ultrasnabba bredbandstjänster begränsas av låg efterfrågan till följd av flera olika faktorer, t.ex. abonnemangspris och befolkningens köpkraft, ålder och utbildningsnivå. Myndigheterna är fast beslutna att utveckla och integrera ny digital teknik, men detta hämmas av fortsatt låg kompetens. De tjeckiska myndigheterna är fast beslutna att främja lösningar som bygger på artificiell intelligens, men trots regeringens ansträngningar på detta område ligger Tjeckien fortfarande efter de ledande medlemsstaterna när det gäller forskning och patent på detta område.

| (20) | För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Tjeckiens nationella energi- och klimatplan finns det betydande investeringsbehov att tillgodose för att hantera klimat- och energiomställningen och gå i riktning mot klimatneutralitet. Det gäller särskilt främjande av förnybar energi, energieffektivitet, infrastruktur och delar av elnätet. Klimatförändringarnas effekter märks redan i form av torka och översvämningar, vilket orsakar betydande ekonomiska förluster. Luftföroreningar är också ett ständigt problem. Samtidigt är skatterna på föroreningar mycket låga. Stenkol fortsätter att dominera elsektorn och är och förblir en viktig drivkraft för näringsverksamheten i tre tjeckiska regioner. De projektansvarigas begränsade utvecklingskapacitet och myndigheternas begränsade rådgivning förblir ett allvarligt hinder för en välgrundad planering av möjliga projekt för genomförandet av den gröna och digitala omställningen i de här regionerna. Totalt sett förväntas omställningen bort från stenkol få betydande socioekonomiska konsekvenser, och intresset för att investera i teknik med låga eller inga växthusgasutsläpp förefaller begränsat. Produktionen av förnybar energi ligger under genomsnittet i unionen. Sektorn saknar ekonomiska incitament och en lämplig rättslig och institutionell ram för att stödja den framtida utvecklingen. Det verkar också råda låg medvetenhet om de generella fördelarna med energieffektivitet. Övergången till elektromobilitet har gått tämligen långsamt och vägtransporter håller på att bli en av de största energiförbrukarna. Transportskatterna är låga och är inte baserade på koldioxidutsläpp. Laddningsinfrastrukturen för elfordon är fortfarande i sin linda. Resultaten i fråga om avfallshantering är fortfarande måttliga i förhållande till de mer ambitiösa målen. Det saknas en övergripande strategi för att utveckla potentialen för en cirkulär ekonomi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Tjeckien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Tjeckien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(20)

För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Tjeckiens nationella energi- och klimatplan finns det betydande investeringsbehov att tillgodose för att hantera klimat- och energiomställningen och gå i riktning mot klimatneutralitet. Det gäller särskilt främjande av förnybar energi, energieffektivitet, infrastruktur och delar av elnätet. Klimatförändringarnas effekter märks redan i form av torka och översvämningar, vilket orsakar betydande ekonomiska förluster. Luftföroreningar är också ett ständigt problem. Samtidigt är skatterna på föroreningar mycket låga. Stenkol fortsätter att dominera elsektorn och är och förblir en viktig drivkraft för näringsverksamheten i tre tjeckiska regioner. De projektansvarigas begränsade utvecklingskapacitet och myndigheternas begränsade rådgivning förblir ett allvarligt hinder för en välgrundad planering av möjliga projekt för genomförandet av den gröna och digitala omställningen i de här regionerna. Totalt sett förväntas omställningen bort från stenkol få betydande socioekonomiska konsekvenser, och intresset för att investera i teknik med låga eller inga växthusgasutsläpp förefaller begränsat. Produktionen av förnybar energi ligger under genomsnittet i unionen. Sektorn saknar ekonomiska incitament och en lämplig rättslig och institutionell ram för att stödja den framtida utvecklingen. Det verkar också råda låg medvetenhet om de generella fördelarna med energieffektivitet. Övergången till elektromobilitet har gått tämligen långsamt och vägtransporter håller på att bli en av de största energiförbrukarna. Transportskatterna är låga och är inte baserade på koldioxidutsläpp. Laddningsinfrastrukturen för elfordon är fortfarande i sin linda. Resultaten i fråga om avfallshantering är fortfarande måttliga i förhållande till de mer ambitiösa målen. Det saknas en övergripande strategi för att utveckla potentialen för en cirkulär ekonomi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Tjeckien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Tjeckien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (21) | Tillgången till konventionell finansiering är bättre än genomsnittet i unionen, men riskfinansieringen är mindre utvecklad. Det är fortfarande ont om finansiering för inhemska högriskföretag, särskilt i groddkapitalstadiet och under senare utvecklingsstadier. Även om vissa framgångsrika innovationsinitiativ har hunnit till det kommersiella stadiet, är finansiering med riskkapital och eget kapital fortfarande outvecklat. Forskningen och innovationen i Tjeckien går trögt, och det behövs systemövergripande reformer. Även om privata investeringar i FoU fortsätter att öka stadigt, är det stora, främst utlandsägda företag som investerar betydligt mer i immateriella tillgångar som FoU än små och medelstora inhemska företag. Den medelhög- och högteknologiska industrin lider av kompetensbrist på grund av det låga antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och otillräcklig fortbildning av utexaminerade. Samtidigt är främjandet av och stödet till entreprenörskap fortfarande lågt, vilket hämmar produktivitetstillväxten. Stor splittring i forskningssektorn leder till att FoU-medlen sprids ut för mycket. Det offentlig-privata samarbetet hindras av rådande praxis för forskares karriärutveckling. Ett närmare samarbete mellan högskolorna och näringslivet, särskilt genom avknoppningar, kan påskynda tekniköverföring och innovationsspridning. |
| --- | --- |

(21)

Tillgången till konventionell finansiering är bättre än genomsnittet i unionen, men riskfinansieringen är mindre utvecklad. Det är fortfarande ont om finansiering för inhemska högriskföretag, särskilt i groddkapitalstadiet och under senare utvecklingsstadier. Även om vissa framgångsrika innovationsinitiativ har hunnit till det kommersiella stadiet, är finansiering med riskkapital och eget kapital fortfarande outvecklat. Forskningen och innovationen i Tjeckien går trögt, och det behövs systemövergripande reformer. Även om privata investeringar i FoU fortsätter att öka stadigt, är det stora, främst utlandsägda företag som investerar betydligt mer i immateriella tillgångar som FoU än små och medelstora inhemska företag. Den medelhög- och högteknologiska industrin lider av kompetensbrist på grund av det låga antalet utexaminerade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och otillräcklig fortbildning av utexaminerade. Samtidigt är främjandet av och stödet till entreprenörskap fortfarande lågt, vilket hämmar produktivitetstillväxten. Stor splittring i forskningssektorn leder till att FoU-medlen sprids ut för mycket. Det offentlig-privata samarbetet hindras av rådande praxis för forskares karriärutveckling. Ett närmare samarbete mellan högskolorna och näringslivet, särskilt genom avknoppningar, kan påskynda tekniköverföring och innovationsspridning.

| (22) | Nedstängningen under pandemin har ansträngt försörjningskedjorna, och många företag har inte kunnat bedriva någon verksamhet och har samtidigt saknat reserver av likvida medel. Bilbranschen och tjänstesektorn har drabbats hårdast. Marknadskontrollen är utspridd på alltför många myndigheter, och samarbetet och samordningen är inte optimal. Offentliga system för att ge företag statliga garantier har snabbt övertecknats. Det finns utrymme för bättre samordning och snabbare handläggning för att styra stöd till företag. Vissa berörda parter anser att de tjeckiska myndigheternas åtgärder för att lindra effekterna av covid-19-krisen är byråkratiska och ger ett för långsamt genomslag i den reala ekonomin. Det finns utrymme för bättre analys av de uppgifter som krävs för att fatta snabba, välunderbyggda och optimala beslut om riktade ekonomiska återhämtningsstrategier och åtgärder. I allmänhet betraktar näringslivet snabbt föränderlig lagstiftning och komplexa administrativa förfaranden som investeringshinder. Den administrativa bördan är särskilt betungande för uppstartsföretag när det gäller licenser och tillstånd. De långdragna och tungrodda förfarandena för att få bygglov är ett allvarligt hinder. Förslaget till ny bygglagstiftning har kritiserats. Tjeckien hör till de minst utvecklade medlemsstaterna när det gäller användning av digitala offentliga tjänster. Antalet användare av e-förvaltning ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. Landet håller på att genomföra sin plan för e-förvaltning. Från och med 2020 har landet en ny ”digital konstitution” som innebär att alla senast 2025 ska ha rätt att utnyttja nästan alla offentliga tjänster på elektronisk väg. Trots det är det bara en relativt liten andel kommuner som erbjuder nätbaserade lösningar. Parlamentet diskuterar för närvarande en ändring av skattelagstiftningen för att göra skattesystemet mer digitalt, eftersom andelen skatter som deklareras elektroniskt fortfarande är tämligen låg för vissa skatter. |
| --- | --- |

(22)

Nedstängningen under pandemin har ansträngt försörjningskedjorna, och många företag har inte kunnat bedriva någon verksamhet och har samtidigt saknat reserver av likvida medel. Bilbranschen och tjänstesektorn har drabbats hårdast. Marknadskontrollen är utspridd på alltför många myndigheter, och samarbetet och samordningen är inte optimal. Offentliga system för att ge företag statliga garantier har snabbt övertecknats. Det finns utrymme för bättre samordning och snabbare handläggning för att styra stöd till företag. Vissa berörda parter anser att de tjeckiska myndigheternas åtgärder för att lindra effekterna av covid-19-krisen är byråkratiska och ger ett för långsamt genomslag i den reala ekonomin. Det finns utrymme för bättre analys av de uppgifter som krävs för att fatta snabba, välunderbyggda och optimala beslut om riktade ekonomiska återhämtningsstrategier och åtgärder. I allmänhet betraktar näringslivet snabbt föränderlig lagstiftning och komplexa administrativa förfaranden som investeringshinder. Den administrativa bördan är särskilt betungande för uppstartsföretag när det gäller licenser och tillstånd. De långdragna och tungrodda förfarandena för att få bygglov är ett allvarligt hinder. Förslaget till ny bygglagstiftning har kritiserats. Tjeckien hör till de minst utvecklade medlemsstaterna när det gäller användning av digitala offentliga tjänster. Antalet användare av e-förvaltning ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. Landet håller på att genomföra sin plan för e-förvaltning. Från och med 2020 har landet en ny ”digital konstitution” som innebär att alla senast 2025 ska ha rätt att utnyttja nästan alla offentliga tjänster på elektronisk väg. Trots det är det bara en relativt liten andel kommuner som erbjuder nätbaserade lösningar. Parlamentet diskuterar för närvarande en ändring av skattelagstiftningen för att göra skattesystemet mer digitalt, eftersom andelen skatter som deklareras elektroniskt fortfarande är tämligen låg för vissa skatter.

| (23) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(23)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (24) | Den tjeckiska offentliga sektorns prestanda och förvaltningseffektivitet ligger under unionsgenomsnittet. Enligt internationella indikatorer är resultaten dock goda när det gäller tillgång till offentlig information i den politiska beslutsprocessen. Däremot är de mindre positiva när det gäller den offentliga förvaltningens professionalism, insynen i samhällsstyrningen och korruptionsbekämpningen. Bättre strategisk planering och samordning mellan ministerierna, och mindre splittring i den lokala förvaltningen skulle effektivisera den offentliga förvaltningen. Regelverket för upphandling har förbättrats men kan behöva finslipas ytterligare. Trots vissa förbättringar är korruptionen fortfarande ett problem för företagen och kan hindra ekonomisk verksamhet ytterligare. Ett antal åtgärder mot korruption, däribland lagförslag om lobbying och skydd av visselblåsare, har ännu inte antagits. |
| --- | --- |

(24)

Den tjeckiska offentliga sektorns prestanda och förvaltningseffektivitet ligger under unionsgenomsnittet. Enligt internationella indikatorer är resultaten dock goda när det gäller tillgång till offentlig information i den politiska beslutsprocessen. Däremot är de mindre positiva när det gäller den offentliga förvaltningens professionalism, insynen i samhällsstyrningen och korruptionsbekämpningen. Bättre strategisk planering och samordning mellan ministerierna, och mindre splittring i den lokala förvaltningen skulle effektivisera den offentliga förvaltningen. Regelverket för upphandling har förbättrats men kan behöva finslipas ytterligare. Trots vissa förbättringar är korruptionen fortfarande ett problem för företagen och kan hindra ekonomisk verksamhet ytterligare. Ett antal åtgärder mot korruption, däribland lagförslag om lobbying och skydd av visselblåsare, har ännu inte antagits.

| (25) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Tjeckien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Tjeckien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (26) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tjeckiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Tjeckien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tjeckien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tjeckiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Tjeckien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tjeckien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (27) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tjeckien att under 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Säkerställa att hälso- och sjukvårdssystemet är motståndskraftigt, stärka tillgången till hälso- och sjukvårdspersonal och till primärvård liksom en integrering av hälso- och sjukvården samt bygga ut e-hälsotjänsterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja sysselsättning genom aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, kompetensförsörjning, inbegripet digital kompetens, och tillgång till digitalt lärande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stödja små och medelstora företag genom att i högre grad använda finansieringsinstrument för att säkerställa likviditetsstöd, minska den administrativa bördan och förbättra e-förvaltningen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt när det gäller digital infrastruktur och teknik med hög kapacitet, ren och effektiv produktion och energianvändning samt infrastruktur för hållbara transporter, även i kolregionerna. Säkerställa tillgång till finansiering för innovativa företag och förbättra det offentlig-privata samarbetet inom forskning och utveckling. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 15.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/22

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Danmarks nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Danmarks konvergensprogram 2020

(2020/C 282/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Danmark inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Danmark inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Danmark offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Danmarks framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Danmarks framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Danmark offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Danmarks framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Danmarks framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Danmark uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Danmark uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Danmark lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 5 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(9)

Danmark lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 5 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (10) | Danmark omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(10)

Danmark omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (11) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 3,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,0 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 2,4 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 33,2 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 40,7 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(11)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 3,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,0 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 2,4 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 33,2 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 40,7 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (12) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Danmark i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,9 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, tillfällig kompensation för företagens fasta kostnader, en tillfällig ordning för lönekompensation och nödhjälp till krisdrabbade sektorer. Dessutom har Danmark aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, och som i konvergensprogrammet för 2020 uppskattas motsvara cirka 15 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier och uppskov med betalning av privatpersoners och företags inkomstskatter (3,7 % av BNP). Jämfört med kommissionens vårprognos 2020 är den största skillnaden att konvergensprogrammet för 2020 inkluderar förväntade framtida förluster till följd av covid-19-relaterade statliga garantier (0,5 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Danmark har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Danmark i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,9 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, tillfällig kompensation för företagens fasta kostnader, en tillfällig ordning för lönekompensation och nödhjälp till krisdrabbade sektorer. Dessutom har Danmark aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, och som i konvergensprogrammet för 2020 uppskattas motsvara cirka 15 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier och uppskov med betalning av privatpersoners och företags inkomstskatter (3,7 % av BNP). Jämfört med kommissionens vårprognos 2020 är den största skillnaden att konvergensprogrammet för 2020 inkluderar förväntade framtida förluster till följd av covid-19-relaterade statliga garantier (0,5 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Danmark har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (13) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Danmarks saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,2 % av BNP 2020 och -2,3 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Danmarks saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,2 % av BNP 2020 och -2,3 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (14) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Danmarks planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(14)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Danmarks planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

| (15) | Covid-19-utbrottet drabbade Danmark hårt under första halvan av 2020 och satte hälso- och sjukvårdssystemet under tryck och reducerade den ekonomiska aktiviteten markant i vissa sektorer. Danmark införde snabba åtgärder för att stävja smittspridningen och för att stärka hälso- och sjukvårdssystemet, och tog även långtgående initiativ för att mildra de ekonomiska konsekvenserna. Regeringen och Nationalbanken vidtog en rad kraftfulla ekonomiska och finansiella åtgärder för att hantera den påföljande konjunkturnedgången, bland annat i form av direktstöd för att delvis täcka företagens fasta kostnader och löneutgifter, skatteuppskov och likviditetstillskott till banker och företag, kreditsystem och andra penningpolitiska åtgärder. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Åtgärderna reducerade effektivt den ekonomiska chocken till följd av covid-19-pandemin men kunde inte förhindra ett betydande produktionsbortfall, ett stort antal konkurser och insolvenser och en markant ökning av arbetslösheten och antalet personer som riskerar fattigdom, inte minst bland dem som befinner sig i en utsatt situation (t.ex. personer med funktionsnedsättning). Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka måttligt till runt 6,5 % 2020 innan den sjunker till under 6 % 2021. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19-utbrottet drabbade Danmark hårt under första halvan av 2020 och satte hälso- och sjukvårdssystemet under tryck och reducerade den ekonomiska aktiviteten markant i vissa sektorer. Danmark införde snabba åtgärder för att stävja smittspridningen och för att stärka hälso- och sjukvårdssystemet, och tog även långtgående initiativ för att mildra de ekonomiska konsekvenserna. Regeringen och Nationalbanken vidtog en rad kraftfulla ekonomiska och finansiella åtgärder för att hantera den påföljande konjunkturnedgången, bland annat i form av direktstöd för att delvis täcka företagens fasta kostnader och löneutgifter, skatteuppskov och likviditetstillskott till banker och företag, kreditsystem och andra penningpolitiska åtgärder. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Åtgärderna reducerade effektivt den ekonomiska chocken till följd av covid-19-pandemin men kunde inte förhindra ett betydande produktionsbortfall, ett stort antal konkurser och insolvenser och en markant ökning av arbetslösheten och antalet personer som riskerar fattigdom, inte minst bland dem som befinner sig i en utsatt situation (t.ex. personer med funktionsnedsättning). Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka måttligt till runt 6,5 % 2020 innan den sjunker till under 6 % 2021.

| (16) | Den pågående covid-19-krisen visar på behovet av att Danmark fortlöpande arbetar för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Ett specifikt orosmoment är bristen på vårdpersonal, och bristen på specialistläkare och specialistsjuksköterskor inom t.ex. intensivvården (särskilt narkossjuksköterskor). Det är avgörande med fortlöpande insatser för att ta itu med den här arbetskraftsbristen. På kort sikt bör Danmark arbeta för att säkerställa tillgången till viktiga medicinska produkter, t.ex. personlig skyddsutrustning för vårdpersonal. Det pågår forskning för att inte bara hitta en antiviral behandling och ett vaccin utan också bättre och snabbare testning. |
| --- | --- |

(16)

Den pågående covid-19-krisen visar på behovet av att Danmark fortlöpande arbetar för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Ett specifikt orosmoment är bristen på vårdpersonal, och bristen på specialistläkare och specialistsjuksköterskor inom t.ex. intensivvården (särskilt narkossjuksköterskor). Det är avgörande med fortlöpande insatser för att ta itu med den här arbetskraftsbristen. På kort sikt bör Danmark arbeta för att säkerställa tillgången till viktiga medicinska produkter, t.ex. personlig skyddsutrustning för vårdpersonal. Det pågår forskning för att inte bara hitta en antiviral behandling och ett vaccin utan också bättre och snabbare testning.

| (17) | För att stödja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Danmark har bra resultat i fråga om digitalisering, vilket också framgår av Europeiska kommissionens resultattavla för den digitala agendan. Men för att behålla sin starka ställning på lång sikt och säkerställa konkurrenskraften och dra nytta av digitaliseringen måste Danmark investera i digital infrastruktur samt utbildning och kompetensutveckling. Enligt Danmarks nationella energi- och klimatplan krävs det stora investeringar för att lyckas med klimat- och energiomställningen. De största investeringarna krävs för att inrätta kapacitet för förnybar energi, samtidigt som det även finns stora investeringsbehov i hushållen (energieffektivitet och omvandling av värmetillförseln), hållbara transporter, industrin, biogas och fjärrvärme. Målen för Danmarks klimatpolitik är att minska utsläppen av växthusgaser med 70 % till 2030, jämfört med 1990, och nå klimatneutralitet senast 2050. Därför måste energiförbrukningen börja sjunka, vilket kräver investeringar som följer en allsidig strategi och är inriktade på sektorer där energibesparingar är särskilt lovande. Den ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen kan främjas av att man tidigarelägger gröna investeringar och påskyndar ambitiösa investeringsprojekt inom miljö, klimat, energi och infrastruktur, t.ex. i bostäder, vindkraft till havs, energikonnektivitet och elektrifiering av järnvägen. Transporterna är Danmarks största källa till växthusgasutsläpp, vilket gör ytterligare politiska åtgärder på det här området särskilt relevanta. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Danmark att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Danmark möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(17)

För att stödja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Danmark har bra resultat i fråga om digitalisering, vilket också framgår av Europeiska kommissionens resultattavla för den digitala agendan. Men för att behålla sin starka ställning på lång sikt och säkerställa konkurrenskraften och dra nytta av digitaliseringen måste Danmark investera i digital infrastruktur samt utbildning och kompetensutveckling. Enligt Danmarks nationella energi- och klimatplan krävs det stora investeringar för att lyckas med klimat- och energiomställningen. De största investeringarna krävs för att inrätta kapacitet för förnybar energi, samtidigt som det även finns stora investeringsbehov i hushållen (energieffektivitet och omvandling av värmetillförseln), hållbara transporter, industrin, biogas och fjärrvärme. Målen för Danmarks klimatpolitik är att minska utsläppen av växthusgaser med 70 % till 2030, jämfört med 1990, och nå klimatneutralitet senast 2050. Därför måste energiförbrukningen börja sjunka, vilket kräver investeringar som följer en allsidig strategi och är inriktade på sektorer där energibesparingar är särskilt lovande. Den ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen kan främjas av att man tidigarelägger gröna investeringar och påskyndar ambitiösa investeringsprojekt inom miljö, klimat, energi och infrastruktur, t.ex. i bostäder, vindkraft till havs, energikonnektivitet och elektrifiering av järnvägen. Transporterna är Danmarks största källa till växthusgasutsläpp, vilket gör ytterligare politiska åtgärder på det här området särskilt relevanta. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Danmark att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Danmark möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (18) | De totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) har inte omsatts i en högre produktivitetsökning i Danmark. Det saknas en integrerad innovationsstrategi som tydligt anger vad Danmark vill uppnå inom det globala innovationslandskapet. Forsknings- och innovationsverksamheten är fortfarande koncentrerad till ett fåtal storföretag och stiftelser och främst till läkemedels- och biotekniksektorerna. De åtta största företagen står för nästan 40 % av de totala privata FoU-utgifterna (jämfört med ett globalt genomsnitt på 19 %). De totala FoU-utgifterna är fortsatt höga, men det absoluta antalet företag som är verksamma inom FoU har sjunkit sedan 2009, främst för att mindre företag inte ägnar sig åt FoU. Bara 33 % av de små och medelstora företagen införde produkt- eller processinnovationer. Därför kan ytterligare politiska satsningar komma att krävas för att bredda innovationsbasen med målet att inkludera fler företag. Som svar på förändrade kompetensbehov efter covid-19-pandemin krävs det varaktiga investeringar i kompetensutvecklings- och omskolningsprogram, däribland genom vuxenutbildning, också med tanke på den framtida tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(18)

De totala utgifterna för forskning och utveckling (FoU) har inte omsatts i en högre produktivitetsökning i Danmark. Det saknas en integrerad innovationsstrategi som tydligt anger vad Danmark vill uppnå inom det globala innovationslandskapet. Forsknings- och innovationsverksamheten är fortfarande koncentrerad till ett fåtal storföretag och stiftelser och främst till läkemedels- och biotekniksektorerna. De åtta största företagen står för nästan 40 % av de totala privata FoU-utgifterna (jämfört med ett globalt genomsnitt på 19 %). De totala FoU-utgifterna är fortsatt höga, men det absoluta antalet företag som är verksamma inom FoU har sjunkit sedan 2009, främst för att mindre företag inte ägnar sig åt FoU. Bara 33 % av de små och medelstora företagen införde produkt- eller processinnovationer. Därför kan ytterligare politiska satsningar komma att krävas för att bredda innovationsbasen med målet att inkludera fler företag. Som svar på förändrade kompetensbehov efter covid-19-pandemin krävs det varaktiga investeringar i kompetensutvecklings- och omskolningsprogram, däribland genom vuxenutbildning, också med tanke på den framtida tekniska utvecklingen.

| (19) | Danmark har vidtagit åtgärder för att stärka regelverket mot penningtvätt. Under 2019 antogs ny lagstiftning och nationella myndigheter och tillsynsmyndigheter började tillämpa en rad åtgärder för att stärka Danmark förebyggande regelverk mot penningtvätt. Finanstilsynet har fått sanktionsbefogenheter och en större budget för att stärka sin tillsynskapacitet på penningtvättsområdet. Finansunderrättelseenheten (Bagmandspolitiet) har också fått mer personal och finansiering. Det är viktigt att det skärpta regelverket mot penningtvätt omsätts i effektiv tillsyn och verkställighet. Framför allt måste tillsynsmyndigheten införa den riskbaserade metoden i dess helhet. Med finansunderrättelseenhetens ökade kapacitet måste man nu visa att man på ett lämpligt sätt tagit itu med de svagheter som lyfts fram i en rapport från Rigsrevisionen. |
| --- | --- |

(19)

Danmark har vidtagit åtgärder för att stärka regelverket mot penningtvätt. Under 2019 antogs ny lagstiftning och nationella myndigheter och tillsynsmyndigheter började tillämpa en rad åtgärder för att stärka Danmark förebyggande regelverk mot penningtvätt. Finanstilsynet har fått sanktionsbefogenheter och en större budget för att stärka sin tillsynskapacitet på penningtvättsområdet. Finansunderrättelseenheten (Bagmandspolitiet) har också fått mer personal och finansiering. Det är viktigt att det skärpta regelverket mot penningtvätt omsätts i effektiv tillsyn och verkställighet. Framför allt måste tillsynsmyndigheten införa den riskbaserade metoden i dess helhet. Med finansunderrättelseenhetens ökade kapacitet måste man nu visa att man på ett lämpligt sätt tagit itu med de svagheter som lyfts fram i en rapport från Rigsrevisionen.

| (20) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(20)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (21) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Danmark att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(21)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Danmark att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (22) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Danmarks ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Danmark har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Danmark utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Danmarks ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Danmark har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Danmark utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (23) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(23)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Danmark att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bland annat genom att säkerställa tillräckligt med viktiga medicinska produkter och ta itu med bristen på vårdpersonal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter samt forskning och innovation. Stödja en integrerad innovationsstrategi med en bredare investeringsbas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Effektivisera penningtvättstillsynen och tillämpa regelverket mot penningtvätt på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 20.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/27

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Tysklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Tysklands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tyskland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Tyskland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Tyskland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Tysklands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Tysklands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Tyskland har makroekonomiska obalanser. Det gäller främst det stora bytesbalansöverskottet som återspeglar en låg investeringsnivå i förhållande till sparandet och har gränsöverskridande betydelse. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Tyskland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Tysklands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Tysklands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Tyskland har makroekonomiska obalanser. Det gäller främst det stora bytesbalansöverskottet som återspeglar en låg investeringsnivå i förhållande till sparandet och har gränsöverskridande betydelse.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Tyskland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Tyskland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Tyskland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Tyskland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Tyskland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 20 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Tyskland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 20 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Tyskland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Tyskland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,25 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 59,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 75,25 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,25 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 59,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 75,25 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Tyskland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 7,2 % av BNP för 2020. Åtgärderna omfattar likviditetsstöd till företag, riktat stöd till småföretag och egenföretagare genom bidrag och lån samt enklare tillgång till system för korttidsarbete för att förhindra uppsägningar. Dessutom har Tyskland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 24,9 % av BNP. Dessa åtgärder består av lånegarantier som främst tillhandahålls av den statligt ägda utvecklingsbanken KfW samt den nya ekonomiska stabiliseringsfonden, som inrättats som ett svar på covid-19-pandemin. Till skillnad från i stabilitetsprogrammet för 2020 anses i kommissionens uppskattningar inte uppskov med skatter och budgetkompensationer för minskade skatteintäkter till följd av konjunkturnedgången vara diskretionära åtgärder med budgeteffekt. Sammantaget ligger de åtgärder som Tyskland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Tyskland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 7,2 % av BNP för 2020. Åtgärderna omfattar likviditetsstöd till företag, riktat stöd till småföretag och egenföretagare genom bidrag och lån samt enklare tillgång till system för korttidsarbete för att förhindra uppsägningar. Dessutom har Tyskland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 24,9 % av BNP. Dessa åtgärder består av lånegarantier som främst tillhandahålls av den statligt ägda utvecklingsbanken KfW samt den nya ekonomiska stabiliseringsfonden, som inrättats som ett svar på covid-19-pandemin. Till skillnad från i stabilitetsprogrammet för 2020 anses i kommissionens uppskattningar inte uppskov med skatter och budgetkompensationer för minskade skatteintäkter till följd av konjunkturnedgången vara diskretionära åtgärder med budgeteffekt. Sammantaget ligger de åtgärder som Tyskland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Tysklands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,0 % av BNP 2020 och -1,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 75,6 % av BNP 2020 och 71,8 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Tysklands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,0 % av BNP 2020 och -1,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 75,6 % av BNP 2020 och 71,8 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Tysklands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Tysklands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Den första infektionen i Tyskland registrerades den 27 januari 2020 och antalet fall av covid-19 började öka exponentiellt i mars 2020. De tyska myndigheterna svarade med isoleringsåtgärder för att bromsa smittspridningen, såsom att stänga alla icke nödvändiga detaljhandelsbutiker, restauranger, nöjes- och kulturinrättningar, idrottsanläggningar, skolor och universitet. Alla offentliga sammankomster med fler än två personer förbjöds och människor ombads att begränsa sina sociala kontakter i så hög grad som möjligt. Tillverkningssektorn i sig har inte varit föremål för åtgärder för att begränsa rörelsefriheten. Men större fabriker har varit stängda ett antal veckor på grund av störningar i utrikeshandeln och minskad efterfrågan. De ekonomiska utsikterna har försämrats kraftigt och enligt kommissionens vårprognos 2020 kommer BNP att minska med 6,5 % under 2020. Även om utökningen av systemet för korttidsarbete (Kurzarbeit) hjälper företagen att behålla sin arbetskraft förefaller det vara omöjligt att undvika att arbetslösheten ökar. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 4 % 2020 och återhämta sig något, till 3,5 % 2021. |
| --- | --- |

(16)

Den första infektionen i Tyskland registrerades den 27 januari 2020 och antalet fall av covid-19 började öka exponentiellt i mars 2020. De tyska myndigheterna svarade med isoleringsåtgärder för att bromsa smittspridningen, såsom att stänga alla icke nödvändiga detaljhandelsbutiker, restauranger, nöjes- och kulturinrättningar, idrottsanläggningar, skolor och universitet. Alla offentliga sammankomster med fler än två personer förbjöds och människor ombads att begränsa sina sociala kontakter i så hög grad som möjligt. Tillverkningssektorn i sig har inte varit föremål för åtgärder för att begränsa rörelsefriheten. Men större fabriker har varit stängda ett antal veckor på grund av störningar i utrikeshandeln och minskad efterfrågan. De ekonomiska utsikterna har försämrats kraftigt och enligt kommissionens vårprognos 2020 kommer BNP att minska med 6,5 % under 2020. Även om utökningen av systemet för korttidsarbete (Kurzarbeit) hjälper företagen att behålla sin arbetskraft förefaller det vara omöjligt att undvika att arbetslösheten ökar. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 4 % 2020 och återhämta sig något, till 3,5 % 2021.

| (17) | För att dämpa den ekonomiska effekten har Tysklands regering reagerat snabbt och vidtagit långtgående åtgärder. Upp till 50 miljarder euro erbjuds i omedelbart stöd (direkta bidrag) till små företag, egenföretagare och frilansare. Genom den nyinrättade ekonomiska stabiliseringsfonden och den statliga utvecklingsbanken KfW har regeringen utökat volymen för och tillgången till lån för företag av olika storlekar i och med att upp till 80–90 % av bankens kreditrisk (i vissa fall upp till 100 %) täcks. Den ekonomiska stabiliseringsfonden kan även stödja större företag genom att tillfälligt tillhandahålla extra eget kapital. För att förbättra företagens likviditet har man antagit ändringar gällande skatteuppskov, förskottsinbetalningar och sanktioner. Man har också ändrat insolvensreglerna för att undvika tekniska insolvensförfaranden. De enskilda delstaterna (Länder) kompletterar de federala åtgärderna med egna stödprogram. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till ytterligare press på den redan låga lönsamheten i den tyska banksektorn. Det förefaller därför vara motiverat med ytterligare kostnadsminskningar för de tyska bankerna för att förbättra lönsamheten och frigöra medel till it-investeringar och skapande av organiskt kapital. Ytterligare konsolidering skulle också bidra i detta avseende. |
| --- | --- |

(17)

För att dämpa den ekonomiska effekten har Tysklands regering reagerat snabbt och vidtagit långtgående åtgärder. Upp till 50 miljarder euro erbjuds i omedelbart stöd (direkta bidrag) till små företag, egenföretagare och frilansare. Genom den nyinrättade ekonomiska stabiliseringsfonden och den statliga utvecklingsbanken KfW har regeringen utökat volymen för och tillgången till lån för företag av olika storlekar i och med att upp till 80–90 % av bankens kreditrisk (i vissa fall upp till 100 %) täcks. Den ekonomiska stabiliseringsfonden kan även stödja större företag genom att tillfälligt tillhandahålla extra eget kapital. För att förbättra företagens likviditet har man antagit ändringar gällande skatteuppskov, förskottsinbetalningar och sanktioner. Man har också ändrat insolvensreglerna för att undvika tekniska insolvensförfaranden. De enskilda delstaterna (Länder) kompletterar de federala åtgärderna med egna stödprogram. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till ytterligare press på den redan låga lönsamheten i den tyska banksektorn. Det förefaller därför vara motiverat med ytterligare kostnadsminskningar för de tyska bankerna för att förbättra lönsamheten och frigöra medel till it-investeringar och skapande av organiskt kapital. Ytterligare konsolidering skulle också bidra i detta avseende.

| (18) | Efter en stark start i början av året har arbetsmarknaden försämrats till följd av covid-19-pandemin och åtgärderna för att bekämpa den. För att dämpa krisens effekter på sysselsättning och samhälle har regeringen gett omfattande stöd genom systemet för korttidsarbete (Kurzarbeit). Det har blivit lättare att få tillgång till systemet, som även har utökats retroaktivt till visstidsanställda och nu omfattar en högre ersättningsnivå. Detta bidrar till att bevara arbetstillfällen och skydda hushållens inkomster. Arbetsgivare ges en ekonomisk lättnad genom att de inte behöver betala sociala avgifter för den förlorade arbetstiden. Det har blivit lättare att få tillgång till minimiinkomststöd (på grundval av volym II av den tyska sociallagen, Sozialgesetzbuch/SGB) vilket är en hjälp mot förlorade inkomster. Låginkomstfamiljer får dessutom stöd genom enklare tillgång till barntillägg. Dessutom skyddas hyresgäster som riskerar att förlora sin inkomst tillfälligt mot vräkning. Tyskland har visserligen gjort framsteg med den sociala resultattavlan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, men brister i omfattningen kan om de inte åtgärdas leda till minskade inkomster för utsatta grupper mot bakgrund av den rådande krisen. |
| --- | --- |

(18)

Efter en stark start i början av året har arbetsmarknaden försämrats till följd av covid-19-pandemin och åtgärderna för att bekämpa den. För att dämpa krisens effekter på sysselsättning och samhälle har regeringen gett omfattande stöd genom systemet för korttidsarbete (Kurzarbeit). Det har blivit lättare att få tillgång till systemet, som även har utökats retroaktivt till visstidsanställda och nu omfattar en högre ersättningsnivå. Detta bidrar till att bevara arbetstillfällen och skydda hushållens inkomster. Arbetsgivare ges en ekonomisk lättnad genom att de inte behöver betala sociala avgifter för den förlorade arbetstiden. Det har blivit lättare att få tillgång till minimiinkomststöd (på grundval av volym II av den tyska sociallagen, Sozialgesetzbuch/SGB) vilket är en hjälp mot förlorade inkomster. Låginkomstfamiljer får dessutom stöd genom enklare tillgång till barntillägg. Dessutom skyddas hyresgäster som riskerar att förlora sin inkomst tillfälligt mot vräkning. Tyskland har visserligen gjort framsteg med den sociala resultattavlan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, men brister i omfattningen kan om de inte åtgärdas leda till minskade inkomster för utsatta grupper mot bakgrund av den rådande krisen.

| (19) | Under kampen mot hälsokonsekvenserna har Tyskland haft nytta av sitt allmänna hälso- och sjukvårdssystem med vård av hög kvalitet som snabbt har lyckats öka kapaciteten för testning och intensivvård. Den rådande covid-19-krisen visar dock på det fortsatta behovet av att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Tillgången till sjukvårdspersonal och sjuksköterskeyrkets attraktionskraft är fortsatta problem. Trots det jämförelsevis höga antalet yrkesverksamma sjuksköterskor per capita har sjukhusen i högre grad rapporterat lediga tjänster för sjuksköterskor. Samordningen mellan vårdgivare inom primär- och sjukhusvården samt mellan hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kan också förbättras och få stöd av digitala verktyg. Infrastruktur för e-hälsotjänster införs i snabb takt, men användningen av hälso- och sjukvårdstjänster på nätet och e-recept samt utbytet av medicinska uppgifter ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. En ny lag som godkändes i mars 2020 hjälper till att minska de ekonomiska konsekvenserna av covid-19 främst för sjukhus och läkare med egen praktik. Trots det måste den långsiktiga finansieringen av hälso- och sjukvårdsinrättningar säkras för att upprätthålla vård inom alla områden, eftersom uppskjutna icke-akuta ingrepp och behandlingar påverkar vårdinrättningarnas inkomster, och tillgängliga medel används för att köpa in prioriterade tester och utrustning. Med en stark forskningsbas har Tyskland kapacitet att medverka i särskilda forsknings- och innovationsåtgärder med anledning av covid-19-krisen, inbegripet utvecklingen av vacciner och behandlingsmetoder, utvecklingen av ett forskningsnätverk för att slå samman och stärka forskningen på tyska medicinska universitet samt bistå med stöd till Coalition for Epidemic Preparedness Innovations. |
| --- | --- |

(19)

Under kampen mot hälsokonsekvenserna har Tyskland haft nytta av sitt allmänna hälso- och sjukvårdssystem med vård av hög kvalitet som snabbt har lyckats öka kapaciteten för testning och intensivvård. Den rådande covid-19-krisen visar dock på det fortsatta behovet av att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Tillgången till sjukvårdspersonal och sjuksköterskeyrkets attraktionskraft är fortsatta problem. Trots det jämförelsevis höga antalet yrkesverksamma sjuksköterskor per capita har sjukhusen i högre grad rapporterat lediga tjänster för sjuksköterskor. Samordningen mellan vårdgivare inom primär- och sjukhusvården samt mellan hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen kan också förbättras och få stöd av digitala verktyg. Infrastruktur för e-hälsotjänster införs i snabb takt, men användningen av hälso- och sjukvårdstjänster på nätet och e-recept samt utbytet av medicinska uppgifter ligger fortfarande långt under genomsnittet i unionen. En ny lag som godkändes i mars 2020 hjälper till att minska de ekonomiska konsekvenserna av covid-19 främst för sjukhus och läkare med egen praktik. Trots det måste den långsiktiga finansieringen av hälso- och sjukvårdsinrättningar säkras för att upprätthålla vård inom alla områden, eftersom uppskjutna icke-akuta ingrepp och behandlingar påverkar vårdinrättningarnas inkomster, och tillgängliga medel används för att köpa in prioriterade tester och utrustning. Med en stark forskningsbas har Tyskland kapacitet att medverka i särskilda forsknings- och innovationsåtgärder med anledning av covid-19-krisen, inbegripet utvecklingen av vacciner och behandlingsmetoder, utvecklingen av ett forskningsnätverk för att slå samman och stärka forskningen på tyska medicinska universitet samt bistå med stöd till Coalition for Epidemic Preparedness Innovations.

| (20) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar. De offentliga och privata investeringarna fortsatte att öka stabilt under 2019, men släpade efter investeringsbehoven. De offentliga investeringarna ligger under ersättningsnivån på kommunal nivå, där eftersläpningen av investeringar har minskat men fortsatt är hög (4,0 % av BNP), och begränsas fortfarande av kapacitets- och planeringsbegränsningar. Investeringar i grön teknik och grön energi som redan har planerats kan tidigareläggas, t.ex. projekt för byggnadsrenoveringar och förnybara energikällor. Trots de senaste satsningarna är det fortsatt en utmaning både att nå de kort- och medelfristiga målen om minskade koldioxidutsläpp och målet om klimatneutralitet 2050. Detta gäller även miljö- och energieffektivitetsmål, eftersom prisincitament, särskilt med tanke på de låga oljepriserna till följd av den rådande covid-19-krisen, motverkar ett klimat- och miljövänligt beteende. Tysklands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, elinfrastruktur, energieffektivitet, cirkulär ekonomi och hållbara transporter. Tysklands federala revisionsmyndighet kritiserade dessutom kostnadseffektiviteten i åtgärder med koppling till den gröna energiomställningen. Fler insatser och varaktiga investeringar i energinätet behövs för att man ska kunna dra nytta av ett helt integrerat hållbart energisystem, med konsekventa prissignaler. Ren rörlighet kan främjas genom lämplig lagstiftning och med ökade och snabbare investeringar i infrastruktur för hållbara transporter och lösningar för ren rörlighet. Ytterligare investeringar i forskning och utveckling är grundläggande för en återhämtning mot en mer hållbar och konkurrenskraftig ekonomi. Utgifterna för utbildning och forskning ökade något från 9,2 % av BNP 2017 till 9,31 % av BNP 2018 och det tidigare nationella målet på 10 % är därmed inte uppnått. De privata investeringarna i forskning och utveckling är allt mer koncentrerade till större företag. Bostadsutbudet låg trots politiska åtgärder avsevärt under det årliga bostadsmålet att bygga 375 000 nya lägenheter mellan 2017 och 2021. Politiska åtgärder som uppmuntrar till investeringar i nya bostäder skulle åtgärda den här obalansen och förbättra tillgången till bostäder till överkomliga priser. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Tyskland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Tyskland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(20)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar. De offentliga och privata investeringarna fortsatte att öka stabilt under 2019, men släpade efter investeringsbehoven. De offentliga investeringarna ligger under ersättningsnivån på kommunal nivå, där eftersläpningen av investeringar har minskat men fortsatt är hög (4,0 % av BNP), och begränsas fortfarande av kapacitets- och planeringsbegränsningar. Investeringar i grön teknik och grön energi som redan har planerats kan tidigareläggas, t.ex. projekt för byggnadsrenoveringar och förnybara energikällor. Trots de senaste satsningarna är det fortsatt en utmaning både att nå de kort- och medelfristiga målen om minskade koldioxidutsläpp och målet om klimatneutralitet 2050. Detta gäller även miljö- och energieffektivitetsmål, eftersom prisincitament, särskilt med tanke på de låga oljepriserna till följd av den rådande covid-19-krisen, motverkar ett klimat- och miljövänligt beteende. Tysklands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, elinfrastruktur, energieffektivitet, cirkulär ekonomi och hållbara transporter. Tysklands federala revisionsmyndighet kritiserade dessutom kostnadseffektiviteten i åtgärder med koppling till den gröna energiomställningen. Fler insatser och varaktiga investeringar i energinätet behövs för att man ska kunna dra nytta av ett helt integrerat hållbart energisystem, med konsekventa prissignaler. Ren rörlighet kan främjas genom lämplig lagstiftning och med ökade och snabbare investeringar i infrastruktur för hållbara transporter och lösningar för ren rörlighet. Ytterligare investeringar i forskning och utveckling är grundläggande för en återhämtning mot en mer hållbar och konkurrenskraftig ekonomi. Utgifterna för utbildning och forskning ökade något från 9,2 % av BNP 2017 till 9,31 % av BNP 2018 och det tidigare nationella målet på 10 % är därmed inte uppnått. De privata investeringarna i forskning och utveckling är allt mer koncentrerade till större företag. Bostadsutbudet låg trots politiska åtgärder avsevärt under det årliga bostadsmålet att bygga 375 000 nya lägenheter mellan 2017 och 2021. Politiska åtgärder som uppmuntrar till investeringar i nya bostäder skulle åtgärda den här obalansen och förbättra tillgången till bostäder till överkomliga priser. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Tyskland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Tyskland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (21) | En modern digital infrastruktur och digitala tjänster är avgörande när rörligheten begränsas. Investeringar i digital infrastruktur och offentliga tjänster kan stödja den ekonomiska återhämtningen och hjälpa till att minska Tysklands avstånd till andra länder vad gäller täckningen av nätverk med mycket hög kapacitet, eftersom avståndet är fortsatt betydande. I Tyskland var denna täckning 32,7 % 2019, jämfört med ett unionsgenomsnitt på 44 %, medan täckningen av fiber till fastigheter var 10,5 %, vilket är avsevärt under unionsgenomsnittet på 33,5 %. Covid-19-krisen understryker vikten av digitala tjänster via internet. Bristen på konnektivitet kan vara en av de främsta faktorer som hindrar investeringar i digitalisering, i synnerhet för små och medelstora företag, vilka fortsatt är långsamma när det gäller att införa digital teknik. Tysklands digitala offentliga tjänster är fortfarande bristfälliga i jämförelse med övriga medlemsstater, trots en förbättring av dessa tjänster för företag. Interaktionsnivån på nätet mellan offentliga myndigheter och allmänheten är dock mycket låg. Genomförandet av lagen om internetåtkomst går sakta framåt, och det kommer att bli en utmaning att nå målet att samtliga 575 tjänster ska vara digitaliserade till slutet av 2022. Denna lag bör genomföras av alla berörda offentliga organ (myndigheter på federal, delstatlig och lokal nivå) för att man ska kunna genomföra mer betydelsefulla förbättringar inom digital offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

(21)

En modern digital infrastruktur och digitala tjänster är avgörande när rörligheten begränsas. Investeringar i digital infrastruktur och offentliga tjänster kan stödja den ekonomiska återhämtningen och hjälpa till att minska Tysklands avstånd till andra länder vad gäller täckningen av nätverk med mycket hög kapacitet, eftersom avståndet är fortsatt betydande. I Tyskland var denna täckning 32,7 % 2019, jämfört med ett unionsgenomsnitt på 44 %, medan täckningen av fiber till fastigheter var 10,5 %, vilket är avsevärt under unionsgenomsnittet på 33,5 %. Covid-19-krisen understryker vikten av digitala tjänster via internet. Bristen på konnektivitet kan vara en av de främsta faktorer som hindrar investeringar i digitalisering, i synnerhet för små och medelstora företag, vilka fortsatt är långsamma när det gäller att införa digital teknik. Tysklands digitala offentliga tjänster är fortfarande bristfälliga i jämförelse med övriga medlemsstater, trots en förbättring av dessa tjänster för företag. Interaktionsnivån på nätet mellan offentliga myndigheter och allmänheten är dock mycket låg. Genomförandet av lagen om internetåtkomst går sakta framåt, och det kommer att bli en utmaning att nå målet att samtliga 575 tjänster ska vara digitaliserade till slutet av 2022. Denna lag bör genomföras av alla berörda offentliga organ (myndigheter på federal, delstatlig och lokal nivå) för att man ska kunna genomföra mer betydelsefulla förbättringar inom digital offentlig förvaltning.

| (22) | Det är viktigt att regelbördan och den administrativa bördan inte är för betungande, både för genomförandet av stödåtgärderna och längre fram. Att hålla den administrativa bördan till ett minimum för tillgång till stödåtgärder bör säkerställa att mindre företag får samma stöd från förmedlare som större företag. Att även minska andra administrativa bördor, dvs. utöver för stödåtgärderna, t.ex. genom flexibilitet vid icke nödvändiga byråkratiska förfaranden, kan ge ytterligare avlastning för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(22)

Det är viktigt att regelbördan och den administrativa bördan inte är för betungande, både för genomförandet av stödåtgärderna och längre fram. Att hålla den administrativa bördan till ett minimum för tillgång till stödåtgärder bör säkerställa att mindre företag får samma stöd från förmedlare som större företag. Att även minska andra administrativa bördor, dvs. utöver för stödåtgärderna, t.ex. genom flexibilitet vid icke nödvändiga byråkratiska förfaranden, kan ge ytterligare avlastning för små och medelstora företag.

| (23) | Redan före covid-19-krisen förändrade den tekniska utvecklingen arbetsmarknaden, vilket krävde ökad finansiering av utbildning, inbegripet omskolning, kompetensutveckling och förbättring av de digitala färdigheterna. Covid-19-krisen har gjort detta än mer akut i synnerhet för arbetstagare som är anställda i sektorer som kan komma att påverkas under en längre tid av social distansering eller de som riskerar att bli arbetslösa. Den plötsliga förändringen till ett mer digitaliserat samhälle och hemundervisning kan utgöra en särskild utmaning för utsatta elever och studerande som inte har tillgång till digitala lösningar och stöd hemma. Detta inbegriper även studerande med funktionsnedsättning. Särskild omsorg behövs för att säkerställa att alla elever och studerande får de nyckelkompetenser som ingår i läroplanen och att de månadslånga störningar som orsakats av covid-19 inte leder till en hel livstid med sämre förutsättningar. Redan befintliga skillnader i grundläggande färdigheter, som är kopplade till socioekonomisk bakgrund och migrantbakgrund, riskerar att förvärras. Krisen har belyst vikten av ytterligare utveckling av utbildningssystemet för att främja en smart och inkluderande återhämtning och fortsätta på rätt spår vad gäller den gröna och digitala omställningen. |
| --- | --- |

(23)

Redan före covid-19-krisen förändrade den tekniska utvecklingen arbetsmarknaden, vilket krävde ökad finansiering av utbildning, inbegripet omskolning, kompetensutveckling och förbättring av de digitala färdigheterna. Covid-19-krisen har gjort detta än mer akut i synnerhet för arbetstagare som är anställda i sektorer som kan komma att påverkas under en längre tid av social distansering eller de som riskerar att bli arbetslösa. Den plötsliga förändringen till ett mer digitaliserat samhälle och hemundervisning kan utgöra en särskild utmaning för utsatta elever och studerande som inte har tillgång till digitala lösningar och stöd hemma. Detta inbegriper även studerande med funktionsnedsättning. Särskild omsorg behövs för att säkerställa att alla elever och studerande får de nyckelkompetenser som ingår i läroplanen och att de månadslånga störningar som orsakats av covid-19 inte leder till en hel livstid med sämre förutsättningar. Redan befintliga skillnader i grundläggande färdigheter, som är kopplade till socioekonomisk bakgrund och migrantbakgrund, riskerar att förvärras. Krisen har belyst vikten av ytterligare utveckling av utbildningssystemet för att främja en smart och inkluderande återhämtning och fortsätta på rätt spår vad gäller den gröna och digitala omställningen.

| (24) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(24)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (25) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Tyskland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Tyskland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (26) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Tyskland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Tyskland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (27) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tysklands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer som Tyskland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tyskland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Tysklands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer som Tyskland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Tyskland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (28) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (29) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 2 nedan. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 2 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Tyskland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Mobilisera tillräckliga resurser och stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, inbegripet genom att införa e-hälsotjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt inom områden som hållbara transporter, rena, effektiva och integrerade energisystem, digital infrastruktur och digitala färdigheter, bostäder, utbildning och forskning och innovation. Förbättra de digitala offentliga tjänsterna på alla nivåer och främja digitaliseringen i små och medelstora företag. Minska regelbördan och den administrativa bördan för företagen. |
| --- | --- |

2.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 24.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/33

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Estlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Estlands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Estland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Estland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Estland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Estlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Estlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Estland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Estlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Estlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Estland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Estland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Estland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Estland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Estland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 28 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Estland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 28 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Estland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Som en del av de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 13 juli 2018 (7) rekommenderade rådet Estland att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (8) inte överstiger 4,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse. |
| --- | --- |

(11)

Estland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. Som en del av de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 13 juli 2018 (7) rekommenderade rådet Estland att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (8) inte överstiger 4,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 10,1 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,8 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 8,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 21,9 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 10,1 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,8 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 8,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 21,9 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Estland i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvårdstjänsterna, nödhjälp till utsatta företag, tillfälliga lönestöd och högre offentliga investeringar. Dessutom har Estland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar lånegarantier och lån till företag som uppgår till 8,7 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Estland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Estland i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,3 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvårdstjänsterna, nödhjälp till utsatta företag, tillfälliga lönestöd och högre offentliga investeringar. Dessutom har Estland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar lånegarantier och lån till företag som uppgår till 8,7 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Estland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Estlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,3 % av BNP 2020 och -3,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021 och uppgå till 22,6 % av BNP 2021. Enligt kommissionens vårprognos 2020 blir underskottet i de offentliga finanserna lägre för 2020 än vad som anges i stabilitetsprogrammet för 2020, vilket återspeglar skillnader i de makroekonomiska prognoserna. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Estlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,3 % av BNP 2020 och -3,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021 och uppgå till 22,6 % av BNP 2021. Enligt kommissionens vårprognos 2020 blir underskottet i de offentliga finanserna lägre för 2020 än vad som anges i stabilitetsprogrammet för 2020, vilket återspeglar skillnader i de makroekonomiska prognoserna.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Estlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Estlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Den estniska regeringen utlyste undantagstillstånd mellan den 12 mars 2020 och den 17 maj 2020, på grund av covid-19-pandemin. Regeringens omedelbara reaktion hade som mål att förhindra att viruset spred sig och att säkerställa att den estniska ekonomin kunde fungera så normalt som möjligt. Restriktionerna för att stoppa pandemin hade allvarliga konsekvenser för ekonomin. Sedan undantagstillståndet utlystes har antalet registrerade arbetslösa ökat med 35 %. De flesta nya arbetslösa har registrerats inom detaljhandeln och kundtjänst, byggsektorn, catering samt hotell- och evenemangsbranschen. Arbetslösheten väntas öka till 9,2 % 2020 och återhämta sig något, till 6,5 % 2021. Den 15 april 2020 godkände det estniska parlamentet tilläggsbudgeten för 2020. Nya åtgärder infördes i syfte att bevara arbetstillfällen, undvika massiva permitteringar och säkerställa företagens likviditet. Bland de åtgärder som ingår i budgeten finns stöd till hälso- och sjukvård, kommuner och vissa investeringsprogram samt icke skräddarsytt likviditetsstöd till företag (t.ex. garantisystem och skatteuppskov). Vissa särskilda åtgärder är utformade för mikroföretag och turismsektorn, bl.a. vissa riktade åtgärder till de hårdast drabbade regionerna. Ytterligare skatteåtgärder har vidtagits, t.ex. har punktskatterna på dieselbränsle, naturgas och el tillfälligt sänkts. Enligt åtgärdspaketet avbryts statens bidrag till den andra pelarens pensionssystem tillfälligt. |
| --- | --- |

(16)

Den estniska regeringen utlyste undantagstillstånd mellan den 12 mars 2020 och den 17 maj 2020, på grund av covid-19-pandemin. Regeringens omedelbara reaktion hade som mål att förhindra att viruset spred sig och att säkerställa att den estniska ekonomin kunde fungera så normalt som möjligt. Restriktionerna för att stoppa pandemin hade allvarliga konsekvenser för ekonomin. Sedan undantagstillståndet utlystes har antalet registrerade arbetslösa ökat med 35 %. De flesta nya arbetslösa har registrerats inom detaljhandeln och kundtjänst, byggsektorn, catering samt hotell- och evenemangsbranschen. Arbetslösheten väntas öka till 9,2 % 2020 och återhämta sig något, till 6,5 % 2021. Den 15 april 2020 godkände det estniska parlamentet tilläggsbudgeten för 2020. Nya åtgärder infördes i syfte att bevara arbetstillfällen, undvika massiva permitteringar och säkerställa företagens likviditet. Bland de åtgärder som ingår i budgeten finns stöd till hälso- och sjukvård, kommuner och vissa investeringsprogram samt icke skräddarsytt likviditetsstöd till företag (t.ex. garantisystem och skatteuppskov). Vissa särskilda åtgärder är utformade för mikroföretag och turismsektorn, bl.a. vissa riktade åtgärder till de hårdast drabbade regionerna. Ytterligare skatteåtgärder har vidtagits, t.ex. har punktskatterna på dieselbränsle, naturgas och el tillfälligt sänkts. Enligt åtgärdspaketet avbryts statens bidrag till den andra pelarens pensionssystem tillfälligt.

| (17) | Estland har vidtagit anmärkningsvärda åtgärder för att bromsa spridningen och hälsokonsekvenserna av covid-19. Covid-19-pandemin avslöjade emellertid vissa strukturella brister i hälso- och sjukvårdssystemet som hängde samman med begränsade ekonomiska resurser och brist på vårdpersonal. Systemets resiliens har underminerats av bristen på vårdpersonal, tillgängligheten till kritiska läkemedel och den ojämlika tillgången på primärvård. Estland har också problem med att få bukt med eftersläpningen av behandlingar som patienter inte fått eller som skjutits upp till följd av undantagstillståndet. Redan före covid-19-pandemin var andelen självrapporterade icke tillgodosedda vårdbehov i Estland en av de högsta i unionen på grund av långa väntetider inom både primärvården och specialistvården. Dessa faktorer och risker som hänger samman med levnadsvanorna bidrar till att förklara den dåliga folkhälsan. För att det ska vara möjligt att begränsa spridningen av pandemin på ett effektivt sätt och klara av de utmaningar som hänger samman med den dåliga folkhälsan måste hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet förbättras. |
| --- | --- |

(17)

Estland har vidtagit anmärkningsvärda åtgärder för att bromsa spridningen och hälsokonsekvenserna av covid-19. Covid-19-pandemin avslöjade emellertid vissa strukturella brister i hälso- och sjukvårdssystemet som hängde samman med begränsade ekonomiska resurser och brist på vårdpersonal. Systemets resiliens har underminerats av bristen på vårdpersonal, tillgängligheten till kritiska läkemedel och den ojämlika tillgången på primärvård. Estland har också problem med att få bukt med eftersläpningen av behandlingar som patienter inte fått eller som skjutits upp till följd av undantagstillståndet. Redan före covid-19-pandemin var andelen självrapporterade icke tillgodosedda vårdbehov i Estland en av de högsta i unionen på grund av långa väntetider inom både primärvården och specialistvården. Dessa faktorer och risker som hänger samman med levnadsvanorna bidrar till att förklara den dåliga folkhälsan. För att det ska vara möjligt att begränsa spridningen av pandemin på ett effektivt sätt och klara av de utmaningar som hänger samman med den dåliga folkhälsan måste hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet förbättras.

| (18) | I Estland har man länge arbetat med att förbättra det sociala säkerhetsnätet. Redan före krisen ansågs de sociala förmånerna i Estland vara mindre effektiva än EU-genomsnittet när det gällde att minska fattigdomen. Dessutom omfattas inte alla med atypiska eller korta anställningsformer av arbetslöshetsförsäkringen. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin på sysselsättning och inkomster, i kombination med bristen på ändamålsenligt socialskydd, kan öka fattigdomen, framför allt i hushåll med arbetslösa. Estland har infört ett tillfälligt system för korttidsarbete som ett speciellt stöd till drabbade företag för att upprätthålla sysselsättningen. Denna åtgärd är begränsad till två månader, vilket kanske inte är tillräckligt för att lindra konsekvenserna av krisen, eftersom svårigheterna kan fortsätta under en längre tid och nå vissa ekonomiska sektorer med fördröjning. Till följd av covid-19-pandemin försvårades möjligheterna att tillhandahålla sociala tjänster till ett rimligt pris och som är tillgängliga för alla, inbegripet långvarig vård och omsorg för äldre, människor med funktionsnedsättning och låginkomsttagare. En fortsatt utveckling av integrerade social- och hälsovårdstjänster skulle bidra till att tackla dessa utmaningar. Det är också viktigt att säkerställa att arbetsmarknadsparterna på ett ändamålsenligt sätt och i tid kan delta i arbetet med att planera hur man ska lätta på restriktionerna och hur återhämtningen ska ske samt stärka deras kapacitet för att delta i arbetet. |
| --- | --- |

(18)

I Estland har man länge arbetat med att förbättra det sociala säkerhetsnätet. Redan före krisen ansågs de sociala förmånerna i Estland vara mindre effektiva än EU-genomsnittet när det gällde att minska fattigdomen. Dessutom omfattas inte alla med atypiska eller korta anställningsformer av arbetslöshetsförsäkringen. De negativa konsekvenserna av covid-19-pandemin på sysselsättning och inkomster, i kombination med bristen på ändamålsenligt socialskydd, kan öka fattigdomen, framför allt i hushåll med arbetslösa. Estland har infört ett tillfälligt system för korttidsarbete som ett speciellt stöd till drabbade företag för att upprätthålla sysselsättningen. Denna åtgärd är begränsad till två månader, vilket kanske inte är tillräckligt för att lindra konsekvenserna av krisen, eftersom svårigheterna kan fortsätta under en längre tid och nå vissa ekonomiska sektorer med fördröjning. Till följd av covid-19-pandemin försvårades möjligheterna att tillhandahålla sociala tjänster till ett rimligt pris och som är tillgängliga för alla, inbegripet långvarig vård och omsorg för äldre, människor med funktionsnedsättning och låginkomsttagare. En fortsatt utveckling av integrerade social- och hälsovårdstjänster skulle bidra till att tackla dessa utmaningar. Det är också viktigt att säkerställa att arbetsmarknadsparterna på ett ändamålsenligt sätt och i tid kan delta i arbetet med att planera hur man ska lätta på restriktionerna och hur återhämtningen ska ske samt stärka deras kapacitet för att delta i arbetet.

| (19) | Covid-19-krisen drabbade estniska företag i många sektorer, men de små och medelstora företagen drabbades värst. Ekonomin försämrades inte enbart av restriktionerna, utan också av minskad efterfrågan på exportmarknaderna och avbrott i de globala värdekedjorna. De likviditetsstödåtgärder som regeringen vidtagit ska bidra till att lindra konsekvenserna av krisen, men de måste genomföras snabbt och effektivt för att de ska kunna vara till stöd för livskraftiga företag i alla drabbade sektorer samtidigt som banksektorns motståndskraft upprätthålls. Skatte- och betalningsuppskov kan också bidra till att förbättra kassaflödet för små och medelstora företag. Återhämtningsprocessen kommer också att vara beroende av hur välriktade investeringarna är. Den nuvarande krisen visar hur viktiga digitala och innovativa lösningar är för att hålla igång ekonomin. Samtidigt som e-förvaltningen har fungerat väl skulle en ytterligare digitalisering av små och medelstora företag öka deras motståndskraft och bidra till att påskynda återhämtningen och skapa produktivitetsökningar på medellång sikt. På senare år har ekonomin blivit allt mer digitaliserad, men användningen av informations- och kommunikationsteknik inom produktionen har hittills varit låg. Även om innovationsresultaten på det hela taget förbättrades under 2019 är den forskningsbaserade innovationskapaciteten och innovationsaktiviteten inom näringslivet fortfarande låg. Forskningsbaserad innovation och innovativa lösningar i företag skulle kunna förbättra landets konkurrenskraft och främja den ekonomiska tillväxten. För att företag ska kunna återhämta sig från covid-19-krisen är det viktigt att de får god tillgång till finansiering, inbegripet finansiering med eget kapital för uppstartsföretag. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-krisen drabbade estniska företag i många sektorer, men de små och medelstora företagen drabbades värst. Ekonomin försämrades inte enbart av restriktionerna, utan också av minskad efterfrågan på exportmarknaderna och avbrott i de globala värdekedjorna. De likviditetsstödåtgärder som regeringen vidtagit ska bidra till att lindra konsekvenserna av krisen, men de måste genomföras snabbt och effektivt för att de ska kunna vara till stöd för livskraftiga företag i alla drabbade sektorer samtidigt som banksektorns motståndskraft upprätthålls. Skatte- och betalningsuppskov kan också bidra till att förbättra kassaflödet för små och medelstora företag. Återhämtningsprocessen kommer också att vara beroende av hur välriktade investeringarna är. Den nuvarande krisen visar hur viktiga digitala och innovativa lösningar är för att hålla igång ekonomin. Samtidigt som e-förvaltningen har fungerat väl skulle en ytterligare digitalisering av små och medelstora företag öka deras motståndskraft och bidra till att påskynda återhämtningen och skapa produktivitetsökningar på medellång sikt. På senare år har ekonomin blivit allt mer digitaliserad, men användningen av informations- och kommunikationsteknik inom produktionen har hittills varit låg. Även om innovationsresultaten på det hela taget förbättrades under 2019 är den forskningsbaserade innovationskapaciteten och innovationsaktiviteten inom näringslivet fortfarande låg. Forskningsbaserad innovation och innovativa lösningar i företag skulle kunna förbättra landets konkurrenskraft och främja den ekonomiska tillväxten. För att företag ska kunna återhämta sig från covid-19-krisen är det viktigt att de får god tillgång till finansiering, inbegripet finansiering med eget kapital för uppstartsföretag.

| (20) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Så som framför allt framgår av den nationella energi- och klimatplanen är en hållbar tillväxt i Estland beroende av en utfasning av fossila bränslen genom lägre koldioxidintensitet inom energi-, transport- och byggsektorn, en omstrukturering av oljeskifferindustrin och förbättrad resursproduktivitet, inbegripet bättre affärsmodeller för den cirkulära ekonomin. Estlands resursproduktivitet är en av de lägsta i unionen, medan energikonsumtionen ligger över EU-genomsnittet. En övergripande strategi för den cirkulära ekonomin som ett komplement till den nationella energi- och klimatplanen skulle påskynda omställningen till en utfasning av de fossila bränslen, minska de negativa miljöeffekterna av oljeskifferindustrin och främja ekonomin. Estland är ett land nära unionens yttre gräns och har låg befolkningstäthet, och ett välfungerande, sammanlänkat transportsystem är därför av största vikt för den ekonomiska verksamheten och exporten. Transportinfrastrukturen i landet har vissa brister i fråga om förbindelser och hållbarhet. Järnvägstransporter och intermodala transporter behöver utvecklas. Växthusgasutsläppen från vägtransporter har ökat under de senaste åren och användningen av förnybar energi inom transportsektorn ligger under de nationella målen. Rail Baltica-projektet och projekt för att sammanlänka energinät hör till Estlands viktigaste investeringsprioriteringar som syftar till att förbättra landets säkerhet och integrering i den inre marknaden. Om den ekonomiska återhämtningen ska bli hållbar och de regionala skillnaderna minska är det nödvändigt att främja investeringsprojekt som beaktar miljö- och klimataspekter. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Estland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom det område som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Estland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(20)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Så som framför allt framgår av den nationella energi- och klimatplanen är en hållbar tillväxt i Estland beroende av en utfasning av fossila bränslen genom lägre koldioxidintensitet inom energi-, transport- och byggsektorn, en omstrukturering av oljeskifferindustrin och förbättrad resursproduktivitet, inbegripet bättre affärsmodeller för den cirkulära ekonomin. Estlands resursproduktivitet är en av de lägsta i unionen, medan energikonsumtionen ligger över EU-genomsnittet. En övergripande strategi för den cirkulära ekonomin som ett komplement till den nationella energi- och klimatplanen skulle påskynda omställningen till en utfasning av de fossila bränslen, minska de negativa miljöeffekterna av oljeskifferindustrin och främja ekonomin. Estland är ett land nära unionens yttre gräns och har låg befolkningstäthet, och ett välfungerande, sammanlänkat transportsystem är därför av största vikt för den ekonomiska verksamheten och exporten. Transportinfrastrukturen i landet har vissa brister i fråga om förbindelser och hållbarhet. Järnvägstransporter och intermodala transporter behöver utvecklas. Växthusgasutsläppen från vägtransporter har ökat under de senaste åren och användningen av förnybar energi inom transportsektorn ligger under de nationella målen. Rail Baltica-projektet och projekt för att sammanlänka energinät hör till Estlands viktigaste investeringsprioriteringar som syftar till att förbättra landets säkerhet och integrering i den inre marknaden. Om den ekonomiska återhämtningen ska bli hållbar och de regionala skillnaderna minska är det nödvändigt att främja investeringsprojekt som beaktar miljö- och klimataspekter. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Estland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom det område som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Estland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (21) | Den estniska banksektorn är på det hela taget sund, men riskerna för penningtvätt kvarstår. Även om åtgärder har vidtagits för att minska exponeringen för risker genom att minska utländska kunders insättningar tar den nationella riskbedömningen inte upp andra produkter som kan utgöra en risk, t.ex. förvaringstjänster för utländska kunder. Om den nationella riskbedömningen uppdaterades skulle riskerna kunna identifieras på ett ändamålsenligt sätt och nödvändiga riskreducerande åtgärder vidtas. Även om tillsynsåtgärder har vidtagits mot banker och betalningsinstitut som inte följer reglerna finns det fortfarande utrymme för att ytterligare förbättra tillsynen över och genomförandet av regelverk. Det är framför allt en rad rättsakter för att stärka den förebyggande ramen och förverkandena samt öka de administrativa sanktionerna som ännu inte har antagits. Undersökningarna av penningtvättfall förlöper långsamt. Kapaciteten hos Estlands finansinspektion har ännu inte utökats tillräckligt och den riskbaserade strategin för tillsyn har ännu inte genomförts fullt ut, i synnerhet inte när det gäller inspektioner på plats av olika ämnesområden. Informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheten och de brottsbekämpande myndigheterna är inte tillräckligt proaktivt. |
| --- | --- |

(21)

Den estniska banksektorn är på det hela taget sund, men riskerna för penningtvätt kvarstår. Även om åtgärder har vidtagits för att minska exponeringen för risker genom att minska utländska kunders insättningar tar den nationella riskbedömningen inte upp andra produkter som kan utgöra en risk, t.ex. förvaringstjänster för utländska kunder. Om den nationella riskbedömningen uppdaterades skulle riskerna kunna identifieras på ett ändamålsenligt sätt och nödvändiga riskreducerande åtgärder vidtas. Även om tillsynsåtgärder har vidtagits mot banker och betalningsinstitut som inte följer reglerna finns det fortfarande utrymme för att ytterligare förbättra tillsynen över och genomförandet av regelverk. Det är framför allt en rad rättsakter för att stärka den förebyggande ramen och förverkandena samt öka de administrativa sanktionerna som ännu inte har antagits. Undersökningarna av penningtvättfall förlöper långsamt. Kapaciteten hos Estlands finansinspektion har ännu inte utökats tillräckligt och den riskbaserade strategin för tillsyn har ännu inte genomförts fullt ut, i synnerhet inte när det gäller inspektioner på plats av olika ämnesområden. Informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheten och de brottsbekämpande myndigheterna är inte tillräckligt proaktivt.

| (22) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(22)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (23) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Estland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Estland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (24) | Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Estland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Estland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (25) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Estland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Estland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Estlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Estland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Estland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (26) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020 och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Estland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet, inbegripet genom att lösa bristen på vårdpersonal, stärka primärvården och säkerställa tillhandahållande av kritiska läkemedel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stärka de sociala skyddsnäten, inbegripet genom att se till att fler får tillgång till arbetslöshetsförmåner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt på digitalisering av företag, forskning och innovation, ren och effektiv produktion och användning av energi, resurseffektivitet och hållbara transporter som bidrar till en stegvis utfasning av de fossila bränslen i ekonomin. Stödja de små och medelstora företagens innovationskapacitet och säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Öka sina insatser för att säkerställa att tillsynen över och genomförandet av regelverket för bekämpning av penningtvätt är verkningsfullt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKENER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 30.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  EUT C 320, 10.9.2018, s. 24.

7

(8)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

8

(9)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/39

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Irlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Irlands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Irland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Irland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Irland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Irlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Irlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Irland har makroekonomiska obalanser. Dessa obalanser gäller framför allt stora stockar av offentliga och privata skulder samt en stor nettoutlandsskuld. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Irland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Irlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Irlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Irland har makroekonomiska obalanser. Dessa obalanser gäller framför allt stora stockar av offentliga och privata skulder samt en stor nettoutlandsskuld.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Irland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Irland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Irland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Irland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Irland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 21 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Irland lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 21 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Irland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Irland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,1 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 58,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 69,1 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,1 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 58,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 69,1 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Irland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till cirka 2,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar sysselsättnings- och arbetslöshetsstöd under tolv veckor (cirka 1,4 % av BNP) och ytterligare utgifter för att öka hälso- och sjukvårdsystemets kapacitet och tillgänglighet (cirka 0,6 % av BNP). Dessutom har Irland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, som i stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till cirka 0,3 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar kreditgarantier och olika lånesystem, tillfälligt avskaffande av förseningsräntor och straffavgifter för vissa försenade betalningar från arbetsgivare, tillfälligt avskaffande av skuldindrivning och betalningsuppskov på upp till tre månader för företagslån. Den 2 maj 2020 aviserade regeringen ett nytt paket med låne- och kapitalstödsåtgärder för företag, uppgående till cirka 2 % av BNP, som inte ingick i stabilitetsprogrammet för 2020 eller i kommissionens prognos. Sammantaget ligger de åtgärder som Irland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Irland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till cirka 2,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar sysselsättnings- och arbetslöshetsstöd under tolv veckor (cirka 1,4 % av BNP) och ytterligare utgifter för att öka hälso- och sjukvårdsystemets kapacitet och tillgänglighet (cirka 0,6 % av BNP). Dessutom har Irland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, som i stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till cirka 0,3 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar kreditgarantier och olika lånesystem, tillfälligt avskaffande av förseningsräntor och straffavgifter för vissa försenade betalningar från arbetsgivare, tillfälligt avskaffande av skuldindrivning och betalningsuppskov på upp till tre månader för företagslån. Den 2 maj 2020 aviserade regeringen ett nytt paket med låne- och kapitalstödsåtgärder för företag, uppgående till cirka 2 % av BNP, som inte ingick i stabilitetsprogrammet för 2020 eller i kommissionens prognos. Sammantaget ligger de åtgärder som Irland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Irlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,6 % av BNP 2020 och -2,9 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 66,4 % av BNP 2020 och 66,7 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Irlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,6 % av BNP 2020 och -2,9 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 66,4 % av BNP 2020 och 66,7 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Irlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Irlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

| (16) | Covid-19-pandemin drabbade Irland hårt under första halvan av 2020 och satte hälso- och sjukvårdssystemet under extremt tryck. Irland införde brådskande åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemet liksom restriktioner för att begränsa pandemin, vilket på ett mycket kännbart sätt har inskränkt den ekonomiska aktiviteten i vissa sektorer. Dessutom har regeringen vidtagit många olika ekonomiska åtgärder för att lindra covid-19-krisens konsekvenser i möjligaste mån. De omfattar bland annat lönesubventionssystem för att bevara arbetstillfällen, sociala förmåner, tillfälliga förbud mot hyreshöjningar och vräkningar samt likviditets- och kreditstödsåtgärder för företagen. Även om dessa åtgärder ska mildra den ekonomiska chock som pandemin har lett till, är risken för stora produktionsbortfall, konkurser och insolvens, ökad arbetslöshet och fler människor som riskerar fattigdom fortsatt stor. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19-pandemin drabbade Irland hårt under första halvan av 2020 och satte hälso- och sjukvårdssystemet under extremt tryck. Irland införde brådskande åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemet liksom restriktioner för att begränsa pandemin, vilket på ett mycket kännbart sätt har inskränkt den ekonomiska aktiviteten i vissa sektorer. Dessutom har regeringen vidtagit många olika ekonomiska åtgärder för att lindra covid-19-krisens konsekvenser i möjligaste mån. De omfattar bland annat lönesubventionssystem för att bevara arbetstillfällen, sociala förmåner, tillfälliga förbud mot hyreshöjningar och vräkningar samt likviditets- och kreditstödsåtgärder för företagen. Även om dessa åtgärder ska mildra den ekonomiska chock som pandemin har lett till, är risken för stora produktionsbortfall, konkurser och insolvens, ökad arbetslöshet och fler människor som riskerar fattigdom fortsatt stor.

| (17) | Redan före covid-19-pandemin arbetade sjukhusen med nästan full kapacitet och med en beläggningsgrad för vårdplatser inom akutvården som var bland de högsta i OECD-länderna. Detta beror främst på att det saknas allmän tillgång till primärvård och att man i hög grad förlitar sig på sjukhusvård. Problem med att rekrytera och behålla sjuksköterskor har lett till brist inom vissa regioner och sjukhus. Utbudet av långvarig vård och omsorg i hemmet har varit för litet och är ingen lagstadgad rätt, samtidigt som man har tillämpat strategier som uppmuntrar till institutionsvård. Covid-19 har satt hälso- och sjukvårdssystemet under ett tryck utan motstycke. Snabba akutåtgärder har satts in för att öka sjukhusens kapacitet och tillfälligt tillhandahålla allmän hälso- och sjukvård. Men på medellång sikt måste Irland ändå ta itu med hälso- och sjukvårdssystemets strukturellt begränsade effektivitet, flexibilitet, resiliens och tillgänglighet. Den långtgående reformen Sláintecare ska enligt planerna leda till allmänt tillgänglig och hållbar hälso- och sjukvård. Planerna för hur reformen ska genomföras måste dock förbättras vad gäller milstolpar som beskriver framstegen i fråga om tillgång till offentlig primärvård under genomförandeperioden fram till dess att allmän tillgång uppnås. Att slå fast tydliga milstolpar och måldatum och en solid tillsynsram kan bidra till att allmän tillgång till hälso- och sjukvård snabbt kan införas. Genomförande av reformerna för långvarig vård och omsorg, t.ex. nya sätt att arbeta i samhället genom stöd till vård i hemmet och en omorganisation av vårdresurserna, skulle kräva en kartläggning av vilka resurser som finns, prognoser om den växande efterfrågan framöver och en motsvarande analys av vad som saknas, följt av en plan för genomförandet. |
| --- | --- |

(17)

Redan före covid-19-pandemin arbetade sjukhusen med nästan full kapacitet och med en beläggningsgrad för vårdplatser inom akutvården som var bland de högsta i OECD-länderna. Detta beror främst på att det saknas allmän tillgång till primärvård och att man i hög grad förlitar sig på sjukhusvård. Problem med att rekrytera och behålla sjuksköterskor har lett till brist inom vissa regioner och sjukhus. Utbudet av långvarig vård och omsorg i hemmet har varit för litet och är ingen lagstadgad rätt, samtidigt som man har tillämpat strategier som uppmuntrar till institutionsvård. Covid-19 har satt hälso- och sjukvårdssystemet under ett tryck utan motstycke. Snabba akutåtgärder har satts in för att öka sjukhusens kapacitet och tillfälligt tillhandahålla allmän hälso- och sjukvård. Men på medellång sikt måste Irland ändå ta itu med hälso- och sjukvårdssystemets strukturellt begränsade effektivitet, flexibilitet, resiliens och tillgänglighet. Den långtgående reformen Sláintecare ska enligt planerna leda till allmänt tillgänglig och hållbar hälso- och sjukvård. Planerna för hur reformen ska genomföras måste dock förbättras vad gäller milstolpar som beskriver framstegen i fråga om tillgång till offentlig primärvård under genomförandeperioden fram till dess att allmän tillgång uppnås. Att slå fast tydliga milstolpar och måldatum och en solid tillsynsram kan bidra till att allmän tillgång till hälso- och sjukvård snabbt kan införas. Genomförande av reformerna för långvarig vård och omsorg, t.ex. nya sätt att arbeta i samhället genom stöd till vård i hemmet och en omorganisation av vårdresurserna, skulle kräva en kartläggning av vilka resurser som finns, prognoser om den växande efterfrågan framöver och en motsvarande analys av vad som saknas, följt av en plan för genomförandet.

| (18) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7,4 % 2020 och minska något, till 7 % 2021. Regeringen har i hög grad använt sig av politiken för inkomst- och sysselsättningsstöd som reaktion på pandemin, främst system för korttidsarbete, som bör fortsätta att snabbt tillämpas. Systemen måste ses över och bör förlängas om så är nödvändigt för att människor ska kunna behålla sin sysselsättning eller sin inkomst. Det relativt höga antalet personer som bor i hushåll med låg arbetsintensitet kräver ytterligare satsningar på individanpassade aktiveringsstrategier. De problem som Irland har med fattigdom och kvaliteten på och stödet till sysselsättning, också till personer med funktionsnedsättning, finns kvar och kommer troligen att förvärras av pandemin. Det aktuella läget kräver, i samarbete med arbetsmarknadens parter, fortsatta satsningar på kompetensutveckling och omskolning för att tillgodose arbetsmarknadens ändrade behov och förbereda arbetskraften på klimat- och energiomställningen och övergången till en cirkulär ekonomi. Kompetensbrist har identifierats i bostadssektorn, men andra sektorer kan få brist då omställningen och övergången går framåt. Mot bakgrund av covid-19-pandemin är det viktigt att säkerställa att digitaliseringen av utbildning och arbete inte ökar utbildningsskillnaderna och de sociala skillnaderna. |
| --- | --- |

(18)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7,4 % 2020 och minska något, till 7 % 2021. Regeringen har i hög grad använt sig av politiken för inkomst- och sysselsättningsstöd som reaktion på pandemin, främst system för korttidsarbete, som bör fortsätta att snabbt tillämpas. Systemen måste ses över och bör förlängas om så är nödvändigt för att människor ska kunna behålla sin sysselsättning eller sin inkomst. Det relativt höga antalet personer som bor i hushåll med låg arbetsintensitet kräver ytterligare satsningar på individanpassade aktiveringsstrategier. De problem som Irland har med fattigdom och kvaliteten på och stödet till sysselsättning, också till personer med funktionsnedsättning, finns kvar och kommer troligen att förvärras av pandemin. Det aktuella läget kräver, i samarbete med arbetsmarknadens parter, fortsatta satsningar på kompetensutveckling och omskolning för att tillgodose arbetsmarknadens ändrade behov och förbereda arbetskraften på klimat- och energiomställningen och övergången till en cirkulär ekonomi. Kompetensbrist har identifierats i bostadssektorn, men andra sektorer kan få brist då omställningen och övergången går framåt. Mot bakgrund av covid-19-pandemin är det viktigt att säkerställa att digitaliseringen av utbildning och arbete inte ökar utbildningsskillnaderna och de sociala skillnaderna.

| (19) | Regeringen har vidtagit olika åtgärder för att stödja bostadsutbudet, vilket har bidragit till att antalet färdiga bostäder ökade med nästan 57 % i två år fram till september 2019. I kombination med effektiva makrotillsynsverktyg verkar detta ha bidragit till att bromsa bostadsprisökningarna. Men antalet färdiga bostäder är fortfarande lägre än efterfrågan. Att ha råd med sitt boende är ett problem för många hushåll och hyrorna ökar ständigt. Förbättrad infrastruktur i kombination med samhällsplanering kan vara en viktig faktor för att öka bostadsutbudet. Kan man dessutom lösa de administrativa problemen med böterna för oanvänd tomtmark skulle detta i slutändan kunna förbättra tillgången på bostäder till rimliga priser på medellång sikt. Bristen på subventionerat boende är ett fortsatt problem när det gäller att främja inkludering, också av de mest utsatta. På senare tid har politiska åtgärder gjort att antalet subventionerade bostäder har ökat snabbare, men cirka 68 700 hushåll stod fortfarande i kö till ett subventionerat boende i Irland i juni 2019. Det krävs ytterligare insatser för att täcka behoven hos dem som står i kön i dag och potentiella nya sökande. Bland de cirka 10 000 personer som är registrerade som hemlösa i Irland är 3 500 barn. Detta är oroande med tanke på de potentiella riskerna för större ojämlikhet, kronisk fattigdom och social utestängning. Ensamstående med barn finns bland de grupper som främst är drabbade av hemlöshet. De stora skillnaderna mellan regioner och städer kvarstår, där 69 % av alla hemlösa vuxna finns i Dublin med omnejd. |
| --- | --- |

(19)

Regeringen har vidtagit olika åtgärder för att stödja bostadsutbudet, vilket har bidragit till att antalet färdiga bostäder ökade med nästan 57 % i två år fram till september 2019. I kombination med effektiva makrotillsynsverktyg verkar detta ha bidragit till att bromsa bostadsprisökningarna. Men antalet färdiga bostäder är fortfarande lägre än efterfrågan. Att ha råd med sitt boende är ett problem för många hushåll och hyrorna ökar ständigt. Förbättrad infrastruktur i kombination med samhällsplanering kan vara en viktig faktor för att öka bostadsutbudet. Kan man dessutom lösa de administrativa problemen med böterna för oanvänd tomtmark skulle detta i slutändan kunna förbättra tillgången på bostäder till rimliga priser på medellång sikt. Bristen på subventionerat boende är ett fortsatt problem när det gäller att främja inkludering, också av de mest utsatta. På senare tid har politiska åtgärder gjort att antalet subventionerade bostäder har ökat snabbare, men cirka 68 700 hushåll stod fortfarande i kö till ett subventionerat boende i Irland i juni 2019. Det krävs ytterligare insatser för att täcka behoven hos dem som står i kön i dag och potentiella nya sökande. Bland de cirka 10 000 personer som är registrerade som hemlösa i Irland är 3 500 barn. Detta är oroande med tanke på de potentiella riskerna för större ojämlikhet, kronisk fattigdom och social utestängning. Ensamstående med barn finns bland de grupper som främst är drabbade av hemlöshet. De stora skillnaderna mellan regioner och städer kvarstår, där 69 % av alla hemlösa vuxna finns i Dublin med omnejd.

| (20) | Det inhemska banksystemet är en viktig källa till likviditet för de irländska företagen. Att snabbt få lån kan vara en utmaning för små och medelstora företag och för dem som inte har någon säkerhet eller en redan upparbetad relation med en långivare. De irländska myndigheterna och bankerna har vidtagit flera åtgärder för att mildra företagens och hushållens ekonomiska problem. Det är viktigt att de här åtgärderna skapar den likviditet som behövs och främjar hållbara omstruktureringslösningar för låntagare vars ekonomiska problem är helt kopplade till utbrottet, och som därför kan väntas bli lönsamma igen efter övergångsperioden. Bara ett sådant balanserat tillvägagångssätt kan hjälpa företagen och hushållen att ta sig igenom sina tillfälliga problem utan att man urholkar (den redan svaga) lönsamheten och undergräver de framsteg som Irland har gjort på senare år när det gäller att förbättra banksektorns finansiella stabilitet. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(20)

Det inhemska banksystemet är en viktig källa till likviditet för de irländska företagen. Att snabbt få lån kan vara en utmaning för små och medelstora företag och för dem som inte har någon säkerhet eller en redan upparbetad relation med en långivare. De irländska myndigheterna och bankerna har vidtagit flera åtgärder för att mildra företagens och hushållens ekonomiska problem. Det är viktigt att de här åtgärderna skapar den likviditet som behövs och främjar hållbara omstruktureringslösningar för låntagare vars ekonomiska problem är helt kopplade till utbrottet, och som därför kan väntas bli lönsamma igen efter övergångsperioden. Bara ett sådant balanserat tillvägagångssätt kan hjälpa företagen och hushållen att ta sig igenom sina tillfälliga problem utan att man urholkar (den redan svaga) lönsamheten och undergräver de framsteg som Irland har gjort på senare år när det gäller att förbättra banksektorns finansiella stabilitet. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Omstarten av ekonomin kräver att Irland gör framsteg med sina långtgående miljö-, klimat-, energi- och infrastrukturinvesteringar. Irland släpar efter när det gäller utfasningen av fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser från transporter och byggnader är stora och fortsätter att öka. Irland kommer inte att klara sina 2020-mål för energieffektivitet och förnybar energi. Irland är beroende av energiimport och är bland de medlemsstater som har de högsta elpriserna, vilket kan ha negativa effekter på både miljön och företagens konkurrenskraft. Irlands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, elinfrastruktur, energieffektivitet och hållbara transporter. Klimathandlingsplanen är ett trovärdigt initiativ för att vända den uppåtgående utsläppstrenden. Det kommer att krävas att planens strategier och åtgärder genomförs effektivt och på ett varaktigt sätt för att omsätta ambitionerna i konkreta resultat. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Irland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom det område som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Irland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Omstarten av ekonomin kräver att Irland gör framsteg med sina långtgående miljö-, klimat-, energi- och infrastrukturinvesteringar. Irland släpar efter när det gäller utfasningen av fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser från transporter och byggnader är stora och fortsätter att öka. Irland kommer inte att klara sina 2020-mål för energieffektivitet och förnybar energi. Irland är beroende av energiimport och är bland de medlemsstater som har de högsta elpriserna, vilket kan ha negativa effekter på både miljön och företagens konkurrenskraft. Irlands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, elinfrastruktur, energieffektivitet och hållbara transporter. Klimathandlingsplanen är ett trovärdigt initiativ för att vända den uppåtgående utsläppstrenden. Det kommer att krävas att planens strategier och åtgärder genomförs effektivt och på ett varaktigt sätt för att omsätta ambitionerna i konkreta resultat. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Irland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom det område som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Irland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (22) | Irlands arbete med att minska skillnaderna i produktivitet mellan de utländska och inhemska sektorerna går fortfarande långsamt. Direktstöd via innovationsfonden för omstörtande teknik för samarbete mellan företag och offentliga forskningscentrum, t.ex. genom samarbetsprojekt med näringslivet, däribland små och medelstora företag, och forskningsorgan är välkommet. Trots att Irland ger relativt stora belopp i offentligt stöd till företag utgår stödet främst i form av en skatteavdragsordning för forskning och utveckling. Samtidigt som de senaste ändringarna i 2020 års budget gör skatteavdraget mer attraktivt för små och medelstora företag, tenderar det att gynna större, multinationella företag. Future Jobs Ireland identifierar viktiga åtgärder som kan hjälpa till att ta itu med svagheter i den inhemska ekonomin, särskilt initiativ som ska stärka produktiviteten i de inhemska företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen. Det är viktigt att dessa åtgärder vidtas på ett effektivt sätt. Krisen har också accentuerat de små och medelstora företagens digitaliseringsbehov, framför allt vad gäller lösningar för distansarbete, utbildning av arbetstagare och it-säkerhet. Digital infrastruktur är avgörande för att främja de små och medelstora företagens produktivitet och entreprenörskap. Ultrasnabbt bredband är bara tillgängligt för 5 % av fastigheterna på landsbygden, vilket är en mycket lägre andel än unionsgenomsnittet på 29 %, och Irland är också en av de dyraste medlemsstaterna när det gäller fast bredband. Man har ingått ett avtal om stora offentliga investeringar inom den nationella bredbandsplanen för att åtgärda skillnaderna i infrastruktur, och det är därför viktigt att noggrant följa och säkerställa en snabb utbyggnad av nätet för ultrasnabbt bredband som får offentligt stöd, särskilt på landsbygden. |
| --- | --- |

(22)

Irlands arbete med att minska skillnaderna i produktivitet mellan de utländska och inhemska sektorerna går fortfarande långsamt. Direktstöd via innovationsfonden för omstörtande teknik för samarbete mellan företag och offentliga forskningscentrum, t.ex. genom samarbetsprojekt med näringslivet, däribland små och medelstora företag, och forskningsorgan är välkommet. Trots att Irland ger relativt stora belopp i offentligt stöd till företag utgår stödet främst i form av en skatteavdragsordning för forskning och utveckling. Samtidigt som de senaste ändringarna i 2020 års budget gör skatteavdraget mer attraktivt för små och medelstora företag, tenderar det att gynna större, multinationella företag. Future Jobs Ireland identifierar viktiga åtgärder som kan hjälpa till att ta itu med svagheter i den inhemska ekonomin, särskilt initiativ som ska stärka produktiviteten i de inhemska företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen. Det är viktigt att dessa åtgärder vidtas på ett effektivt sätt. Krisen har också accentuerat de små och medelstora företagens digitaliseringsbehov, framför allt vad gäller lösningar för distansarbete, utbildning av arbetstagare och it-säkerhet. Digital infrastruktur är avgörande för att främja de små och medelstora företagens produktivitet och entreprenörskap. Ultrasnabbt bredband är bara tillgängligt för 5 % av fastigheterna på landsbygden, vilket är en mycket lägre andel än unionsgenomsnittet på 29 %, och Irland är också en av de dyraste medlemsstaterna när det gäller fast bredband. Man har ingått ett avtal om stora offentliga investeringar inom den nationella bredbandsplanen för att åtgärda skillnaderna i infrastruktur, och det är därför viktigt att noggrant följa och säkerställa en snabb utbyggnad av nätet för ultrasnabbt bredband som får offentligt stöd, särskilt på landsbygden.

| (23) | Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Irland har vidtagit åtgärder mot metoderna för aggressiv skatteplanering genom att genomföra de internationella och europeiska initiativ som man kommit överens om och vidtar dessutom vissa ytterligare nationella åtgärder. Men den höga andelen royaltyer och utdelningar i förhållande till BNP tyder på att Irlands skatteregler används av företag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering, och de nationella åtgärdernas effektivitet måste utvärderas. Att bredda skattebasen skulle göra intäkterna mer motståndskraftiga mot ekonomiska svängningar och idiosynkratiska chocker och stärka de automatiska stabilisatorernas funktion. Den höga koncentrationen av bolagsskatteintäkter, där de tio företag som betalar mest står för 45 % av bolagsskatterna, deras volatilitet och potentiellt kortvariga natur, tillsammans med deras ökande andel av de totala skatteintäkterna (en rekordnotering på 18,7 % 2018) visar tydligt på risken att i alltför hög grad förlita sig på dessa intäkter för att finansiera stående löpande utgifter. |
| --- | --- |

(23)

Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Irland har vidtagit åtgärder mot metoderna för aggressiv skatteplanering genom att genomföra de internationella och europeiska initiativ som man kommit överens om och vidtar dessutom vissa ytterligare nationella åtgärder. Men den höga andelen royaltyer och utdelningar i förhållande till BNP tyder på att Irlands skatteregler används av företag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering, och de nationella åtgärdernas effektivitet måste utvärderas. Att bredda skattebasen skulle göra intäkterna mer motståndskraftiga mot ekonomiska svängningar och idiosynkratiska chocker och stärka de automatiska stabilisatorernas funktion. Den höga koncentrationen av bolagsskatteintäkter, där de tio företag som betalar mest står för 45 % av bolagsskatterna, deras volatilitet och potentiellt kortvariga natur, tillsammans med deras ökande andel av de totala skatteintäkterna (en rekordnotering på 18,7 % 2018) visar tydligt på risken att i alltför hög grad förlita sig på dessa intäkter för att finansiera stående löpande utgifter.

| (24) | Trots insatser för att stärka regelverket mot penningtvätt är Irland fortfarande exponerat för risker på grund av sin internationellt inriktade ekonomi med stora inflöden av utländska direktinvesteringar och förekomsten av komplexa juridiska strukturer med utländska förmånstagare. Den nationella riskbedömningen har setts över för att bättre spegla den faktiska riskexponeringen för de personer som yrkesmässigt tillhandahåller tjänster till bolag och truster. De här tjänsteleverantörerna förstår möjligen inte helt riskexponeringen och det leder till att få tvivelaktiga transaktioner anmäls. Tillsynen är inte tillräcklig för att åtgärda de här problemen och bygger inte på en riskbaserad metod, vilket inverkar negativt på regelverket mot penningtvätt. Ett nationellt register över verkliga förmånstagare har inrättats för företag, så att hemlighetsmakeriet kan begränsas och verkliga förmånstagare kan identifieras. Kvaliteten på den information som tillhandahålls och registrets effektivitet behöver övervakas på sikt. |
| --- | --- |

(24)

Trots insatser för att stärka regelverket mot penningtvätt är Irland fortfarande exponerat för risker på grund av sin internationellt inriktade ekonomi med stora inflöden av utländska direktinvesteringar och förekomsten av komplexa juridiska strukturer med utländska förmånstagare. Den nationella riskbedömningen har setts över för att bättre spegla den faktiska riskexponeringen för de personer som yrkesmässigt tillhandahåller tjänster till bolag och truster. De här tjänsteleverantörerna förstår möjligen inte helt riskexponeringen och det leder till att få tvivelaktiga transaktioner anmäls. Tillsynen är inte tillräcklig för att åtgärda de här problemen och bygger inte på en riskbaserad metod, vilket inverkar negativt på regelverket mot penningtvätt. Ett nationellt register över verkliga förmånstagare har inrättats för företag, så att hemlighetsmakeriet kan begränsas och verkliga förmånstagare kan identifieras. Kvaliteten på den information som tillhandahålls och registrets effektivitet behöver övervakas på sikt.

| (25) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(25)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (26) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Irland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(26)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Irland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (27) | Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Irland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt med ett nära samarbete mellan länderna i den ekonomiska och monetära unionen för att åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Irland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (28) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Irlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Irland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Irland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Irlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Irland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Irland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (29) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (30) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Irland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet och stärka dess resiliens, inbegripet genom att tillgodose hälso- och sjukvårdspersonalens behov och säkerställa allmän tillgång till primärvård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja sysselsättningen genom kompetensutveckling. Ta itu med risken för en digital klyfta, också inom utbildningssektorn. Öka tillgången på subventionerat boende och bostäder till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fortsätta att stödja företagen, särskilt de små och medelstora företagen, framför allt genom åtgärder för att säkerställa deras likviditet. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbar kollektivtrafik, vattenförsörjning och avloppsrening, forskning och innovation samt digital infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Bredda skattebasen. Påskynda åtgärder för att avskaffa de inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering, däribland utlandsbetalningar. Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverket mot penningtvätt i fråga om tjänsteleverantörer till truster och bolag. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 35.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/46 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/46

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Greklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Grekland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Grekland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Grekland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Greklands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019) och Greklands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser. De konstaterade obalanserna är framför allt kopplade till den stora offentliga skulden, den stora andelen nödlidande lån i bankernas balansräkningar och utrikeshandeln, i en situation där den potentiella tillväxten fortfarande är låg och arbetslösheten hög. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Grekland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Greklands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019) och Greklands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser. De konstaterade obalanserna är framför allt kopplade till den stora offentliga skulden, den stora andelen nödlidande lån i bankernas balansräkningar och utrikeshandeln, i en situation där den potentiella tillväxten fortfarande är låg och arbetslösheten hög.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Grekland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Grekland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de grekiska regionerna på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Grekland, vilket förvärrar den redan iakttagna trenden mot växande skillnader mellan huvudstaden och framför allt öar och bergsregioner, som intensifierades ytterligare under åren med finanskris. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de grekiska regionerna på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Grekland, vilket förvärrar den redan iakttagna trenden mot växande skillnader mellan huvudstaden och framför allt öar och bergsregioner, som intensifierades ytterligare under åren med finanskris. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Grekland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Grekland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Grekland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Grekland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 4,7 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 0,2 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 176,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 188,8 % 2020, och minska igen till 176,8 % 2021, enligt stabilitetsprogrammet för 2020. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de oavgjorda rättstvisterna och skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 4,7 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 0,2 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 176,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 188,8 % 2020, och minska igen till 176,8 % 2021, enligt stabilitetsprogrammet för 2020. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de oavgjorda rättstvisterna och skyldigheterna att tillhandahålla allmännyttiga tjänster. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Grekland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar ett tillfälligt ekonomiskt stöd till löntagare, egenföretagare, enskilda företag och vissa fria yrken som påverkas av pandemin, utbetalning av återbetalningspliktiga förskott för företag med minskad omsättning, betalning av socialförsäkringsavgifter för anställda vars anställningsavtal har avbrutits, uppskov med skatter och socialförsäkringsavgifter inklusive delbetalningssystem för skatter under minst tre månader för alla företag, egenföretagare och löntagare som påverkas av covid-19-pandemin, räntesubventioner på lån till små och medelstora företag och högre hälso- och sjukvårdsutgifter. Dessutom har Grekland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar en kontantsäkerhet för att stödja bankernas utlåning, som distribueras via den grekiska utvecklingsbanken. I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov också som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Grekland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Grekland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar ett tillfälligt ekonomiskt stöd till löntagare, egenföretagare, enskilda företag och vissa fria yrken som påverkas av pandemin, utbetalning av återbetalningspliktiga förskott för företag med minskad omsättning, betalning av socialförsäkringsavgifter för anställda vars anställningsavtal har avbrutits, uppskov med skatter och socialförsäkringsavgifter inklusive delbetalningssystem för skatter under minst tre månader för alla företag, egenföretagare och löntagare som påverkas av covid-19-pandemin, räntesubventioner på lån till små och medelstora företag och högre hälso- och sjukvårdsutgifter. Dessutom har Grekland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar en kontantsäkerhet för att stödja bankernas utlåning, som distribueras via den grekiska utvecklingsbanken. I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov också som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Grekland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Greklands underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 6,4 % av BNP 2020 och 2,1 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 196,4 % av BNP 2020 och 182,6 % 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Greklands underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 6,4 % av BNP 2020 och 2,1 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 196,4 % av BNP 2020 och 182,6 % 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Greklands bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt medan underskottskriteriet inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Greklands bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt medan underskottskriteriet inte är uppfyllt.

| (16) | När det gäller covid-19-pandemin verkar Greklands snabba reaktion och kontroll av efterlevnaden av restriktionerna, att döma av det hittills relativt låga antalet bekräftade sjukdomsfall, vara ett effektivt tillvägagångssätt. Covid-19-krisens ekonomiska konsekvenser förväntas dock bli allvarliga, eftersom Grekland jämfört med andra medlemsstater är starkt beroende av turist- och transportnäringarna. Inom turismen kan Grekland tappa en stor del av intäkterna jämfört med 2019. Turismen är den viktigaste tjänsteexporten i Greklands ekonomi och står för 45 % av tjänsteexporten. Sjöfartssektorn som står för 40 % av tjänsteexporten förväntas också påverkas av en minskad efterfrågan när den globala handeln minskar på grund av pandemin. På grund av isoleringsåtgärderna, lägre disponibla inkomster och ökad arbetslöshet förväntas den inhemska efterfrågan krympa betydligt. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller covid-19-pandemin verkar Greklands snabba reaktion och kontroll av efterlevnaden av restriktionerna, att döma av det hittills relativt låga antalet bekräftade sjukdomsfall, vara ett effektivt tillvägagångssätt. Covid-19-krisens ekonomiska konsekvenser förväntas dock bli allvarliga, eftersom Grekland jämfört med andra medlemsstater är starkt beroende av turist- och transportnäringarna. Inom turismen kan Grekland tappa en stor del av intäkterna jämfört med 2019. Turismen är den viktigaste tjänsteexporten i Greklands ekonomi och står för 45 % av tjänsteexporten. Sjöfartssektorn som står för 40 % av tjänsteexporten förväntas också påverkas av en minskad efterfrågan när den globala handeln minskar på grund av pandemin. På grund av isoleringsåtgärderna, lägre disponibla inkomster och ökad arbetslöshet förväntas den inhemska efterfrågan krympa betydligt.

| (17) | Vid covid-19-utbrottet aktiverade Grekland sin nationella pandemiplan och införde snabbt en rad nya åtgärder, bland annat sträng karantän och social distansering, särskilt för dem som misstänktes ha haft någon kontakt med personer som bar på viruset. Myndigheterna antog ett flertal olika åtgärder för att mildra de ekonomiska och sociala effekterna, motsvarande upp till 10,5 % av BNP 2020. Åtgärderna medför finanspolitiska åtgärder om 5 % av BNP med en nettobudgeteffekt på 3,7 % av BNP och ytterligare 1,9 % av BNP i tillfälliga uppskov med skatter och kontantsäkerhet för affärsbanker, som skulle kunna ge upp till 3,6 % av BNP i ytterligare nya lån. Den offentliga hälso- och sjukvårdssektorn har fått ett engångstillskott på 273 miljoner euro som ska täcka exempelvis anställning av ytterligare 2 000 personer inom hälso- och sjukvården, inköp av sjukvårdsutrustning och sjukvårdsmaterial och ökad testning. |
| --- | --- |

(17)

Vid covid-19-utbrottet aktiverade Grekland sin nationella pandemiplan och införde snabbt en rad nya åtgärder, bland annat sträng karantän och social distansering, särskilt för dem som misstänktes ha haft någon kontakt med personer som bar på viruset. Myndigheterna antog ett flertal olika åtgärder för att mildra de ekonomiska och sociala effekterna, motsvarande upp till 10,5 % av BNP 2020. Åtgärderna medför finanspolitiska åtgärder om 5 % av BNP med en nettobudgeteffekt på 3,7 % av BNP och ytterligare 1,9 % av BNP i tillfälliga uppskov med skatter och kontantsäkerhet för affärsbanker, som skulle kunna ge upp till 3,6 % av BNP i ytterligare nya lån. Den offentliga hälso- och sjukvårdssektorn har fått ett engångstillskott på 273 miljoner euro som ska täcka exempelvis anställning av ytterligare 2 000 personer inom hälso- och sjukvården, inköp av sjukvårdsutrustning och sjukvårdsmaterial och ökad testning.

| (18) | För att man ska kunna fortsätta att hantera covid-19-pandemin måste hälso- och sjukvårdssystemets kapacitet, tillgänglighet och resiliens förbättras. Direktbetalningar för privat hälso- och sjukvård och informella betalningar – som är nära kopplade till ineffektiv sjukhusförvaltning – är fortfarande höga. Detta leder till ojämlikhet. Tillgången till hälso- och sjukvård är fortfarande ett problem och självrapporterade, ej tillgodosedda vårdbehov är bland de högsta i unionen, med stora skillnader mellan inkomstgrupper och anställningsförhållanden. Egenavgifterna har inte i tillräcklig grad behovsprövats för att skydda utsatta grupper. Detta förvärras av överutbudet och därmed överkonsumtionen av ofta överdrivet dyra läkemedel. För att hantera detta håller Grekland på att genomföra en ambitiös primärvårdsreform för att ge tillgång till grundläggande tjänster på kort sikt, och ett omfattande system som bygger på slussning för hela befolkningen på längre sikt. Tidiga tecken tyder på att detta kan vara lösningen för att skydda medborgarna och begränsa spridningen av viruset, samtidigt som man säkerställer att systemets fulla kapacitet kan utnyttjas för att behandla patienter efter deras behov. Man har ännu inte funnit någon hållbar lösning för sjukvårdsutgifterna, eftersom finanspolitisk hållbarhet främst säkerställs med ett återkravssystem som i allt högre grad utsätts för press på grund otillräckliga strukturella åtgärder. Trots vissa uppmuntrande åtgärder som nyligen vidtagits är den centraliserade upphandlingen fortfarande svag. Under 2018 låg de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård under unionsgenomsnittet, även inklusive värdet av återkraven som tillförde ungefär 1 % av BNP. Ökad effektivitet och ytterligare ekonomiska resurser behövs för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets ändamålsenlighet, tillgänglighet och totala resiliens. |
| --- | --- |

(18)

För att man ska kunna fortsätta att hantera covid-19-pandemin måste hälso- och sjukvårdssystemets kapacitet, tillgänglighet och resiliens förbättras. Direktbetalningar för privat hälso- och sjukvård och informella betalningar – som är nära kopplade till ineffektiv sjukhusförvaltning – är fortfarande höga. Detta leder till ojämlikhet. Tillgången till hälso- och sjukvård är fortfarande ett problem och självrapporterade, ej tillgodosedda vårdbehov är bland de högsta i unionen, med stora skillnader mellan inkomstgrupper och anställningsförhållanden. Egenavgifterna har inte i tillräcklig grad behovsprövats för att skydda utsatta grupper. Detta förvärras av överutbudet och därmed överkonsumtionen av ofta överdrivet dyra läkemedel. För att hantera detta håller Grekland på att genomföra en ambitiös primärvårdsreform för att ge tillgång till grundläggande tjänster på kort sikt, och ett omfattande system som bygger på slussning för hela befolkningen på längre sikt. Tidiga tecken tyder på att detta kan vara lösningen för att skydda medborgarna och begränsa spridningen av viruset, samtidigt som man säkerställer att systemets fulla kapacitet kan utnyttjas för att behandla patienter efter deras behov. Man har ännu inte funnit någon hållbar lösning för sjukvårdsutgifterna, eftersom finanspolitisk hållbarhet främst säkerställs med ett återkravssystem som i allt högre grad utsätts för press på grund otillräckliga strukturella åtgärder. Trots vissa uppmuntrande åtgärder som nyligen vidtagits är den centraliserade upphandlingen fortfarande svag. Under 2018 låg de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvård under unionsgenomsnittet, även inklusive värdet av återkraven som tillförde ungefär 1 % av BNP. Ökad effektivitet och ytterligare ekonomiska resurser behövs för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets ändamålsenlighet, tillgänglighet och totala resiliens.

| (19) | Åtgärder behövs för att mildra effekterna av covid-19-krisen på arbetstagare och företag. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 19,9 % 2020 och återhämta sig något, till 16,8 % 2021. Grekland har redan infört ett tillfälligt system som minskar arbetskostnaderna för företag vars verksamhet har stoppats eller drabbats hårt, samtidigt som det ska skydda anställningsavtal och ge inkomststöd till de berörda arbetstagarna. Ett mer omfattande system för korttidsarbete skulle dock ge en mer hållbar och flexibel lösning och myndigheterna har vidtagit åtgärder i den riktningen genom att anta stödsystemet för sysselsättning SYN-ERGASIA, som ska införas från och med den 15 juni till och med den 15 oktober 2020. Ett sådant system skulle göra det möjligt för företag att tillämpa en minskning av arbetstiden på ett differentierat sätt, som motsvarar graden av begränsning av deras verksamhet, samtidigt som man upprätthåller driften i industrierna och förhindrar att tillfälliga uppsägningar blir permanenta. Utökade flexibla arbetsformer, som distansarbete, som hittills varit begränsade i Grekland jämfört med andra medlemsstater, skulle också kunna bidra till att skydda den ekonomiska verksamheten och jobben under restriktionerna och den sociala distanseringen. |
| --- | --- |

(19)

Åtgärder behövs för att mildra effekterna av covid-19-krisen på arbetstagare och företag. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 19,9 % 2020 och återhämta sig något, till 16,8 % 2021. Grekland har redan infört ett tillfälligt system som minskar arbetskostnaderna för företag vars verksamhet har stoppats eller drabbats hårt, samtidigt som det ska skydda anställningsavtal och ge inkomststöd till de berörda arbetstagarna. Ett mer omfattande system för korttidsarbete skulle dock ge en mer hållbar och flexibel lösning och myndigheterna har vidtagit åtgärder i den riktningen genom att anta stödsystemet för sysselsättning SYN-ERGASIA, som ska införas från och med den 15 juni till och med den 15 oktober 2020. Ett sådant system skulle göra det möjligt för företag att tillämpa en minskning av arbetstiden på ett differentierat sätt, som motsvarar graden av begränsning av deras verksamhet, samtidigt som man upprätthåller driften i industrierna och förhindrar att tillfälliga uppsägningar blir permanenta. Utökade flexibla arbetsformer, som distansarbete, som hittills varit begränsade i Grekland jämfört med andra medlemsstater, skulle också kunna bidra till att skydda den ekonomiska verksamheten och jobben under restriktionerna och den sociala distanseringen.

| (20) | Covid-19-krisen riskerar att ännu en gång förvärra den sociala situationen för stora delar av befolkningen och öka inkomstskillnaderna. Innan pandemin bröt ut var den andel av den grekiska befolkningen som löpte risk för fattigdom eller social utestängning fortfarande en av de högsta i unionen, och barn och personer i arbetsför ålder löpte större risk än äldre. Fattigdom bland förvärvsarbetande, tillgång till bostäder till rimliga priser och energifattigdom har också varit stora problem. För att mildra krisens effekter kommer det att bli nödvändigt att ge alla drabbade arbetstagare och egenföretagare lämplig ersättning för inkomstbortfall, även dem som har sämre tillgång till socialt skydd. Det kommer också att vara viktigt att stödja de mest utsatta grupperna, inbegripet dem som står utanför arbetsmarknaden eller utför odeklarerat arbete, genom att stärka de sociala skyddsnäten. När allt fler människor troligen kommer att utnyttja de grundläggande sociala skyddsnäten, kommer det att vara viktigt att förbättra minimiinkomststödet. Heltäckande tillgång till sociala tjänster är nödvändigt för de mest utsatta och sårbara grupperna, däribland personer med funktionsnedsättning, flyktingar och asylsökande. Dessutom är den långvariga vården och omsorgen inte tillräckligt utvecklad. Grekland bör också ytterligare främja tillgången till bostäder till rimlig kostnad, särskilt för hushåll som löper risk att drabbas av fattigdom. Det kan exempelvis ske genom ett system för att hjälpa utsatta husägare med bolånen. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-krisen riskerar att ännu en gång förvärra den sociala situationen för stora delar av befolkningen och öka inkomstskillnaderna. Innan pandemin bröt ut var den andel av den grekiska befolkningen som löpte risk för fattigdom eller social utestängning fortfarande en av de högsta i unionen, och barn och personer i arbetsför ålder löpte större risk än äldre. Fattigdom bland förvärvsarbetande, tillgång till bostäder till rimliga priser och energifattigdom har också varit stora problem. För att mildra krisens effekter kommer det att bli nödvändigt att ge alla drabbade arbetstagare och egenföretagare lämplig ersättning för inkomstbortfall, även dem som har sämre tillgång till socialt skydd. Det kommer också att vara viktigt att stödja de mest utsatta grupperna, inbegripet dem som står utanför arbetsmarknaden eller utför odeklarerat arbete, genom att stärka de sociala skyddsnäten. När allt fler människor troligen kommer att utnyttja de grundläggande sociala skyddsnäten, kommer det att vara viktigt att förbättra minimiinkomststödet. Heltäckande tillgång till sociala tjänster är nödvändigt för de mest utsatta och sårbara grupperna, däribland personer med funktionsnedsättning, flyktingar och asylsökande. Dessutom är den långvariga vården och omsorgen inte tillräckligt utvecklad. Grekland bör också ytterligare främja tillgången till bostäder till rimlig kostnad, särskilt för hushåll som löper risk att drabbas av fattigdom. Det kan exempelvis ske genom ett system för att hjälpa utsatta husägare med bolånen.

| (21) | Covid-19-krisen har hejdat den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden som rått under senare år, och arbetslösheten har återigen börjat stiga. För att stödja en stabil återhämtning av sysselsättningen efter krisen måste Grekland genomföra reformer som ökar politikens ändamålsenligt när det gäller att få människor i arbete eller studier, särskilt med utbildningsprogram. En lösning skulle vara att öka arbetsförmedlingens kapacitet att tillhandahålla kontinuerligt och individanpassat stöd till arbetssökande. Grekland måste ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar och kvinnor som är de som påverkas mest av bristen på arbetstillfällen. Det finns också utrymme för att förbättra den sociala dialogen genom att stödja ett aktivt och meningsfullt deltagande av arbetsmarknadens parter i beslutsfattandet. Det gäller också för utformningen och genomförandet av åtgärder för att hantera effekterna av covid-19-krisen. Regeringen bör inrikta sina insatser på att förbättra de grundläggande färdigheterna för alla, inklusive de digitala färdigheterna. Det kommer att vara mycket viktigt att ta itu med dåliga utbildningsresultat, uppgradera yrkesutbildningen och utöka vuxenutbildningen. För att minska kompetensglappet och påskynda arbetsmarknadens återhämtning är det viktigt att höja kvaliteten på utbildningen och öka dess relevans för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19-krisen har hejdat den positiva utvecklingen på arbetsmarknaden som rått under senare år, och arbetslösheten har återigen börjat stiga. För att stödja en stabil återhämtning av sysselsättningen efter krisen måste Grekland genomföra reformer som ökar politikens ändamålsenligt när det gäller att få människor i arbete eller studier, särskilt med utbildningsprogram. En lösning skulle vara att öka arbetsförmedlingens kapacitet att tillhandahålla kontinuerligt och individanpassat stöd till arbetssökande. Grekland måste ägna särskild uppmärksamhet åt ungdomar och kvinnor som är de som påverkas mest av bristen på arbetstillfällen. Det finns också utrymme för att förbättra den sociala dialogen genom att stödja ett aktivt och meningsfullt deltagande av arbetsmarknadens parter i beslutsfattandet. Det gäller också för utformningen och genomförandet av åtgärder för att hantera effekterna av covid-19-krisen. Regeringen bör inrikta sina insatser på att förbättra de grundläggande färdigheterna för alla, inklusive de digitala färdigheterna. Det kommer att vara mycket viktigt att ta itu med dåliga utbildningsresultat, uppgradera yrkesutbildningen och utöka vuxenutbildningen. För att minska kompetensglappet och påskynda arbetsmarknadens återhämtning är det viktigt att höja kvaliteten på utbildningen och öka dess relevans för arbetsmarknaden.

| (22) | Redan från början har regeringens prioritering i reaktionen på covid-19-utbrottet med rätta varit att ge hållbart likviditetsstöd, inbegripet rörelsekapital, till drabbade företag – särskilt små och medelstora företag och mikroföretag – framför allt genom lån och garantier. Inom den tillfälliga ramen för statligt stöd har Grekland infört tre system för att öka företagens kapitallikviditet, närmare bestämt följande: i) ett system som täcker förskott med återbetalningsskyldighet, ii) ett system för kontant säkerhet för att täcka banklån och iii) ett räntesubventionssystem för löpande lån. I denna process är det viktigt att banksektorn, med stöd av myndigheterna, uppfyller sin förmedlande roll för att upprätthålla det nödvändiga kreditflödet, utifrån lämpliga kreditriskbedömningar och försiktiga kreditnormer, samtidigt som man noggrant rapporterar eventuella avvikelser i tillgångskvaliteten. Om man ska skydda tillgångskvaliteten och samtidigt stärka den ekonomiska återhämtningen är det avgörande att stödja banksektorns kapacitet att erbjuda hållbara skuldsaneringslösningar till bärkraftiga låntagare som drabbats av krisen. |
| --- | --- |

(22)

Redan från början har regeringens prioritering i reaktionen på covid-19-utbrottet med rätta varit att ge hållbart likviditetsstöd, inbegripet rörelsekapital, till drabbade företag – särskilt små och medelstora företag och mikroföretag – framför allt genom lån och garantier. Inom den tillfälliga ramen för statligt stöd har Grekland infört tre system för att öka företagens kapitallikviditet, närmare bestämt följande: i) ett system som täcker förskott med återbetalningsskyldighet, ii) ett system för kontant säkerhet för att täcka banklån och iii) ett räntesubventionssystem för löpande lån. I denna process är det viktigt att banksektorn, med stöd av myndigheterna, uppfyller sin förmedlande roll för att upprätthålla det nödvändiga kreditflödet, utifrån lämpliga kreditriskbedömningar och försiktiga kreditnormer, samtidigt som man noggrant rapporterar eventuella avvikelser i tillgångskvaliteten. Om man ska skydda tillgångskvaliteten och samtidigt stärka den ekonomiska återhämtningen är det avgörande att stödja banksektorns kapacitet att erbjuda hållbara skuldsaneringslösningar till bärkraftiga låntagare som drabbats av krisen.

| (23) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Det kommer att vara avgörande att öka de tillväxtfrämjande investeringarna i prioriterade sektorer för att understödja den långsiktiga tillväxten och minska de regionala skillnaderna. Under 2019 understeg de offentliga investeringarna planerna med mer än 1 % av BNP, efter liknande otillfredsställande resultat under föregående år. Myndigheterna har börjat åtgärda detta ihållande underutnyttjande genom att upprätta ett ”nationellt utvecklingsprogram” för att stärka reglerna för utveckling, styrning, finansiering och genomförande av projekt som får stöd samt en handlingsplan för att förbättra prognoser och övervakning av offentliga investeringar. Med tanke på hur viktiga offentliga investeringar kommer att vara för att få fart på den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen, är det avgörande att avlägsna eventuella kvarstående administrativa hinder och upprätta en förteckning över nya projekt som ska genomföras. En särskild projektberedningsfond skulle ytterligare kunna förbättra och skynda på de offentliga investeringarna. Ett effektivare genomförande av offentliga investeringar skulle ytterligare stimulera tillväxten med hjälp av multiplikatoreffekten. Grekland skulle också gynnas av en effektivare och hållbarare offentlig upphandling, som en integrerad del av landets insatser för att förbättra och rationalisera de offentliga utgifterna och garantera ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Detta skulle kräva att man tar itu med de konstaterade bristerna, exempelvis fenomenet med omotiverat låga anbud, genom lämplig lagstiftning och administrativa åtgärder. |
| --- | --- |

(23)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Det kommer att vara avgörande att öka de tillväxtfrämjande investeringarna i prioriterade sektorer för att understödja den långsiktiga tillväxten och minska de regionala skillnaderna. Under 2019 understeg de offentliga investeringarna planerna med mer än 1 % av BNP, efter liknande otillfredsställande resultat under föregående år. Myndigheterna har börjat åtgärda detta ihållande underutnyttjande genom att upprätta ett ”nationellt utvecklingsprogram” för att stärka reglerna för utveckling, styrning, finansiering och genomförande av projekt som får stöd samt en handlingsplan för att förbättra prognoser och övervakning av offentliga investeringar. Med tanke på hur viktiga offentliga investeringar kommer att vara för att få fart på den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen, är det avgörande att avlägsna eventuella kvarstående administrativa hinder och upprätta en förteckning över nya projekt som ska genomföras. En särskild projektberedningsfond skulle ytterligare kunna förbättra och skynda på de offentliga investeringarna. Ett effektivare genomförande av offentliga investeringar skulle ytterligare stimulera tillväxten med hjälp av multiplikatoreffekten. Grekland skulle också gynnas av en effektivare och hållbarare offentlig upphandling, som en integrerad del av landets insatser för att förbättra och rationalisera de offentliga utgifterna och garantera ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Detta skulle kräva att man tar itu med de konstaterade bristerna, exempelvis fenomenet med omotiverat låga anbud, genom lämplig lagstiftning och administrativa åtgärder.

| (24) | Om man ska lyckas få nytt liv i Greklands ekonomi kommer det också att krävas att man tar itu med vissa långsiktiga svagheter och utnyttjar potentiella framtida möjligheter. Till sektorerna med betydande investeringsbehov hör bland annat transport och logistik, där stöd framför allt behövs för järnvägar, trafiksäkerhet och uppgradering av intermodala knutpunkter, och hantering av fast avfall och avloppsvatten från tätbebyggelse där det behövs miljömässigt hållbara investeringar. Greklands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer också att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Planerade investeringar i energisektorn, exempelvis småskaliga projekt inom området energieffektivitet, renovering av byggnader och projekt för förnybar energi, skulle kunna tidigareläggas och bidra till den ekonomiska återhämtningen efter covid-19. Förberedelserna av medelfristiga återhämtningsåtgärder kan basera sig på planerade investeringar inom medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner, förteckningar över projekt av gemensamt intresse och planer för infrastrukturutveckling. Tillhörande investeringar skulle kunna omfatta gränsöverskridande förbindelser för import och export av energi mellan angränsande medlemsstater för att säkerställa elförsörjningen för människor och företag i Grekland, och åtgärder för att säkerställa en rättvis övergång för de regioner som påverkas mest av Greklands ambitiösa plan att övergå från brunkolsbaserad elproduktion. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Grekland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Grekland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(24)

Om man ska lyckas få nytt liv i Greklands ekonomi kommer det också att krävas att man tar itu med vissa långsiktiga svagheter och utnyttjar potentiella framtida möjligheter. Till sektorerna med betydande investeringsbehov hör bland annat transport och logistik, där stöd framför allt behövs för järnvägar, trafiksäkerhet och uppgradering av intermodala knutpunkter, och hantering av fast avfall och avloppsvatten från tätbebyggelse där det behövs miljömässigt hållbara investeringar. Greklands omställning till en klimatneutral ekonomi kommer också att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Planerade investeringar i energisektorn, exempelvis småskaliga projekt inom området energieffektivitet, renovering av byggnader och projekt för förnybar energi, skulle kunna tidigareläggas och bidra till den ekonomiska återhämtningen efter covid-19. Förberedelserna av medelfristiga återhämtningsåtgärder kan basera sig på planerade investeringar inom medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner, förteckningar över projekt av gemensamt intresse och planer för infrastrukturutveckling. Tillhörande investeringar skulle kunna omfatta gränsöverskridande förbindelser för import och export av energi mellan angränsande medlemsstater för att säkerställa elförsörjningen för människor och företag i Grekland, och åtgärder för att säkerställa en rättvis övergång för de regioner som påverkas mest av Greklands ambitiösa plan att övergå från brunkolsbaserad elproduktion. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Grekland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Grekland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (25) | Trots vissa framsteg under tidigare år måste Grekland påskynda sina satsningar för att förbättra sin digitala prestanda, bland annat genom att införa digitala verktyg och tjänster inom den offentliga förvaltningen, rättsväsendet och näringslivet. Att hålla uppe drivkraften och behålla de vinster som uppnåtts genom lanseringen av ett antal digitala tjänster sedan covid-19-utbrottet kan bli särskilt relevant för den offentliga förvaltningen och återhämtningsfasen. En strategi för att påskynda användningen av digital teknik inom alla ekonomiska sektorer, däribland den offentliga förvaltningen, och driftskompatibiliteten mellan olika informationssystem, särskilt databasen för marknadsövervakning, skulle kunna bidra till att överbrygga produktivitetsgapet till de medlemsstater som har euron som valuta och lätta på den administrativa bördan. Ökad tillgång till nät med mycket hög kapacitet och användning av mycket snabb internetuppkoppling är också en prioritering. När det gäller digitala färdigheter ligger Grekland under unionsgenomsnittet. År 2019 hade endast 51 % av grekerna i gruppen 16–74 år åtminstone grundläggande digitala färdigheter, jämfört med ett unionsgenomsnitt på 58 %. Med digital vidareutbildning skulle alla i Grekland kunna få tillgång till e-tjänster på lika villkor, företagen skulle kunna använda distansarbete och e-verktyg på ett effektivt sätt och alla studerande – i skola, på universitet och i vuxenutbildning – skulle kunna delta fullt ut i distansundervisning. Mindre gynnade grupper, däribland flyktingar och asylsökande, och personer som lever i avlägsna områden och landsbygdsområden bör få särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

(25)

Trots vissa framsteg under tidigare år måste Grekland påskynda sina satsningar för att förbättra sin digitala prestanda, bland annat genom att införa digitala verktyg och tjänster inom den offentliga förvaltningen, rättsväsendet och näringslivet. Att hålla uppe drivkraften och behålla de vinster som uppnåtts genom lanseringen av ett antal digitala tjänster sedan covid-19-utbrottet kan bli särskilt relevant för den offentliga förvaltningen och återhämtningsfasen. En strategi för att påskynda användningen av digital teknik inom alla ekonomiska sektorer, däribland den offentliga förvaltningen, och driftskompatibiliteten mellan olika informationssystem, särskilt databasen för marknadsövervakning, skulle kunna bidra till att överbrygga produktivitetsgapet till de medlemsstater som har euron som valuta och lätta på den administrativa bördan. Ökad tillgång till nät med mycket hög kapacitet och användning av mycket snabb internetuppkoppling är också en prioritering. När det gäller digitala färdigheter ligger Grekland under unionsgenomsnittet. År 2019 hade endast 51 % av grekerna i gruppen 16–74 år åtminstone grundläggande digitala färdigheter, jämfört med ett unionsgenomsnitt på 58 %. Med digital vidareutbildning skulle alla i Grekland kunna få tillgång till e-tjänster på lika villkor, företagen skulle kunna använda distansarbete och e-verktyg på ett effektivt sätt och alla studerande – i skola, på universitet och i vuxenutbildning – skulle kunna delta fullt ut i distansundervisning. Mindre gynnade grupper, däribland flyktingar och asylsökande, och personer som lever i avlägsna områden och landsbygdsområden bör få särskild uppmärksamhet.

| (26) | Efter att framgångsrikt ha avslutat programmet för ekonomiskt stöd inom Europeiska stabilitetsmekanismen 2018 omfattas nu Grekland av förstärkt övervakning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (7). Aktiveringen av förstärkt övervakning för Grekland i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (8) och (EU) 2019/338 (9) innebär att landet på medellång sikt måste fortsätta att vidta åtgärder för att hantera de potentiella källorna till makroekonomiska obalanser, samtidigt som man genomför strukturreformer för att stödja en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Grekland åtog sig vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta med de reformer som antagits inom programmet tills de är helt genomförda. Grekland åtog sig också att genomföra specifika åtgärder gällande finanspolitiska strukturåtgärder, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering, rättssystemets funktion, offentlig förvaltning och korruptionsbekämpning. De här strukturreformerna blir allt viktigare för Greklands insatser för att få igång ekonomin igen. Ett framgångsrikt genomförande och slutförande av de här reformerna bör i hög grad bidra till att stödja Greklands tillväxt på medellång och lång sikt. Grekland omfattas av kvartalsrapportering om genomförandet av de åtaganden som ingår i den förstärkta övervakningen, och en positiv rapport kan varje halvår utlösa skuldlättnadsåtgärder motsvarande upp till 0,7 % av BNP per år. I april och december 2019 utlöste Eurogruppen de två första delarna av de politiskt villkorade skuldåtgärderna, motsvarande 970 respektive 767 miljoner euro. Den sjätte rapporten om den förstärkta övervakningen med en bedömning av Greklands genomförande av sina åtaganden offentliggjordes 20 maj 2020. |
| --- | --- |

(26)

Efter att framgångsrikt ha avslutat programmet för ekonomiskt stöd inom Europeiska stabilitetsmekanismen 2018 omfattas nu Grekland av förstärkt övervakning i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 (7). Aktiveringen av förstärkt övervakning för Grekland i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (8) och (EU) 2019/338 (9) innebär att landet på medellång sikt måste fortsätta att vidta åtgärder för att hantera de potentiella källorna till makroekonomiska obalanser, samtidigt som man genomför strukturreformer för att stödja en stabil och hållbar ekonomisk tillväxt. Grekland åtog sig vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 att fortsätta med de reformer som antagits inom programmet tills de är helt genomförda. Grekland åtog sig också att genomföra specifika åtgärder gällande finanspolitiska strukturåtgärder, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering, rättssystemets funktion, offentlig förvaltning och korruptionsbekämpning. De här strukturreformerna blir allt viktigare för Greklands insatser för att få igång ekonomin igen. Ett framgångsrikt genomförande och slutförande av de här reformerna bör i hög grad bidra till att stödja Greklands tillväxt på medellång och lång sikt. Grekland omfattas av kvartalsrapportering om genomförandet av de åtaganden som ingår i den förstärkta övervakningen, och en positiv rapport kan varje halvår utlösa skuldlättnadsåtgärder motsvarande upp till 0,7 % av BNP per år. I april och december 2019 utlöste Eurogruppen de två första delarna av de politiskt villkorade skuldåtgärderna, motsvarande 970 respektive 767 miljoner euro. Den sjätte rapporten om den förstärkta övervakningen med en bedömning av Greklands genomförande av sina åtaganden offentliggjordes 20 maj 2020.

| (27) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(27)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (28) | I den nuvarande situationen är det avgörande att bibehålla inriktningen på omorganisation av banker för att bevara den ekonomiska stabiliteten och frigöra kapacitet inom banksektorn för klara finansieringen av den ekonomiska återhämtningen. Banksektorn har blivit mer motståndskraftig, vilket ledde till att kapitalkontrollerna avskaffades i september 2019, men det finns fortfarande stora risker och utmaningar relaterade till den tidigare utvecklingen. Det omfattar en fortfarande stor andel nödlidande lån, en kapitalställning i linje med kapitalkraven men med en ökad efterfrågan på medellång sikt och låg lönsamhet beroende på kredittillväxt. Därför är de grekiska bankerna särskilt utsatta för risken för ökade finansieringskostnader och en ny försämring av tillgångskvaliteten på grund av covid-19-pandemin. Att främja en fortsatt fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån, i kombination med nya lån och bärkraftiga omstruktureringar av långfristiga lån i enlighet försiktiga kreditnormer, kan vara avgörande om man ska lyckas nå det dubbla målet att mildra pandemins effekter på tillgångskvaliteten samtidigt som man tar itu tidigare nödlidande lån. En reform av den rättsliga ramen som tillåter obegränsat ianspråktagande av säkerhet från låntagare som inte uppfyller sina skyldigheter kan vara ett viktigt steg i den riktningen. |
| --- | --- |

(28)

I den nuvarande situationen är det avgörande att bibehålla inriktningen på omorganisation av banker för att bevara den ekonomiska stabiliteten och frigöra kapacitet inom banksektorn för klara finansieringen av den ekonomiska återhämtningen. Banksektorn har blivit mer motståndskraftig, vilket ledde till att kapitalkontrollerna avskaffades i september 2019, men det finns fortfarande stora risker och utmaningar relaterade till den tidigare utvecklingen. Det omfattar en fortfarande stor andel nödlidande lån, en kapitalställning i linje med kapitalkraven men med en ökad efterfrågan på medellång sikt och låg lönsamhet beroende på kredittillväxt. Därför är de grekiska bankerna särskilt utsatta för risken för ökade finansieringskostnader och en ny försämring av tillgångskvaliteten på grund av covid-19-pandemin. Att främja en fortsatt fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån, i kombination med nya lån och bärkraftiga omstruktureringar av långfristiga lån i enlighet försiktiga kreditnormer, kan vara avgörande om man ska lyckas nå det dubbla målet att mildra pandemins effekter på tillgångskvaliteten samtidigt som man tar itu tidigare nödlidande lån. En reform av den rättsliga ramen som tillåter obegränsat ianspråktagande av säkerhet från låntagare som inte uppfyller sina skyldigheter kan vara ett viktigt steg i den riktningen.

| (29) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Grekland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Grekland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (30) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Grekland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(30)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Grekland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (31) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Greklands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Grekland fick 2019. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Grekland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Greklands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Grekland fick 2019. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Grekland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (32) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (10) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (10) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (33) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4 nedan. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Grekland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och säkerställa tillräcklig och lika tillgång till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mildra de sysselsättningsrelaterade och sociala effekterna av covid-19-krisen, bland annat genom att vidta åtgärder som system för korttidsarbete och säkerställa ett ändamålsenligt aktiveringsstöd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Snabbt vidta åtgärder för att tillhandahålla likviditet och fortsatt kreditflöde och annan finansiering till ekonomin, med särskilt fokus på de små och medelstora företag som drabbats hårdast av krisen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt inom områden som säkra och hållbara transporter och logistik, ren och effektiv produktion och användning av energi, miljöinfrastruktur samt digital infrastruktur med mycket hög kapacitet och digital kompetens. Öka effektiviteten och digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och främja den digitala omvandlingen av näringslivet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fortsätta och slutföra reformerna i linje med de åtaganden efter programperiodens slut som gjordes vid Eurogruppens möte den 22 juni 2018 för att återuppta en hållbar ekonomisk återhämtning, efter det att restriktionerna på grund av covid-19-utbrottet gradvis har lättats. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 42.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (EUT L 140, 27.5.2013, s. 1).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 av den 11 juli 2018 om aktivering av förstärkt övervakning för Grekland (EUT L 211, 22.8.2018, s. 1).

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/338 av den 20 februari 2019 om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland (EUT L 60, 28.2.2019, s. 17).

9

(10)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

10

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/54

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Spaniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Spaniens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Spanien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Spanien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Spanien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Spaniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Spaniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Spanien har makroekonomiska obalanser. Höga utlandsskulder och inhemska skulder, både offentliga och privata, fortsatte att utgöra svaga punkter, mot bakgrund av fortsatt hög arbetslöshet, och hade även gränsöverskridande betydelse. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Spanien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Spaniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Spaniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Spanien har makroekonomiska obalanser. Höga utlandsskulder och inhemska skulder, både offentliga och privata, fortsatte att utgöra svaga punkter, mot bakgrund av fortsatt hög arbetslöshet, och hade även gränsöverskridande betydelse.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Spanien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Spanien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de spanska regionerna på grund av olika specialiseringsmönster. Detta gäller t.ex. de regioner som är mest beroende av turism, som regionerna längs Medelhavets kust, Andalusien, Balearerna och Kanarieöarna, där mer än en fjärdedel av jobben har koppling till den sektorn. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Spanien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de spanska regionerna på grund av olika specialiseringsmönster. Detta gäller t.ex. de regioner som är mest beroende av turism, som regionerna längs Medelhavets kust, Andalusien, Balearerna och Kanarieöarna, där mer än en fjärdedel av jobben har koppling till den sektorn. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Spanien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 1 maj 2020 lade Spanien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 1 maj 2020 lade Spanien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Spanien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsregeln för skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Spanien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsregeln för skuldkriteriet.

| (12) | Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Spanien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 0,6 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,65 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Spanien uppfyllde skuldkriteriet 2019. |
| --- | --- |

(12)

Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Spanien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 0,6 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,65 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Spanien uppfyllde skuldkriteriet 2019.

| (13) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,8 % av BNP 2019 till ett underskott på 10,3 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 95,5 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 115,5 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,8 % av BNP 2019 till ett underskott på 10,3 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 95,5 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 115,5 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Spanien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 3,2 % av BNP. Beloppet för de underskottsökande åtgärderna motsvarar i princip kommissionens uppskattningar, när de olika behandlingarna av kostnaden för automatiska stabilisatorer har beaktats. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, inkomststöd till arbetstagare som omfattas av systemet för korttidsarbete, riktade undantag från sociala avgifter och särskilt stöd vid upphörande av verksamhet till egenföretagare vars verksamhet tillfälligt har avbrutits eller vars inkomster drastiskt sjunkit. Dessutom har Spanien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 9,2 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar i synnerhet lånegarantier (8,8 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Spanien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Spanien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 3,2 % av BNP. Beloppet för de underskottsökande åtgärderna motsvarar i princip kommissionens uppskattningar, när de olika behandlingarna av kostnaden för automatiska stabilisatorer har beaktats. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, inkomststöd till arbetstagare som omfattas av systemet för korttidsarbete, riktade undantag från sociala avgifter och särskilt stöd vid upphörande av verksamhet till egenföretagare vars verksamhet tillfälligt har avbrutits eller vars inkomster drastiskt sjunkit. Dessutom har Spanien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 9,2 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar i synnerhet lånegarantier (8,8 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Spanien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Spaniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -10,1 % av BNP 2020 och -6,7 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 115,6 % av BNP 2020 och till 113,7 % 2021. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Spaniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -10,1 % av BNP 2020 och -6,7 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 115,6 % av BNP 2020 och till 113,7 % 2021.

| (16) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Spaniens bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Spaniens bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllda.

| (17) | De åtgärder som har vidtagits för att stoppa spridningen av det virus som orsakar covid-19 har haft en betydande effekt på ekonomin och kan leda till att BNP minskar med 9,4 % i år. Effekten på sysselsättningen kommer också att bli avsevärd, även om det är svårt att göra beräkningar i det här skedet. Nära 700 000 personer har förlorat sina jobb sedan covid-19-krisen började, räknat på perioden februari–maj. Effekten på sysselsättningen motverkas för närvarande av de närmare 3,5 miljoner arbetstagare som omfattas av systemen för korttidsarbete (ERTE), vilka hittills har förhindrat att man förlorar arbetet direkt. Covid-19-pandemins följder i Spanien kommer att förvärras av den höga andelen arbetstagare i små och medelstora företag, vikten av de sektorer som drabbas särskilt hårt och som sannolikt kommer att uppleva en långsammare återhämtning, t.ex. turism och detaljhandel, och den höga andelen visstidsanställningar bland arbetstagarna (26,3 % 2019). Samtliga dessa faktorer kan leda till stora uppsägningar och förstärka chocken. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten (som uppgick till 13,6 % i februari 2020) öka till 18,9 % 2020 och sedan minska till 17 % 2021. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder som har vidtagits för att stoppa spridningen av det virus som orsakar covid-19 har haft en betydande effekt på ekonomin och kan leda till att BNP minskar med 9,4 % i år. Effekten på sysselsättningen kommer också att bli avsevärd, även om det är svårt att göra beräkningar i det här skedet. Nära 700 000 personer har förlorat sina jobb sedan covid-19-krisen började, räknat på perioden februari–maj. Effekten på sysselsättningen motverkas för närvarande av de närmare 3,5 miljoner arbetstagare som omfattas av systemen för korttidsarbete (ERTE), vilka hittills har förhindrat att man förlorar arbetet direkt. Covid-19-pandemins följder i Spanien kommer att förvärras av den höga andelen arbetstagare i små och medelstora företag, vikten av de sektorer som drabbas särskilt hårt och som sannolikt kommer att uppleva en långsammare återhämtning, t.ex. turism och detaljhandel, och den höga andelen visstidsanställningar bland arbetstagarna (26,3 % 2019). Samtliga dessa faktorer kan leda till stora uppsägningar och förstärka chocken. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten (som uppgick till 13,6 % i februari 2020) öka till 18,9 % 2020 och sedan minska till 17 % 2021.

| (18) | De spanska myndigheterna har försökt minska effekterna av covid-19-pandemin och nedstängningen genom olika åtgärdspaket, uppgående till sammanlagt 145 miljarder euro. I sina ansträngningar att bekämpa covid-19-pandemin har myndigheterna ökat utgifterna för hälso- och sjukvård och sociala tjänster. De har också underlättat användningen av ERTE med syftet att hålla människor i sysselsättning och stödja hushållens inkomster. De arbetstagare som omfattas av ERTE får ett bidrag uppgående till 70 % av basen för deras sociala avgifter, med en lägsta och högsta gräns (502 euro respektive 1 402 euro). Anställningsförhållandet förblir oförändrat under ERTE, och möjligheten att använda detta rättsliga instrument på grund av force majeure med koppling till covid-19 har nyligen förlängts till åtminstone den 30 juni 2020. De företag som genomför ERTE slipper betala en mycket stor del av de sociala avgifterna för de arbetstagare som omfattas av systemet, förutsatt att de behåller sina arbeten i minst sex månader efter det att verksamheten har återupptagits. Dessa åtgärder går hand i hand med ett särskilt stöd till små och medelstora företag och egenföretagare, som utgör själva ryggraden i den spanska ekonomin (uppskov med skatteinbetalningar, sänkta sociala avgifter och statliga garantier) och är ett försök att hjälpa dem att undvika konkurs och snabbt kunna återuppta verksamheten när covid-19-krisen är över. Åtgärder har också vidtagits för att garantera tillfälligt inkomststöd till egenföretagare och till atypiska och utsatta arbetstagare som under normala förhållanden inte skulle ha tillgång till socialt skydd. |
| --- | --- |

(18)

De spanska myndigheterna har försökt minska effekterna av covid-19-pandemin och nedstängningen genom olika åtgärdspaket, uppgående till sammanlagt 145 miljarder euro. I sina ansträngningar att bekämpa covid-19-pandemin har myndigheterna ökat utgifterna för hälso- och sjukvård och sociala tjänster. De har också underlättat användningen av ERTE med syftet att hålla människor i sysselsättning och stödja hushållens inkomster. De arbetstagare som omfattas av ERTE får ett bidrag uppgående till 70 % av basen för deras sociala avgifter, med en lägsta och högsta gräns (502 euro respektive 1 402 euro). Anställningsförhållandet förblir oförändrat under ERTE, och möjligheten att använda detta rättsliga instrument på grund av force majeure med koppling till covid-19 har nyligen förlängts till åtminstone den 30 juni 2020. De företag som genomför ERTE slipper betala en mycket stor del av de sociala avgifterna för de arbetstagare som omfattas av systemet, förutsatt att de behåller sina arbeten i minst sex månader efter det att verksamheten har återupptagits. Dessa åtgärder går hand i hand med ett särskilt stöd till små och medelstora företag och egenföretagare, som utgör själva ryggraden i den spanska ekonomin (uppskov med skatteinbetalningar, sänkta sociala avgifter och statliga garantier) och är ett försök att hjälpa dem att undvika konkurs och snabbt kunna återuppta verksamheten när covid-19-krisen är över. Åtgärder har också vidtagits för att garantera tillfälligt inkomststöd till egenföretagare och till atypiska och utsatta arbetstagare som under normala förhållanden inte skulle ha tillgång till socialt skydd.

| (19) | Spaniens hälso- och sjukvårdssystem har åstadkommit goda hälsoresultat trots den relativt låga investeringsnivån. Men covid-19-pandemin har lett till påfrestningar utan tidigare motstycke på systemet och visat att det är sårbart för chocker. De omedelbara åtgärderna är inriktade på att öka kapaciteten vad gäller hälso- och sjukvårdpersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur för att rädda liv och behandla sjuka under pandemin. Personer med funktionsnedsättning och äldre på vård- och omsorgsboenden har varit särskilt utsatta under covid-19-krisen. Deras fortsatta tillgång till sjukvård och social omsorg, inbegripet akutvård och intensivvård, måste säkerställas. Längre fram bör insatserna inriktas på att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, så att det så snart som möjligt kan fungera optimalt igen och klara av nya chocker bättre. Covid-19-pandemin har blottlagt befintliga strukturella problem, varav en del beror på vissa brister i investeringar i fysisk infrastruktur och brister vad gäller rekrytering och arbetsvillkor för hälso- och sjukvårdspersonal. Det finns regionala skillnader när det gäller utgifter, fysiska resurser och personal, och samordningen mellan olika förvaltningsnivåer är inte alltid effektiv. På medellång sikt kan hälso- och sjukvården uppnå bättre resultat i hanteringen av en åldrande befolkning, ökande kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar. Primärvården och utvecklingen av e-hälsa spelar en central roll i detta avseende. På medellång sikt kommer det att vara viktigt att säkerställa att de sannolikt minskade resurserna till följd av konjunkturnedgången inte påverkar människors tillgång till hälso- och sjukvård och leder till skillnader i tillgången. |
| --- | --- |

(19)

Spaniens hälso- och sjukvårdssystem har åstadkommit goda hälsoresultat trots den relativt låga investeringsnivån. Men covid-19-pandemin har lett till påfrestningar utan tidigare motstycke på systemet och visat att det är sårbart för chocker. De omedelbara åtgärderna är inriktade på att öka kapaciteten vad gäller hälso- och sjukvårdpersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur för att rädda liv och behandla sjuka under pandemin. Personer med funktionsnedsättning och äldre på vård- och omsorgsboenden har varit särskilt utsatta under covid-19-krisen. Deras fortsatta tillgång till sjukvård och social omsorg, inbegripet akutvård och intensivvård, måste säkerställas. Längre fram bör insatserna inriktas på att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, så att det så snart som möjligt kan fungera optimalt igen och klara av nya chocker bättre. Covid-19-pandemin har blottlagt befintliga strukturella problem, varav en del beror på vissa brister i investeringar i fysisk infrastruktur och brister vad gäller rekrytering och arbetsvillkor för hälso- och sjukvårdspersonal. Det finns regionala skillnader när det gäller utgifter, fysiska resurser och personal, och samordningen mellan olika förvaltningsnivåer är inte alltid effektiv. På medellång sikt kan hälso- och sjukvården uppnå bättre resultat i hanteringen av en åldrande befolkning, ökande kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar. Primärvården och utvecklingen av e-hälsa spelar en central roll i detta avseende. På medellång sikt kommer det att vara viktigt att säkerställa att de sannolikt minskade resurserna till följd av konjunkturnedgången inte påverkar människors tillgång till hälso- och sjukvård och leder till skillnader i tillgången.

| (20) | Trots flera år med en kraftig ökning av nya arbetstillfällen rådde det redan före covid-19-pandemin både hög arbetslöshet och segmentering av arbetsmarknaden i Spanien. Preliminära uppgifter pekar på en mycket betydande ökning av arbetslösheten i Spanien till följd av covid-19-krisen, vilket kommer att ha en negativ inverkan på arbetsförmedlingarnas redan begränsade kapacitet att hjälpa arbetstagare och arbetsgivare samt på den sociala omsorgen. På medellång sikt bör återhämtningen åtföljas av åtgärder i syfte att stödja sysselsättningen i samråd med arbetsmarknadens parter, t.ex. en gradvis utfasning av systemen för korttidsarbete och en översyn av systemet med anställningsstöd för att bättre främja hållbara anställningsformer, särskilt för unga arbetstagare, samt genom flexibla arbetsvillkor. Att öka andelen studerande inom vetenskap och digital teknik, göra yrkesutbildning mer attraktivt och säkerställa flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning kan bidra till att tillgodose det växande behovet av teknisk kompetens som behövs i den gröna och digitala omställningen, vilken kommer att vara en del av återhämtningen. Rent allmänt kommer en förbättring av studie- och yrkesvägledningen och lämpligt stöd till studerande med sämre förutsättningar liksom till regioner som släpar efter att bidra till bättre studieresultat. Hur väl man kommer att lyckas med eventuellt antagna åtgärder för att uppnå dessa mål beror i hög grad på om man kan avsätta tillräckligt med tid för att nå ett brett och långvarigt samhälleligt och politiskt samförstånd kring reformerna. |
| --- | --- |

(20)

Trots flera år med en kraftig ökning av nya arbetstillfällen rådde det redan före covid-19-pandemin både hög arbetslöshet och segmentering av arbetsmarknaden i Spanien. Preliminära uppgifter pekar på en mycket betydande ökning av arbetslösheten i Spanien till följd av covid-19-krisen, vilket kommer att ha en negativ inverkan på arbetsförmedlingarnas redan begränsade kapacitet att hjälpa arbetstagare och arbetsgivare samt på den sociala omsorgen. På medellång sikt bör återhämtningen åtföljas av åtgärder i syfte att stödja sysselsättningen i samråd med arbetsmarknadens parter, t.ex. en gradvis utfasning av systemen för korttidsarbete och en översyn av systemet med anställningsstöd för att bättre främja hållbara anställningsformer, särskilt för unga arbetstagare, samt genom flexibla arbetsvillkor. Att öka andelen studerande inom vetenskap och digital teknik, göra yrkesutbildning mer attraktivt och säkerställa flexibla möjligheter till kompetenshöjning och omskolning kan bidra till att tillgodose det växande behovet av teknisk kompetens som behövs i den gröna och digitala omställningen, vilken kommer att vara en del av återhämtningen. Rent allmänt kommer en förbättring av studie- och yrkesvägledningen och lämpligt stöd till studerande med sämre förutsättningar liksom till regioner som släpar efter att bidra till bättre studieresultat. Hur väl man kommer att lyckas med eventuellt antagna åtgärder för att uppnå dessa mål beror i hög grad på om man kan avsätta tillräckligt med tid för att nå ett brett och långvarigt samhälleligt och politiskt samförstånd kring reformerna.

| (21) | Covid-19-pandemins effekter på arbetsmarknaden har visat på ett akut behov av inkomststöd till de hushåll som drabbats av covid-19-krisen. I de ansträngningarna har det varit avgörande att underlätta användningen av system för korttidsarbete. Huvuddelen av de personer som blivit arbetslösa nyligen saknar emellertid ofta rätt till standardskydd vid arbetslöshet; det handlar om visstidsanställda med mycket korta kontrakt, och många av dem är unga. För att stödja en hållbar återhämtning och social sammanhållning behöver man säkerställa att alla arbetstagare, även visstidsanställda och egenföretagare, omfattas av ett fullgott socialt skydd och en aktiv arbetsmarknadspolitik – utöver de nödåtgärder som regeringen redan vidtagit. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19-pandemins effekter på arbetsmarknaden har visat på ett akut behov av inkomststöd till de hushåll som drabbats av covid-19-krisen. I de ansträngningarna har det varit avgörande att underlätta användningen av system för korttidsarbete. Huvuddelen av de personer som blivit arbetslösa nyligen saknar emellertid ofta rätt till standardskydd vid arbetslöshet; det handlar om visstidsanställda med mycket korta kontrakt, och många av dem är unga. För att stödja en hållbar återhämtning och social sammanhållning behöver man säkerställa att alla arbetstagare, även visstidsanställda och egenföretagare, omfattas av ett fullgott socialt skydd och en aktiv arbetsmarknadspolitik – utöver de nödåtgärder som regeringen redan vidtagit.

| (22) | Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till ökad fattigdom och social utestängning i Spanien, särskilt bland barnfamiljer. Spanien var 2019 den medlemsstat som hade det lägsta genomsnittet familjeförmåner per barn. Familjer i intervallet låg- och medelinkomsttagare har inte rätt till landets restriktiva barnbidrag och de har begränsad nytta av skatteavdrag. Utgifterna för socialt skydd är även fortsättningsvis i hög grad inriktade på äldre, och utgifterna för pensioner kommer att öka väsentligt på medellång till lång sikt, om de aviserade avvikelserna från pensionsreformen 2013 permanentas och inga lämpliga kompensationsåtgärder vidtas. Det besvärliga ekonomiska och sociala läget till följd av covid-19-pandemin kräver i stället solidaritet mellan generationerna, särskilt gentemot de yngre generationerna. Arbetslöshetsstödet för långtidsarbetslösa och arbetstagare som inte uppfyller villkoren för avgiftsbaserade system är för närvarande utspritt över flera olika system, vilket innebär att man inte lyckas nå ut till alla. De befintliga regionala minimiinkomstsystemen når endast 20 % av de potentiella stödmottagarna i landet och det råder stora skillnader i fråga om täckning, varaktighet, kvalifikationsvillkor och tillräcklighet. I den rådande besvärliga situationen har ett permanent nationellt inkomstgarantisystem, som uppskattas kunna nå över två miljoner stödmottagare, nyligen införts. Systemet, som nu ska ratificeras av parlamentet, kommer att kompletteras av de befintliga regionala minimiinkomstsystemen. Det går i det här skedet inte att bedöma effekten på fattigdomsminskningen och hållbarheten på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19-krisen kommer sannolikt att leda till ökad fattigdom och social utestängning i Spanien, särskilt bland barnfamiljer. Spanien var 2019 den medlemsstat som hade det lägsta genomsnittet familjeförmåner per barn. Familjer i intervallet låg- och medelinkomsttagare har inte rätt till landets restriktiva barnbidrag och de har begränsad nytta av skatteavdrag. Utgifterna för socialt skydd är även fortsättningsvis i hög grad inriktade på äldre, och utgifterna för pensioner kommer att öka väsentligt på medellång till lång sikt, om de aviserade avvikelserna från pensionsreformen 2013 permanentas och inga lämpliga kompensationsåtgärder vidtas. Det besvärliga ekonomiska och sociala läget till följd av covid-19-pandemin kräver i stället solidaritet mellan generationerna, särskilt gentemot de yngre generationerna. Arbetslöshetsstödet för långtidsarbetslösa och arbetstagare som inte uppfyller villkoren för avgiftsbaserade system är för närvarande utspritt över flera olika system, vilket innebär att man inte lyckas nå ut till alla. De befintliga regionala minimiinkomstsystemen når endast 20 % av de potentiella stödmottagarna i landet och det råder stora skillnader i fråga om täckning, varaktighet, kvalifikationsvillkor och tillräcklighet. I den rådande besvärliga situationen har ett permanent nationellt inkomstgarantisystem, som uppskattas kunna nå över två miljoner stödmottagare, nyligen införts. Systemet, som nu ska ratificeras av parlamentet, kommer att kompletteras av de befintliga regionala minimiinkomstsystemen. Det går i det här skedet inte att bedöma effekten på fattigdomsminskningen och hållbarheten på kort och medellång sikt.

| (23) | En annan försvårande omständighet när det gäller covid-19-pandemin i Spanien är att det stora antalet små och medelstora företag står för en stor del av sysselsättningen. För att förebygga konkurser som går att undvika har man snabbt vidtagit vissa åtgärder som syftar till att tillhandahålla likviditet till företag genom lån och garantier, med fokus på små och medelstora företag och sektorer som kommer att drabbas hårdare och längre av covid-19-krisen, t.ex. turismen (som stod för 12 % av Spaniens BNP 2019). Dessa åtgärder bör genomföras snabbt och effektivt av de finansiella intermediärerna om de ska få någon effekt. Om uppskov beviljas för betalningar av skatter och sociala avgifter och offentliga myndigheters avtalsenliga utbetalningar påskyndas, innebär det också att kassaflödet för små och medelstora företag förbättras. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. För att åtgärderna ska vara verkningsfulla är det viktigt med fortsatta insatser för att minska den administrativa bördan och tillhandahålla effektiva digitala offentliga tjänster. För en framgångsrik återhämtning är det mycket viktigt att stödja företagen i de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen, skydda exportföretagens konkurrenskraft och främja internationalisering som ett sätt att stärka företagens motståndskraft. |
| --- | --- |

(23)

En annan försvårande omständighet när det gäller covid-19-pandemin i Spanien är att det stora antalet små och medelstora företag står för en stor del av sysselsättningen. För att förebygga konkurser som går att undvika har man snabbt vidtagit vissa åtgärder som syftar till att tillhandahålla likviditet till företag genom lån och garantier, med fokus på små och medelstora företag och sektorer som kommer att drabbas hårdare och längre av covid-19-krisen, t.ex. turismen (som stod för 12 % av Spaniens BNP 2019). Dessa åtgärder bör genomföras snabbt och effektivt av de finansiella intermediärerna om de ska få någon effekt. Om uppskov beviljas för betalningar av skatter och sociala avgifter och offentliga myndigheters avtalsenliga utbetalningar påskyndas, innebär det också att kassaflödet för små och medelstora företag förbättras. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. För att åtgärderna ska vara verkningsfulla är det viktigt med fortsatta insatser för att minska den administrativa bördan och tillhandahålla effektiva digitala offentliga tjänster. För en framgångsrik återhämtning är det mycket viktigt att stödja företagen i de sektorer som drabbats hårdast av covid-19-krisen, skydda exportföretagens konkurrenskraft och främja internationalisering som ett sätt att stärka företagens motståndskraft.

| (24) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Spaniens utsikter för återhämtning är beroende av landets kapacitet att öka produktiviteten och främja innovation, däribland genom den digitala och gröna omställningen. Spaniens innovationsresultat ligger under unionsgenomsnittet i samtliga regioner. Spanien underpresterar i fråga om företagens förmåga att ta fram innovationer, investera i materiella och immateriella tillgångar och på bästa sätt utnyttja befolkningens kompetens, vilket kan ha en negativ inverkan på konkurrenskraften i en kunskapsbaserad ekonomi. Covid-19-krisen har belyst digitaliseringens betydelse för tillgången till offentliga tjänster och utbildning liksom för bevarande av arbetstillfällena och den ekonomiska verksamheten. Före nedstängningen hade bara hälften av Spaniens skolor lämpliga digitala lärandeplattformar, och de regionala skillnaderna var stora. Den plötsliga övergången till digitalt lärande var också en särskild utmaning för utsatta elever som inte hade tillgång till digitala lösningar i hemmet. Spanien bör säkerställa att alla studerande får tillgång till digitalt lärande, även de i landsbygdsområden och från utsatta hushåll. Om man stöder företagens digitalisering skulle också de spanska företagens konkurrenskraft öka i de globala värdekedjorna och deras exportkapacitet öka, särskilt när det gäller små och medelstora företag och mikroföretag. Att använda digital teknik, även avancerad digital teknik, och att minska den digitala klyftan mellan städerna och landsbygden skulle förbättra den spanska ekonomins innovationsförmåga. Att dessutom förstärka styrningen av forskning och innovation på alla nivåer, däribland forskningskvaliteten genom systematiska utvärderingar, och uppmuntra forskningsorganisationer till samarbete med den privata sektorn kan göra forsknings- och innovationspolitiken mer verkningsfull och påskynda spridningen av innovation i syfte att bidra till återhämtningen. |
| --- | --- |

(24)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Spaniens utsikter för återhämtning är beroende av landets kapacitet att öka produktiviteten och främja innovation, däribland genom den digitala och gröna omställningen. Spaniens innovationsresultat ligger under unionsgenomsnittet i samtliga regioner. Spanien underpresterar i fråga om företagens förmåga att ta fram innovationer, investera i materiella och immateriella tillgångar och på bästa sätt utnyttja befolkningens kompetens, vilket kan ha en negativ inverkan på konkurrenskraften i en kunskapsbaserad ekonomi. Covid-19-krisen har belyst digitaliseringens betydelse för tillgången till offentliga tjänster och utbildning liksom för bevarande av arbetstillfällena och den ekonomiska verksamheten. Före nedstängningen hade bara hälften av Spaniens skolor lämpliga digitala lärandeplattformar, och de regionala skillnaderna var stora. Den plötsliga övergången till digitalt lärande var också en särskild utmaning för utsatta elever som inte hade tillgång till digitala lösningar i hemmet. Spanien bör säkerställa att alla studerande får tillgång till digitalt lärande, även de i landsbygdsområden och från utsatta hushåll. Om man stöder företagens digitalisering skulle också de spanska företagens konkurrenskraft öka i de globala värdekedjorna och deras exportkapacitet öka, särskilt när det gäller små och medelstora företag och mikroföretag. Att använda digital teknik, även avancerad digital teknik, och att minska den digitala klyftan mellan städerna och landsbygden skulle förbättra den spanska ekonomins innovationsförmåga. Att dessutom förstärka styrningen av forskning och innovation på alla nivåer, däribland forskningskvaliteten genom systematiska utvärderingar, och uppmuntra forskningsorganisationer till samarbete med den privata sektorn kan göra forsknings- och innovationspolitiken mer verkningsfull och påskynda spridningen av innovation i syfte att bidra till återhämtningen.

| (25) | Spaniens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, hållbar energiinfrastruktur, energieffektivitet och hållbara transporter. Investeringarna bör tidigareläggas för att bidra till den gröna omställningen under återhämtningen, i linje med Spaniens nationella energi- och klimatplan. Genom att man främjar ett integrerat energisystem underlättas användningen av förnybara energikällor. Minskad energiförbrukning i privata och offentliga byggnader via storskaliga renoveringar samt utveckling av smarta nät och lagring av förnybar energi kan bidra till att efterfrågan på energi kan hanteras bättre, samtidigt som nya arbetstillfällen skapas under återhämtningen. Ytterligare investeringar i energiinfrastruktur, inbegripet sammanlänkning av elnät med övriga unionen, kan bidra till att förbättra integrationen av unionens inre energimarknad, samtidigt som konkurrensen ökar och det blir enklare att använda förnybar energi. Fler insatser bör också främja hållbara och effektiva transporter, däribland förstärkning av kollektivtrafiken och utbyggnad av alternativa bränsleinfrastrukturer, särskilt för elfordon. Investeringar kommer också att krävas för att öka användningen av järnväg för godstransporter, däribland gränsöverskridande förbindelser med Frankrike och Portugal samt förbindelser med hamnar och logistiknav. Vissa områden i Spanien tillhör dessutom de delar av Europa som är mest exponerade för klimatförändringarna. Det råder tryck på vattenresurserna och infrastrukturen för vattenförvaltning och avfallshantering ser olika ut i olika delar av landet. Gröna investeringar kan bidra till att hantera klimatförändringarnas negativa effekter, som värmeböljor, torka, översvämningar och skogsbränder, och till att bevara skogarna, förbättra luftkvaliteten, vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utveckla den cirkulära ekonomins potential. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Spanien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Spanien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(25)

Spaniens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda investeringar under lång tid, i t.ex. förnybar energi, hållbar energiinfrastruktur, energieffektivitet och hållbara transporter. Investeringarna bör tidigareläggas för att bidra till den gröna omställningen under återhämtningen, i linje med Spaniens nationella energi- och klimatplan. Genom att man främjar ett integrerat energisystem underlättas användningen av förnybara energikällor. Minskad energiförbrukning i privata och offentliga byggnader via storskaliga renoveringar samt utveckling av smarta nät och lagring av förnybar energi kan bidra till att efterfrågan på energi kan hanteras bättre, samtidigt som nya arbetstillfällen skapas under återhämtningen. Ytterligare investeringar i energiinfrastruktur, inbegripet sammanlänkning av elnät med övriga unionen, kan bidra till att förbättra integrationen av unionens inre energimarknad, samtidigt som konkurrensen ökar och det blir enklare att använda förnybar energi. Fler insatser bör också främja hållbara och effektiva transporter, däribland förstärkning av kollektivtrafiken och utbyggnad av alternativa bränsleinfrastrukturer, särskilt för elfordon. Investeringar kommer också att krävas för att öka användningen av järnväg för godstransporter, däribland gränsöverskridande förbindelser med Frankrike och Portugal samt förbindelser med hamnar och logistiknav. Vissa områden i Spanien tillhör dessutom de delar av Europa som är mest exponerade för klimatförändringarna. Det råder tryck på vattenresurserna och infrastrukturen för vattenförvaltning och avfallshantering ser olika ut i olika delar av landet. Gröna investeringar kan bidra till att hantera klimatförändringarnas negativa effekter, som värmeböljor, torka, översvämningar och skogsbränder, och till att bevara skogarna, förbättra luftkvaliteten, vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utveckla den cirkulära ekonomins potential. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Spanien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Spanien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (26) | De spanska regelverkens begränsningar och fragmentering hindrar företagen från att utnyttja stordriftsfördelar och påverkar produktiviteten negativt. Lagen om en enhetlig marknad, som redan tillämpas av domstolar och konkurrensmyndigheter, bör användas mer aktivt för att främja en förbättring av regelverket och konkurrensen under återhämtningen. Mot denna bakgrund bör de hårda ägar- och marknadsbegränsningar som har syftat till att säkerställa tillgång till strategiska varor och tjänster under covid-19-pandemin avlägsnas så snart nödsituationen är över. Rent allmänt kan en starkare och mer varaktig samordning mellan de olika förvaltningsnivåerna leda till effektivare strategier för att underlätta återhämtningen. Det är också viktigt att den styrningsstruktur som redan har inrättats genom de lagar som genomför 2014 års direktiv om offentlig upphandling snarast kan fungera fullt ut, för att möjliggöra en effektiv användning av offentliga investeringar som kan stödja återhämtningen. Arbetet med den omfattande nationella strategin för offentlig upphandling bör intensifieras i nära samarbete med representanter från alla förvaltningsnivåer (central, regional och lokal nivå) genom samarbetskommittén. |
| --- | --- |

(26)

De spanska regelverkens begränsningar och fragmentering hindrar företagen från att utnyttja stordriftsfördelar och påverkar produktiviteten negativt. Lagen om en enhetlig marknad, som redan tillämpas av domstolar och konkurrensmyndigheter, bör användas mer aktivt för att främja en förbättring av regelverket och konkurrensen under återhämtningen. Mot denna bakgrund bör de hårda ägar- och marknadsbegränsningar som har syftat till att säkerställa tillgång till strategiska varor och tjänster under covid-19-pandemin avlägsnas så snart nödsituationen är över. Rent allmänt kan en starkare och mer varaktig samordning mellan de olika förvaltningsnivåerna leda till effektivare strategier för att underlätta återhämtningen. Det är också viktigt att den styrningsstruktur som redan har inrättats genom de lagar som genomför 2014 års direktiv om offentlig upphandling snarast kan fungera fullt ut, för att möjliggöra en effektiv användning av offentliga investeringar som kan stödja återhämtningen. Arbetet med den omfattande nationella strategin för offentlig upphandling bör intensifieras i nära samarbete med representanter från alla förvaltningsnivåer (central, regional och lokal nivå) genom samarbetskommittén.

| (27) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(27)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (28) | En snabb lösning av insolvensförfaranden kommer också att spela en viktig roll för att säkerställa likviditet i företagen och en ändamålsenlig omfördelning av resurser samt för att främja entreprenörskap och den finansiella sektorns stabilitet. Det är viktigt att skydda rättsväsendets kapacitet att hantera insolvensförfaranden på ett effektivt sätt. Detta är särskilt viktigt eftersom domstolarnas arbete för närvarande har avbrutits och den väntade ökningen av antalet tvister till följd av den lågkonjunktur som covid-19-pandemin orsakat kan ytterligare förvärra befintliga problem med allt mer utdragna förfaranden och en allt större eftersläpning av mål. |
| --- | --- |

(28)

En snabb lösning av insolvensförfaranden kommer också att spela en viktig roll för att säkerställa likviditet i företagen och en ändamålsenlig omfördelning av resurser samt för att främja entreprenörskap och den finansiella sektorns stabilitet. Det är viktigt att skydda rättsväsendets kapacitet att hantera insolvensförfaranden på ett effektivt sätt. Detta är särskilt viktigt eftersom domstolarnas arbete för närvarande har avbrutits och den väntade ökningen av antalet tvister till följd av den lågkonjunktur som covid-19-pandemin orsakat kan ytterligare förvärra befintliga problem med allt mer utdragna förfaranden och en allt större eftersläpning av mål.

| (29) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Spanien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Spanien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (30) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Spanien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(30)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Spanien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (31) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Spaniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Spanien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Spanien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Spaniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Spanien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Spanien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (32) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (33) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4. |
| --- | --- |

(33)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Spanien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och kapacitet vad gäller hälso- och sjukvårdspersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja sysselsättningen genom åtgärder för att bevara arbetstillfällen, verkningsfulla anställningsstöd och kompetensutveckling. Förbättra skyddet vid arbetslöshet, särskilt för arbetstagare med atypiska anställningar. Förbättra omfattningen av och nivåerna för minimiinkomstsystem och familjestöd samt tillgången till digitalt lärande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett verkningsfullt genomförande av åtgärder för att tillhandahålla likviditet till små och medelstora företag, däribland genom att undvika sena utbetalningar. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt på att främja forskning och innovation, ren och effektiv produktion och användning av energi, energiinfrastruktur, vattenförvaltning, avfallshantering och hållbara transporter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förbättra samordningen mellan olika förvaltningsnivåer och stärka ramen för offentlig upphandling för att stödja återhämtningen på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 48.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/62

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Frankrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Frankrikes stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/10)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Frankrike var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Frankrike var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Frankrike offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Frankrikes framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Frankrikes framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Frankrike har makroekonomiska obalanser. Dessa obalanser gäller i synnerhet den höga offentliga skulden och konkurrenskraftens svaga utveckling, mot bakgrund av låg produktivitetstillväxt, vilket har betydelse för de andra medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Frankrike offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Frankrikes framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Frankrikes framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Frankrike har makroekonomiska obalanser. Dessa obalanser gäller i synnerhet den höga offentliga skulden och konkurrenskraftens svaga utveckling, mot bakgrund av låg produktivitetstillväxt, vilket har betydelse för de andra medlemsstaterna.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Frankrike uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Frankrike uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism (t.ex. de yttersta randområdena) och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Frankrike, vilket förvärrar den redan iakttagna trenden mot långsamt växande skillnader mellan huvudstadsregionen, storstäderna och övriga landet eller mellan stads- och landsbygdsområden och mellan den europeiska delen av Frankrike och de yttersta randområdena. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism (t.ex. de yttersta randområdena) och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Frankrike, vilket förvärrar den redan iakttagna trenden mot långsamt växande skillnader mellan huvudstadsregionen, storstäderna och övriga landet eller mellan stads- och landsbygdsområden och mellan den europeiska delen av Frankrike och de yttersta randområdena. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Frankrike lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Frankrike lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 7 maj 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Frankrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsregeln för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Frankrike att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 1,4 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 respektive 2018 och 2019 sammantaget. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Frankrike uppfyllde skuldkriteriet 2019. |
| --- | --- |

(11)

Frankrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av övergångsregeln för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Frankrike att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 1,4 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 respektive 2018 och 2019 sammantaget. Detta är en relevant faktor i kommissionens rapport som upprättats i enlighet med artikel 126.3 i fördraget med en bedömning av hur Frankrike uppfyllde skuldkriteriet 2019.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 3,0 % av BNP 2019 till ett underskott på 9,0 % av BNP 2020. Efter att ha stabiliserat sig på 98,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 115,2 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 3,0 % av BNP 2019 till ett underskott på 9,0 % av BNP 2020. Efter att ha stabiliserat sig på 98,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 115,2 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Frankrike antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 1,9 % av BNP. Åtgärderna omfattar finansiering av ett deltidsarbetslöshetssystem som motsvarar 1,1 % av BNP, 0,4 % av BNP i ytterligare utgifter för att stärka hälso- och sjukvården, sjukförsäkringsförmåner och ersättning till vårdpersonal samt en solidaritetsfond på 0,3 % av BNP för att ge direktstöd till små- och mikroföretag och egenföretagare. Dessutom har Frankrike aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 17 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med skatter och sociala avgifter för företagen, snabbare skatte- och momsåterbetalningar, en särskild reserv för direktstöd till strategiska företag via kapitalinvesteringar (3,1 % av BNP) och lånegarantier (13,9 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Frankrike har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Frankrike antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 1,9 % av BNP. Åtgärderna omfattar finansiering av ett deltidsarbetslöshetssystem som motsvarar 1,1 % av BNP, 0,4 % av BNP i ytterligare utgifter för att stärka hälso- och sjukvården, sjukförsäkringsförmåner och ersättning till vårdpersonal samt en solidaritetsfond på 0,3 % av BNP för att ge direktstöd till små- och mikroföretag och egenföretagare. Dessutom har Frankrike aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 17 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med skatter och sociala avgifter för företagen, snabbare skatte- och momsåterbetalningar, en särskild reserv för direktstöd till strategiska företag via kapitalinvesteringar (3,1 % av BNP) och lånegarantier (13,9 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Frankrike har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Frankrikes saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,9 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 116,5 % av BNP 2020 och till 111,9 % 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Frankrikes saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,9 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 116,5 % av BNP 2020 och till 111,9 % 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Frankrikes bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllda. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Frankrikes bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskotts- och skuldkriterierna enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllda.

| (16) | Det franska hälso- och sjukvårdssystemet är effektivt och når goda resultat. Covid-19-krisen har dock visat att det förekommer brister när det gäller systemets beredskap att hantera pandemier. Bristerna omfattar i) svårigheter att säkerställa tillgång på vårdpersonal, kritisk utrustning och personlig skyddsutrustning samt ii) latenta strukturella problem. I det förstnämnda fallet har Frankrike utnyttjat sina reserver av medicinsk och paramedicinsk personal och utrustning, däribland läkarstudenter och pensionerade läkare och sjuksköterskor. Samordningen av insatserna mellan alla delar av hälso- och sjukvårdssystemet är en fortsatt utmaning. De latenta strukturella problemen är följden av bristande investeringar i fysisk infrastruktur och personalresurser, begränsad anpassning av vårdens organisation och ett behov av bättre samordning mellan privata och offentliga aktörer. Problemen förvärras av bestående regionala skillnader. Trots att andelen praktiserande läkare ligger runt unionsgenomsnittet bor till exempel cirka 18 % av Frankrikes befolkning i områden där tillgången till en allmänläkare är begränsad. Det krävs ytterligare beslutsamma insatser för att digitalisera hälso- och sjukvården, en hörnsten i regeringens strategi för att omdana hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19-krisen visar att det är viktigt att bättre utnyttja e-hälsa, särskilt telemedicin, i pandemitider. |
| --- | --- |

(16)

Det franska hälso- och sjukvårdssystemet är effektivt och når goda resultat. Covid-19-krisen har dock visat att det förekommer brister när det gäller systemets beredskap att hantera pandemier. Bristerna omfattar i) svårigheter att säkerställa tillgång på vårdpersonal, kritisk utrustning och personlig skyddsutrustning samt ii) latenta strukturella problem. I det förstnämnda fallet har Frankrike utnyttjat sina reserver av medicinsk och paramedicinsk personal och utrustning, däribland läkarstudenter och pensionerade läkare och sjuksköterskor. Samordningen av insatserna mellan alla delar av hälso- och sjukvårdssystemet är en fortsatt utmaning. De latenta strukturella problemen är följden av bristande investeringar i fysisk infrastruktur och personalresurser, begränsad anpassning av vårdens organisation och ett behov av bättre samordning mellan privata och offentliga aktörer. Problemen förvärras av bestående regionala skillnader. Trots att andelen praktiserande läkare ligger runt unionsgenomsnittet bor till exempel cirka 18 % av Frankrikes befolkning i områden där tillgången till en allmänläkare är begränsad. Det krävs ytterligare beslutsamma insatser för att digitalisera hälso- och sjukvården, en hörnsten i regeringens strategi för att omdana hälso- och sjukvårdssystemet. Covid-19-krisen visar att det är viktigt att bättre utnyttja e-hälsa, särskilt telemedicin, i pandemitider.

| (17) | Covid-19-krisen inverkar negativt på den franska arbetsmarknaden och de sociala förhållandena. Trots att man har vidtagit dämpande åtgärder förväntas arbetslösheten öka till 10,1 % 2020 enligt kommissionens vårprognos 2020, för att sedan minska till 9,7 % 2021. Åtgärderna omfattar en ändring och förlängning av systemet för korttidsarbete, tillfälligt utökade rättigheter för arbetssökande samt åtgärder för att stödja företag och arbetstagare och för att säkerställa att offentlig service och hälso- och sjukvårdssystemet fungerar. Varaktig segmentering på arbetsmarknaden är ett fortsatt orosmoment. Under 2019 var cirka två tredjedelar av nyrekryteringarna korttidsanställningar på mindre än en månad. Andelen korttidsanställningar som övergår i tillsvidareanställningar är bland de lägsta i unionen. Den nya reformen av arbetslöshetsersättningssystemet (Unédic) ska stärka systemets ekonomiska hållbarhet och bidra till att komma till rätta med segmenteringen. Dock har den del av reformen som gäller ersättningsregler lagts på is på grund av covid-19-krisen. Mot bakgrund av det försämrade läget är det viktigt att säkerställa att arbetslöshetsersättning och aktivt sysselsättningsstöd är tillgängliga för alla jobbsökande, oavsett tidigare sysselsättningsstatus. För att ta itu med kompetensglapp och förbättra arbetsmarknadens motståndskraft bör man fortsätta med insatserna för att främja en omfördelning av arbetskraften mellan sektorerna. Före covid-19-pandemin rapporterade arbetsgivarna i allt högre grad att de hade problem med att hitta lämpliga kandidater att anställa, vilket tyder på att kompetensutveckling och omskolning måste uppmuntras. It-branschen är till exempel särskilt drabbad av kompetensbrist, men ändå utgör högskoleutbildade inom it bara 3,5 % av alla högskoleutbildade. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-krisen inverkar negativt på den franska arbetsmarknaden och de sociala förhållandena. Trots att man har vidtagit dämpande åtgärder förväntas arbetslösheten öka till 10,1 % 2020 enligt kommissionens vårprognos 2020, för att sedan minska till 9,7 % 2021. Åtgärderna omfattar en ändring och förlängning av systemet för korttidsarbete, tillfälligt utökade rättigheter för arbetssökande samt åtgärder för att stödja företag och arbetstagare och för att säkerställa att offentlig service och hälso- och sjukvårdssystemet fungerar. Varaktig segmentering på arbetsmarknaden är ett fortsatt orosmoment. Under 2019 var cirka två tredjedelar av nyrekryteringarna korttidsanställningar på mindre än en månad. Andelen korttidsanställningar som övergår i tillsvidareanställningar är bland de lägsta i unionen. Den nya reformen av arbetslöshetsersättningssystemet (Unédic) ska stärka systemets ekonomiska hållbarhet och bidra till att komma till rätta med segmenteringen. Dock har den del av reformen som gäller ersättningsregler lagts på is på grund av covid-19-krisen. Mot bakgrund av det försämrade läget är det viktigt att säkerställa att arbetslöshetsersättning och aktivt sysselsättningsstöd är tillgängliga för alla jobbsökande, oavsett tidigare sysselsättningsstatus. För att ta itu med kompetensglapp och förbättra arbetsmarknadens motståndskraft bör man fortsätta med insatserna för att främja en omfördelning av arbetskraften mellan sektorerna. Före covid-19-pandemin rapporterade arbetsgivarna i allt högre grad att de hade problem med att hitta lämpliga kandidater att anställa, vilket tyder på att kompetensutveckling och omskolning måste uppmuntras. It-branschen är till exempel särskilt drabbad av kompetensbrist, men ändå utgör högskoleutbildade inom it bara 3,5 % av alla högskoleutbildade.

| (18) | Mot bakgrund av covid-19-krisen är det särskilt viktigt att se till att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor på den inre marknaden fungerar och att man i samarbete med grannländerna övervakar och ser till att leveranskedjorna fungerar. Därför kommer avskaffandet av exportrestriktioner för vissa läkemedel, som infördes under covid-19-krisen, att bidra till att tillgodose invånarnas behov i hela EU på ett samstämmigt sätt och i en solidarisk anda, förebygga risken för brist och störningar i leveranskedjan och i slutändan bereda väg för en framgångsrik EU-samordnad väg ut ur krisen. |
| --- | --- |

(18)

Mot bakgrund av covid-19-krisen är det särskilt viktigt att se till att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor på den inre marknaden fungerar och att man i samarbete med grannländerna övervakar och ser till att leveranskedjorna fungerar. Därför kommer avskaffandet av exportrestriktioner för vissa läkemedel, som infördes under covid-19-krisen, att bidra till att tillgodose invånarnas behov i hela EU på ett samstämmigt sätt och i en solidarisk anda, förebygga risken för brist och störningar i leveranskedjan och i slutändan bereda väg för en framgångsrik EU-samordnad väg ut ur krisen.

| (19) | Frankrike har antagit många stödordningar för att stödja företagens likviditet, bland annat enligt den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (8). Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sådana stödordningar är avgörande för att säkerställa att företagen, särskilt de små och medelstora företagen, kan dra nytta av dem. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(19)

Frankrike har antagit många stödordningar för att stödja företagens likviditet, bland annat enligt den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (8). Ett effektivt och ändamålsenligt genomförande av sådana stödordningar är avgörande för att säkerställa att företagen, särskilt de små och medelstora företagen, kan dra nytta av dem. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (20) | Frankrikes övergripande företagsklimat har förbättrats men landet måste fortsätta sitt arbete med att förenkla skattesystemet och minska företagens administrativa börda, särskilt om man vill stödja en effektiv ekonomisk återhämtning på medellång sikt. Enligt kommissionens bedömning, som bekräftades av OECD:s indikatorer för produktmarknadsreglering för 2018, är de lagstadgade restriktionerna i Frankrike fortfarande fler än i andra medlemsstater, särskilt inom företagstjänster, med många reglerade yrken, och inom detaljhandeln, trots att framsteg har gjorts och flera åtgärder har vidtagits inom tjänstesektorn. Som en av de hårdast drabbade sektorerna kommer tjänstesektorn att spela en viktig roll då landet ska ta sig ur och återhämta sig från covid-19-krisen. Att omforma kraven för tillträde till och utövandet av tjänsteverksamhet skulle stimulera innovationsverksamheten, konkurrensen och den yrkesmässiga rörligheten, vilket får positiva ekonomiska effekter totalt sett. Ett flexibelt regelverk kan också få fart på detaljhandeln efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(20)

Frankrikes övergripande företagsklimat har förbättrats men landet måste fortsätta sitt arbete med att förenkla skattesystemet och minska företagens administrativa börda, särskilt om man vill stödja en effektiv ekonomisk återhämtning på medellång sikt. Enligt kommissionens bedömning, som bekräftades av OECD:s indikatorer för produktmarknadsreglering för 2018, är de lagstadgade restriktionerna i Frankrike fortfarande fler än i andra medlemsstater, särskilt inom företagstjänster, med många reglerade yrken, och inom detaljhandeln, trots att framsteg har gjorts och flera åtgärder har vidtagits inom tjänstesektorn. Som en av de hårdast drabbade sektorerna kommer tjänstesektorn att spela en viktig roll då landet ska ta sig ur och återhämta sig från covid-19-krisen. Att omforma kraven för tillträde till och utövandet av tjänsteverksamhet skulle stimulera innovationsverksamheten, konkurrensen och den yrkesmässiga rörligheten, vilket får positiva ekonomiska effekter totalt sett. Ett flexibelt regelverk kan också få fart på detaljhandeln efter covid-19-pandemin.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringarna kan gälla prioriteringar som identifierats inom den europeiska gröna given, särskilt initiativ för koldioxidsnåla transporter, förnybar energi och byggnadsrenoveringar. Tillsammans med den digitala omställningen av ekonomin skulle detta kunna stimulera återhämtningen på kort sikt och på medellång sikt i efterdyningarna av covid-19-krisen och föra in Frankrike på en varaktig långsiktig klimatneutral väg samtidigt som man främjar ett tekniskt ledarskap. Det förberedande arbetet med återhämtningsåtgärder kan bygga på Frankrikes nationella energi- och klimatplan, projekt av gemensamt intresse och utvecklingsplaner för infrastruktur. Ytterligare investeringar i energiinfrastruktur, bland annat sammanlänkning av elnät, kan bidra till att förbättra integrationen av EU:s interna energimarknad, samtidigt som konkurrensen ökar och det blir enklare att använda förnybar energi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Frankrike att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Frankrike möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringarna kan gälla prioriteringar som identifierats inom den europeiska gröna given, särskilt initiativ för koldioxidsnåla transporter, förnybar energi och byggnadsrenoveringar. Tillsammans med den digitala omställningen av ekonomin skulle detta kunna stimulera återhämtningen på kort sikt och på medellång sikt i efterdyningarna av covid-19-krisen och föra in Frankrike på en varaktig långsiktig klimatneutral väg samtidigt som man främjar ett tekniskt ledarskap. Det förberedande arbetet med återhämtningsåtgärder kan bygga på Frankrikes nationella energi- och klimatplan, projekt av gemensamt intresse och utvecklingsplaner för infrastruktur. Ytterligare investeringar i energiinfrastruktur, bland annat sammanlänkning av elnät, kan bidra till att förbättra integrationen av EU:s interna energimarknad, samtidigt som konkurrensen ökar och det blir enklare att använda förnybar energi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Frankrike att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Frankrike möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (22) | Under nedstängningen har digitaliseringen visat sig vara mycket viktig för att upprätthålla tillgången till myndighetsservice, utbildning och medicinska tjänster, och för att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten genom distansarbete och e-handel. På medellång sikt erbjuder digitaliseringen fler möjligheter för företagen, särskilt de små och medelstora, att återhämta sig och växa genom att de kommer i kontakt med fler potentiella kunder och kan effektivisera sin produktionsprocess och genom att skapa incitament att vara innovativ. Genom investeringar i digitalisering kan man tillhandahålla adekvat infrastruktur och förbättra den bredare befolkningens digitala kompetens, särskilt den arbetande befolkningens. Genomförandet av Frankrikes plan för mycket snabbt bredband (Plan France Très Haut Débit) verkar gå framåt i tätorterna, men det finns fortsatt stora skillnader i täckningen för mycket snabba nät i andra områden. |
| --- | --- |

(22)

Under nedstängningen har digitaliseringen visat sig vara mycket viktig för att upprätthålla tillgången till myndighetsservice, utbildning och medicinska tjänster, och för att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten genom distansarbete och e-handel. På medellång sikt erbjuder digitaliseringen fler möjligheter för företagen, särskilt de små och medelstora, att återhämta sig och växa genom att de kommer i kontakt med fler potentiella kunder och kan effektivisera sin produktionsprocess och genom att skapa incitament att vara innovativ. Genom investeringar i digitalisering kan man tillhandahålla adekvat infrastruktur och förbättra den bredare befolkningens digitala kompetens, särskilt den arbetande befolkningens. Genomförandet av Frankrikes plan för mycket snabbt bredband (Plan France Très Haut Débit) verkar gå framåt i tätorterna, men det finns fortsatt stora skillnader i täckningen för mycket snabba nät i andra områden.

| (23) | Frankrike har en stark forskningsbas och potential att medverka i särskilda forsknings- och innovationsåtgärder avseende covid-19-krisen, t.ex. utveckling av vaccin och läkemedel. Covid-19-krisen och dess efterdyningar kräver ett starkare forsknings- och innovationssamarbete mellan den privata och den offentliga sektorn. På medellång sikt kan investeringar i forskning och innovation bana väg för produktivitetsvinster, vilket framhålls av den franska nationella produktivitetsnämnden. Investeringar behövs också inom tillväxtfrämjande sektorer för att företag ska kunna utnyttja de möjligheter som omställningen av den europeiska ekonomin erbjuder. |
| --- | --- |

(23)

Frankrike har en stark forskningsbas och potential att medverka i särskilda forsknings- och innovationsåtgärder avseende covid-19-krisen, t.ex. utveckling av vaccin och läkemedel. Covid-19-krisen och dess efterdyningar kräver ett starkare forsknings- och innovationssamarbete mellan den privata och den offentliga sektorn. På medellång sikt kan investeringar i forskning och innovation bana väg för produktivitetsvinster, vilket framhålls av den franska nationella produktivitetsnämnden. Investeringar behövs också inom tillväxtfrämjande sektorer för att företag ska kunna utnyttja de möjligheter som omställningen av den europeiska ekonomin erbjuder.

| (24) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(24)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (25) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Frankrike att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(25)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Frankrike att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (26) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Frankrike säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Frankrike säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (27) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Frankrikes ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Frankrike har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Frankrike utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Frankrikes ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Frankrike har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Frankrike utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (28) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(28)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (29) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3 och 4. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Frankrike att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens genom att säkerställa tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter och en balanserad fördelning av vårdpersonal, och genom att investera i e-hälsa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dämpa covid-19-krisens sysselsättningseffekter och sociala effekter, bland annat genom att främja kompetens och aktivt stödja alla arbetssökande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder som stöder likviditeten i företagen, i synnerhet de små och medelstora företagen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt hållbara transporter, ren och effektiv produktion och användning av energi, energiinfrastruktur, digital infrastruktur samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fortsätta att förenkla lagstiftningen, minska de administrativa bördorna för företagen och förenkla skattesystemet. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 55.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  EUT C 91I, 20.3.2020, s. 1.

8

(9)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/68 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/68

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Kroatiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Kroatiens konvergensprogram 2020

(2020/C 282/11)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Kroatien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Kroatien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Kroatien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Kroatiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Kroatiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Kroatien har makroekonomiska obalanser som kan kopplas till höga skulder i både privat och offentlig sektor samt till höga utlandsskulder, i en situation med låg potentiell tillväxt. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Kroatien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Kroatiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Kroatiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Kroatien har makroekonomiska obalanser som kan kopplas till höga skulder i både privat och offentlig sektor samt till höga utlandsskulder, i en situation med låg potentiell tillväxt.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Kroatien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Kroatien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara avsevärda och ojämnt fördelade mellan Kroatiens regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Kustregionerna och de öar som är kraftigt beroende av turism kommer att drabbas särskilt hårt. Den nuvarande situationen kräver därför riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara avsevärda och ojämnt fördelade mellan Kroatiens regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Kustregionerna och de öar som är kraftigt beroende av turism kommer att drabbas särskilt hårt. Den nuvarande situationen kräver därför riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Kroatien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Kroatien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt konvergensprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Kroatien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Kroatien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 6,8 % av BNP 2020, och sedan en förbättring till ett underskott på 2,4 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 73,2 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 86,7 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 6,8 % av BNP 2020, och sedan en förbättring till ett underskott på 2,4 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 73,2 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 86,7 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Kroatien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och företag som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP. De två viktigaste åtgärderna är bidragen till företag för att de ska kunna behålla sina anställda och skattebefrielse som beviljas de värst drabbade företagen. Dessutom har Kroatien antagit åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 1,3 % av BNP. Åtgärderna inbegriper uppskov med betalning av privatpersoners och företags inkomstskatter och sociala avgifter. Sammantaget ligger de åtgärder som Kroatien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Kroatien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och företag som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP. De två viktigaste åtgärderna är bidragen till företag för att de ska kunna behålla sina anställda och skattebefrielse som beviljas de värst drabbade företagen. Dessutom har Kroatien antagit åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 1,3 % av BNP. Åtgärderna inbegriper uppskov med betalning av privatpersoners och företags inkomstskatter och sociala avgifter. Sammantaget ligger de åtgärder som Kroatien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Kroatiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,1 % av BNP 2020 och -2,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 88,6 % av BNP 2020 och till 83,4 % 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Kroatiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,1 % av BNP 2020 och -2,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten beräknas uppgå till 88,6 % av BNP 2020 och till 83,4 % 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Kroatiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Kroatiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Som svar på covid-19-pandemin vidtog Kroatien snabbt långtgående åtgärder för att skydda invånarna och begränsa virusets spridning. Pandemin (och åtgärder för att begränsa spridningen) ledde till allvarliga störningar i företagens verksamheter, vilket hade negativa effekter på arbetsmarknaden. BNP i fasta priser beräknas minska med 9,1 % 2020 och sedan öka med 7,5 % 2021, medan arbetslösheten beräknas öka till 10,2 % 2020 och förbättras till 7,4 % 2021, enligt kommissionens vårprognos 2020. Turismsektorn, som utgör en betydande andel av Kroatiens ekonomi, kommer att påverkas kraftigt. Kroatien har också samtidigt behövt hantera effekterna av en kraftig jordbävning som inträffade i Zagreb den 22 mars 2020. I syfte att dämpa de negativa effekterna på ekonomin vidtog Kroatien ett antal ambitiösa åtgärder, däribland lönestödsåtgärder, befrielse från och uppskov med skatter och sociala avgifter, stöd till små och medelstora företag, ytterligare garantier för exportförsäkringar och moratorier på amortering av lån samt särskilda åtgärder för turism och andra hårt drabbade sektorer. |
| --- | --- |

(16)

Som svar på covid-19-pandemin vidtog Kroatien snabbt långtgående åtgärder för att skydda invånarna och begränsa virusets spridning. Pandemin (och åtgärder för att begränsa spridningen) ledde till allvarliga störningar i företagens verksamheter, vilket hade negativa effekter på arbetsmarknaden. BNP i fasta priser beräknas minska med 9,1 % 2020 och sedan öka med 7,5 % 2021, medan arbetslösheten beräknas öka till 10,2 % 2020 och förbättras till 7,4 % 2021, enligt kommissionens vårprognos 2020. Turismsektorn, som utgör en betydande andel av Kroatiens ekonomi, kommer att påverkas kraftigt. Kroatien har också samtidigt behövt hantera effekterna av en kraftig jordbävning som inträffade i Zagreb den 22 mars 2020. I syfte att dämpa de negativa effekterna på ekonomin vidtog Kroatien ett antal ambitiösa åtgärder, däribland lönestödsåtgärder, befrielse från och uppskov med skatter och sociala avgifter, stöd till små och medelstora företag, ytterligare garantier för exportförsäkringar och moratorier på amortering av lån samt särskilda åtgärder för turism och andra hårt drabbade sektorer.

| (17) | Covid-19-pandemin prövar det kroatiska hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Även om tillgången till hälso- och sjukvård generellt är god i Kroatien är omfattningen av medicinska behov som inte kan tillgodoses på grund av avstånd bland de största i EU. En mer balanserad geografisk spridning av vårdpersonal och vårdinrättningar skulle ge bättre tillgång till hälso- och sjukvård. Det finns utrymme för förbättringar i fråga om ansvarsuppdelningen mellan staten och regionala myndigheter vad gäller vårdinrättningar i Kroatien. Staten måste täcka skulderna för sjukhus som ägs av regioner, men har begränsade möjligheter att påverka hur sjukhusen förvaltas. Ett närmare samarbete mellan staten och regionerna är viktigt för att säkerställa tillgången till kritiska medicinska produkter och för att kunna vidta åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19. Användningen av e-hälsoverktyg innebär att direkta kontakter mellan vårdpersonal och patienter kan minskas, vilket också minskar risken för smittspridning. Användningen av e-recept är utbredd men bara en liten andel av remisser och patientjournaler är digital. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-pandemin prövar det kroatiska hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Även om tillgången till hälso- och sjukvård generellt är god i Kroatien är omfattningen av medicinska behov som inte kan tillgodoses på grund av avstånd bland de största i EU. En mer balanserad geografisk spridning av vårdpersonal och vårdinrättningar skulle ge bättre tillgång till hälso- och sjukvård. Det finns utrymme för förbättringar i fråga om ansvarsuppdelningen mellan staten och regionala myndigheter vad gäller vårdinrättningar i Kroatien. Staten måste täcka skulderna för sjukhus som ägs av regioner, men har begränsade möjligheter att påverka hur sjukhusen förvaltas. Ett närmare samarbete mellan staten och regionerna är viktigt för att säkerställa tillgången till kritiska medicinska produkter och för att kunna vidta åtgärder för att begränsa spridningen av covid-19. Användningen av e-hälsoverktyg innebär att direkta kontakter mellan vårdpersonal och patienter kan minskas, vilket också minskar risken för smittspridning. Användningen av e-recept är utbredd men bara en liten andel av remisser och patientjournaler är digital.

| (18) | Till följd av den ekonomiska nedgången har arbetsgivare haft svårigheter att betala ut löner, vilket väntas leda till högre arbetslöshet och fattigdomsnivåer, med ännu större territoriella skillnader. Traditionellt sett har deltagandet i aktiva arbetsmarknadsåtgärder varit mycket lågt, men under rådande omständigheter har den typen av program fått en mer framskjuten plats. För att kunna ge stöd till arbetsgivare och minimera antalet uppsägningar, bör sådana åtgärder utökas, vilket även gäller andra tidsbegränsade stödordningar, särskilt system för korttidsarbete. På kort sikt bevaras arbetstillfällen men på medellång finns det utrymme att bli bättre på att uppskatta arbetsmarknadens behov under återhämtningsfasen. De kroatiska offentliga arbetsförmedlingarna bör öka sina insatser för att hjälpa arbetskraften att förvärva lämpliga färdigheter (t.ex. digital kompetens), utarbeta strategier för att nå dem som står utanför arbetskraften och bidra till att bekämpa svart arbete genom att främja formell anställning. Arbetslöshetsersättningen ger inget adekvat skyddsnät för uppsagda arbetstagare, eftersom den omfattar få och nivån är låg. Inte heller den garanterade minimiinkomsten kan minska fattigdomen i någon större utsträckning, mot bakgrund av höga nivåer av fattigdom och social utestängning, territoriella skillnader och riskfaktorer med koppling till ålder, kön och funktionsnedsättningar. |
| --- | --- |

(18)

Till följd av den ekonomiska nedgången har arbetsgivare haft svårigheter att betala ut löner, vilket väntas leda till högre arbetslöshet och fattigdomsnivåer, med ännu större territoriella skillnader. Traditionellt sett har deltagandet i aktiva arbetsmarknadsåtgärder varit mycket lågt, men under rådande omständigheter har den typen av program fått en mer framskjuten plats. För att kunna ge stöd till arbetsgivare och minimera antalet uppsägningar, bör sådana åtgärder utökas, vilket även gäller andra tidsbegränsade stödordningar, särskilt system för korttidsarbete. På kort sikt bevaras arbetstillfällen men på medellång finns det utrymme att bli bättre på att uppskatta arbetsmarknadens behov under återhämtningsfasen. De kroatiska offentliga arbetsförmedlingarna bör öka sina insatser för att hjälpa arbetskraften att förvärva lämpliga färdigheter (t.ex. digital kompetens), utarbeta strategier för att nå dem som står utanför arbetskraften och bidra till att bekämpa svart arbete genom att främja formell anställning. Arbetslöshetsersättningen ger inget adekvat skyddsnät för uppsagda arbetstagare, eftersom den omfattar få och nivån är låg. Inte heller den garanterade minimiinkomsten kan minska fattigdomen i någon större utsträckning, mot bakgrund av höga nivåer av fattigdom och social utestängning, territoriella skillnader och riskfaktorer med koppling till ålder, kön och funktionsnedsättningar.

| (19) | Internetförbindelsernas bristande tillförlitlighet är ett problem. Det råder inte någon utbredd tillgång till höghastighetsinternet i kroatiska hushåll. Omkring 70 % av hushållen har fast bredband och endast 6 % av dem har fast bredband med minst 100 Mbit/s. Särskilt på landsbygden kan detta vara ett hinder för distansarbete och distansutbildning, i synnerhet bland utsatta grupper, t.ex. studenter från familjer med sämre förutsättningar eller personer med funktionsnedsättning. Dessa grupper löper risk att bli utestängda vid den plötsliga övergången till ett mer digitaliserat samhälle. Alternativa arbetsformer där digital teknik utnyttjas bör utökas, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, eftersom andelen arbetstagare som arbetar på distans (6–7 %) endast uppgår till hälften av unionsgenomsnittet. |
| --- | --- |

(19)

Internetförbindelsernas bristande tillförlitlighet är ett problem. Det råder inte någon utbredd tillgång till höghastighetsinternet i kroatiska hushåll. Omkring 70 % av hushållen har fast bredband och endast 6 % av dem har fast bredband med minst 100 Mbit/s. Särskilt på landsbygden kan detta vara ett hinder för distansarbete och distansutbildning, i synnerhet bland utsatta grupper, t.ex. studenter från familjer med sämre förutsättningar eller personer med funktionsnedsättning. Dessa grupper löper risk att bli utestängda vid den plötsliga övergången till ett mer digitaliserat samhälle. Alternativa arbetsformer där digital teknik utnyttjas bör utökas, i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, eftersom andelen arbetstagare som arbetar på distans (6–7 %) endast uppgår till hälften av unionsgenomsnittet.

| (20) | Bristen på arbetskraft har kontinuerligt påverkat vissa sektorer i ekonomin, främst på grund av kompetensbrist. Genom att främja förvärvandet av lämpliga färdigheter, däribland digital kompetens, under den grundläggande utbildningen och senare genom omskolning och kompetenshöjning, kan produktiviteten öka och kompetensbristen åtgärdas. Utbildningssystemets kvalitet och förmåga till inkludering måste förbättras på alla nivåer och läroplansreformen måste fortsätta. Det har redan visat sig vara värdefullt att införa digital utbildning under covid-19-krisen, men det behövs ytterligare utveckling av infrastruktur och material för digital utbildning och av den digitala kompetensen hos lärare, elever och studenter. |
| --- | --- |

(20)

Bristen på arbetskraft har kontinuerligt påverkat vissa sektorer i ekonomin, främst på grund av kompetensbrist. Genom att främja förvärvandet av lämpliga färdigheter, däribland digital kompetens, under den grundläggande utbildningen och senare genom omskolning och kompetenshöjning, kan produktiviteten öka och kompetensbristen åtgärdas. Utbildningssystemets kvalitet och förmåga till inkludering måste förbättras på alla nivåer och läroplansreformen måste fortsätta. Det har redan visat sig vara värdefullt att införa digital utbildning under covid-19-krisen, men det behövs ytterligare utveckling av infrastruktur och material för digital utbildning och av den digitala kompetensen hos lärare, elever och studenter.

| (21) | Kroatien bör stödja det fortsatta flödet av krediter och annan finansiering, däribland finansiering från andra källor än banker, till bärkraftiga låntagare som påverkas negativt av covid-19-krisen. Kroatien har antagit ett antal stimulans- och stödordningar för små och medelstora företag. Insatserna bör fortsätta, i syfte att bidra med snabbt och fortsatt likviditetsstöd till företagen genom lån och garantier, särskilt statliga garantier, med ett fokus på små och medelstora företag, för att övervinna krisen och underlätta återhämtningen. Företagen i Kroatien är i hög grad beroende av banklån och kassaflöden för att kunna tillgodose sina finansieringsbehov. Banksystemet bör få stöd i form av garantier för att kunna ge ny finansiering till små och medelstora företag och förbättra tillgången till finansiering. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder måste banksektorns motståndskraft beaktas. Företagens likviditet har också förbättrats genom att de har befriats från eller fått uppskov med att betala skatt och sociala avgifter. |
| --- | --- |

(21)

Kroatien bör stödja det fortsatta flödet av krediter och annan finansiering, däribland finansiering från andra källor än banker, till bärkraftiga låntagare som påverkas negativt av covid-19-krisen. Kroatien har antagit ett antal stimulans- och stödordningar för små och medelstora företag. Insatserna bör fortsätta, i syfte att bidra med snabbt och fortsatt likviditetsstöd till företagen genom lån och garantier, särskilt statliga garantier, med ett fokus på små och medelstora företag, för att övervinna krisen och underlätta återhämtningen. Företagen i Kroatien är i hög grad beroende av banklån och kassaflöden för att kunna tillgodose sina finansieringsbehov. Banksystemet bör få stöd i form av garantier för att kunna ge ny finansiering till små och medelstora företag och förbättra tillgången till finansiering. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder måste banksektorns motståndskraft beaktas. Företagens likviditet har också förbättrats genom att de har befriats från eller fått uppskov med att betala skatt och sociala avgifter.

| (22) | Det har gjorts förnyade ansträngningar för att minska den administrativa bördan och regelbördan. Men generellt begränsas företagens verksamheter fortfarande av en fortsatt betungande regelbörda och administrativ börda, t.ex. i fråga om tillstånd, rapporteringskrav (i viss utsträckning) och skatteförfaranden. Identifieringen av de administrativa och ekonomiska bördorna går framåt, genom samråd med berörda parter och via en särskild webbplats. Dessutom ska åtgärder vidtas för att minska de mest betungande skyldigheterna. Ett smidigt tillträde till och utövande av yrken, genom effektivisering av regelverk och administrativa förfaranden, är också viktigt, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, inbegripet egenföretagare. En översyn av skatteliknande avgifter har utförts och regeringen antog en första handlingsplan i maj 2020. |
| --- | --- |

(22)

Det har gjorts förnyade ansträngningar för att minska den administrativa bördan och regelbördan. Men generellt begränsas företagens verksamheter fortfarande av en fortsatt betungande regelbörda och administrativ börda, t.ex. i fråga om tillstånd, rapporteringskrav (i viss utsträckning) och skatteförfaranden. Identifieringen av de administrativa och ekonomiska bördorna går framåt, genom samråd med berörda parter och via en särskild webbplats. Dessutom ska åtgärder vidtas för att minska de mest betungande skyldigheterna. Ett smidigt tillträde till och utövande av yrken, genom effektivisering av regelverk och administrativa förfaranden, är också viktigt, särskilt för små och medelstora företag och mikroföretag, inbegripet egenföretagare. En översyn av skatteliknande avgifter har utförts och regeringen antog en första handlingsplan i maj 2020.

| (23) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Kroatien bör arbeta för investeringar i tillväxtfrämjande sektorer som bidrar till den gröna och digitala omställningen. En modern och stabil digital infrastruktur är helt centralt för den digitala omvandlingen av offentlig förvaltning och företag. Mot bakgrund av den digitala omställningen är investeringar i nät med mycket hög kapacitet, däribland 5G, en nödvändig förutsättning. Investeringarna ska bidra till Kroatiens mål för minskade koldioxidutsläpp och energiomställning, enligt beskrivning i landets nationella energi- och klimatplan. Det finns särskilt utrymme och möjlighet för Kroatien att investera i hållbara stadstransporter och järnvägstransporter, energieffektivitet, förnybara energikällor och miljöinfrastruktur. När det gäller vattenförvaltning och avfallshantering ligger Kroatien dessutom avsevärt under unionsgenomsnittet, och det krävs investeringar för att upprätthålla Kroatiens ekonomiska utveckling. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Kroatien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Kroatien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(23)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Kroatien bör arbeta för investeringar i tillväxtfrämjande sektorer som bidrar till den gröna och digitala omställningen. En modern och stabil digital infrastruktur är helt centralt för den digitala omvandlingen av offentlig förvaltning och företag. Mot bakgrund av den digitala omställningen är investeringar i nät med mycket hög kapacitet, däribland 5G, en nödvändig förutsättning. Investeringarna ska bidra till Kroatiens mål för minskade koldioxidutsläpp och energiomställning, enligt beskrivning i landets nationella energi- och klimatplan. Det finns särskilt utrymme och möjlighet för Kroatien att investera i hållbara stadstransporter och järnvägstransporter, energieffektivitet, förnybara energikällor och miljöinfrastruktur. När det gäller vattenförvaltning och avfallshantering ligger Kroatien dessutom avsevärt under unionsgenomsnittet, och det krävs investeringar för att upprätthålla Kroatiens ekonomiska utveckling. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Kroatien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Kroatien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (24) | Den offentliga förvaltningens effektivitet i Kroatien ligger under unionsgenomsnittet. Låg kapacitet när det gäller att utforma och genomföra politiska åtgärder och projekt är ett hinder för ändamålsenlighet och snabbhet, bland annat när det gäller genomförandet av ESI-fonderna, som innebär att Kroatien har stor möjlighet att dämpa krisens effekter och bidra till den ekonomiska återhämtningen. Men det görs inga framsteg vad gäller genomförandet av det nya systemet för strategisk planering, eller den aviserade nationella strategin för utveckling. Det råder också avsevärd territoriell fragmentering i den offentliga förvaltningen och finns en obalans mellan ansvar och resurser på lokal nivå. Detta bidrar till ojämn kvalitet på de offentliga tjänster som tillhandahålls i landet och ökar de administrativa kostnaderna. |
| --- | --- |

(24)

Den offentliga förvaltningens effektivitet i Kroatien ligger under unionsgenomsnittet. Låg kapacitet när det gäller att utforma och genomföra politiska åtgärder och projekt är ett hinder för ändamålsenlighet och snabbhet, bland annat när det gäller genomförandet av ESI-fonderna, som innebär att Kroatien har stor möjlighet att dämpa krisens effekter och bidra till den ekonomiska återhämtningen. Men det görs inga framsteg vad gäller genomförandet av det nya systemet för strategisk planering, eller den aviserade nationella strategin för utveckling. Det råder också avsevärd territoriell fragmentering i den offentliga förvaltningen och finns en obalans mellan ansvar och resurser på lokal nivå. Detta bidrar till ojämn kvalitet på de offentliga tjänster som tillhandahålls i landet och ökar de administrativa kostnaderna.

| (25) | Betydande eftersläpning och utdragna förfaranden i civilrättsliga och handelsrättsliga mål fortsätter att påverka företagsklimatet och effektiva lösningar av insolvensförfaranden, medan problem med kvalitet och effektivitet i straffrättskipningen är ett hinder i kampen mot ekonomiska brott. Det har gjorts framsteg i fråga om att lösa de äldsta pågående domstolsärendena och att använda elektronisk kommunikation i domstolarna, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar. |
| --- | --- |

(25)

Betydande eftersläpning och utdragna förfaranden i civilrättsliga och handelsrättsliga mål fortsätter att påverka företagsklimatet och effektiva lösningar av insolvensförfaranden, medan problem med kvalitet och effektivitet i straffrättskipningen är ett hinder i kampen mot ekonomiska brott. Det har gjorts framsteg i fråga om att lösa de äldsta pågående domstolsärendena och att använda elektronisk kommunikation i domstolarna, men det finns fortfarande utrymme för förbättringar.

| (26) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(26)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (27) | Kroatiens finanssektor är välkapitaliserad och lönsam, samtidigt som tillgångskvaliteten i banksektorn har förbättrats på senare år. Men finansinstituten kommer sannolikt att utsättas för vissa påfrestningar med tanke på deras exponeringar för de sektorer som påverkas mest av covid-19-pandemin. Åtgärder har vidtagits för att minska den negativa effekten av restriktionerna på företagen. Det är av avgörande betydelse att restriktionerna är tillfälliga och endast gäller under pandemin samt adekvata i fråga om att hjälpa företag med ekonomiska svårigheter att åter bli lönsamma. En sådan strategi kommer att hjälpa företagen utan att undergräva de framsteg som Kroatien har gjort vad gäller att förbättra stabiliteten i sin finanssektor. |
| --- | --- |

(27)

Kroatiens finanssektor är välkapitaliserad och lönsam, samtidigt som tillgångskvaliteten i banksektorn har förbättrats på senare år. Men finansinstituten kommer sannolikt att utsättas för vissa påfrestningar med tanke på deras exponeringar för de sektorer som påverkas mest av covid-19-pandemin. Åtgärder har vidtagits för att minska den negativa effekten av restriktionerna på företagen. Det är av avgörande betydelse att restriktionerna är tillfälliga och endast gäller under pandemin samt adekvata i fråga om att hjälpa företag med ekonomiska svårigheter att åter bli lönsamma. En sådan strategi kommer att hjälpa företagen utan att undergräva de framsteg som Kroatien har gjort vad gäller att förbättra stabiliteten i sin finanssektor.

| (28) | Det är viktigt att fortsätta arbetet med att förstärka ramen för att förebygga och bestraffa korruption, för att säkerställa en återhämning efter covid-19-krisen och uppnå en effektiv, ansvarstagande och transparent fördelning och distribution av medel och resurser. Flera handlingsplaner har genomförts till viss del men det är fortfarande vanligt med korruption och intressekonflikter i företagen. Det krävs ytterligare insatser som syftar till att stärka ramen för att förebygga och bestraffa korruption, för att säkerställa en transparent och effektiv användning av offentliga medel. Det behövs mer verkningsfulla verktyg för att förebygga och bestraffa korruption, särskilt på lokal nivå. Behovet av förbättrade tillsynsmekanismer för lokala tjänstemän och utnämnda befattningshavare i lokala offentliga företag kvarstår, liksom behovet av att säkerställa att kommissionen för hantering av intressekonflikter kan utföra sin centrala förebyggande uppgift. Initiativ i syfte att öka transparensen, t.ex. offentliggörande av domares och åklagares tillgångar, väntas under 2020. |
| --- | --- |

(28)

Det är viktigt att fortsätta arbetet med att förstärka ramen för att förebygga och bestraffa korruption, för att säkerställa en återhämning efter covid-19-krisen och uppnå en effektiv, ansvarstagande och transparent fördelning och distribution av medel och resurser. Flera handlingsplaner har genomförts till viss del men det är fortfarande vanligt med korruption och intressekonflikter i företagen. Det krävs ytterligare insatser som syftar till att stärka ramen för att förebygga och bestraffa korruption, för att säkerställa en transparent och effektiv användning av offentliga medel. Det behövs mer verkningsfulla verktyg för att förebygga och bestraffa korruption, särskilt på lokal nivå. Behovet av förbättrade tillsynsmekanismer för lokala tjänstemän och utnämnda befattningshavare i lokala offentliga företag kvarstår, liksom behovet av att säkerställa att kommissionen för hantering av intressekonflikter kan utföra sin centrala förebyggande uppgift. Initiativ i syfte att öka transparensen, t.ex. offentliggörande av domares och åklagares tillgångar, väntas under 2020.

| (29) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Kroatien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Kroatien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (30) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Kroatiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Kroatien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Kroatien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Kroatiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Kroatien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Kroatien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (31) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (32) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4 nedan. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som konstaterats av kommissionen i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Kroatien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens. Främja en balanserad geografisk fördelning av vårdpersonal och vårdinrättningar, närmare samarbete mellan alla förvaltningsnivåer och investeringar i e-hälsa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förstärka arbetsmarknadsåtgärder och arbetsmarknadens institutioner och förbättra nivåerna för arbetslöshetsförmåner och minimiinkomstsystem. Öka tillgången till digital infrastruktur och digitala tjänster. Främja kompetensutveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Upprätthålla åtgärder för att tillhandahålla likviditet till små och medelstora företag och egenföretagare. Minska skatteliknande avgifter och inskränkningar ytterligare när det gäller reglering av produkt- och tjänstemarknader. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt på miljöinfrastruktur, hållbara stadstransporter och järnvägstransporter, ren och effektiv produktion och användning av energi samt höghastighetsbredband. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förstärka den offentliga förvaltningens kapacitet och effektivitet i fråga om att utforma och genomföra offentliga projekt och politiska åtgärder på central och lokal nivå. Förbättra effektiviteten i rättsväsendet. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 64.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/74 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/74

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Italiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Italiens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/12)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Italien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Italien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Italien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Italiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Italiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Italien har alltför stora makroekonomiska obalanser. Särskilt den höga offentliga skuldsättningen och den ihållande svaga produktivitetsutvecklingen innebär risker av gränsöverskridande betydelse, mot bakgrund av en hög arbetslöshet och en fortsatt stor andel nödlidande lån. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Italien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Italiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Italiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Italien har alltför stora makroekonomiska obalanser. Särskilt den höga offentliga skuldsättningen och den ihållande svaga produktivitetsutvecklingen innebär risker av gränsöverskridande betydelse, mot bakgrund av en hög arbetslöshet och en fortsatt stor andel nödlidande lån.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Italien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Italien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan Italiens regioner och territorier, på grund av långvariga ekonomiska och sociala skillnader, olika potential när det gäller konkurrenskraft och att landet är så beroende av turism. Detta medför en risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Italien, som förstärker den tilltagande skillnaden mellan mindre och mer utvecklade regioner, mellan mer och mindre gynnade områden i städer samt mellan vissa tätortsområden och landsbygden. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan Italiens regioner och territorier, på grund av långvariga ekonomiska och sociala skillnader, olika potential när det gäller konkurrenskraft och att landet är så beroende av turism. Detta medför en risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Italien, som förstärker den tilltagande skillnaden mellan mindre och mer utvecklade regioner, mellan mer och mindre gynnade områden i städer samt mellan vissa tätortsområden och landsbygden. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Italien lade fram sitt stabilitetsprogram för 2020 den 30 april 2020. |
| --- | --- |

(10)

Italien lade fram sitt stabilitetsprogram för 2020 den 30 april 2020.

| (11) | Italien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Italien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,6 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 10,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 5,7 % av BNP 2021. Efter att ha stabiliserat sig på 134,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 155,7 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt den avsevärda storleken på offentliga garantier och volatiliteten i räntan på statspapper. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,6 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 10,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 5,7 % av BNP 2021. Efter att ha stabiliserat sig på 134,8 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 155,7 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt den avsevärda storleken på offentliga garantier och volatiliteten i räntan på statspapper.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Italien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 4,5 % av BNP för 2020. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården och civilskyddet, utbyggnad av lönetilläggssystemet och ekonomiskt stöd till egenföretagare och företag. Dessutom har Italien infört åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, bland annat skatteuppskov och lånegarantier. Sammantaget ligger de åtgärder som Italien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Italien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 4,5 % av BNP för 2020. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården och civilskyddet, utbyggnad av lönetilläggssystemet och ekonomiskt stöd till egenföretagare och företag. Dessutom har Italien infört åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, bland annat skatteuppskov och lånegarantier. Sammantaget ligger de åtgärder som Italien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Italiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -11,1 % av BNP 2020 och -5,6 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 158,9 % av BNP 2020 och 153,6 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Italiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -11,1 % av BNP 2020 och -5,6 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 158,9 % av BNP 2020 och 153,6 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Italiens bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att det inte finns tillräckliga belägg för att dra slutsatsen att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt eller inte uppfyllt, samtidigt som underskottskriteriet inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Italiens bristande efterlevnad av skuldkriteriet 2019 och den planerade överträdelsen av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att det inte finns tillräckliga belägg för att dra slutsatsen att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt eller inte uppfyllt, samtidigt som underskottskriteriet inte är uppfyllt.

| (16) | Covid-19-pandemin har inneburit oerhörda påfrestningar på det nationella hälso- och sjukvårdssystemet och blottlagt strukturella brister och behovet av att öka beredskapen för hantering av kriser. Trots att Italiens utgifter för hälso- och sjukvården ligger under unionsgenomsnittet är hälso- och sjukvården mycket specialiserad, de samhällsomfattande tjänsterna håller god kvalitet, och man har generellt lyckats väl när det gäller att erbjuda tillgänglig vård. Trots detta, särskilt i inledningen av covid-19-pandemin, kunde vissa åtgärder för att begränsa spridningen inte genomföras tillräckligt snabbt på grund av fragmenteringen i hälso- och sjukvårdssystemet och samordningen mellan centrala och regionala myndigheter. Den regionala hälso- och sjukvårdens reaktion på krisen grundades främst på en extraordinär mobilisering, särskilt av hälso- och sjukvårdspersonal och lokala sociala tjänster. Detta kompenserade för begränsningarna när det gäller den fysiska infrastrukturen, det begränsade antalet hälso- och sjukvårdsanställda och de begränsade investeringarna under tidigare år med syfte att förbättra strukturer och tjänster. Regeringen har gjort stora ansträngningar för att minska spridningen av det virus som orsakar covid-19, minska trycket på sjukhusen och få fram ytterligare vårdkapacitet. En mer långsiktig strategi för att begränsa smittspridningen håller nu på att utarbetas för att säkerställa en säker återgång till produktiv verksamhet. Utöver åtgärder för att förbättra styrningsprocesser och beredskapsplaner bör de politiska åtgärderna efter covid-19 vara inriktade på att minska underskottet i de offentliga investeringarna inom hälso- och sjukvården. På medellång till lång sikt kommer det att vara viktigt att ta fram en strategisk investeringsplan för att förbättra resiliensen i hälso- och sjukvårdssystemet och för att garantera en fortsatt tillgänglig hälso- och sjukvård. Mot bakgrund av de nuvarande prognoserna för hälso- och sjukvårdspersonal bör man prioritera politiska åtgärder för att lösa flaskhalsar vad gäller att utbilda, rekrytera och behålla hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

(16)

Covid-19-pandemin har inneburit oerhörda påfrestningar på det nationella hälso- och sjukvårdssystemet och blottlagt strukturella brister och behovet av att öka beredskapen för hantering av kriser. Trots att Italiens utgifter för hälso- och sjukvården ligger under unionsgenomsnittet är hälso- och sjukvården mycket specialiserad, de samhällsomfattande tjänsterna håller god kvalitet, och man har generellt lyckats väl när det gäller att erbjuda tillgänglig vård. Trots detta, särskilt i inledningen av covid-19-pandemin, kunde vissa åtgärder för att begränsa spridningen inte genomföras tillräckligt snabbt på grund av fragmenteringen i hälso- och sjukvårdssystemet och samordningen mellan centrala och regionala myndigheter. Den regionala hälso- och sjukvårdens reaktion på krisen grundades främst på en extraordinär mobilisering, särskilt av hälso- och sjukvårdspersonal och lokala sociala tjänster. Detta kompenserade för begränsningarna när det gäller den fysiska infrastrukturen, det begränsade antalet hälso- och sjukvårdsanställda och de begränsade investeringarna under tidigare år med syfte att förbättra strukturer och tjänster. Regeringen har gjort stora ansträngningar för att minska spridningen av det virus som orsakar covid-19, minska trycket på sjukhusen och få fram ytterligare vårdkapacitet. En mer långsiktig strategi för att begränsa smittspridningen håller nu på att utarbetas för att säkerställa en säker återgång till produktiv verksamhet. Utöver åtgärder för att förbättra styrningsprocesser och beredskapsplaner bör de politiska åtgärderna efter covid-19 vara inriktade på att minska underskottet i de offentliga investeringarna inom hälso- och sjukvården. På medellång till lång sikt kommer det att vara viktigt att ta fram en strategisk investeringsplan för att förbättra resiliensen i hälso- och sjukvårdssystemet och för att garantera en fortsatt tillgänglig hälso- och sjukvård. Mot bakgrund av de nuvarande prognoserna för hälso- och sjukvårdspersonal bör man prioritera politiska åtgärder för att lösa flaskhalsar vad gäller att utbilda, rekrytera och behålla hälso- och sjukvårdspersonal.

| (17) | De åtgärder för att begränsa spridningen som vidtagits som reaktion på covid-19-krisen har en kraftig negativ inverkan på arbetsmarknaden och de sociala förhållandena. Före krisen hade den sociala situationen långsamt förbättrats även om risken för fattigdom eller social utestängning var fortsatt hög och det även rådde fortsatt hög fattigdom bland förvärvsarbetande och fortsatt höga inkomstskillnader, med stora regionala skillnader. Med tanke på covid-19-pandemins effekter och efterdyningar bör de sociala skyddsnäten förbättras för att säkerställa tillräcklig inkomstersättning, oavsett sysselsättningsstatus, även för personer som inte har lika god tillgång till socialt skydd som andra. Att förbättra inkomstersättning och inkomststöd är särskilt relevant för personer med atypiska anställningsavtal och personer i utsatta situationer. Det är också viktigt att tillhandahålla tjänster som syftar till social inkludering och en inkluderande arbetsmarknad. Det nya systemet för minimiinkomst, som innebar att förmåner betalades ut till över en miljon hushåll under förra året (i genomsnitt 513 euro), kan ha en dämpande inverkan på effekterna av covid-19-krisen. Systemet kan dock förbättras så att stödet bättre når ut till utsatta grupper. Regeringen har infört en tillfällig lösning med en ”nödinkomst” som stöd för hushåll som än så länge inte har rätt till minimiinkomst. De som arbetar i den svarta ekonomin, framför allt i sektorer som jordbruk, livsmedelsindustrin och byggsektorn, riskerar också bristande tillgång till socialt skydd och inkomststöd. Som en reaktion på den här utmaningen har regeringen nyligen lättat på bestämmelserna för att legalisera odeklarerad arbetskraft och för att få eller förlänga uppehållstillstånd för migranter som har arbete. En negativ demografisk utveckling och kompetensflykt kan också hindra tillväxtutsikterna. Utöver de svårare arbetsmarknadsvillkoren är bristen på tjänster av hög kvalitet en bidragande faktor till avfolkningen i de södra regionerna och landsbygdsområdena. Det är viktigt att förbättra tillgången till e-tjänster, särskilt mot bakgrund av begränsad rörlighet. |
| --- | --- |

(17)

De åtgärder för att begränsa spridningen som vidtagits som reaktion på covid-19-krisen har en kraftig negativ inverkan på arbetsmarknaden och de sociala förhållandena. Före krisen hade den sociala situationen långsamt förbättrats även om risken för fattigdom eller social utestängning var fortsatt hög och det även rådde fortsatt hög fattigdom bland förvärvsarbetande och fortsatt höga inkomstskillnader, med stora regionala skillnader. Med tanke på covid-19-pandemins effekter och efterdyningar bör de sociala skyddsnäten förbättras för att säkerställa tillräcklig inkomstersättning, oavsett sysselsättningsstatus, även för personer som inte har lika god tillgång till socialt skydd som andra. Att förbättra inkomstersättning och inkomststöd är särskilt relevant för personer med atypiska anställningsavtal och personer i utsatta situationer. Det är också viktigt att tillhandahålla tjänster som syftar till social inkludering och en inkluderande arbetsmarknad. Det nya systemet för minimiinkomst, som innebar att förmåner betalades ut till över en miljon hushåll under förra året (i genomsnitt 513 euro), kan ha en dämpande inverkan på effekterna av covid-19-krisen. Systemet kan dock förbättras så att stödet bättre når ut till utsatta grupper. Regeringen har infört en tillfällig lösning med en ”nödinkomst” som stöd för hushåll som än så länge inte har rätt till minimiinkomst. De som arbetar i den svarta ekonomin, framför allt i sektorer som jordbruk, livsmedelsindustrin och byggsektorn, riskerar också bristande tillgång till socialt skydd och inkomststöd. Som en reaktion på den här utmaningen har regeringen nyligen lättat på bestämmelserna för att legalisera odeklarerad arbetskraft och för att få eller förlänga uppehållstillstånd för migranter som har arbete. En negativ demografisk utveckling och kompetensflykt kan också hindra tillväxtutsikterna. Utöver de svårare arbetsmarknadsvillkoren är bristen på tjänster av hög kvalitet en bidragande faktor till avfolkningen i de södra regionerna och landsbygdsområdena. Det är viktigt att förbättra tillgången till e-tjänster, särskilt mot bakgrund av begränsad rörlighet.

| (18) | Sedan covid-19-krisen bröt ut har Italien vidtagit åtgärder för att minska effekterna på sysselsättningen. System för korttidsarbete (Cassa integrazione) har spelat en stor roll och väntas göra det även i framtiden. Systemet har utvidgats till att omfatta även små företag och mikroföretag, liksom alla ekonomiska sektorer och anställda. Dessutom har ett separat (tillfälligt) system inrättats för egenföretagare. Före covid-19-krisen hade förhållandena på arbetsmarknaden fortsatt att förbättras. Under 2019 nådde sysselsättningsgraden 64 %, som är den högsta andel som någonsin uppmätts. Den var dock fortfarande avsevärt under unionsgenomsnittet. Arbetslösheten var fortsatt hög, liksom andra indikatorer på outnyttjat arbetskraftsutbud, och väntas enligt kommissionens vårprognos 2020 öka ytterligare, till 11,8 % 2020 och sedan minska till 10,7 % 2021. Andelen visstidsanställningar var också hög, även om nya arbetstillfällen sedan mitten av 2018 främst har skapats genom tillsvidareanställningar. För att främja en hållbar och inkluderande återhämtning är det viktigaste framöver att unga och kvinnor som står utanför arbetskraften kommer in på arbetsmarknaden. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka de offentliga arbetsförmedlingarna och integrera dem bättre med sociala tjänster samt vuxen- och yrkesutbildning. Deras möjligheter att placera arbetstagare är dock fortsatt begränsade och varierar också kraftigt mellan regionerna. Arbetsgivarnas medverkan är också fortsatt marginell. I takt med att man gradvis lättar på åtgärderna för att begränsa spridningen kan flexibla arbetsformer och distansarbete hjälpa företag och arbetstagare. Som en reaktion på covid-19-krisen har regeringen antagit tillfälliga åtgärder i syfte att bidra till balansen mellan privatliv och arbetsliv, t.ex. åtgärder för att främja smart arbete och särskild ledighet samt tillhandahålla barnomsorgscheckar. Trots de senaste insatserna är åtgärderna i syfte att främja lika möjligheter och balans mellan arbete och privatliv, tillgången till överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg samt långvarig vård och omsorg fortsatt bristfälliga och dåligt integrerade. |
| --- | --- |

(18)

Sedan covid-19-krisen bröt ut har Italien vidtagit åtgärder för att minska effekterna på sysselsättningen. System för korttidsarbete (Cassa integrazione) har spelat en stor roll och väntas göra det även i framtiden. Systemet har utvidgats till att omfatta även små företag och mikroföretag, liksom alla ekonomiska sektorer och anställda. Dessutom har ett separat (tillfälligt) system inrättats för egenföretagare. Före covid-19-krisen hade förhållandena på arbetsmarknaden fortsatt att förbättras. Under 2019 nådde sysselsättningsgraden 64 %, som är den högsta andel som någonsin uppmätts. Den var dock fortfarande avsevärt under unionsgenomsnittet. Arbetslösheten var fortsatt hög, liksom andra indikatorer på outnyttjat arbetskraftsutbud, och väntas enligt kommissionens vårprognos 2020 öka ytterligare, till 11,8 % 2020 och sedan minska till 10,7 % 2021. Andelen visstidsanställningar var också hög, även om nya arbetstillfällen sedan mitten av 2018 främst har skapats genom tillsvidareanställningar. För att främja en hållbar och inkluderande återhämtning är det viktigaste framöver att unga och kvinnor som står utanför arbetskraften kommer in på arbetsmarknaden. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka de offentliga arbetsförmedlingarna och integrera dem bättre med sociala tjänster samt vuxen- och yrkesutbildning. Deras möjligheter att placera arbetstagare är dock fortsatt begränsade och varierar också kraftigt mellan regionerna. Arbetsgivarnas medverkan är också fortsatt marginell. I takt med att man gradvis lättar på åtgärderna för att begränsa spridningen kan flexibla arbetsformer och distansarbete hjälpa företag och arbetstagare. Som en reaktion på covid-19-krisen har regeringen antagit tillfälliga åtgärder i syfte att bidra till balansen mellan privatliv och arbetsliv, t.ex. åtgärder för att främja smart arbete och särskild ledighet samt tillhandahålla barnomsorgscheckar. Trots de senaste insatserna är åtgärderna i syfte att främja lika möjligheter och balans mellan arbete och privatliv, tillgången till överkomlig förskoleverksamhet och barnomsorg samt långvarig vård och omsorg fortsatt bristfälliga och dåligt integrerade.

| (19) | Den nuvarande nödsituationen visar också på behovet av att förbättra det digitala lärandet och de digitala färdigheterna, även för vuxna i arbetsför ålder och inom distansundervisning. Att investera i utbildning och kompetens är avgörande för att främja en smart och inkluderande återhämtning och fortsätta på rätt spår vad gäller den gröna och digitala omställningen. I det avseendet är utbildningsresultaten en fortsatt stor utmaning för Italien. Det råder stora regionala skillnader när det gäller grundläggande färdigheter och andelen unga med högst grundskoleutbildning ligger avsevärt över unionsgenomsnittet (13,5 % jämfört med 10,3 % 2019), särskilt avseende elever födda utanför unionen (33 %). Vid begränsningar av rörligheten finns det risk för att regionala och territoriella skillnader förvärras. Mot den bakgrunden är det särskilt viktigt att investera i distansundervisning och i den digitala infrastrukturen samt utbildares och studerandes kompetens. Italien har också en lägre andel högskoleutbildade med examen i naturvetenskap och ingenjörsvetenskap jämfört med unionsgenomsnittet, och andelen personer med högre utbildning är fortsatt mycket låg (27,6 % 2019). Dessutom investerar italienska företag mindre i IKT-utbildning för sina anställda, jämfört med liknande länder. Lågutbildade vuxnas låga deltagande i utbildning är också en källa till oro, med tanke på att antalet arbeten som endast kräver låga kvalifikationer minskar. Kompetensutveckling och omskolning är fortsatt viktigt för att ge arbetstagare kompetens som är relevant för arbetsmarknaden och för att främja en rättvis omställning till en mer digital och hållbar ekonomi. |
| --- | --- |

(19)

Den nuvarande nödsituationen visar också på behovet av att förbättra det digitala lärandet och de digitala färdigheterna, även för vuxna i arbetsför ålder och inom distansundervisning. Att investera i utbildning och kompetens är avgörande för att främja en smart och inkluderande återhämtning och fortsätta på rätt spår vad gäller den gröna och digitala omställningen. I det avseendet är utbildningsresultaten en fortsatt stor utmaning för Italien. Det råder stora regionala skillnader när det gäller grundläggande färdigheter och andelen unga med högst grundskoleutbildning ligger avsevärt över unionsgenomsnittet (13,5 % jämfört med 10,3 % 2019), särskilt avseende elever födda utanför unionen (33 %). Vid begränsningar av rörligheten finns det risk för att regionala och territoriella skillnader förvärras. Mot den bakgrunden är det särskilt viktigt att investera i distansundervisning och i den digitala infrastrukturen samt utbildares och studerandes kompetens. Italien har också en lägre andel högskoleutbildade med examen i naturvetenskap och ingenjörsvetenskap jämfört med unionsgenomsnittet, och andelen personer med högre utbildning är fortsatt mycket låg (27,6 % 2019). Dessutom investerar italienska företag mindre i IKT-utbildning för sina anställda, jämfört med liknande länder. Lågutbildade vuxnas låga deltagande i utbildning är också en källa till oro, med tanke på att antalet arbeten som endast kräver låga kvalifikationer minskar. Kompetensutveckling och omskolning är fortsatt viktigt för att ge arbetstagare kompetens som är relevant för arbetsmarknaden och för att främja en rättvis omställning till en mer digital och hållbar ekonomi.

| (20) | Covid-19-krisen har lett till ett ökat behov av att stödja företagens tillgång till finansiering. Italien har antagit flera stödsystem för att stödja företagens likviditetsflöden, inbegripet åtgärder inom den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (7). Ett verkningsfullt genomförande av sådana stödsystem, inbegripet genom garantier som går genom banksystemet, är avgörande för att säkerställa att alla företag, särskilt små och medelstora företag, företag som verkar inom de värst drabbade sektorerna och geografiska områdena samt innovativa företag, ska kunna ha nytta av dem. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Direkta bidrag och incitament till marknadsbaserad finansiering kan också stödja likviditeten hos små och medelstora företag och innovativa företag. Innovativa företag (som ofta saknar säkerheter) har svårare att få tillgång till krediter, och den rådande krisen kan förvärra läget. Möjligheten att få uppskov med inbetalningar av skatter och sociala avgifter till staten har bidragit till att förbättra företagens kassaflöden. Förseningar i godkända utbetalningar, vare sig det gäller från myndigheter till företag eller mellan företag bör dock undvikas, eftersom de påverkar likviditeten negativt i alla företag, framför allt i de små företagen. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-krisen har lett till ett ökat behov av att stödja företagens tillgång till finansiering. Italien har antagit flera stödsystem för att stödja företagens likviditetsflöden, inbegripet åtgärder inom den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (7). Ett verkningsfullt genomförande av sådana stödsystem, inbegripet genom garantier som går genom banksystemet, är avgörande för att säkerställa att alla företag, särskilt små och medelstora företag, företag som verkar inom de värst drabbade sektorerna och geografiska områdena samt innovativa företag, ska kunna ha nytta av dem. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Direkta bidrag och incitament till marknadsbaserad finansiering kan också stödja likviditeten hos små och medelstora företag och innovativa företag. Innovativa företag (som ofta saknar säkerheter) har svårare att få tillgång till krediter, och den rådande krisen kan förvärra läget. Möjligheten att få uppskov med inbetalningar av skatter och sociala avgifter till staten har bidragit till att förbättra företagens kassaflöden. Förseningar i godkända utbetalningar, vare sig det gäller från myndigheter till företag eller mellan företag bör dock undvikas, eftersom de påverkar likviditeten negativt i alla företag, framför allt i de små företagen.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för den gröna omställningen kommer att vara särskilt viktiga för att stödja återhämtning och öka den framtida motståndskraften. Italien är mycket sårbart för extremt väder och hydrogeologiska katastrofer, däribland torka och skogsbränder. Italiens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, särskilt vad gäller investeringar i ny, förnybar energiproduktion, elinfrastruktur och energieffektivitet. Investeringar inom ramen för den gröna given, för att hantera klimatförändringar, läggs fram i Italiens nationella energi- och klimatplan. De är viktiga för att hantera hotet från klimatförändringen, samtidigt som de spelar en avgörande roll i Italiens återhämtning och för att stärka landets motståndskraft. Investeringar inom ramen för den gröna given är också viktiga för att minska effekten på människors hälsa av luftföroreningarna i de italienska städerna, särskilt på Poslätten. Hållbara satsningar på rörlighet, som nya bussar i lokaltrafiken, är ett exempel där man minskar både trafikstockningar och luftföroreningar. Bristfällig infrastruktur för vattenförvaltning och avfallshantering, särskilt i de södra regionerna, får miljö- och hälsoeffekter som medför avsevärda kostnader och förlorade intäkter för ekonomin. Rent allmänt är motståndskraften mot klimatförändringar relevant för all infrastruktur, inbegripet infrastrukturen i hälso- och sjukvården. Detta kräver anpassningsstrategier. Åtgärder för att hantera utmaningar som rör miljö och klimatförändringar, t.ex. hydrologiska risker, hållbar rörlighet i städer, energieffektivitet, cirkulär ekonomi och industriell omvandling är en möjlighet att förbättra produktiviteten och samtidigt undvika ohållbara metoder. Samtidigt kan investeringar i sådana projekt bidra till att skapa arbetstillfällen och stödja återhämtningen efter krisen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Italien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Italien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för den gröna omställningen kommer att vara särskilt viktiga för att stödja återhämtning och öka den framtida motståndskraften. Italien är mycket sårbart för extremt väder och hydrogeologiska katastrofer, däribland torka och skogsbränder. Italiens omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid, särskilt vad gäller investeringar i ny, förnybar energiproduktion, elinfrastruktur och energieffektivitet. Investeringar inom ramen för den gröna given, för att hantera klimatförändringar, läggs fram i Italiens nationella energi- och klimatplan. De är viktiga för att hantera hotet från klimatförändringen, samtidigt som de spelar en avgörande roll i Italiens återhämtning och för att stärka landets motståndskraft. Investeringar inom ramen för den gröna given är också viktiga för att minska effekten på människors hälsa av luftföroreningarna i de italienska städerna, särskilt på Poslätten. Hållbara satsningar på rörlighet, som nya bussar i lokaltrafiken, är ett exempel där man minskar både trafikstockningar och luftföroreningar. Bristfällig infrastruktur för vattenförvaltning och avfallshantering, särskilt i de södra regionerna, får miljö- och hälsoeffekter som medför avsevärda kostnader och förlorade intäkter för ekonomin. Rent allmänt är motståndskraften mot klimatförändringar relevant för all infrastruktur, inbegripet infrastrukturen i hälso- och sjukvården. Detta kräver anpassningsstrategier. Åtgärder för att hantera utmaningar som rör miljö och klimatförändringar, t.ex. hydrologiska risker, hållbar rörlighet i städer, energieffektivitet, cirkulär ekonomi och industriell omvandling är en möjlighet att förbättra produktiviteten och samtidigt undvika ohållbara metoder. Samtidigt kan investeringar i sådana projekt bidra till att skapa arbetstillfällen och stödja återhämtningen efter krisen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Italien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Italien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (22) | Åtgärderna för att begränsa spridningen av covid-19-pandemin har framhävt vikten av att investera i en digitalisering av ekonomin och visat på relevansen av digitala infrastrukturer. Låga nivåer av digital intensitet och svaga digitala kunskaper i italienska företag, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag, har hindrat dem från att erbjuda e-handels- och distansarbeteslösningar och från att tillhandahålla och använda digitala verktyg under begränsningsåtgärderna. Det är av avgörande betydelse att investera i digitalisering och kompetens genom ett kontinuerligt och snabbt genomförande av riktade nationella åtgärder för att förbättra e-affärsmodellerna och hjälpa företagen att anpassa sig samt för att öka produktiviteten och konkurrenskraften. Tillgång till en snabb och tillförlitlig digital infrastruktur har visat sig vara avgörande för att säkerställa att samhällsviktiga tjänster tillhandahålls inom offentlig förvaltning, utbildning, hälso- och sjukvård och medicin, och av stor vikt när det handlar om att övervaka och bekämpa pandemin. Italien släpar fortfarande efter när det gäller bredbandstäckning i landsbygdsområden. Särskilda insatser krävs för att åtgärda detta och för att främja ett bredare utnyttjande. |
| --- | --- |

(22)

Åtgärderna för att begränsa spridningen av covid-19-pandemin har framhävt vikten av att investera i en digitalisering av ekonomin och visat på relevansen av digitala infrastrukturer. Låga nivåer av digital intensitet och svaga digitala kunskaper i italienska företag, särskilt små och medelstora företag och mikroföretag, har hindrat dem från att erbjuda e-handels- och distansarbeteslösningar och från att tillhandahålla och använda digitala verktyg under begränsningsåtgärderna. Det är av avgörande betydelse att investera i digitalisering och kompetens genom ett kontinuerligt och snabbt genomförande av riktade nationella åtgärder för att förbättra e-affärsmodellerna och hjälpa företagen att anpassa sig samt för att öka produktiviteten och konkurrenskraften. Tillgång till en snabb och tillförlitlig digital infrastruktur har visat sig vara avgörande för att säkerställa att samhällsviktiga tjänster tillhandahålls inom offentlig förvaltning, utbildning, hälso- och sjukvård och medicin, och av stor vikt när det handlar om att övervaka och bekämpa pandemin. Italien släpar fortfarande efter när det gäller bredbandstäckning i landsbygdsområden. Särskilda insatser krävs för att åtgärda detta och för att främja ett bredare utnyttjande.

| (23) | Ett effektivt forsknings- och innovationssystem är resultatet av kontinuerligt, sammanhängande och evidensbaserat politiskt stöd tillsammans med investeringar och adekvat humankapital. Den nuvarande covid-19-krisen har tydligt visat att det snabba utbytet av data mellan forskare, inbegripet tillgång till resultat och evidens utan kostnad för användare och öppen vetenskap, behöver stärkas ytterligare. Det senare, tillsammans med samarbete mellan forskning och näringsliv, är viktigt för att få ut forskningsresultat på marknaden, bland annat de som behövs för vacciner och behandlingsmetoder, och bygga vidare på Italiens styrka inom medicinsk industri och forskning. |
| --- | --- |

(23)

Ett effektivt forsknings- och innovationssystem är resultatet av kontinuerligt, sammanhängande och evidensbaserat politiskt stöd tillsammans med investeringar och adekvat humankapital. Den nuvarande covid-19-krisen har tydligt visat att det snabba utbytet av data mellan forskare, inbegripet tillgång till resultat och evidens utan kostnad för användare och öppen vetenskap, behöver stärkas ytterligare. Det senare, tillsammans med samarbete mellan forskning och näringsliv, är viktigt för att få ut forskningsresultat på marknaden, bland annat de som behövs för vacciner och behandlingsmetoder, och bygga vidare på Italiens styrka inom medicinsk industri och forskning.

| (24) | En verkningsfull offentlig förvaltning är avgörande för att de åtgärder som antagits för att hantera krisen och stödja den ekonomiska återhämtningen ska kunna genomföras utan fördröjningar. Utbetalning av sociala förmåner, likviditetsåtgärder och tidigareläggning av investeringar osv. kanske inte är verkningsfulla om de hindras av flaskhalsar i den offentliga sektorn. Brister inbegriper utdragna förfaranden, däribland civilrättsliga förfaranden, låg digitaliseringsnivå och bristande administrativ kapacitet. Förfaranden och kontroller måste hanteras snabbt, med tanke på att man håller på att öka de offentliga resurserna avsevärt i syfte att stödja ekonomin. Digitaliseringen i de olika offentliga förvaltningarna var ojämn före covid-19-krisen. Kommunikationen online mellan myndigheter och allmänhet var låg. Andelen administrativa ärenden på regional och kommunal nivå som kan handläggas helt och hållet digitalt är fortfarande låg. Covid-19-krisen har också blottlagt bristen på interoperabilitet mellan offentliga digitala tjänster. För att göra det lättare för den offentliga förvaltningen att reagera på företagens behov, behöver sektorsspecifika bestämmelser förbättras och förenklas, samtidigt som de kvarvarande konkurrenshindren behöver avlägsnas. Slutligen är det viktigt att ha ett verkningsfullt rättsväsende för en attraktiv och investerings- och företagsvänlig ekonomi, något som kommer att vara helt avgörande under återhämtningsprocessen, även genom att det skapar förutsättningar för hjälp och återhämning. |
| --- | --- |

(24)

En verkningsfull offentlig förvaltning är avgörande för att de åtgärder som antagits för att hantera krisen och stödja den ekonomiska återhämtningen ska kunna genomföras utan fördröjningar. Utbetalning av sociala förmåner, likviditetsåtgärder och tidigareläggning av investeringar osv. kanske inte är verkningsfulla om de hindras av flaskhalsar i den offentliga sektorn. Brister inbegriper utdragna förfaranden, däribland civilrättsliga förfaranden, låg digitaliseringsnivå och bristande administrativ kapacitet. Förfaranden och kontroller måste hanteras snabbt, med tanke på att man håller på att öka de offentliga resurserna avsevärt i syfte att stödja ekonomin. Digitaliseringen i de olika offentliga förvaltningarna var ojämn före covid-19-krisen. Kommunikationen online mellan myndigheter och allmänhet var låg. Andelen administrativa ärenden på regional och kommunal nivå som kan handläggas helt och hållet digitalt är fortfarande låg. Covid-19-krisen har också blottlagt bristen på interoperabilitet mellan offentliga digitala tjänster. För att göra det lättare för den offentliga förvaltningen att reagera på företagens behov, behöver sektorsspecifika bestämmelser förbättras och förenklas, samtidigt som de kvarvarande konkurrenshindren behöver avlägsnas. Slutligen är det viktigt att ha ett verkningsfullt rättsväsende för en attraktiv och investerings- och företagsvänlig ekonomi, något som kommer att vara helt avgörande under återhämtningsprocessen, även genom att det skapar förutsättningar för hjälp och återhämning.

| (25) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(25)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (26) | De åtgärder som regeringen har vidtagit till stöd för hushåll och företag gynnar också bevarandet av banksektorns kapitalisering och motståndskraft i den rådande besvärliga verksamhetsmiljön. Trots de riskreducerande åtgärderna, däribland att tillsynsmyndigheter beviljat flexibilitet i tillsynen, påverkar covid-19-pandemin även kvaliteten på bankernas tillgångar inom hela unionen, och denna utveckling väntas fortsätta under de kommande veckorna och månaderna, även i Italien. Följden är att insatserna för att minska andelen nödlidande lån påverkas, vilket också beror på ett långsammare genomflöde när det gäller domstolsförhandlingar och åtgärder för att omförhandla nedskrivna tillgångar. I detta avseende är främjande av hållbara lösningar för lönsamma låntagare som påverkas av covid-19-krisen, bland annat genom att undvika automatiserade förfaranden, en viktig förutsättning för att skydda tillgångskvaliteten. Samtidigt kan en korrekt rapportering av försämrad tillgångskvalitet och försiktiga kreditstandarder även bidra till att stödja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån och begränsa negativa effekter på befintliga satsningar i syfte att avyttra nödlidande lån. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som regeringen har vidtagit till stöd för hushåll och företag gynnar också bevarandet av banksektorns kapitalisering och motståndskraft i den rådande besvärliga verksamhetsmiljön. Trots de riskreducerande åtgärderna, däribland att tillsynsmyndigheter beviljat flexibilitet i tillsynen, påverkar covid-19-pandemin även kvaliteten på bankernas tillgångar inom hela unionen, och denna utveckling väntas fortsätta under de kommande veckorna och månaderna, även i Italien. Följden är att insatserna för att minska andelen nödlidande lån påverkas, vilket också beror på ett långsammare genomflöde när det gäller domstolsförhandlingar och åtgärder för att omförhandla nedskrivna tillgångar. I detta avseende är främjande av hållbara lösningar för lönsamma låntagare som påverkas av covid-19-krisen, bland annat genom att undvika automatiserade förfaranden, en viktig förutsättning för att skydda tillgångskvaliteten. Samtidigt kan en korrekt rapportering av försämrad tillgångskvalitet och försiktiga kreditstandarder även bidra till att stödja en fungerande sekundärmarknad för nödlidande lån och begränsa negativa effekter på befintliga satsningar i syfte att avyttra nödlidande lån.

| (27) | Att verkningsfullt förebygga och bestraffa korruption kan spela en viktig roll i att säkerställa Italiens återhämtning efter covid-19-krisen. Särskilt kan transparens i den offentliga sektorn och skärpta kontroller mot korruption förhindra försök från den organiserade brottsligheten att infiltrera ekonomisk och finansiell verksamhet, störa offentliga upphandlingar och generellt tillskansa sig offentliga resurser som behövs till investeringar. Samtidigt bör förfarandena för offentlig upphandling vara effektiva och väga behovet av noggrann övervakning mot behovet av snabbhet. Målgenomströmningen i appellationsdomstolar är fortfarande en källa till oro, men i parlamentet diskuteras omfattande reformer för att effektivisera de straffrättsliga förfarandena. Italiens ramverk för korruptionsbekämpning har nyligen förstärkts men behöver kompletteras, bland annat med införande av bestraffning av förtroendevalda vid intressekonflikter. |
| --- | --- |

(27)

Att verkningsfullt förebygga och bestraffa korruption kan spela en viktig roll i att säkerställa Italiens återhämtning efter covid-19-krisen. Särskilt kan transparens i den offentliga sektorn och skärpta kontroller mot korruption förhindra försök från den organiserade brottsligheten att infiltrera ekonomisk och finansiell verksamhet, störa offentliga upphandlingar och generellt tillskansa sig offentliga resurser som behövs till investeringar. Samtidigt bör förfarandena för offentlig upphandling vara effektiva och väga behovet av noggrann övervakning mot behovet av snabbhet. Målgenomströmningen i appellationsdomstolar är fortfarande en källa till oro, men i parlamentet diskuteras omfattande reformer för att effektivisera de straffrättsliga förfarandena. Italiens ramverk för korruptionsbekämpning har nyligen förstärkts men behöver kompletteras, bland annat med införande av bestraffning av förtroendevalda vid intressekonflikter.

| (28) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Italien att bidra till att uppnå Förenta nationernas mål för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(28)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Italien att bidra till att uppnå Förenta nationernas mål för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (29) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Italien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(29)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Italien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (30) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Italiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Italien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Italien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Italiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Italien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Italien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (31) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (32) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Italien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och kapacitet, inom områdena hälso- och sjukvårdspersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur. Förbättra samordningen mellan nationella och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillhandahålla adekvat inkomstersättning och tillgång till socialt skydd, särskilt för arbetstagare med atypiska anställningsavtal. Minska covid-19-krisens effekter på sysselsättningen, bland annat genom flexibla arbetsformer och aktivt stöd till sysselsättningen. Förbättra distansundervisningen och färdigheterna, inbegripet den digitala distansundervisningen och de digitala färdigheterna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett verkningsfullt genomförande av åtgärder för att tillföra likviditet till realekonomin, bland annat till små och medelstora företag, innovativa företag och egenföretagare, och undvika sena utbetalningar. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, forskning och innovation, hållbar kollektivtrafik, avfallshantering och vattenförvaltning samt en förbättrad digital infrastruktur för att säkerställa tillhandahållandet av samhällsviktiga tjänster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förbättra effektiviteten i rättsväsendet och ändamålsenligheten i den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 69.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  EUT C 91I, 20.3.2020, s. 1.

7

(8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/82 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/82

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Cyperns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Cyperns stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/13)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Cypern var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Cypern offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Cyperns framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Cyperns framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Cypern har alltför stora makroekonomiska obalanser. Framför allt tyngs finanssektorn av en mycket hög andel nödlidande lån, och den höga privata och offentliga skuldsättningen och utlandsskulden belastar ekonomin, i ett läge med måttlig potentiell tillväxt. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Cypern offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Cyperns framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Cyperns framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Cypern har alltför stora makroekonomiska obalanser. Framför allt tyngs finanssektorn av en mycket hög andel nödlidande lån, och den höga privata och offentliga skuldsättningen och utlandsskulden belastar ekonomin, i ett läge med måttlig potentiell tillväxt.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Cypern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Cypern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade runtom i landet på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i områden som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en risk för ökande territoriella skillnader inom Cypern. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade runtom i landet på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i områden som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en risk för ökande territoriella skillnader inom Cypern. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 7 maj 2020 lade Cypern fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 7 maj 2020 lade Cypern fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Cypern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 4,3 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 0,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 95,5 % av BNP under 2019 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2020 öka till 116,8 % under 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Dessutom finns det underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de offentliga sjukhusens explicita ansvarsförbindelser och potentiella finansieringsbehov under de första åren som det nationella sjukförsäkringssystemet genomförs. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 4,3 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 0,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten minskade till cirka 95,5 % av BNP under 2019 men förväntas enligt stabilitetsprogrammet 2020 öka till 116,8 % under 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Dessutom finns det underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt de offentliga sjukhusens explicita ansvarsförbindelser och potentiella finansieringsbehov under de första åren som det nationella sjukförsäkringssystemet genomförs.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Cypern i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården med en extra budget på upp till 0,5 % av BNP, lönesubventioner för att kunna ha kvar anställda även om verksamheten tillfälligt upphör (2,7 % av BNP) och inkomststöd till småföretag och egenföretagare (0,3 % av BNP). Dessutom har Cypern aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, exempelvis uppskov med momsinbetalningar under en period av två månader. Sammantaget ligger de åtgärder som Cypern har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Cypern i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården med en extra budget på upp till 0,5 % av BNP, lönesubventioner för att kunna ha kvar anställda även om verksamheten tillfälligt upphör (2,7 % av BNP) och inkomststöd till småföretag och egenföretagare (0,3 % av BNP). Dessutom har Cypern aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, exempelvis uppskov med momsinbetalningar under en period av två månader. Sammantaget ligger de åtgärder som Cypern har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Cyperns saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7 % av BNP 2020 och -1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 115,7 % av BNP 2020 och 105 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Cyperns saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7 % av BNP 2020 och -1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 115,7 % av BNP 2020 och 105 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Cypern inte hade följt skuldregeln 2019 och dessutom planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt, medan underskottskriteriet inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av att Cypern inte hade följt skuldregeln 2019 och dessutom planerade att överträda underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att skuldkriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 är uppfyllt, medan underskottskriteriet inte är uppfyllt.

| (16) | Vid covid-19-utbrottet vidtog Cypern en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska effekterna. Den 15 mars 2020 lade regeringen fram ett ekonomiskt stödprogram för att skydda folkhälsan och trygga företagens och arbetsgivarnas ekonomiska överlevnad. I programmet öronmärks 100 miljoner euro som ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvårdssektorn för att bekämpa pandemin, bland annat för rekrytering av ytterligare sjukvårdspersonal och annan personal och för utrustning och infrastruktur. Programmet omfattar också ett antal åtgärder för att stödja företag genom att förbättra likviditeten, till exempel stödsystem för företag och egenföretagare och tillfälligt uppskov med momsinbetalningar för företag. Programmet innehåller också ett riktat stöd på 11 miljoner euro som ska hjälpa turistnäringen att återhämta sig. |
| --- | --- |

(16)

Vid covid-19-utbrottet vidtog Cypern en rad åtgärder för att mildra de ekonomiska effekterna. Den 15 mars 2020 lade regeringen fram ett ekonomiskt stödprogram för att skydda folkhälsan och trygga företagens och arbetsgivarnas ekonomiska överlevnad. I programmet öronmärks 100 miljoner euro som ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvårdssektorn för att bekämpa pandemin, bland annat för rekrytering av ytterligare sjukvårdspersonal och annan personal och för utrustning och infrastruktur. Programmet omfattar också ett antal åtgärder för att stödja företag genom att förbättra likviditeten, till exempel stödsystem för företag och egenföretagare och tillfälligt uppskov med momsinbetalningar för företag. Programmet innehåller också ett riktat stöd på 11 miljoner euro som ska hjälpa turistnäringen att återhämta sig.

| (17) | Covid-19-krisen visar på behovet av riktade investeringar för att förbättra och modernisera den offentliga hälso- och sjukvården, återställa kapaciteten och genomföra sjukvårdsreformen. Det nya hälso- och sjukvårdssystemet ger bättre tillgång till primärvårdstjänster, lämplig vägledning och behandlingar baserade på kliniska protokoll. Det ger också allmän rätt till överkomliga sjukvårdstjänster i samband med covid-19-utbrottet. Cypern har en etablerad beredskapsplan för pandemier och ytterligare avsatta medel för att förebygga och hantera effekterna av infektion och smitta. På medellång sikt behöver Cypern rikta investeringar mot att öka hälso- och sjukvårdens ändamålsenlighet, tillgänglighet och allmänna resiliens. Ytterligare resurser till hälso- och sjukvårdssystemet bör förhindra en framtida brist på sjukvårdspersonal, viktiga medicinska förnödenheter och infrastruktur. Det är viktigt att genomförandet av hälso- och sjukvårdsreformen går smidigt och enligt planen, för att man ska kunna säkerställa allmän tillgång till sjukvård. Digitala hälsolösningar och nya applikationer skulle kunna bidra till ökad användning av e-hälsotjänster och förbättrade distanskonsultationer och varningsmekanismer. Det är också mycket viktigt att förbättra sjukhuskapaciteten och sjukvårdspersonalens arbetsvillkor och säkerställa användning av personlig skyddsutrustning, testning, mediciner och medicintekniska produkter. Integration med långvarig vård och omsorg samt med primärvård och närvård är avgörande mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, liksom behovet att stödja de mest utsatta, däribland personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-krisen visar på behovet av riktade investeringar för att förbättra och modernisera den offentliga hälso- och sjukvården, återställa kapaciteten och genomföra sjukvårdsreformen. Det nya hälso- och sjukvårdssystemet ger bättre tillgång till primärvårdstjänster, lämplig vägledning och behandlingar baserade på kliniska protokoll. Det ger också allmän rätt till överkomliga sjukvårdstjänster i samband med covid-19-utbrottet. Cypern har en etablerad beredskapsplan för pandemier och ytterligare avsatta medel för att förebygga och hantera effekterna av infektion och smitta. På medellång sikt behöver Cypern rikta investeringar mot att öka hälso- och sjukvårdens ändamålsenlighet, tillgänglighet och allmänna resiliens. Ytterligare resurser till hälso- och sjukvårdssystemet bör förhindra en framtida brist på sjukvårdspersonal, viktiga medicinska förnödenheter och infrastruktur. Det är viktigt att genomförandet av hälso- och sjukvårdsreformen går smidigt och enligt planen, för att man ska kunna säkerställa allmän tillgång till sjukvård. Digitala hälsolösningar och nya applikationer skulle kunna bidra till ökad användning av e-hälsotjänster och förbättrade distanskonsultationer och varningsmekanismer. Det är också mycket viktigt att förbättra sjukhuskapaciteten och sjukvårdspersonalens arbetsvillkor och säkerställa användning av personlig skyddsutrustning, testning, mediciner och medicintekniska produkter. Integration med långvarig vård och omsorg samt med primärvård och närvård är avgörande mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, liksom behovet att stödja de mest utsatta, däribland personer med funktionsnedsättning.

| (18) | Efter en konsekvent positiv utveckling på arbetsmarknaden under senare år kommer Cypern nu på grund av hälsokrisen att ställas inför utmaningar när det gäller sysselsättningen. Det krävs ytterligare insatser för att minimera krisens socioekonomiska effekter. Cypern har redan antagit nödåtgärder, bland annat system för korttidsarbete och en utvidgning av arbetslöshetsersättningen till att även omfatta egenföretagare. Det kommer att vara viktigt att hålla uppe sysselsättningen och se till att de aviserade åtgärderna genomförs, i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Det viktigaste kommer att bli att stärka de offentliga arbetsförmedlingarna med fast personal, särskilt genom att garantera fortsatt anställning för de vägledare vars tillfälliga kontrakt löper ut under andra hälften av 2020. På så sätt kan man undvika att arbetsförmedlingarna sätts under ytterligare press och kan ge effektivt stöd till arbetslösa och andra utsatta grupper, såsom unga som varken arbetar eller studerar, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning. Stöd vid övergången mellan studier och arbete liksom uppsökande verksamhet framför allt för ungdomar, är områden som kräver extra uppmärksamhet eftersom nyutexaminerade kan stöta på svårigheter när det gäller att hitta ett arbete. |
| --- | --- |

(18)

Efter en konsekvent positiv utveckling på arbetsmarknaden under senare år kommer Cypern nu på grund av hälsokrisen att ställas inför utmaningar när det gäller sysselsättningen. Det krävs ytterligare insatser för att minimera krisens socioekonomiska effekter. Cypern har redan antagit nödåtgärder, bland annat system för korttidsarbete och en utvidgning av arbetslöshetsersättningen till att även omfatta egenföretagare. Det kommer att vara viktigt att hålla uppe sysselsättningen och se till att de aviserade åtgärderna genomförs, i nära samråd med arbetsmarknadens parter. Det viktigaste kommer att bli att stärka de offentliga arbetsförmedlingarna med fast personal, särskilt genom att garantera fortsatt anställning för de vägledare vars tillfälliga kontrakt löper ut under andra hälften av 2020. På så sätt kan man undvika att arbetsförmedlingarna sätts under ytterligare press och kan ge effektivt stöd till arbetslösa och andra utsatta grupper, såsom unga som varken arbetar eller studerar, långtidsarbetslösa och personer med funktionsnedsättning. Stöd vid övergången mellan studier och arbete liksom uppsökande verksamhet framför allt för ungdomar, är områden som kräver extra uppmärksamhet eftersom nyutexaminerade kan stöta på svårigheter när det gäller att hitta ett arbete.

| (19) | På grund av covid-19-utbrottet krävs lämpliga åtgärder för att mildra de sociala effekterna och för att stödja hushållens inkomster och bidra till en snabb återhämtning av ekonomin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och minska till 7,5 % 2021. Den externa efterfrågan på tjänster kommer att sjunka avsevärt eftersom turismen förväntas drabbas särskilt hårt av krisen. Lämplig ersättning för inkomstbortfall bör säkerställas för alla berörda arbetstagare och egenföretagare, även för dem som ställs inför karenser för att få tillgång till socialt skydd. De sociala trygghetssystemen måste skydda anställda, egenföretagare och arbetslösa. Det finns utrymme för att stärka det övergripande sociala skyddssystemet för att förebygga en ökning av fattigdom och ojämlikhet, särskilt genom att försöka nå ut till de mest utsatta, däribland barn, personer som inte är yrkesverksamma eller som utför odeklarerat arbete och personer med invandrarbakgrund. |
| --- | --- |

(19)

På grund av covid-19-utbrottet krävs lämpliga åtgärder för att mildra de sociala effekterna och för att stödja hushållens inkomster och bidra till en snabb återhämtning av ekonomin. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och minska till 7,5 % 2021. Den externa efterfrågan på tjänster kommer att sjunka avsevärt eftersom turismen förväntas drabbas särskilt hårt av krisen. Lämplig ersättning för inkomstbortfall bör säkerställas för alla berörda arbetstagare och egenföretagare, även för dem som ställs inför karenser för att få tillgång till socialt skydd. De sociala trygghetssystemen måste skydda anställda, egenföretagare och arbetslösa. Det finns utrymme för att stärka det övergripande sociala skyddssystemet för att förebygga en ökning av fattigdom och ojämlikhet, särskilt genom att försöka nå ut till de mest utsatta, däribland barn, personer som inte är yrkesverksamma eller som utför odeklarerat arbete och personer med invandrarbakgrund.

| (20) | Det är av yttersta vikt att främja flexibla arbetsformer, med delaktighet från arbetsmarknadens parter, särskilt i form av distansarbete. På kort sikt kan detta gynna arbetstagare med oförutsett omsorgsansvar för barn och andra familjemedlemmar, men på längre sikt kommer det att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden för den stora andel kvinnor som står utanför arbetskraften på grund av vårdansvar. Eftersom äldre personer och personer med kroniska sjukdomar löper ökad risk att drabbas av allvarlig sjukdom på grund av viruset, är det mycket viktigt att investera i högkvalitativa tjänster för långvarig vård och omsorg, för att dessa tjänster fortlöpande ska kunna tillhandahållas på ett effektivt sätt på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

(20)

Det är av yttersta vikt att främja flexibla arbetsformer, med delaktighet från arbetsmarknadens parter, särskilt i form av distansarbete. På kort sikt kan detta gynna arbetstagare med oförutsett omsorgsansvar för barn och andra familjemedlemmar, men på längre sikt kommer det att underlätta återinträdet på arbetsmarknaden för den stora andel kvinnor som står utanför arbetskraften på grund av vårdansvar. Eftersom äldre personer och personer med kroniska sjukdomar löper ökad risk att drabbas av allvarlig sjukdom på grund av viruset, är det mycket viktigt att investera i högkvalitativa tjänster för långvarig vård och omsorg, för att dessa tjänster fortlöpande ska kunna tillhandahållas på ett effektivt sätt på kort och medellång sikt.

| (21) | En förbättring av utbildningens kvalitet, effektivitet och relevans för arbetsmarknaden är avgörande under krisen och för att säkerställa en snabb återhämtning av arbetsmarknaden. Att ge människor rätt kompetens är ännu viktigare i en tid då allt fler riskerar att förlora jobbet och måste vara redo att byta jobb. När begränsningarna av rörligheten infördes, framträdde utmaningarna med den låga digitala kompetensen i Cypern. Detta har negativ inverkan på nätbaserade aktiviteter som distansarbete, distansundervisning och användningen av e-hälsotjänster. Det är avgörande för digital utbildning och distansundervisning att ha jämlik tillgång till it-infrastruktur och internet, även för mindre gynnade studerande, och det behövs också välutbildade lärare. För att hantera de övergripande låga utbildningsresultaten och förbättra kompetensen på ett bredare plan är det viktigt att fortsätta med utbildningsreformen, samtidigt som man investerar i lösningar för digitalt lärande, arbetsplatsbaserat lärande och lärlingsutbildning. Man måste också förbättra lärarnas kompetens att använda it-verktyg på ett ändamålsenligt sätt. Det finns utrymme för att åtgärda otillräckliga grundläggande färdigheter och att öka deltagandet i vuxenutbildning. För att påskynda tillämpningen kan omskolningsprogram, i den mån det är möjligt, utformas för onlineanvändning för att sedan, när pandemin är under kontroll, även omfatta fysisk närvaro när så är lämpligt. |
| --- | --- |

(21)

En förbättring av utbildningens kvalitet, effektivitet och relevans för arbetsmarknaden är avgörande under krisen och för att säkerställa en snabb återhämtning av arbetsmarknaden. Att ge människor rätt kompetens är ännu viktigare i en tid då allt fler riskerar att förlora jobbet och måste vara redo att byta jobb. När begränsningarna av rörligheten infördes, framträdde utmaningarna med den låga digitala kompetensen i Cypern. Detta har negativ inverkan på nätbaserade aktiviteter som distansarbete, distansundervisning och användningen av e-hälsotjänster. Det är avgörande för digital utbildning och distansundervisning att ha jämlik tillgång till it-infrastruktur och internet, även för mindre gynnade studerande, och det behövs också välutbildade lärare. För att hantera de övergripande låga utbildningsresultaten och förbättra kompetensen på ett bredare plan är det viktigt att fortsätta med utbildningsreformen, samtidigt som man investerar i lösningar för digitalt lärande, arbetsplatsbaserat lärande och lärlingsutbildning. Man måste också förbättra lärarnas kompetens att använda it-verktyg på ett ändamålsenligt sätt. Det finns utrymme för att åtgärda otillräckliga grundläggande färdigheter och att öka deltagandet i vuxenutbildning. För att påskynda tillämpningen kan omskolningsprogram, i den mån det är möjligt, utformas för onlineanvändning för att sedan, när pandemin är under kontroll, även omfatta fysisk närvaro när så är lämpligt.

| (22) | Så länge krisen varar och även därefter kommer avsevärda resurser att behövas för att stödja företagen. Att säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering och likviditet är mycket viktigt, särskilt för små och medelstora företag, för att hålla igång näringslivet och hålla människor i arbete. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Cypern har infört ett särskilt program för stöd till små företag, som innebär att man subventionerar lönekostnaderna för företag med upp till fem anställda. Dessutom kommer uppskov med inbetalning av de höjda avgifterna till det nationella hälso- och sjukvårdssystemet och skatter (t.ex. moms) att lätta på det omedelbara trycket. Det är viktigt med snabb administrativ samordning, praktiskt stöd och ändamålsenlig kommunikation, i samarbete med stödstrukturer för små och medelstora företag och näringslivsorganisationer, om vilka stöd som är tillgängliga för små och medelstora företag. Att skynda på myndigheternas avtalsenliga betalningar kan också bidra till att förbättra små och medelstora företags kassaflöden. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Det är fortfarande viktigt att genomföra de finansiella instrument som togs fram före krisen (Cyperns energifondandelsfond). |
| --- | --- |

(22)

Så länge krisen varar och även därefter kommer avsevärda resurser att behövas för att stödja företagen. Att säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering och likviditet är mycket viktigt, särskilt för små och medelstora företag, för att hålla igång näringslivet och hålla människor i arbete. Vid utformningen och genomförandet av dessa åtgärder bör banksektorns motståndskraft beaktas. Cypern har infört ett särskilt program för stöd till små företag, som innebär att man subventionerar lönekostnaderna för företag med upp till fem anställda. Dessutom kommer uppskov med inbetalning av de höjda avgifterna till det nationella hälso- och sjukvårdssystemet och skatter (t.ex. moms) att lätta på det omedelbara trycket. Det är viktigt med snabb administrativ samordning, praktiskt stöd och ändamålsenlig kommunikation, i samarbete med stödstrukturer för små och medelstora företag och näringslivsorganisationer, om vilka stöd som är tillgängliga för små och medelstora företag. Att skynda på myndigheternas avtalsenliga betalningar kan också bidra till att förbättra små och medelstora företags kassaflöden. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Det är fortfarande viktigt att genomföra de finansiella instrument som togs fram före krisen (Cyperns energifondandelsfond).

| (23) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Det är också av yttersta vikt att effektivt skydda och använda landets naturresurser för att säkerställa en hållbar ekonomisk återhämtning och framtida tillväxt. För att bibehålla landets dragningskraft på turister är det nödvändigt att ta itu med utmaningarna i samband med omställningen till grön energi, ändamålsenlig avfallshantering och vattenförvaltning samt skydd av naturen och den biologiska mångfalden. Även om avsevärda investeringar redan har inletts, måste fler investeringar på dessa områden tidigareläggas. Cypern står inför stora utmaningar när det gäller att nå sitt mål för utsläpp av växthusgaser till 2030 som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. De här utmaningarna måste hanteras genom planering och ytterligare åtgärder i god tid och i enlighet med landets nationella energi- och klimatplan. Sådana åtgärder kommer att kräva investeringar, särskilt på områden som förnybar energi, energieffektivitet och hållbara transporter, vilket också kan bidra till en stabil grön stimulans. Cypern behöver också förbättra sitt avfallshanteringssystem och den cirkulära ekonomin. Avfallsgenereringen är fortfarande betydligt högre och återvinningsgraden är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. Deponeringsnivån är också mycket hög. Vattenförvaltningen och hantering av avloppsvatten är ineffektiv, särskilt i stadsområdena. Torrperioder och vattenbrist är stora problem och otillräckliga politiska åtgärder kan påverka landsbygdsekonomin och turismen i landet. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Cypern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Cypern möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(23)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Det är också av yttersta vikt att effektivt skydda och använda landets naturresurser för att säkerställa en hållbar ekonomisk återhämtning och framtida tillväxt. För att bibehålla landets dragningskraft på turister är det nödvändigt att ta itu med utmaningarna i samband med omställningen till grön energi, ändamålsenlig avfallshantering och vattenförvaltning samt skydd av naturen och den biologiska mångfalden. Även om avsevärda investeringar redan har inletts, måste fler investeringar på dessa områden tidigareläggas. Cypern står inför stora utmaningar när det gäller att nå sitt mål för utsläpp av växthusgaser till 2030 som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. De här utmaningarna måste hanteras genom planering och ytterligare åtgärder i god tid och i enlighet med landets nationella energi- och klimatplan. Sådana åtgärder kommer att kräva investeringar, särskilt på områden som förnybar energi, energieffektivitet och hållbara transporter, vilket också kan bidra till en stabil grön stimulans. Cypern behöver också förbättra sitt avfallshanteringssystem och den cirkulära ekonomin. Avfallsgenereringen är fortfarande betydligt högre och återvinningsgraden är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. Deponeringsnivån är också mycket hög. Vattenförvaltningen och hantering av avloppsvatten är ineffektiv, särskilt i stadsområdena. Torrperioder och vattenbrist är stora problem och otillräckliga politiska åtgärder kan påverka landsbygdsekonomin och turismen i landet. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Cypern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Cypern möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (24) | Vikten av modern digital infrastruktur, allmän tillgång till internet och tillgång till digitala tjänster framhävdes av begränsningarna av rörligheten i samband med covid-19. Det är mycket viktigt att investera i den digitala ekonomin för att öka produktiviteten och påskynda den ekonomiska återhämtningen efter krisen. Cypern hamnar långt ner i kommissionens index för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) 2020. Endast 45 % av cyprioterna mellan 16 och 74 år har minst grundläggande digitala färdigheter, och ITK-specialister utgör en mindre andel av arbetskraften jämfört med unionsgenomsnittet (2,7 % jämfört med 3,9 %), vilket hämmar den digitala ekonomins potential. Interaktionen på nätet mellan myndigheter och invånare ligger på en låg nivå, då endast 51 % av cyprioterna använder sig av den möjligheten. E-handeln, dvs. små och medelstora företag som säljer på nätet, omsättningen för e-handeln och den gränsöverskridande försäljningen, ökar (31,8 % under 2019 jämfört med 29,4 % 2018) men ligger fortfarande under unionsgenomsnittet på 40,1 %. |
| --- | --- |

(24)

Vikten av modern digital infrastruktur, allmän tillgång till internet och tillgång till digitala tjänster framhävdes av begränsningarna av rörligheten i samband med covid-19. Det är mycket viktigt att investera i den digitala ekonomin för att öka produktiviteten och påskynda den ekonomiska återhämtningen efter krisen. Cypern hamnar långt ner i kommissionens index för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) 2020. Endast 45 % av cyprioterna mellan 16 och 74 år har minst grundläggande digitala färdigheter, och ITK-specialister utgör en mindre andel av arbetskraften jämfört med unionsgenomsnittet (2,7 % jämfört med 3,9 %), vilket hämmar den digitala ekonomins potential. Interaktionen på nätet mellan myndigheter och invånare ligger på en låg nivå, då endast 51 % av cyprioterna använder sig av den möjligheten. E-handeln, dvs. små och medelstora företag som säljer på nätet, omsättningen för e-handeln och den gränsöverskridande försäljningen, ökar (31,8 % under 2019 jämfört med 29,4 % 2018) men ligger fortfarande under unionsgenomsnittet på 40,1 %.

| (25) | Cypern kan förbättra sitt forsknings- och innovationssystem ytterligare för att stödja produktivitetstillväxten och den nödvändiga digitala och den miljömässiga omställningen efter pandemin. Cyperns konkurrenskraft hämmas av företagens låga kapacitet att utnyttja forskning och innovation. Samarbete mellan den akademiska världen och näringslivet och kommersialisering av forskningsresultat är fortfarande stora flaskhalsar och kräver omedelbara åtgärder för att förbättras. Åtgärder på senare tid utgör lovande steg i rätt riktning. Det gäller bland annat inrättandet av ett nytt biträdande ministerium för forskning, innovation och digital politik, tillsättandet av en ny biträdande minister för forskning, innovation och digital politik samt Cyperns nya strategiska ram för forskning och innovation 2019–2023 (Innovate Cyprus), som sätter upp ett högre mål för forskning och utveckling på 1,5 % av BNP senast 2023 (en ökning från nuvarande 0,56 %). |
| --- | --- |

(25)

Cypern kan förbättra sitt forsknings- och innovationssystem ytterligare för att stödja produktivitetstillväxten och den nödvändiga digitala och den miljömässiga omställningen efter pandemin. Cyperns konkurrenskraft hämmas av företagens låga kapacitet att utnyttja forskning och innovation. Samarbete mellan den akademiska världen och näringslivet och kommersialisering av forskningsresultat är fortfarande stora flaskhalsar och kräver omedelbara åtgärder för att förbättras. Åtgärder på senare tid utgör lovande steg i rätt riktning. Det gäller bland annat inrättandet av ett nytt biträdande ministerium för forskning, innovation och digital politik, tillsättandet av en ny biträdande minister för forskning, innovation och digital politik samt Cyperns nya strategiska ram för forskning och innovation 2019–2023 (Innovate Cyprus), som sätter upp ett högre mål för forskning och utveckling på 1,5 % av BNP senast 2023 (en ökning från nuvarande 0,56 %).

| (26) | Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter som kräver samordnade nationella åtgärder som komplement till EU-lagstiftningen. De ekonomiska bevisen tyder på att Cyperns skatteregler används för aggressiv skatteplanering. Cypern har vidtagit åtgärder för att ta itu med detta genom att genomföra internationella och europeiska initiativ och vidta ytterligare nationella åtgärder. Det finns dock inslag i skattesystemet, som det faktum att källskatt inte uppbärs för utdelningar, räntor eller royaltybetalningar från företag baserade i Cypern till personer bosatta i tredjeland och reglerna för skatterättslig hemvist för företag, som även fortsättningsvis kan underlätta aggressiv skatteplanering. Ordningen för avdrag för fiktiv ränta behöver övervakas noggrant. Slutligen har OECD noterat att programmet för undantagsnaturalisering för investerare i Cypern och programmet för uppehållstillstånd genom investering har en potentiellt hög risk att missbrukas. Cypern har utarbetat och för juridisk granskning lagt fram utkast till lagar genom vilka man inför uppbärande av källskatt för sådana utdelningar, räntor eller royaltybetalningar som går till länder som ingår i bilaga I till EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Cypern har även utarbetat och för juridisk granskning lagt fram införandet av ett test för skatterättslig hemvist för företag som bygger på var bolaget bildades, utöver den befintliga förvaltningen och kontrollen. Hur effektiva dessa åtgärder är för att ta itu med aggressiv skatteplanering måste utvärderas. |
| --- | --- |

(26)

Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter som kräver samordnade nationella åtgärder som komplement till EU-lagstiftningen. De ekonomiska bevisen tyder på att Cyperns skatteregler används för aggressiv skatteplanering. Cypern har vidtagit åtgärder för att ta itu med detta genom att genomföra internationella och europeiska initiativ och vidta ytterligare nationella åtgärder. Det finns dock inslag i skattesystemet, som det faktum att källskatt inte uppbärs för utdelningar, räntor eller royaltybetalningar från företag baserade i Cypern till personer bosatta i tredjeland och reglerna för skatterättslig hemvist för företag, som även fortsättningsvis kan underlätta aggressiv skatteplanering. Ordningen för avdrag för fiktiv ränta behöver övervakas noggrant. Slutligen har OECD noterat att programmet för undantagsnaturalisering för investerare i Cypern och programmet för uppehållstillstånd genom investering har en potentiellt hög risk att missbrukas. Cypern har utarbetat och för juridisk granskning lagt fram utkast till lagar genom vilka man inför uppbärande av källskatt för sådana utdelningar, räntor eller royaltybetalningar som går till länder som ingår i bilaga I till EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Cypern har även utarbetat och för juridisk granskning lagt fram införandet av ett test för skatterättslig hemvist för företag som bygger på var bolaget bildades, utöver den befintliga förvaltningen och kontrollen. Hur effektiva dessa åtgärder är för att ta itu med aggressiv skatteplanering måste utvärderas.

| (27) | Ett verkningsfullt rättsväsende är fortfarande en förutsättning för en attraktiv och investerings- och företagsvänlig ekonomi, och detta kommer att vara avgörande under återhämtningsprocessen. Allvarliga brister inom rättsväsendet fortsätter att underminera efterlevnaden av avtal och begränsar möjligheterna att snabbt lösa civilrättsliga och handelsrättsliga tvister. En serie reformer har aviserats för att komma till rätta med de mest akuta problemen inom rättsväsendet i Cypern, särskilt de föråldrade civilprocessrättsliga reglerna och digitalisering vid domstolarna, arbetet för att komma ikapp med den stora mängden oavslutade mål samt avsaknaden av fortbildning för domare. Framstegen är dock långsamma. |
| --- | --- |

(27)

Ett verkningsfullt rättsväsende är fortfarande en förutsättning för en attraktiv och investerings- och företagsvänlig ekonomi, och detta kommer att vara avgörande under återhämtningsprocessen. Allvarliga brister inom rättsväsendet fortsätter att underminera efterlevnaden av avtal och begränsar möjligheterna att snabbt lösa civilrättsliga och handelsrättsliga tvister. En serie reformer har aviserats för att komma till rätta med de mest akuta problemen inom rättsväsendet i Cypern, särskilt de föråldrade civilprocessrättsliga reglerna och digitalisering vid domstolarna, arbetet för att komma ikapp med den stora mängden oavslutade mål samt avsaknaden av fortbildning för domare. Framstegen är dock långsamma.

| (28) | Det är viktigt att stärka motståndskraften och effektivitet inom den offentliga förvaltningen för att säkerställa ett snabbt och ändamålsenligt genomförande av återhämtningsåtgärderna efter covid-19 i Cypern. För att få bort flaskhalsarna för ett enhetligt genomförande, investeringar och tillhandahållande av tjänster i landet är det nödvändigt att förbättra samordningen mellan de centrala och lokala myndigheterna och att ta itu med fragmenteringen och ineffektiviteten på lokal nivå. Att driva på digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktigt för att säkerställa kontinuitet i verksamheten och ge fortlöpande och ändamålsenlig tillgång till offentliga tjänster för invånarna och företag. |
| --- | --- |

(28)

Det är viktigt att stärka motståndskraften och effektivitet inom den offentliga förvaltningen för att säkerställa ett snabbt och ändamålsenligt genomförande av återhämtningsåtgärderna efter covid-19 i Cypern. För att få bort flaskhalsarna för ett enhetligt genomförande, investeringar och tillhandahållande av tjänster i landet är det nödvändigt att förbättra samordningen mellan de centrala och lokala myndigheterna och att ta itu med fragmenteringen och ineffektiviteten på lokal nivå. Att driva på digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är viktigt för att säkerställa kontinuitet i verksamheten och ge fortlöpande och ändamålsenlig tillgång till offentliga tjänster för invånarna och företag.

| (29) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(29)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (30) | Om man ska klara covid-19-krisen och kunna stödja ekonomin är det avgörande att säkerställa en övergripande sundhet i banksystemet och hantera riskerna för den finansiella stabiliteten. Även om banksektorns stabilitet har förbättrats avsevärt på senare år utsätts bankerna för påfrestningar genom pandemin, i och med den ökade kreditrisken och trycket på lönsamhet och kapitalisering. Sårbarheten och utmaningarna härrör från en överskuldsatt privat sektor och en hög andel nödlidande lån, vilket begränsar omfattningen av kreditstöd. Den cypriotiska banksektorn har den näst högsta andelen nödlidande lån i euroområdet. Satsningar på att minska de nödlidande lånen är därför fortfarande en prioriterad fråga, särskilt att ta itu med gamla nödlidande lån som hade förfallit långt innan covid-19-krisen bröt ut. För att uppnå detta mål krävs framsteg för det statsägda kapitalförvaltningsbolaget (Kedipes), även av dess organisatoriska modell och strategi. Estia-systemet strävar efter att på ett lämpligt sätt stödja och skydda utsatta låntagare, men det är fortfarande viktigt att balansera detta mål med en förbättring av betalningskulturen. I detta avseende skulle en ökning av verkställandet av fordringar och främjande av användningen av insolvensregler bidra till att stödja en hållbar omförhandling av osäkra lån. Dessutom är det fortfarande en viktig uppgift att minska eftersläpningen när det gäller utfärdandet av lagfarter genom att införa en strukturell lösning på bristerna i systemet för fastighetstransaktioner (dvs. utfärdande och överföring av lagfarter). |
| --- | --- |

(30)

Om man ska klara covid-19-krisen och kunna stödja ekonomin är det avgörande att säkerställa en övergripande sundhet i banksystemet och hantera riskerna för den finansiella stabiliteten. Även om banksektorns stabilitet har förbättrats avsevärt på senare år utsätts bankerna för påfrestningar genom pandemin, i och med den ökade kreditrisken och trycket på lönsamhet och kapitalisering. Sårbarheten och utmaningarna härrör från en överskuldsatt privat sektor och en hög andel nödlidande lån, vilket begränsar omfattningen av kreditstöd. Den cypriotiska banksektorn har den näst högsta andelen nödlidande lån i euroområdet. Satsningar på att minska de nödlidande lånen är därför fortfarande en prioriterad fråga, särskilt att ta itu med gamla nödlidande lån som hade förfallit långt innan covid-19-krisen bröt ut. För att uppnå detta mål krävs framsteg för det statsägda kapitalförvaltningsbolaget (Kedipes), även av dess organisatoriska modell och strategi. Estia-systemet strävar efter att på ett lämpligt sätt stödja och skydda utsatta låntagare, men det är fortfarande viktigt att balansera detta mål med en förbättring av betalningskulturen. I detta avseende skulle en ökning av verkställandet av fordringar och främjande av användningen av insolvensregler bidra till att stödja en hållbar omförhandling av osäkra lån. Dessutom är det fortfarande en viktig uppgift att minska eftersläpningen när det gäller utfärdandet av lagfarter genom att införa en strukturell lösning på bristerna i systemet för fastighetstransaktioner (dvs. utfärdande och överföring av lagfarter).

| (31) | Det är viktigt med fortsatta ansträngningar för att stärka ramen för förebyggande och bestraffning av korruption för att säkerställa återhämtningen efter covid-19-krisen och uppnå en effektiv, ansvarsfull och öppen fördelning av medel och resurser. En åtgärdsplan mot korruption håller på att genomföras men viktiga åtgärder och lagstiftning har ännu inte antagits, däribland utkasten till lagar för att öka insynen i det offentliga beslutsfattandet, inrättandet av den oberoende myndigheten mot korruption, rapporteringen av korruption och skyddet av visselblåsare. Bestämmelserna om Åklagarmyndighetens åtskiljande av funktioner och rekryteringsförfaranden har fortfarande inte slutförts. |
| --- | --- |

(31)

Det är viktigt med fortsatta ansträngningar för att stärka ramen för förebyggande och bestraffning av korruption för att säkerställa återhämtningen efter covid-19-krisen och uppnå en effektiv, ansvarsfull och öppen fördelning av medel och resurser. En åtgärdsplan mot korruption håller på att genomföras men viktiga åtgärder och lagstiftning har ännu inte antagits, däribland utkasten till lagar för att öka insynen i det offentliga beslutsfattandet, inrättandet av den oberoende myndigheten mot korruption, rapporteringen av korruption och skyddet av visselblåsare. Bestämmelserna om Åklagarmyndighetens åtskiljande av funktioner och rekryteringsförfaranden har fortfarande inte slutförts.

| (32) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Cypern att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(32)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Cypern att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (33) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Cypern säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(33)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Cypern säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (34) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Cyperns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Cypern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Cypern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Cyperns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Cypern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Cypern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (35) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (36) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationerna för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3 och 4. |
| --- | --- |

(36)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationerna för 2020 som direkt behandlar de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 3 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Cypern att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och kapacitet att säkerställa högkvalitativa och överkomliga tjänster, bland annat att förbättra sjukvårdspersonalens arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillhandahålla adekvat inkomstersättning och tillgång till socialt skydd för alla. Stärka de offentliga arbetsförmedlingarna, främja flexibla arbetsformer och förbättra utbildningens relevans för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa tillräcklig tillgång till finansiering och likviditet, särskilt för små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, avfallshantering och vattenförvaltning, hållbara transporter, digitalisering, forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skynda på åtgärderna för att ta itu med de delar i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering av enskilda personer och multinationella företag. Förbättra effektiviteten och digitaliseringen i rättsväsendet och i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 80.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/89 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/89

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Lettlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Lettlands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/14)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Lettland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Lettland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Lettland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Lettlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Lettlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Lettland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Lettlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Lettlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Lettland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Lettland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Lettland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Lettland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Lettland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Lettland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Lettland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Lettland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,2 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 9,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 5,0 % av BNP 2021 och till 2,7 % av BNP till 2023, vid oförändrad politik. Efter att ha sjunkit till 36,9 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP nå en topp på ungefär 53 % 2022 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,2 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 9,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 5,0 % av BNP 2021 och till 2,7 % av BNP till 2023, vid oförändrad politik. Efter att ha sjunkit till 36,9 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP nå en topp på ungefär 53 % 2022 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Lettland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 3,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar skatteuppskov på upp till tre år, utvidgad omfattning för statligt betald sjukledighet, stöd till särskilda sektorer och ytterligare ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvården. Lettland har dessutom infört likviditetsstöd till företag genom garantier och lån på 3,2 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Lettland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Lettland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 3,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar skatteuppskov på upp till tre år, utvidgad omfattning för statligt betald sjukledighet, stöd till särskilda sektorer och ytterligare ekonomiskt stöd till hälso- och sjukvården. Lettland har dessutom infört likviditetsstöd till företag genom garantier och lån på 3,2 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Lettland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Lettlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,3 % av BNP 2020 och -4,5 % av BNP 2021. Detta innebär en i stort sett liknande effekt av stimulansåtgärderna som enligt stabilitetsprogrammet för 2020, men sysselsättningen väntas sjunka mer och de automatiska stabilisatorerna på utgiftssidan antas också bli lägre. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Lettlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,3 % av BNP 2020 och -4,5 % av BNP 2021. Detta innebär en i stort sett liknande effekt av stimulansåtgärderna som enligt stabilitetsprogrammet för 2020, men sysselsättningen väntas sjunka mer och de automatiska stabilisatorerna på utgiftssidan antas också bli lägre. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Lettlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Lettlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Lettland utlyste undantagstillstånd den 13 mars 2020 och förlängde det till den 9 juni 2020. Regeringen begränsade rörligheten för personer över Lettlands gränser med flyg, järnväg och båt, stängde skolorna och universiteten och säkerställde distansundervisning, förbjöd alla offentliga evenemang, påbjöd social distansering, inskränkte försäljning på helger och rekommenderade digitala offentliga tjänster. På grund av den förbättrade epidemiologiska situationen lättade myndigheterna på restriktionerna den 12 maj 2020 och enades om att öppna gränserna mot Litauen och Estland från och med den 15 maj 2020. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och återhämta sig något, till 8,3 % 2021. För ekonomin väntas en tillbakagång på 7 % 2020 med störst påverkan på investeringar och export till följd av sjunkande efterfrågan från utlandet och växande osäkerhet. Sysselsättningen väntas sjunka med 2,5 %, varvid beaktas att den negativa effekten på sysselsättningen kommer att mildras avsevärt tack vare det statssubventionerade permitteringssystemet och lönesubventionerna i exportbranscher. Som svar på covid-19-krisen har Lettland tagit fram ett heltäckande finanspolitiskt och ekonomiskt paket. Svaret går i tre riktningar: 1) stöd till arbetstagarna, 2) stöd till företagen och 3) stöd till de hårdast drabbade ekonomiska sektorerna. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna syftar till att skydda sysselsättningen och stärka det sociala skyddsnätet. De omfattar bland annat lönesubventioner på upp till 75 % av en persons bruttolön, sjukersättning när en arbetstagare har diagnostiserats med covid-19 eller är i karantän och förlängda arbetslöshetsförmåner. Stödet till företag med tillfälliga svårigheter är inriktat på att hjälpa bärkraftiga företag med likviditet och snabbt få fart på utbudet av viktiga varor och tjänster. |
| --- | --- |

(16)

Lettland utlyste undantagstillstånd den 13 mars 2020 och förlängde det till den 9 juni 2020. Regeringen begränsade rörligheten för personer över Lettlands gränser med flyg, järnväg och båt, stängde skolorna och universiteten och säkerställde distansundervisning, förbjöd alla offentliga evenemang, påbjöd social distansering, inskränkte försäljning på helger och rekommenderade digitala offentliga tjänster. På grund av den förbättrade epidemiologiska situationen lättade myndigheterna på restriktionerna den 12 maj 2020 och enades om att öppna gränserna mot Litauen och Estland från och med den 15 maj 2020. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,6 % 2020 och återhämta sig något, till 8,3 % 2021. För ekonomin väntas en tillbakagång på 7 % 2020 med störst påverkan på investeringar och export till följd av sjunkande efterfrågan från utlandet och växande osäkerhet. Sysselsättningen väntas sjunka med 2,5 %, varvid beaktas att den negativa effekten på sysselsättningen kommer att mildras avsevärt tack vare det statssubventionerade permitteringssystemet och lönesubventionerna i exportbranscher. Som svar på covid-19-krisen har Lettland tagit fram ett heltäckande finanspolitiskt och ekonomiskt paket. Svaret går i tre riktningar: 1) stöd till arbetstagarna, 2) stöd till företagen och 3) stöd till de hårdast drabbade ekonomiska sektorerna. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna syftar till att skydda sysselsättningen och stärka det sociala skyddsnätet. De omfattar bland annat lönesubventioner på upp till 75 % av en persons bruttolön, sjukersättning när en arbetstagare har diagnostiserats med covid-19 eller är i karantän och förlängda arbetslöshetsförmåner. Stödet till företag med tillfälliga svårigheter är inriktat på att hjälpa bärkraftiga företag med likviditet och snabbt få fart på utbudet av viktiga varor och tjänster.

| (17) | Covid-19-pandemin har krävt mycket kraftiga åtgärder för att begränsa sjukdomens spridning och effekter. Den förstärkte de strukturella svagheterna i Lettlands hälso- och sjukvårdssystem, vilka är direkt kopplade till att landet har begränsade ekonomiska och mänskliga resurser och att reformerna endast går långsamt framåt. Låg offentlig finansiering påverkar både tillgången till överkomligt prissatt hälso- och sjukvård av god kvalitet och hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att klara sin uppgift. Detta leder till att människor enligt egen bedömning har stora icke-tillgodosedda vårdbehov, att tillgången är ojämlik och att i synnerhet utsatta grupper drabbas av höga patientavgifter. En ohälsosam livsstil är en annan viktig orsak till de dåliga hälsoresultaten. Därutöver är bristen på hälso- och sjukvårdspersonal ett komplicerat problem som gör det svårare att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster. För att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets effektivitet och kvalitet måste de pågående reformer som fortfarande är i ett tidigt skede påskyndas. Det rör sig om ändamålsenlig förebyggande vård, förstärkning av primärvården, rationalisering av sjukhussektorn och inriktning på kvalitetsstyrning. Hur genomgripande effekt reformerna får och hur mycket bättre hälsoresultaten blir beror också i hög grad på hur mycket offentlig finansiering hälso- och sjukvården får. För att klara liknande kriser i framtiden är det viktigt att säkerställa investeringar i verksamma folkhälsoåtgärder med mycket resurser för att förebygga, begränsa och minska spridningen av infektionssjukdomar och hantera deras effekter på hälso- och sjukvårdens resultat. Investeringarna kan syfta till att tillhandahålla nödvändig utrustning, stabila e-hälsotjänster, anläggningar och personal för hälso- och sjukvården och säkerställa kapacitet för alla förväntade regelbundna hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vården av covid-19-patienter. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-pandemin har krävt mycket kraftiga åtgärder för att begränsa sjukdomens spridning och effekter. Den förstärkte de strukturella svagheterna i Lettlands hälso- och sjukvårdssystem, vilka är direkt kopplade till att landet har begränsade ekonomiska och mänskliga resurser och att reformerna endast går långsamt framåt. Låg offentlig finansiering påverkar både tillgången till överkomligt prissatt hälso- och sjukvård av god kvalitet och hälso- och sjukvårdssystemens förmåga att klara sin uppgift. Detta leder till att människor enligt egen bedömning har stora icke-tillgodosedda vårdbehov, att tillgången är ojämlik och att i synnerhet utsatta grupper drabbas av höga patientavgifter. En ohälsosam livsstil är en annan viktig orsak till de dåliga hälsoresultaten. Därutöver är bristen på hälso- och sjukvårdspersonal ett komplicerat problem som gör det svårare att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster. För att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets effektivitet och kvalitet måste de pågående reformer som fortfarande är i ett tidigt skede påskyndas. Det rör sig om ändamålsenlig förebyggande vård, förstärkning av primärvården, rationalisering av sjukhussektorn och inriktning på kvalitetsstyrning. Hur genomgripande effekt reformerna får och hur mycket bättre hälsoresultaten blir beror också i hög grad på hur mycket offentlig finansiering hälso- och sjukvården får. För att klara liknande kriser i framtiden är det viktigt att säkerställa investeringar i verksamma folkhälsoåtgärder med mycket resurser för att förebygga, begränsa och minska spridningen av infektionssjukdomar och hantera deras effekter på hälso- och sjukvårdens resultat. Investeringarna kan syfta till att tillhandahålla nödvändig utrustning, stabila e-hälsotjänster, anläggningar och personal för hälso- och sjukvården och säkerställa kapacitet för alla förväntade regelbundna hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vården av covid-19-patienter.

| (18) | Lettland har vidtagit åtgärder för att förlänga inkomststödet för arbetstagare och undvika uppsägningar under undantagstillståndet. Stödet är dock begränsat i fråga om omfattning och lämplighet, främst på grund av att det är knutet till socialförsäkringsavgifter och restriktiva stödberättigandekriterier. Systemet tillåter inte heller deltidspermittering. En mer successiv övergång från inkomststöd till arbetsinkomster skulle möjliggöra större flexibilitet på arbetsmarknaden under svackan och den ekonomiska återhämtningen. Fortgående insatser krävs för att förbättra sociala skyddsnätets lämplighet, varaktighet och täckning. Sådana insatser hålls dock tillbaka av låga skatteintäkter i förhållande till BNP. Trots vissa små förbättringar ligger den garanterade minimiinkomsten, minimipensionerna och inkomststödet för personer med funktionsnedsättning fortfarande på en alltför låg nivå. Lettland har infört arbetslöshetsersättning för de mest utsatta, men arbetslösa löper likväl hög risk att drabbas av fattigdom, särskilt när arbetslösheten är långvarig. Tillgången till socialt skydd, inklusive till arbetslöshetsersättning, för egenföretagare och atypiska arbetstagare är begränsad och detta skulle kunna åtgärdas. Samtidigt som andelen minskar är odeklarerat arbete och svarta löner fortfarande utbredda, vilket försvagar de berörda arbetstagarnas sociala skydd och ökar riskerna i arbetet. Utsatta grupper kommer förmodligen att ha svårast att hitta ett jobb igen. Integreringen av sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster och tillhandahållandet av sociala tjänster är fortfarande låga. Andelen personer vars boende uppvisar allvarliga brister och som lider av trångboddhet är bland de högsta i unionen, samtidigt som det är ont om subventionerade boenden. |
| --- | --- |

(18)

Lettland har vidtagit åtgärder för att förlänga inkomststödet för arbetstagare och undvika uppsägningar under undantagstillståndet. Stödet är dock begränsat i fråga om omfattning och lämplighet, främst på grund av att det är knutet till socialförsäkringsavgifter och restriktiva stödberättigandekriterier. Systemet tillåter inte heller deltidspermittering. En mer successiv övergång från inkomststöd till arbetsinkomster skulle möjliggöra större flexibilitet på arbetsmarknaden under svackan och den ekonomiska återhämtningen. Fortgående insatser krävs för att förbättra sociala skyddsnätets lämplighet, varaktighet och täckning. Sådana insatser hålls dock tillbaka av låga skatteintäkter i förhållande till BNP. Trots vissa små förbättringar ligger den garanterade minimiinkomsten, minimipensionerna och inkomststödet för personer med funktionsnedsättning fortfarande på en alltför låg nivå. Lettland har infört arbetslöshetsersättning för de mest utsatta, men arbetslösa löper likväl hög risk att drabbas av fattigdom, särskilt när arbetslösheten är långvarig. Tillgången till socialt skydd, inklusive till arbetslöshetsersättning, för egenföretagare och atypiska arbetstagare är begränsad och detta skulle kunna åtgärdas. Samtidigt som andelen minskar är odeklarerat arbete och svarta löner fortfarande utbredda, vilket försvagar de berörda arbetstagarnas sociala skydd och ökar riskerna i arbetet. Utsatta grupper kommer förmodligen att ha svårast att hitta ett jobb igen. Integreringen av sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård samt sociala tjänster och tillhandahållandet av sociala tjänster är fortfarande låga. Andelen personer vars boende uppvisar allvarliga brister och som lider av trångboddhet är bland de högsta i unionen, samtidigt som det är ont om subventionerade boenden.

| (19) | Stöd till små och medelstora företag så att de snabbt kan utveckla flexibla arbetssätt och möjligheter till distansarbete kan avsevärt bidra till att mildra krisens effekter. Låg registrering hos offentliga arbetsförmedlingar och lågt deltagande bland arbetslösa i aktiva arbetsmarknadsåtgärder är särskilt oroande. De aktiva arbetsmarknadsåtgärderna måste lyckas med en mix och ett upplägg som stärker inriktningen på att minska arbetslöshetens längd och underlätta återgången till arbete. I tider av ekonomisk nedgång är det ännu viktigare att ge människor rätt kompetens så att arbetskraften får bättre motståndskraft. Verksamma och lättillgängliga åtgärder inriktade på vuxenutbildning, omskolning och kompetenslyft, i kombination med sociala tjänster och stöd till rörlighet, skulle kunna ge fler människor de färdigheter som behövs på arbetsmarknaden. De digitala färdigheterna behöver också förbättras, eftersom bara 43 % av letterna har baskunskaper eller bättre kunskaper. Covid-19-pandemin har också lyft fram ett behov av högkvalitativ digital utbildning och av att säkerställa jämlik tillgång för alla studerande. Det är också viktigt att stärka kapaciteten hos arbetsmarknadens parter så att de engagerar sig tidigt och på ett meningsfullt sätt i hanteringen av covid-19-krisen och återhämtningen. |
| --- | --- |

(19)

Stöd till små och medelstora företag så att de snabbt kan utveckla flexibla arbetssätt och möjligheter till distansarbete kan avsevärt bidra till att mildra krisens effekter. Låg registrering hos offentliga arbetsförmedlingar och lågt deltagande bland arbetslösa i aktiva arbetsmarknadsåtgärder är särskilt oroande. De aktiva arbetsmarknadsåtgärderna måste lyckas med en mix och ett upplägg som stärker inriktningen på att minska arbetslöshetens längd och underlätta återgången till arbete. I tider av ekonomisk nedgång är det ännu viktigare att ge människor rätt kompetens så att arbetskraften får bättre motståndskraft. Verksamma och lättillgängliga åtgärder inriktade på vuxenutbildning, omskolning och kompetenslyft, i kombination med sociala tjänster och stöd till rörlighet, skulle kunna ge fler människor de färdigheter som behövs på arbetsmarknaden. De digitala färdigheterna behöver också förbättras, eftersom bara 43 % av letterna har baskunskaper eller bättre kunskaper. Covid-19-pandemin har också lyft fram ett behov av högkvalitativ digital utbildning och av att säkerställa jämlik tillgång för alla studerande. Det är också viktigt att stärka kapaciteten hos arbetsmarknadens parter så att de engagerar sig tidigt och på ett meningsfullt sätt i hanteringen av covid-19-krisen och återhämtningen.

| (20) | Ett rejält likviditetsstöd inrättades och infördes snabbt genom den nationella utvecklingsinstitutionen Altum. Den institutionen har hjälpt till att omstrukturera avbetalningsplaner för företag och erbjudit likviditetsstöd i form av nya lån. Men de flesta omstruktureringar av banklån sker utan inblandning av statliga garantier. Villkoren för beviljande av statliga garantier är nämligen relativt stränga. Det finns därför en risk för att mindre företag med svagare ekonomisk ställning eller skatteskulder inte får något stöd. Restauranger och hotell, som hör till de branscher som drabbats hårdast av krisen, har svårt att få extra likviditet på grund av att de saknar övertygande säkerhet och har en svag ekonomisk ställning. Samtidigt är det viktigt att slå vakt om banksektorns motståndskraft. |
| --- | --- |

(20)

Ett rejält likviditetsstöd inrättades och infördes snabbt genom den nationella utvecklingsinstitutionen Altum. Den institutionen har hjälpt till att omstrukturera avbetalningsplaner för företag och erbjudit likviditetsstöd i form av nya lån. Men de flesta omstruktureringar av banklån sker utan inblandning av statliga garantier. Villkoren för beviljande av statliga garantier är nämligen relativt stränga. Det finns därför en risk för att mindre företag med svagare ekonomisk ställning eller skatteskulder inte får något stöd. Restauranger och hotell, som hör till de branscher som drabbats hårdast av krisen, har svårt att få extra likviditet på grund av att de saknar övertygande säkerhet och har en svag ekonomisk ställning. Samtidigt är det viktigt att slå vakt om banksektorns motståndskraft.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. De politiska åtgärderna till stöd för landets digitala och gröna omställning bör ta hänsyn till de betydande regionala skillnaderna. De flesta stadsområdena i Lettland har utmärkt digital infrastruktur, men fast bredband på landsbygden är ovanligt. Framför allt brukar den sista länken saknas. Fortsatta och stärkta insatser för att bygga ut mycket snabbt bredband kommer att bidra till att ytterligare förbättra den digitala infrastrukturen. För att ta itu med de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi medför, krävs investeringar som diversifierar ekonomin och gör den modernare och konkurrenskraftigare, bland annat genom större investeringar i forskning och innovation och humankapital, och minskar de socioekonomiska kostnaderna för omställningen. Lettlands väg mot en hållbar miljö går via bättre energieffektivitet, genomförande av landets nationella energi- och klimatplan, särskilt i fråga om transporter och byggnader, och integrering av miljömässiga hållbarhetsaspekter i andra ekonomiska sektorer, särskilt i jordbruket och skogsbruket. En förbättring av den intermodala transportinfrastrukturen i och kring Riga skulle underlätta arbetskraftens rörlighet och bidra till att bromsa personbilarnas växande energiförbrukning. Vidare är Rail Baltica-projektet och energisammanlänkningsprojekten Lettlands centrala investeringsprioriteringar med inriktning på att förbättra landets säkerhet och integrering med den inre marknaden. Att göra ytterligare investeringar i förnybar energi, i synnerhet vindkraft, och främja omställningen till en cirkulär ekonomi med avsevärt högre återvinningsnivåer kan också förbättra både de miljömässiga och ekonomiska resultaten och bidra till att nå målen för klimatförändringarna. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för 2021–2027 kan hjälpa Lettland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Lettland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. De politiska åtgärderna till stöd för landets digitala och gröna omställning bör ta hänsyn till de betydande regionala skillnaderna. De flesta stadsområdena i Lettland har utmärkt digital infrastruktur, men fast bredband på landsbygden är ovanligt. Framför allt brukar den sista länken saknas. Fortsatta och stärkta insatser för att bygga ut mycket snabbt bredband kommer att bidra till att ytterligare förbättra den digitala infrastrukturen. För att ta itu med de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi medför, krävs investeringar som diversifierar ekonomin och gör den modernare och konkurrenskraftigare, bland annat genom större investeringar i forskning och innovation och humankapital, och minskar de socioekonomiska kostnaderna för omställningen. Lettlands väg mot en hållbar miljö går via bättre energieffektivitet, genomförande av landets nationella energi- och klimatplan, särskilt i fråga om transporter och byggnader, och integrering av miljömässiga hållbarhetsaspekter i andra ekonomiska sektorer, särskilt i jordbruket och skogsbruket. En förbättring av den intermodala transportinfrastrukturen i och kring Riga skulle underlätta arbetskraftens rörlighet och bidra till att bromsa personbilarnas växande energiförbrukning. Vidare är Rail Baltica-projektet och energisammanlänkningsprojekten Lettlands centrala investeringsprioriteringar med inriktning på att förbättra landets säkerhet och integrering med den inre marknaden. Att göra ytterligare investeringar i förnybar energi, i synnerhet vindkraft, och främja omställningen till en cirkulär ekonomi med avsevärt högre återvinningsnivåer kan också förbättra både de miljömässiga och ekonomiska resultaten och bidra till att nå målen för klimatförändringarna. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för 2021–2027 kan hjälpa Lettland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Lettland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (22) | Lettland har avsevärt minskat flödet av misstänkta pengar via bankerna och sett över systemet för bekämpning av penningtvätt. I synnerhet förbjöd Lettland utländska skalbolag och ändrade ett antal lagar. Kapaciteten och förmågan hos viktiga tillsynsorgan, finansunderrättelseorgan och brottsbekämpande organ har stärkts. Samtidigt som tillsynen av finansinstituten har skärpts avsevärt kan den riktas bättre och bli effektivare med förbättrad riskbedömning. De brottsbekämpande organens samverkan och kapacitet har förbättrats, men deras förmåga att utreda och lagföra fall av penningtvätt skulle kunna stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

(22)

Lettland har avsevärt minskat flödet av misstänkta pengar via bankerna och sett över systemet för bekämpning av penningtvätt. I synnerhet förbjöd Lettland utländska skalbolag och ändrade ett antal lagar. Kapaciteten och förmågan hos viktiga tillsynsorgan, finansunderrättelseorgan och brottsbekämpande organ har stärkts. Samtidigt som tillsynen av finansinstituten har skärpts avsevärt kan den riktas bättre och bli effektivare med förbättrad riskbedömning. De brottsbekämpande organens samverkan och kapacitet har förbättrats, men deras förmåga att utreda och lagföra fall av penningtvätt skulle kunna stärkas ytterligare.

| (23) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(23)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (24) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Lettland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(24)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Lettland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (25) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Lettland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(25)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Lettland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (26) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Lettlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Lettland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Lettland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Lettlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Lettland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Lettland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (27) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Lettland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och tillgänglighet, bland annat med hjälp av extra personalresurser och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Förse de grupper som drabbas hårdast av krisen med tillräckligt inkomststöd och stärka det sociala skyddsnätet. Mildra krisens effekter på sysselsättningen, bland annat genom flexibla arbetsformer, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och kompetenslyft. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa tillgång till likviditetsstöd för företag, särskilt de små och medelstora företagen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt forskning och innovation, ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter och digital infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fortsätta arbetet med ramen för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 86.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/95 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/95

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Litauens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Litauens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/15)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Litauen inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Litauen inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Litauen offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Litauens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Litauens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Litauen offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Litauens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Litauens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Litauen uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Litauen uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan Litauens sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en risk för ökande skillnader inom Litauen. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan Litauens sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en risk för ökande skillnader inom Litauen. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Litauen lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 15 maj 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Litauen lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 15 maj 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Litauen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Litauen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 11,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,9 % av BNP 2021. Efter att ha ökat till 36,3 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten öka ytterligare till 50,6 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 11,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,9 % av BNP 2021. Efter att ha ökat till 36,3 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten öka ytterligare till 50,6 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Litauen antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 6,8 % av BNP. Åtgärderna omfattar skatteuppskov, extra anslag till att köpa in medicinska förnödenheter, subventioner för att skydda arbetstillfällen och förmåner till de egenföretagare och anställda som påverkas av covid-19-pandemin. Eftersom kommissionens analys av utformningen och genomförandet av vissa av åtgärderna tyder på att utnyttjandet blir relativt lågt, antar kommissionen att de offentliga åtgärderna får en förhållandevis liten effekt på de offentliga finanserna. Dessutom har Litauen aviserat diskretionära åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till krishanteringen, även genom likviditetsstöd till företagen, och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3,8 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier (2,9 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Litauen har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Litauen antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 6,8 % av BNP. Åtgärderna omfattar skatteuppskov, extra anslag till att köpa in medicinska förnödenheter, subventioner för att skydda arbetstillfällen och förmåner till de egenföretagare och anställda som påverkas av covid-19-pandemin. Eftersom kommissionens analys av utformningen och genomförandet av vissa av åtgärderna tyder på att utnyttjandet blir relativt lågt, antar kommissionen att de offentliga åtgärderna får en förhållandevis liten effekt på de offentliga finanserna. Dessutom har Litauen aviserat diskretionära åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till krishanteringen, även genom likviditetsstöd till företagen, och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3,8 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier (2,9 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Litauen har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Litauens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,9 % av BNP 2020 och -2,7 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Litauens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,9 % av BNP 2020 och -2,7 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Litauens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Litauens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas Litauens BNP sjunka med 8 %, och därpå snabbt hämta sig med 7,5 % under 2021. För att svara på covid-19-utbrottet och mildra de ekonomiska effekterna lade Litauen den 16 mars fram en plan för ekonomisk stimulans och dämpning av följderna av covid-19-smittan. Planen uppgår till 2,5 miljarder euro eller 6,3 % av landets BNP och omfattar upp till 500 miljoner euro eller 1,3 % av BNP för att säkerställa nödvändiga resurser för hälso- och sjukvårdssystemet. Ytterligare 500 miljoner euro anslogs för att skydda arbetstillfällen och inkomster. Statens garantifonder ökades på med 500 miljoner euro, och extra statliga garantier på upp till 500 miljoner euro godkändes för att stimulera ekonomin. I april godkände kommissionen flera litauiska stödordningar för landets ekonomi mot bakgrund av covid-19-utbrottet. Stödordningarna är utformade för att hjälpa företagen att täcka omedelbara behov av rörelsekapital och fortsätta sin verksamhet under och efter pandemin. Litauens centralbank lättade dessutom på vissa kapitalkrav för affärsbanker för att öka utlåningen till den reala ekonomin. |
| --- | --- |

(16)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas Litauens BNP sjunka med 8 %, och därpå snabbt hämta sig med 7,5 % under 2021. För att svara på covid-19-utbrottet och mildra de ekonomiska effekterna lade Litauen den 16 mars fram en plan för ekonomisk stimulans och dämpning av följderna av covid-19-smittan. Planen uppgår till 2,5 miljarder euro eller 6,3 % av landets BNP och omfattar upp till 500 miljoner euro eller 1,3 % av BNP för att säkerställa nödvändiga resurser för hälso- och sjukvårdssystemet. Ytterligare 500 miljoner euro anslogs för att skydda arbetstillfällen och inkomster. Statens garantifonder ökades på med 500 miljoner euro, och extra statliga garantier på upp till 500 miljoner euro godkändes för att stimulera ekonomin. I april godkände kommissionen flera litauiska stödordningar för landets ekonomi mot bakgrund av covid-19-utbrottet. Stödordningarna är utformade för att hjälpa företagen att täcka omedelbara behov av rörelsekapital och fortsätta sin verksamhet under och efter pandemin. Litauens centralbank lättade dessutom på vissa kapitalkrav för affärsbanker för att öka utlåningen till den reala ekonomin.

| (17) | Hälsoresultaten i Litauen ligger alltjämt på en lägre nivå än i andra medlemsstater, delvis på grund av att hälso- och sjukvårdssystemet, som lider av låg finansiering, inte är så effektivt som det hade kunnat vara. Den pågående pandemin har satt systemet under extra tryck och lyft fram flera strukturella problem, t.ex. långsamma framsteg med att förbättra tjänsternas kvalitet, underinvesteringar i primärvården och brist på framsteg med att göra sjukhusnätet effektivare och bättre anpassat till behoven. Covid-19-krisen visar också på ojämlikheter i hälsa på grund av brist på personal och geografisk obalans mellan utbud och behov. Litauen måste mobilisera de resurser som behövs för att både hantera den nuvarande krisen och förbättra hälso- och sjukvårdssystemens resiliens inför framtiden. Samtidigt som de omedelbara åtgärderna inriktas på att stärka bemanningen och införskaffa kritisk medicinsk utrustning för att rädda liv under pandemin, bör de långsiktiga investeringarna trappas upp för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, så att det kan upprätthålla verksamheten, återgå till optimal drift och förbereda sig inför nya chocker. Detta innebär att tillräckliga resurser måste anslås för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet, effektivitet och kvalitet, så att det klarar att tackla allt fler kroniska sjukdomar, en åldrande befolkning och bestående ojämlikheter i hälsa. Primärvården och utvecklingen av e-hälsa har en central roll i detta sammanhang. Litauen bör också säkerställa att den senaste tidens utveckling mot rimligare prissättning för hälso- och sjukvård inte urholkas. Slutligen kommer framtida resiliens också att kräva att man lyckas minska ohälsosamma livsstilar (en annan viktig orsak till de dåliga hälsoresultaten i Litauen) och att man genomför större insatser för att förbereda sektorn för långvarig vård och omsorg på att hantera den åldrande befolkningen. |
| --- | --- |

(17)

Hälsoresultaten i Litauen ligger alltjämt på en lägre nivå än i andra medlemsstater, delvis på grund av att hälso- och sjukvårdssystemet, som lider av låg finansiering, inte är så effektivt som det hade kunnat vara. Den pågående pandemin har satt systemet under extra tryck och lyft fram flera strukturella problem, t.ex. långsamma framsteg med att förbättra tjänsternas kvalitet, underinvesteringar i primärvården och brist på framsteg med att göra sjukhusnätet effektivare och bättre anpassat till behoven. Covid-19-krisen visar också på ojämlikheter i hälsa på grund av brist på personal och geografisk obalans mellan utbud och behov. Litauen måste mobilisera de resurser som behövs för att både hantera den nuvarande krisen och förbättra hälso- och sjukvårdssystemens resiliens inför framtiden. Samtidigt som de omedelbara åtgärderna inriktas på att stärka bemanningen och införskaffa kritisk medicinsk utrustning för att rädda liv under pandemin, bör de långsiktiga investeringarna trappas upp för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, så att det kan upprätthålla verksamheten, återgå till optimal drift och förbereda sig inför nya chocker. Detta innebär att tillräckliga resurser måste anslås för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets tillgänglighet, effektivitet och kvalitet, så att det klarar att tackla allt fler kroniska sjukdomar, en åldrande befolkning och bestående ojämlikheter i hälsa. Primärvården och utvecklingen av e-hälsa har en central roll i detta sammanhang. Litauen bör också säkerställa att den senaste tidens utveckling mot rimligare prissättning för hälso- och sjukvård inte urholkas. Slutligen kommer framtida resiliens också att kräva att man lyckas minska ohälsosamma livsstilar (en annan viktig orsak till de dåliga hälsoresultaten i Litauen) och att man genomför större insatser för att förbereda sektorn för långvarig vård och omsorg på att hantera den åldrande befolkningen.

| (18) | Före covid-19-pandemin var deltagandet på arbetsmarknaden högt och arbetslösheten låg, men krisen har inneburit nya utmaningar. Litauen har med hjälp av unionsmedel infört ett system för korttidsarbete för att mildra pandemins effekter på sysselsättningen och ett antal andra åtgärder för att mildra de negativa effekterna för företag och egenföretagare. Före krisen minskade antalet personer i aktiva arbetsmarknadsåtgärder och deltagandet i vuxenutbildning var fortsatt lågt. Nu kommer det dock att krävas tillräcklig finansiering och fler behöver omfattas av aktiva arbetsmarknadsåtgärder och andra åtgärder för omskolning och fortbildning så att arbetslösa så tidigt som möjligt kan återgå till arbetsmarknaden och så att man kan tillhandahålla ett effektivt stöd på ett hållbart sätt även efter återhämtningsfasen. Det är viktigt att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet så att de på ett ändamålsenligt sätt och i tid kan delta i arbetet med att planera hur man ska lätta på restriktionerna och hur återhämtningen ska ske. |
| --- | --- |

(18)

Före covid-19-pandemin var deltagandet på arbetsmarknaden högt och arbetslösheten låg, men krisen har inneburit nya utmaningar. Litauen har med hjälp av unionsmedel infört ett system för korttidsarbete för att mildra pandemins effekter på sysselsättningen och ett antal andra åtgärder för att mildra de negativa effekterna för företag och egenföretagare. Före krisen minskade antalet personer i aktiva arbetsmarknadsåtgärder och deltagandet i vuxenutbildning var fortsatt lågt. Nu kommer det dock att krävas tillräcklig finansiering och fler behöver omfattas av aktiva arbetsmarknadsåtgärder och andra åtgärder för omskolning och fortbildning så att arbetslösa så tidigt som möjligt kan återgå till arbetsmarknaden och så att man kan tillhandahålla ett effektivt stöd på ett hållbart sätt även efter återhämtningsfasen. Det är viktigt att stärka arbetsmarknadsparternas kapacitet så att de på ett ändamålsenligt sätt och i tid kan delta i arbetet med att planera hur man ska lätta på restriktionerna och hur återhämtningen ska ske.

| (19) | Även om åtgärder mot fattigdom och social utestängning vidtogs före krisen – exempelvis höjdes de allmänna barnbidragen och pensionerna – är fattigdomen och inkomstskillnaderna fortfarande bland de högsta i unionen. Litauen har jämförelsevis låga offentliga utgifter för socialt skydd, och de sociala transfereringarnas effekt på fattigdomsbekämpningen är låga. Detta bedöms som kritiskt när det gäller den sociala resultattavlan med indikatorer till stöd för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Skatte- och bidragssystemens låga progressivitet och dåliga omfördelningsförmåga begränsar landets möjligheter att finansiera kollektiva nyttigheter och tjänster och att minska fattigdomen och inkomstskillnaderna. Covid-19-pandemins negativa effekt på sysselsättningen och hushållsinkomsterna kommer sannolikt att förvärra problemen på medellång sikt. Tillfälliga åtgärder, t.ex. en översyn av stödberättigandereglerna och vissa förmåners storlek och varaktighet, kan behövas för att säkerställa att de som drabbas hårdast av pandemin inte får det ännu sämre. Det sociala skyddsnätet bör breddas till att omfatta alla grupper, inklusive egenföretagare, atypiska arbetstagare och de mest utsatta. De viktigaste sociala stödformerna och subventionerade boenden måste tillhandahållas i större utsträckning för dem som behöver hjälp. |
| --- | --- |

(19)

Även om åtgärder mot fattigdom och social utestängning vidtogs före krisen – exempelvis höjdes de allmänna barnbidragen och pensionerna – är fattigdomen och inkomstskillnaderna fortfarande bland de högsta i unionen. Litauen har jämförelsevis låga offentliga utgifter för socialt skydd, och de sociala transfereringarnas effekt på fattigdomsbekämpningen är låga. Detta bedöms som kritiskt när det gäller den sociala resultattavlan med indikatorer till stöd för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Skatte- och bidragssystemens låga progressivitet och dåliga omfördelningsförmåga begränsar landets möjligheter att finansiera kollektiva nyttigheter och tjänster och att minska fattigdomen och inkomstskillnaderna. Covid-19-pandemins negativa effekt på sysselsättningen och hushållsinkomsterna kommer sannolikt att förvärra problemen på medellång sikt. Tillfälliga åtgärder, t.ex. en översyn av stödberättigandereglerna och vissa förmåners storlek och varaktighet, kan behövas för att säkerställa att de som drabbas hårdast av pandemin inte får det ännu sämre. Det sociala skyddsnätet bör breddas till att omfatta alla grupper, inklusive egenföretagare, atypiska arbetstagare och de mest utsatta. De viktigaste sociala stödformerna och subventionerade boenden måste tillhandahållas i större utsträckning för dem som behöver hjälp.

| (20) | Likviditetsstöd till företag genom offentliga lån och garantier, med fokus på små och medelstora företag, har varit av yttersta vikt, men mellanhänderna måste få ut likviditetsstödet till företagen effektivt och snabbt och lånevillkoren måste anpassas till krissituationen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att tillåta att skatter och sociala avgifter betalas senare och se till att offentliga myndigheter verkställer avtalsenliga utbetalningar tidigare kan också bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kassaflöde. Nygrundade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Insatser inriktade på att minska onödiga regelbördor och administrativa bördor och på att erbjuda effektiva digitala offentliga tjänster för medborgare och företag bör fortsätta. |
| --- | --- |

(20)

Likviditetsstöd till företag genom offentliga lån och garantier, med fokus på små och medelstora företag, har varit av yttersta vikt, men mellanhänderna måste få ut likviditetsstödet till företagen effektivt och snabbt och lånevillkoren måste anpassas till krissituationen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att tillåta att skatter och sociala avgifter betalas senare och se till att offentliga myndigheter verkställer avtalsenliga utbetalningar tidigare kan också bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kassaflöde. Nygrundade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Insatser inriktade på att minska onödiga regelbördor och administrativa bördor och på att erbjuda effektiva digitala offentliga tjänster för medborgare och företag bör fortsätta.

| (21) | Litauen bör säkerställa att landets åtgärder för ekonomisk återhämtning är framåtblickande och stöttar den digitala och gröna omställningen, där flera utmaningar behöver tacklas. När det gäller digitala färdigheter ligger Litauen under unionsgenomsnittet, och små och medelstora företag rapporterar stora svårigheter att rekrytera personal till IKT-tjänster. Även om utbyggnaden av fibernätet ligger över unionsgenomsnittet, både för stads- och landsbygdsområden, är det fasta bredbandsnätets täckning dålig och användningen mycket liten med kvarstående stora skillnader mellan städer och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

(21)

Litauen bör säkerställa att landets åtgärder för ekonomisk återhämtning är framåtblickande och stöttar den digitala och gröna omställningen, där flera utmaningar behöver tacklas. När det gäller digitala färdigheter ligger Litauen under unionsgenomsnittet, och små och medelstora företag rapporterar stora svårigheter att rekrytera personal till IKT-tjänster. Även om utbyggnaden av fibernätet ligger över unionsgenomsnittet, både för stads- och landsbygdsområden, är det fasta bredbandsnätets täckning dålig och användningen mycket liten med kvarstående stora skillnader mellan städer och landsbygdsområden.

| (22) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. När det gäller den gröna omställningen är de totala utsläppen av växthusgaser i Litauen i stort sett oförändrade sedan 2010. Litauens resursproduktivitet är bland de lägsta i unionen och användningen av cirkulära material (sekundära material) ligger långt under unionsgenomsnittet. I linje med Litauens nationella energi- och klimatplan torde åtgärder för att förbättra byggnaders energiprestanda med hjälp av bättre energieffektivitet och förnybara energilösningar, modernisera värmesystem och förbättra transportsektorns hållbarhet i hög grad bidra till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Offentliga och privata investeringar inriktade på att åtgärda dessa problem och andra med betydande miljö- och hälsoeffekter, kan främja tillväxt och resiliens och hjälpa till att säkerställa en hållbar återhämtning från krisen. Redan planerade investeringar gör det möjligt att snabbt hitta projekt som kan tidigareläggas och bidra till ekonomisk återhämtning, t.ex. inom renovering av byggnader och förnybar energi. Förberedelserna av medelfristiga återhämtningsåtgärder kan knytas till medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner, förteckningen över projekt av gemensamt intresse och utvecklingsplaner för infrastruktur. Vidare är Rail Baltica-projektet och energisammanlänkningsprojekten Litauens centrala investeringsprioriteringar med inriktning på att förbättra landets säkerhet och integrering med unionens inre marknad. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Litauen att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Litauen möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(22)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. När det gäller den gröna omställningen är de totala utsläppen av växthusgaser i Litauen i stort sett oförändrade sedan 2010. Litauens resursproduktivitet är bland de lägsta i unionen och användningen av cirkulära material (sekundära material) ligger långt under unionsgenomsnittet. I linje med Litauens nationella energi- och klimatplan torde åtgärder för att förbättra byggnaders energiprestanda med hjälp av bättre energieffektivitet och förnybara energilösningar, modernisera värmesystem och förbättra transportsektorns hållbarhet i hög grad bidra till en utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Offentliga och privata investeringar inriktade på att åtgärda dessa problem och andra med betydande miljö- och hälsoeffekter, kan främja tillväxt och resiliens och hjälpa till att säkerställa en hållbar återhämtning från krisen. Redan planerade investeringar gör det möjligt att snabbt hitta projekt som kan tidigareläggas och bidra till ekonomisk återhämtning, t.ex. inom renovering av byggnader och förnybar energi. Förberedelserna av medelfristiga återhämtningsåtgärder kan knytas till medlemsstaternas nationella energi- och klimatplaner, förteckningen över projekt av gemensamt intresse och utvecklingsplaner för infrastruktur. Vidare är Rail Baltica-projektet och energisammanlänkningsprojekten Litauens centrala investeringsprioriteringar med inriktning på att förbättra landets säkerhet och integrering med unionens inre marknad. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Litauen att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Litauen möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (23) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(23)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (24) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Litauen att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(24)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Litauen att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (25) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Litauen säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(25)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Litauen säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (26) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Litauens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Litauen har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Litauen utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Litauens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Litauen har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Litauen utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (27) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Litauen att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bland annat genom att mobilisera tillräcklig finansiering och åtgärda bristen på hälso- och sjukvårdspersonal och kritiska medicinska produkter. Förbättra hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och kvalitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mildra covid-19-krisens inverkan på sysselsättningen. Höja anslagen till aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, se till att fler omfattas och främja kompetens. Säkerställa att det sociala skyddsnätet omfattar en tillräcklig personkrets och att nivån på förmånerna är tillräcklig samt förbättra skatte- och förmånssystemets förmåga att skydda mot fattigdom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Stödja företagens likviditet, särskilt de små och medelstora företagen samt exportinriktade sektorer. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt på täckning och användning av bredband med mycket hög kapacitet, på ren och effektiv produktion och användning av energi och hållbara transporter. Främja teknisk innovation i små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 91.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/101 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/101

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Luxemburgs nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Luxemburgs stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/16)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Luxemburg inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Luxemburg inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Luxemburg offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Luxemburgs framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Luxemburgs framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Luxemburg offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Luxemburgs framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Luxemburgs framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Luxemburg uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Luxemburg uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Luxemburg lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 29 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(9)

Luxemburg lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 29 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (10) | Luxemburg omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(10)

Luxemburg omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (11) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 2,2 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,0 % av BNP 2021. Efter att ha ökat till 22,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 28,7 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(11)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 2,2 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,0 % av BNP 2021. Efter att ha ökat till 22,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 28,7 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (12) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Luxemburg antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,5 % av BNP. Åtgärderna omfattar förstärkning av hälso- och sjukvården, stöd till krisdrabbade företag, återbetalningspliktigt och icke återbetalningspliktigt stöd, bland annat för egenföretagare, och system för arbetstidsförkortning, inbegripet för gränsarbetare. Dessutom har Luxemburg aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar bland annat skatteuppskov, lån till små och medelstora företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter och garantier. I motsats till stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattar kommissionen att paketet får mindre genomslag, eftersom skatteuppskov och återbetalningsbara lån inte betraktas som diskretionära åtgärder med budgetkonsekvenser. Myndigheterna anser dock att en del av skatteuppskoven för direkta skatter visserligen skulle få budgetkonsekvenser, vilka räknats in i den ovannämnda andelen på 5,5 % av BNP. Dessutom har en del av kostnaderna för system för arbetstidsförkortning beaktats som en del av de automatiska stabilisatorernas effekter. Sammantaget ligger de åtgärder som Luxemburg har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Luxemburg antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,5 % av BNP. Åtgärderna omfattar förstärkning av hälso- och sjukvården, stöd till krisdrabbade företag, återbetalningspliktigt och icke återbetalningspliktigt stöd, bland annat för egenföretagare, och system för arbetstidsförkortning, inbegripet för gränsarbetare. Dessutom har Luxemburg aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar bland annat skatteuppskov, lån till små och medelstora företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter och garantier. I motsats till stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattar kommissionen att paketet får mindre genomslag, eftersom skatteuppskov och återbetalningsbara lån inte betraktas som diskretionära åtgärder med budgetkonsekvenser. Myndigheterna anser dock att en del av skatteuppskoven för direkta skatter visserligen skulle få budgetkonsekvenser, vilka räknats in i den ovannämnda andelen på 5,5 % av BNP. Dessutom har en del av kostnaderna för system för arbetstidsförkortning beaktats som en del av de automatiska stabilisatorernas effekter. Sammantaget ligger de åtgärder som Luxemburg har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (13) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Luxemburgs saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till ett underskott på 4,8 % av BNP 2020 och ett överskott på 0,1 % 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. I jämförelse med kommissionens vårprognos 2020 baseras stabilitetsprogrammet för 2020 på mer försiktiga antaganden för både inkomster och utgifter. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Luxemburgs saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till ett underskott på 4,8 % av BNP 2020 och ett överskott på 0,1 % 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. I jämförelse med kommissionens vårprognos 2020 baseras stabilitetsprogrammet för 2020 på mer försiktiga antaganden för både inkomster och utgifter.

| (14) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Luxemburgs planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(14)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Luxemburgs planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (15) | Luxemburg har ett av de bästa hälso- och sjukvårdssystemen i unionen. Eftersom 49 % av läkarna och 62 % av de anställda i vården är utländska, ligger systemet dock klart över den kritiska gränsen för sårbarhet (enligt Världshälsoorganisationens indikator). Därför kan Luxemburgs hälso- och sjukvårdssystem påverkas av eventuella ensidiga beslut av grannländerna i kristider. Luxemburg var tvunget att vidta kortfristiga åtgärder på rekordtid för att öka resiliensen hos landets hälso- och sjukvårdssystem under covid-19-krisen, t.ex. genom att mobilisera medicinsk infrastruktur, inrätta ett tillfälligt annex till ett sjukhus och tillhandahålla logi i Luxemburg för gränsarbetare i vården och deras familjer. |
| --- | --- |

(15)

Luxemburg har ett av de bästa hälso- och sjukvårdssystemen i unionen. Eftersom 49 % av läkarna och 62 % av de anställda i vården är utländska, ligger systemet dock klart över den kritiska gränsen för sårbarhet (enligt Världshälsoorganisationens indikator). Därför kan Luxemburgs hälso- och sjukvårdssystem påverkas av eventuella ensidiga beslut av grannländerna i kristider. Luxemburg var tvunget att vidta kortfristiga åtgärder på rekordtid för att öka resiliensen hos landets hälso- och sjukvårdssystem under covid-19-krisen, t.ex. genom att mobilisera medicinsk infrastruktur, inrätta ett tillfälligt annex till ett sjukhus och tillhandahålla logi i Luxemburg för gränsarbetare i vården och deras familjer.

| (16) | Hälso- och sjukvårdsystemet förväntas stå inför växande utmaningar framöver, förutom det ökande antalet otillsatta tjänster i hälso- och sjukvården under de senaste åren. Det är närmare bestämt fråga om en förväntad ökad efterfrågan på vård från en växande och åldrande befolkning och förväntade pensionsavgångar på 59–69 % av vårdpersonalen de närmaste 15 åren. Innovationer i fråga om kompetensmix och utveckling av yrkesrollerna, delning av arbetsuppgifter och substitution kommer att spela en viktig roll när det gäller att bevara hälso- och sjukvårdssektorn som en attraktiv arbetsplats. Mer allmänt finns det utrymme för att förbättra styrningen av hälso- och sjukvårdssystemet, bland annat genom samarbete med grannländerna, och regeringen har just inlett en betydande reform. Även om den digitala infrastrukturen redan är välutvecklad i Luxemburg pågår fortfarande insatser för att genomföra e-hälsolösningar, exempelvis digitala lösningar för ersättning till vårdgivare. Luxemburg har fokuserat mycket på digital teknik, som superdatorer, artificiell intelligens, blockkedjor och stordata, och har potential att utnyttja denna kapacitet och samarbeta på unionsnivå för att ge ett viktigt bidrag till forskningen för att neutralisera det virus som orsakar covid-19 och minska antalet infektioner. Luxemburg har också inrättat ett nytt stödprogram för investeringsprojekt inom forskning och utveckling för produkter för bekämpning av covid-19, som behövs för att man effektivt ska kunna hantera den pågående covid-19-pandemin genom att utveckla verksamma behandlingar och vacciner. |
| --- | --- |

(16)

Hälso- och sjukvårdsystemet förväntas stå inför växande utmaningar framöver, förutom det ökande antalet otillsatta tjänster i hälso- och sjukvården under de senaste åren. Det är närmare bestämt fråga om en förväntad ökad efterfrågan på vård från en växande och åldrande befolkning och förväntade pensionsavgångar på 59–69 % av vårdpersonalen de närmaste 15 åren. Innovationer i fråga om kompetensmix och utveckling av yrkesrollerna, delning av arbetsuppgifter och substitution kommer att spela en viktig roll när det gäller att bevara hälso- och sjukvårdssektorn som en attraktiv arbetsplats. Mer allmänt finns det utrymme för att förbättra styrningen av hälso- och sjukvårdssystemet, bland annat genom samarbete med grannländerna, och regeringen har just inlett en betydande reform. Även om den digitala infrastrukturen redan är välutvecklad i Luxemburg pågår fortfarande insatser för att genomföra e-hälsolösningar, exempelvis digitala lösningar för ersättning till vårdgivare. Luxemburg har fokuserat mycket på digital teknik, som superdatorer, artificiell intelligens, blockkedjor och stordata, och har potential att utnyttja denna kapacitet och samarbeta på unionsnivå för att ge ett viktigt bidrag till forskningen för att neutralisera det virus som orsakar covid-19 och minska antalet infektioner. Luxemburg har också inrättat ett nytt stödprogram för investeringsprojekt inom forskning och utveckling för produkter för bekämpning av covid-19, som behövs för att man effektivt ska kunna hantera den pågående covid-19-pandemin genom att utveckla verksamma behandlingar och vacciner.

| (17) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 6,4 % 2020 och minska till 6,1 % 2021. Luxemburg har vidtagit ett antal åtgärder för att bevara arbetstillfällen, i synnerhet permittering (chômage partiel). Särskild hänsyn bör dock tas till mer utsatta grupper, t.ex. äldre och lågutbildade arbetstagare, i ett läge där det nya systemet för minimiinkomst (Revis, revenu d’inclusion sociale) redan har lett till en ökning av antalet registrerade arbetslösa hos den offentliga arbetsförmedlingen, eftersom stödmottagarna sedan januari 2019 måste vara registrerade. Dessa mer utsatta personer skulle drabbas hårdast av ökad konkurrens på arbetsmarknaden till följd av covid-19-krisen. Andra utsatta personer som drabbas av krisen kan vara tillfälligt anställda och lågutbildade arbetstagare i allmänhet. När det gäller äldre arbetstagare har deras låga sysselsättning länge varit en strukturell fråga i Luxemburg och även påverkat pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, något som utvecklats i de landsspecifika rekommendationerna till Luxemburg under tidigare år. I det rådande läget riskerar äldre arbetstagare att sägas upp på grund av covid-19-krisen. Därför är det mer än någonsin nödvändigt att öka deras förmåga att anpassa sig till andra jobb och branscher, bland annat genom kompetenshöjning och omskolning. Luxemburg ligger nära genomsnittet i unionen när det gäller social inkludering, men indikatorerna för ojämlikhet och fattigdom bland förvärvsarbetande har försämrats de senaste åren och de studerandes möjligheter är fortfarande starkt beroende av socioekonomisk bakgrund. Därför bör särskilt de mer utsatta grupperna få stöd att hantera covid-19-krisens sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

(17)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 6,4 % 2020 och minska till 6,1 % 2021. Luxemburg har vidtagit ett antal åtgärder för att bevara arbetstillfällen, i synnerhet permittering (chômage partiel). Särskild hänsyn bör dock tas till mer utsatta grupper, t.ex. äldre och lågutbildade arbetstagare, i ett läge där det nya systemet för minimiinkomst (Revis, revenu d’inclusion sociale) redan har lett till en ökning av antalet registrerade arbetslösa hos den offentliga arbetsförmedlingen, eftersom stödmottagarna sedan januari 2019 måste vara registrerade. Dessa mer utsatta personer skulle drabbas hårdast av ökad konkurrens på arbetsmarknaden till följd av covid-19-krisen. Andra utsatta personer som drabbas av krisen kan vara tillfälligt anställda och lågutbildade arbetstagare i allmänhet. När det gäller äldre arbetstagare har deras låga sysselsättning länge varit en strukturell fråga i Luxemburg och även påverkat pensionssystemets långsiktiga hållbarhet, något som utvecklats i de landsspecifika rekommendationerna till Luxemburg under tidigare år. I det rådande läget riskerar äldre arbetstagare att sägas upp på grund av covid-19-krisen. Därför är det mer än någonsin nödvändigt att öka deras förmåga att anpassa sig till andra jobb och branscher, bland annat genom kompetenshöjning och omskolning. Luxemburg ligger nära genomsnittet i unionen när det gäller social inkludering, men indikatorerna för ojämlikhet och fattigdom bland förvärvsarbetande har försämrats de senaste åren och de studerandes möjligheter är fortfarande starkt beroende av socioekonomisk bakgrund. Därför bör särskilt de mer utsatta grupperna få stöd att hantera covid-19-krisens sociala konsekvenser.

| (18) | För att hjälpa företagen att ta sig igenom covid-19-krisen, särskilt små och medelstora företag, egenföretagare och mikroföretag, har Luxemburg tagit med ett antal åtgärder i sin stabiliseringsplan som presenterades den 25 mars 2020. Detaljhandeln är en av de sektorer som drabbats mest, på grund av kollapsen i efterfrågan och de gällande åtgärderna som hindrat många företag från att fungera över huvud taget eller begränsat deras verksamhet. En viss flexibilitet i regleringen skulle främja detaljhandelns återhämtning efter covid-19-krisen. Det vore också lämpligt att hjälpa små och medelstora företag att ta till sig digital teknik som säkerställer kontinuitet i verksamheten, t.ex. e-handel. Lämpliga åtgärder bör upprätthållas under hela återhämtningen, samtidigt som de gradvis och flexibelt fasas ut, och de sektorer som påverkas mest bör kartläggas i syfte att utarbeta särskilda stödplaner som gör det möjligt för dem att hålla jämna steg under återhämtningen. Vid genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. För att stödja omställningen och grundandet av nya små och medelstora företag inom tillväxtskapande sektorer kan efter covid-19-krisens mest akuta fas en reform av Luxemburgs insolvensregler hjälpa företagen att få en andra chans, om de hamnar i konkurs utan egen förskyllan. |
| --- | --- |

(18)

För att hjälpa företagen att ta sig igenom covid-19-krisen, särskilt små och medelstora företag, egenföretagare och mikroföretag, har Luxemburg tagit med ett antal åtgärder i sin stabiliseringsplan som presenterades den 25 mars 2020. Detaljhandeln är en av de sektorer som drabbats mest, på grund av kollapsen i efterfrågan och de gällande åtgärderna som hindrat många företag från att fungera över huvud taget eller begränsat deras verksamhet. En viss flexibilitet i regleringen skulle främja detaljhandelns återhämtning efter covid-19-krisen. Det vore också lämpligt att hjälpa små och medelstora företag att ta till sig digital teknik som säkerställer kontinuitet i verksamheten, t.ex. e-handel. Lämpliga åtgärder bör upprätthållas under hela återhämtningen, samtidigt som de gradvis och flexibelt fasas ut, och de sektorer som påverkas mest bör kartläggas i syfte att utarbeta särskilda stödplaner som gör det möjligt för dem att hålla jämna steg under återhämtningen. Vid genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. För att stödja omställningen och grundandet av nya små och medelstora företag inom tillväxtskapande sektorer kan efter covid-19-krisens mest akuta fas en reform av Luxemburgs insolvensregler hjälpa företagen att få en andra chans, om de hamnar i konkurs utan egen förskyllan.

| (19) | För att stödja den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, i synnerhet genom relevanta reformer i de digitala och gröna sektorerna. Luxemburg har redan tagit initiativ för att främja digitalisering och innovation, men integrationen av den tekniken i näringslivet, de privata investeringarna samt digitaliseringen av de offentliga tjänsterna är fortfarande låg, jämfört med den stora potentialen och landets ambition att ställa om till en datadriven ekonomi. Investeringar i digitalisering, avancerade digitala färdigheter och innovation är avgörande för att stödja de små och medelstora företagen och öka produktiviteten och konkurrenskraften. Återhämtningen bör också stödjas ytterligare genom tidigareläggning av ambitiösa gröna investeringar i närtid. Viktiga områden kan i synnerhet vara hållbara transporter, däribland spårbundna transporter, hållbart byggande, särskilt när det gäller energieffektivitet i både befintliga och nya byggnader, samt förnybar energi. Detta skulle bidra till en ordentlig grön stimulans och hjälpa Luxemburg att hämta in eftersläpningen till dess mål för 2030 om minskade utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet och förnybar energi, och även bana väg för klimatneutralitet. Det krävs fortfarande ytterligare kartläggning av investeringsbehov och finansieringskällor för investeringar, bland annat med tanke på covid-19-pandemins inverkan på ekonomin och de offentliga finanserna. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Luxemburg att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Luxemburg möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(19)

För att stödja den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, i synnerhet genom relevanta reformer i de digitala och gröna sektorerna. Luxemburg har redan tagit initiativ för att främja digitalisering och innovation, men integrationen av den tekniken i näringslivet, de privata investeringarna samt digitaliseringen av de offentliga tjänsterna är fortfarande låg, jämfört med den stora potentialen och landets ambition att ställa om till en datadriven ekonomi. Investeringar i digitalisering, avancerade digitala färdigheter och innovation är avgörande för att stödja de små och medelstora företagen och öka produktiviteten och konkurrenskraften. Återhämtningen bör också stödjas ytterligare genom tidigareläggning av ambitiösa gröna investeringar i närtid. Viktiga områden kan i synnerhet vara hållbara transporter, däribland spårbundna transporter, hållbart byggande, särskilt när det gäller energieffektivitet i både befintliga och nya byggnader, samt förnybar energi. Detta skulle bidra till en ordentlig grön stimulans och hjälpa Luxemburg att hämta in eftersläpningen till dess mål för 2030 om minskade utsläpp av växthusgaser, energieffektivitet och förnybar energi, och även bana väg för klimatneutralitet. Det krävs fortfarande ytterligare kartläggning av investeringsbehov och finansieringskällor för investeringar, bland annat med tanke på covid-19-pandemins inverkan på ekonomin och de offentliga finanserna. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Luxemburg att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Luxemburg möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (20) | Luxemburg löper en betydande risk för penningtvätt, med tanke på det stora inflödet av utländska direktinvesteringar och förekomsten av komplexa rättsliga strukturer med utländska sponsorer. Riskerna återspeglas i den nationella riskbedömningen, särskilt när det gäller personer som yrkesmässigt tillhandahåller tjänster till bolag och truster eller investeringstjänster. Brister i dessa personers tillämpning av reglerna mot penningtvätt leder till otillräckliga riskanalyser och till att misstänkta aktiviteter sällan rapporteras. Tillsynen över dessa personer är inte tillräcklig för att avhjälpa bristerna. Ett nationellt register över verkliga förmånstagare har inrättats för företag, så att hemlighetsmakeriet kan begränsas och de verkliga förmånstagarna kan identifieras. Kvaliteten på den information som tillhandahålls och registrets effektivitet behöver övervakas på längre sikt. |
| --- | --- |

(20)

Luxemburg löper en betydande risk för penningtvätt, med tanke på det stora inflödet av utländska direktinvesteringar och förekomsten av komplexa rättsliga strukturer med utländska sponsorer. Riskerna återspeglas i den nationella riskbedömningen, särskilt när det gäller personer som yrkesmässigt tillhandahåller tjänster till bolag och truster eller investeringstjänster. Brister i dessa personers tillämpning av reglerna mot penningtvätt leder till otillräckliga riskanalyser och till att misstänkta aktiviteter sällan rapporteras. Tillsynen över dessa personer är inte tillräcklig för att avhjälpa bristerna. Ett nationellt register över verkliga förmånstagare har inrättats för företag, så att hemlighetsmakeriet kan begränsas och de verkliga förmånstagarna kan identifieras. Kvaliteten på den information som tillhandahålls och registrets effektivitet behöver övervakas på längre sikt.

| (21) | Åtgärder mot aggressiv skatteplanering fortsätter att vara en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Även om Luxemburg har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra internationella och europeiska initiativ som man tidigare kommit överens om, tyder den höga nivån utdelningar, räntor och royalties som en procentandel av BNP på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering. Majoriteten av de utländska direktinvesteringarna innehas av företag för särskilda ändamål. Det faktum att ingen källskatt tas ut på räntor och royalties till utlandet (dvs. från personer bosatta i unionen till personer bosatta i tredjeland) och undantaget från källskatt på utdelningar under vissa omständigheter kan leda till att ingen skatt över huvud taget tas ut för de här utbetalningarna, om de heller inte omfattas av skatt i det mottagande landet. Luxemburg har lagt fram ett lagförslag om att ränte- och royaltybetalningar till jurisdiktioner som står med på unionsförteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet inte ska vara avdragsgilla, i enlighet med sitt åtagande att vidta defensiva åtgärder gentemot dessa jurisdiktioner. |
| --- | --- |

(21)

Åtgärder mot aggressiv skatteplanering fortsätter att vara en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och mer rättvisa, vilket konstateras i 2020 års rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Även om Luxemburg har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra internationella och europeiska initiativ som man tidigare kommit överens om, tyder den höga nivån utdelningar, räntor och royalties som en procentandel av BNP på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering. Majoriteten av de utländska direktinvesteringarna innehas av företag för särskilda ändamål. Det faktum att ingen källskatt tas ut på räntor och royalties till utlandet (dvs. från personer bosatta i unionen till personer bosatta i tredjeland) och undantaget från källskatt på utdelningar under vissa omständigheter kan leda till att ingen skatt över huvud taget tas ut för de här utbetalningarna, om de heller inte omfattas av skatt i det mottagande landet. Luxemburg har lagt fram ett lagförslag om att ränte- och royaltybetalningar till jurisdiktioner som står med på unionsförteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet inte ska vara avdragsgilla, i enlighet med sitt åtagande att vidta defensiva åtgärder gentemot dessa jurisdiktioner.

| (22) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(22)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (23) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Luxemburg att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Luxemburg att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (24) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Luxemburg säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Luxemburg säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (25) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Luxemburgs ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Luxemburg har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Luxemburg utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Luxemburgs ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Luxemburg har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Luxemburg utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (26) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Luxemburg att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens genom att säkerställa lämplig tillgång till hälso- och sjukvårdspersonal. Påskynda reformerna för att förbättra styrningen av hälso- och sjukvårdssystemet och e-hälsan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lindra covid-19-krisens konsekvenser för sysselsättningen, med särskild hänsyn tagen till personer som befinner sig i en svår situation på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett effektivt genomförande av åtgärder till stöd för företagens likviditet, särskilt för små och medelstora företag och egenföretagare. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt hållbara transporter och byggnader samt ren och effektiv produktion och användning av energi, vilket bidrar till en gradvis utfasning av fossila bränslen i ekonomin. Främja innovation och digitalisering, särskilt inom näringslivet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa effektiv tillsyn och tillämpning av reglerna mot penningtvätt när det gäller personer som yrkesmässigt som tillhandahåller tjänster till truster och bolag och investeringstjänster. Intensifiera åtgärder när det gäller sådana inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering, särskilt genom utgående betalningar. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 97.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/107 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/107

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Ungerns nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Ungerns konvergensprogram 2020

(2020/C 282/17)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Ungern inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Ungern inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Ungern offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Ungerns framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Ungerns framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Ungern offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Ungerns framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Ungerns framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Ungern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Ungern uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som saknar viktiga tillgångar eller som tydligt förlitar sig på sektorer som är beroende av personlig direktkontakt med konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande territoriella ojämlikheter inom Ungern, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som saknar viktiga tillgångar eller som tydligt förlitar sig på sektorer som är beroende av personlig direktkontakt med konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande territoriella ojämlikheter inom Ungern, vilket förvärrar den trend mot växande skillnader mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Ungern lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 5 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 4 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Ungern lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 5 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 4 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Ungern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Ungern omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Den 14 juni 2019 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av bruttonationalprodukten (BNP). Kommissionens samlade bedömning bekräftar att det är en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 och sammantaget under 2018 och 2019. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder enligt förfarandet vid betydande avvikelser för Ungern. |
| --- | --- |

(12)

Den 14 juni 2019 rekommenderade rådet Ungern att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 3,3 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 % av bruttonationalprodukten (BNP). Kommissionens samlade bedömning bekräftar att det är en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 och sammantaget under 2018 och 2019. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder enligt förfarandet vid betydande avvikelser för Ungern.

| (13) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,0 % av BNP 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 2,7 % av BNP 2021 och gradvis nå 1,0 % av BNP till 2024. Efter att ha sjunkit till 66,3 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 72,6 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt risker kopplade till högre utgifter än beräknat (i linje med tidigare trender i fråga om stora utgifter i slutet av året) liksom eventuellt lägre inkomster än väntat eftersom prognosen verkar förlita sig på vissa oförutsedda inkomster. |
| --- | --- |

(13)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,0 % av BNP 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 2,7 % av BNP 2021 och gradvis nå 1,0 % av BNP till 2024. Efter att ha sjunkit till 66,3 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 72,6 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt risker kopplade till högre utgifter än beräknat (i linje med tidigare trender i fråga om stora utgifter i slutet av året) liksom eventuellt lägre inkomster än väntat eftersom prognosen verkar förlita sig på vissa oförutsedda inkomster.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Ungern antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP 2020 och finansieras helt genom en omfördelning av utgifter inom ramen för budgeten, reserver och nya skatter. Detta omfattar åtgärder i syfte att stödja arbetsmarknaden, skattelättnader för företag och kostnader i samband med hälsokrisen. Ytterligare åtgärder till stöd för återhämtningen (1,4 % av BNP) och arbetsmarknaden (0,4 % av BNP) har aviserats men har ännu inte specificerats. Dessutom har Ungern vidtagit åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 1,5 % av BNP. Myndigheterna arbetar på ytterligare åtgärder till ett värde av 0,3 % av BNP. De åtgärderna omfattar kreditgarantiprogram och statligt garanterade lån. Den övergripande budgeteffekten av de finanspolitiska åtgärder som rapporteras i 2020 års konvergensprogram skiljer sig från den i kommissionens vårprognos 2020 eftersom kommissionen endast bedömde och beaktade de åtgärder som var tillräckligt specificerade. Sammantaget ligger de åtgärder som Ungern har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. En fullständig bedömning och ett vidtagande av alla de aviserade nödåtgärderna och finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Ungern antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,8 % av BNP 2020 och finansieras helt genom en omfördelning av utgifter inom ramen för budgeten, reserver och nya skatter. Detta omfattar åtgärder i syfte att stödja arbetsmarknaden, skattelättnader för företag och kostnader i samband med hälsokrisen. Ytterligare åtgärder till stöd för återhämtningen (1,4 % av BNP) och arbetsmarknaden (0,4 % av BNP) har aviserats men har ännu inte specificerats. Dessutom har Ungern vidtagit åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt konvergensprogrammet för 2020 uppskattas till 1,5 % av BNP. Myndigheterna arbetar på ytterligare åtgärder till ett värde av 0,3 % av BNP. De åtgärderna omfattar kreditgarantiprogram och statligt garanterade lån. Den övergripande budgeteffekten av de finanspolitiska åtgärder som rapporteras i 2020 års konvergensprogram skiljer sig från den i kommissionens vårprognos 2020 eftersom kommissionen endast bedömde och beaktade de åtgärder som var tillräckligt specificerade. Sammantaget ligger de åtgärder som Ungern har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. En fullständig bedömning och ett vidtagande av alla de aviserade nödåtgärderna och finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Ungerns saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,2 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 75,0 % av BNP 2020. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Ungerns saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,2 % av BNP 2020 och -4,0 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 75,0 % av BNP 2020.

| (16) | Den 14 juni 2019 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Ungern 2018. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 14 juni 2019 en rekommendation (8) till Ungern om att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 respektive 0,75 % av BNP. Den 5 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2172 (9), där det fastställdes att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019, och utfärdade en reviderad rekommendation (10). I rekommendationen av den 5 december 2019 uppmanade rådet Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte skulle överstiga 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP 2020. På grundval av kommissionens samlade bedömning och mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen för 2020, som medger ett tillfälligt avsteg från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, anses Ungern ha vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationen av den 5 december 2019. |
| --- | --- |

(16)

Den 14 juni 2019 konstaterade rådet i enlighet med artikel 121.4 i fördraget att en betydande avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet förelåg i Ungern 2018. Med anledning av den betydande avvikelse som konstaterats utfärdade rådet den 14 juni 2019 en rekommendation (8) till Ungern om att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 3,3 % 2019 och 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 1,0 respektive 0,75 % av BNP. Den 5 december 2019 antog rådet beslut (EU) 2019/2172 (9), där det fastställdes att Ungern inte hade vidtagit effektiva åtgärder till följd av rådets rekommendation av den 14 juni 2019, och utfärdade en reviderad rekommendation (10). I rekommendationen av den 5 december 2019 uppmanade rådet Ungern att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att den nominella ökningen i primära offentliga nettoutgifter inte skulle överstiga 4,7 % 2020, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,75 % av BNP 2020. På grundval av kommissionens samlade bedömning och mot bakgrund av aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen för 2020, som medger ett tillfälligt avsteg från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, anses Ungern ha vidtagit effektiva åtgärder till följd av rekommendationen av den 5 december 2019.

| (17) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Ungerns planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(17)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Ungerns planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (18) | Den 11 mars 2020 utlyste regeringen undantagstillstånd. Den 12 mars stängdes gränserna för resenärer, med undantag för återvändande medborgare och invånare i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt gränspendlare. Varutransit var fortfarande tillåtet. De 16 mars 2020 stängdes förskolor, skolor och universitet och distansundervisning på nätet inleddes. Den 17 mars 2020 tvingades icke-nödvändiga affärer stänga 15.00 och restauranger fick endast vara öppna för avhämtning. Ett partiellt utegångsförbud infördes den 28 mars 2020, vilket innebar att människor endast fick lämna sin bostad om de hade vederbörligen giltiga skäl och om de höll avståndet till andra människor. Före covid-19-utbrottet var den ungerska ekonomin på väg mot en gradvis avmattning efter flera år av enastående tillväxt. BNP i fasta priser steg med 4,9 % under 2019. Efter virusutbrottet infördes relativt snabbt åtgärder för att begränsa spridningen och antalet officiella fall har hittills varit begränsat. Den globala recessionen förväntas dock drabba exporten särskilt hårt på grund av de mycket konjunkturkänsliga industriernas dominerande ställning, exempelvis bilindustrin. Recessionen förväntas också drabba tjänster inom turism och transport, som påverkas starkt av reserestriktionerna. En stark recession förväntades starta i mars och sedan förväntas en gradvis ekonomisk återhämtning från och med andra hälften av året när åtgärderna för att begränsa spridningen successivt förväntas lätta. Arbetslösheten kan komma att stiga snabbt på grund av flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det ekonomiska resultatet under 2020 kommer att bero på hur lång isoleringsperioden blir och på de ekonomisk-politiska åtgärderna. I kommissionens vårprognos 2020 beräknas en minskning på 7 % av BNP i fasta priser 2020, följt av en återhämtning på 6 % 2021. |
| --- | --- |

(18)

Den 11 mars 2020 utlyste regeringen undantagstillstånd. Den 12 mars stängdes gränserna för resenärer, med undantag för återvändande medborgare och invånare i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt gränspendlare. Varutransit var fortfarande tillåtet. De 16 mars 2020 stängdes förskolor, skolor och universitet och distansundervisning på nätet inleddes. Den 17 mars 2020 tvingades icke-nödvändiga affärer stänga 15.00 och restauranger fick endast vara öppna för avhämtning. Ett partiellt utegångsförbud infördes den 28 mars 2020, vilket innebar att människor endast fick lämna sin bostad om de hade vederbörligen giltiga skäl och om de höll avståndet till andra människor. Före covid-19-utbrottet var den ungerska ekonomin på väg mot en gradvis avmattning efter flera år av enastående tillväxt. BNP i fasta priser steg med 4,9 % under 2019. Efter virusutbrottet infördes relativt snabbt åtgärder för att begränsa spridningen och antalet officiella fall har hittills varit begränsat. Den globala recessionen förväntas dock drabba exporten särskilt hårt på grund av de mycket konjunkturkänsliga industriernas dominerande ställning, exempelvis bilindustrin. Recessionen förväntas också drabba tjänster inom turism och transport, som påverkas starkt av reserestriktionerna. En stark recession förväntades starta i mars och sedan förväntas en gradvis ekonomisk återhämtning från och med andra hälften av året när åtgärderna för att begränsa spridningen successivt förväntas lätta. Arbetslösheten kan komma att stiga snabbt på grund av flexibiliteten på arbetsmarknaden. Det ekonomiska resultatet under 2020 kommer att bero på hur lång isoleringsperioden blir och på de ekonomisk-politiska åtgärderna. I kommissionens vårprognos 2020 beräknas en minskning på 7 % av BNP i fasta priser 2020, följt av en återhämtning på 6 % 2021.

| (19) | Regeringen har sedan mitten av mars i flera omgångar aviserat åtgärder för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Centralbanken har antagit åtgärder för att tillhandahålla likviditet till finanssektorn. Andra likviditetshöjande åtgärder för hushåll och företag har vidtagits, bland annat a) ett betalningsmoratorium till och med den 31 december 2020 för lån och finansiella leasingavtal för företag och hushåll och b) ett räntetak för konsumentkrediter. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Ytterligare åtgärder har vidtagits, främst inriktade på de sektorer som drabbats hårdast av krisen, som turism och tjänster. Det gäller bland annat tillfälliga skattesänkningar och skattebefrielser, investeringsbidrag, infrastrukturutveckling, subventionerade och garanterade lån samt kapitalprogram. För att rädda arbetstillfällen har regeringen infört två typer av arbetsmarknadsåtgärder. Systemet för korttidsarbete täcker upp till 70 % av lönebortfallet under 3 månader på vissa villkor, och ett särskilt lönebidrag inriktas på personal inom forskning och utveckling. Regeringen flyttade fram en tidigare planerad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med ett kvartal och aviserade ett engångstillägg till lönerna inom hälso- och sjukvårdssektorn. Även om dessa finanspolitiska åtgärder syftar till att stödja företag och rädda arbetstillfällen är omfattningen och täckningen fortfarande begränsad jämfört med de åtgärder som vidtagits av de flesta andra medlemsstater. Dessutom planeras att de ska finansieras genom omfördelningar över budgetposter och nyligen höjda skatter, och de förväntas därmed få begränsad effekt ur ett makroekonomiskt stabiliseringsperspektiv. |
| --- | --- |

(19)

Regeringen har sedan mitten av mars i flera omgångar aviserat åtgärder för att mildra de sociala och ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Centralbanken har antagit åtgärder för att tillhandahålla likviditet till finanssektorn. Andra likviditetshöjande åtgärder för hushåll och företag har vidtagits, bland annat a) ett betalningsmoratorium till och med den 31 december 2020 för lån och finansiella leasingavtal för företag och hushåll och b) ett räntetak för konsumentkrediter. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Ytterligare åtgärder har vidtagits, främst inriktade på de sektorer som drabbats hårdast av krisen, som turism och tjänster. Det gäller bland annat tillfälliga skattesänkningar och skattebefrielser, investeringsbidrag, infrastrukturutveckling, subventionerade och garanterade lån samt kapitalprogram. För att rädda arbetstillfällen har regeringen infört två typer av arbetsmarknadsåtgärder. Systemet för korttidsarbete täcker upp till 70 % av lönebortfallet under 3 månader på vissa villkor, och ett särskilt lönebidrag inriktas på personal inom forskning och utveckling. Regeringen flyttade fram en tidigare planerad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med ett kvartal och aviserade ett engångstillägg till lönerna inom hälso- och sjukvårdssektorn. Även om dessa finanspolitiska åtgärder syftar till att stödja företag och rädda arbetstillfällen är omfattningen och täckningen fortfarande begränsad jämfört med de åtgärder som vidtagits av de flesta andra medlemsstater. Dessutom planeras att de ska finansieras genom omfördelningar över budgetposter och nyligen höjda skatter, och de förväntas därmed få begränsad effekt ur ett makroekonomiskt stabiliseringsperspektiv.

| (20) | Vissa aspekter av hälsoresultaten är fortfarande sämre än i de flesta medlemsstater, vilket i synnerhet återspeglar den höga förekomsten av riskfaktorer i befolkningen och hälso- och sjukvårdens begränsade ändamålsenlighet. Den offentliga andelen av hälso- och sjukvårdsutgifterna i Ungern är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. Även om vårdbehoven till största delen tillgodoses är antalet personer som måste betala sina sjukvårdskostnader ur egen ficka högre än unionsgenomsnittet, och de är i allt högre grad tvungna att använda sig av privata hälso- och sjukvårdstjänster. Detta förvärrar riskerna för ekonomiska svårigheter för de ungerska hushållen, vilket får återverkningar på den sociala rättvisan och hälsoresultaten. Ytterligare investeringar och omfattande reformer är nödvändiga om man ska kunna rationalisera resursanvändningen inom sjukvården, minska ojämlikheterna i tillgång och öka vårdkvaliteten. Den förebyggande vården och primärvården är underfinansierade och deras potential att förbättra kvaliteten, tillgången och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården är fortfarande underutnyttjad. Även om myndigheterna har börjat arbeta för att lindra Ungerns betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, hindras fortfarande tillgången till vård av regionala skillnader i fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller särskilt i vissa områden och vissa utsatta grupper, som marginaliserade romer, men också personer med funktionsnedsättning ställs inför särskilda hinder. Inför den efterfrågechock för hälso- och sjukvårdssystemen som covid-19-pandemin orsakade, krävs snabba åtgärder för att ta itu med dessa strukturella utmaningar och öka det ungerska hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. |
| --- | --- |

(20)

Vissa aspekter av hälsoresultaten är fortfarande sämre än i de flesta medlemsstater, vilket i synnerhet återspeglar den höga förekomsten av riskfaktorer i befolkningen och hälso- och sjukvårdens begränsade ändamålsenlighet. Den offentliga andelen av hälso- och sjukvårdsutgifterna i Ungern är betydligt lägre än unionsgenomsnittet. Även om vårdbehoven till största delen tillgodoses är antalet personer som måste betala sina sjukvårdskostnader ur egen ficka högre än unionsgenomsnittet, och de är i allt högre grad tvungna att använda sig av privata hälso- och sjukvårdstjänster. Detta förvärrar riskerna för ekonomiska svårigheter för de ungerska hushållen, vilket får återverkningar på den sociala rättvisan och hälsoresultaten. Ytterligare investeringar och omfattande reformer är nödvändiga om man ska kunna rationalisera resursanvändningen inom sjukvården, minska ojämlikheterna i tillgång och öka vårdkvaliteten. Den förebyggande vården och primärvården är underfinansierade och deras potential att förbättra kvaliteten, tillgången och kostnadseffektiviteten inom hälso- och sjukvården är fortfarande underutnyttjad. Även om myndigheterna har börjat arbeta för att lindra Ungerns betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, hindras fortfarande tillgången till vård av regionala skillnader i fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonalen. Det gäller särskilt i vissa områden och vissa utsatta grupper, som marginaliserade romer, men också personer med funktionsnedsättning ställs inför särskilda hinder. Inför den efterfrågechock för hälso- och sjukvårdssystemen som covid-19-pandemin orsakade, krävs snabba åtgärder för att ta itu med dessa strukturella utmaningar och öka det ungerska hälso- och sjukvårdssystemets resiliens.

| (21) | De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildade arbetstagare med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaderna i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med unionsgenomsnittet, och den sistnämnda beror delvis på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i unionen och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet samt egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper. |
| --- | --- |

(21)

De socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet kan vara betydande och effekten av regeringsdekretet av den 18 mars 2020, som tillåter bilateralt avtalade avvikelser från arbetslagstiftningen, måste fortfarande bedömas. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten öka till 7,0 % 2020 och återhämta sig till 6,1 % 2021. En stor del av den ungerska ekonomin utgörs av sektorer som drabbats ytterst hårt av krisen. Det handlar om sektorer som sysselsätter låg- och medelutbildade arbetstagare med mycket flexibla anställningsavtal. Fram till början av 2020 fortsatte den totala sysselsättningsgraden att öka i ett läge med stark ekonomisk expansion, men det har inte gynnat alla grupper i lika hög grad. Skillnaderna i sysselsättning mellan olika kompetensgrupper och mellan män och kvinnor är fortfarande stor i jämförelse med unionsgenomsnittet, och den sistnämnda beror delvis på begränsad tillgång till barnomsorg av god kvalitet. Det offentliga sysselsättningsprogrammet är inte ändamålsenligt när det gäller att få deltagarna i arbete på den primära arbetsmarknaden och är fortfarande omfattande trots att det har skurits ned. Det finns utrymme för att stärka andra politikområden för att på ett ändamålsenligt sätt hjälpa arbetslösa eller personer som står utanför arbetsmarknaden att hitta arbete eller få tillgång till utbildning för att förbättra politikens målinriktning. Utbetalningsperioden på högst tre månader för arbetslöshetsersättning är den kortaste i unionen och ligger, även under gynnsamma ekonomiska förhållanden, långt under den genomsnittliga tid som behövs för att hitta ett arbete. I linje med principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska program för socialt skydd och sociala åtgärder skydda dem som löper risk att förlora jobbet samt egenföretagare och arbetslösa. System för korttidsarbete, där de anställda får inkomststöd från staten för de timmarna de inte arbetar, är ett bra sätt att skydda sysselsättningen. Under pandemin är korttidsarbete effektivast om administrationen är snabb och enkel och tillgången inte begränsas till vissa sektorer eller företagstyper.

| (22) | Även om Ungerns övergripande situation vad gäller fattigdom hade förbättrats före krisen, kan situationen snabbt ändras under nedgången. Inkomstskillnaderna ökade under det senaste årtiondet, delvis på grund av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Även före covid-19-utbrottet var såväl den allvarliga materiella fattigdomen som den materiella och sociala fattigdomen hög, särskilt bland hushåll med många barn och bland den romska befolkningen. Bristen på kommunala, subventionerande lägenheter och ekonomiskt stöd till hyresgäster hindrar rörligheten. Den garanterade minimiinkomsten är nominellt oförändrad sedan 2012 och är en av de lägsta i unionen. Pandemin förväntas slå hårdast mot de sårbara grupper som saknar tillgång till vård och grundläggande tjänster och som bor i överbefolkade hushåll. När ekonomierna har återhämtat sig kommer det att behövas åtgärder som främjar dessa gruppers aktivering och integrering på arbetsmarknaden. Även före krisen låg utbildningsresultaten under unionsgenomsnittet och påverkades starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var hög, särskilt bland romska elever. Sårbara gruppers låga deltagande i kvalitetsutbildning utgör en försutten chans att bygga upp humankapital och social sammanhållning. Lärarlönerna är bland de lägsta i unionen. Det låga antalet studenter som deltar i högre utbildning ligger inte i linje med den stora efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare. Den oväntade övergången till distansutbildning kommer troligen att öka ojämlikheten ytterligare. Bevis från de årliga nationella kompetensproven tyder på att många elever är svåra att nå ut till med digital undervisning eftersom de saknar digitala verktyg. Dessutom får studerande från mindre gynnade miljöer en negativ upplevelse av distansundervisning på grund av överbefolkade hushåll och låg utbildning hos föräldrarna. Nyligen genomförda och pågående investeringar i digitalisering av utbildningen har varit viktiga och måste fortsätta. |
| --- | --- |

(22)

Även om Ungerns övergripande situation vad gäller fattigdom hade förbättrats före krisen, kan situationen snabbt ändras under nedgången. Inkomstskillnaderna ökade under det senaste årtiondet, delvis på grund av förändringar i skatte- och bidragssystemen. Även före covid-19-utbrottet var såväl den allvarliga materiella fattigdomen som den materiella och sociala fattigdomen hög, särskilt bland hushåll med många barn och bland den romska befolkningen. Bristen på kommunala, subventionerande lägenheter och ekonomiskt stöd till hyresgäster hindrar rörligheten. Den garanterade minimiinkomsten är nominellt oförändrad sedan 2012 och är en av de lägsta i unionen. Pandemin förväntas slå hårdast mot de sårbara grupper som saknar tillgång till vård och grundläggande tjänster och som bor i överbefolkade hushåll. När ekonomierna har återhämtat sig kommer det att behövas åtgärder som främjar dessa gruppers aktivering och integrering på arbetsmarknaden. Även före krisen låg utbildningsresultaten under unionsgenomsnittet och påverkades starkt av elevernas socioekonomiska bakgrund. Andelen unga med högst grundskoleutbildning var hög, särskilt bland romska elever. Sårbara gruppers låga deltagande i kvalitetsutbildning utgör en försutten chans att bygga upp humankapital och social sammanhållning. Lärarlönerna är bland de lägsta i unionen. Det låga antalet studenter som deltar i högre utbildning ligger inte i linje med den stora efterfrågan på högkvalificerade arbetstagare. Den oväntade övergången till distansutbildning kommer troligen att öka ojämlikheten ytterligare. Bevis från de årliga nationella kompetensproven tyder på att många elever är svåra att nå ut till med digital undervisning eftersom de saknar digitala verktyg. Dessutom får studerande från mindre gynnade miljöer en negativ upplevelse av distansundervisning på grund av överbefolkade hushåll och låg utbildning hos föräldrarna. Nyligen genomförda och pågående investeringar i digitalisering av utbildningen har varit viktiga och måste fortsätta.

| (23) | I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att säkerställa att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Ungern är en liten öppen ekonomi med intensiv gränsöverskridande transport av varor. Dessutom arbetar många ungrare utomlands och pendlar varje vecka. Ungern kan också behöva gränsarbetare för säsongsarbete i jordbruket. De reserestriktioner som finns just nu kan försena rörligheten för varor och arbetstagare men skulle kunna mildras om man införde gröna körfält vid gränserna. |
| --- | --- |

(23)

I samband med covid-19-krisen är det särskilt viktigt att säkerställa att kritisk infrastruktur och den fria rörligheten för varor fungerar på hela den inre marknaden och att i samarbete med angränsande länder övervaka och säkerställa att leveranskedjorna fungerar korrekt. Ungern är en liten öppen ekonomi med intensiv gränsöverskridande transport av varor. Dessutom arbetar många ungrare utomlands och pendlar varje vecka. Ungern kan också behöva gränsarbetare för säsongsarbete i jordbruket. De reserestriktioner som finns just nu kan försena rörligheten för varor och arbetstagare men skulle kunna mildras om man införde gröna körfält vid gränserna.

| (24) | Inom tjänstesektorn är detaljhandeln en av de sektorer som påverkats mest på grund av de åtgärder som hindrade många företag från att bedriva verksamhet eller avsevärt begränsade deras verksamhet. Flexibel regeltillämpning skulle kunna bidra till detaljhandelns återhämtning efter covid-19-krisen. Ungern har det högsta antalet reglerade yrken i unionen. Professionella tjänster kommer att spela en viktig roll då landet ska ta sig ur och återhämta sig från krisen. Det är därför ytterst viktigt att de som drabbats särskilt hårt av krisen, i synnerhet små och medelstora företag och mikroföretag, däribland enskilda firmor, får smidig tillgång till och kan utöva sina yrken, genom att regelverken och tillhörande administrativa förfaranden rationaliseras. Likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tonvikt på små och medelstora företag, är av yttersta vikt, och mellanhänderna måste också fördela stödet snabbt och effektivt till företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att tillåta att skatter och sociala avgifter betalas senare och se till att offentliga myndigheter verkställer avtalsenliga utbetalningar tidigare kan också bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kassaflöde. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Sådana stödåtgärder kan också bidra till att undvika panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag. |
| --- | --- |

(24)

Inom tjänstesektorn är detaljhandeln en av de sektorer som påverkats mest på grund av de åtgärder som hindrade många företag från att bedriva verksamhet eller avsevärt begränsade deras verksamhet. Flexibel regeltillämpning skulle kunna bidra till detaljhandelns återhämtning efter covid-19-krisen. Ungern har det högsta antalet reglerade yrken i unionen. Professionella tjänster kommer att spela en viktig roll då landet ska ta sig ur och återhämta sig från krisen. Det är därför ytterst viktigt att de som drabbats särskilt hårt av krisen, i synnerhet små och medelstora företag och mikroföretag, däribland enskilda firmor, får smidig tillgång till och kan utöva sina yrken, genom att regelverken och tillhörande administrativa förfaranden rationaliseras. Likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tonvikt på små och medelstora företag, är av yttersta vikt, och mellanhänderna måste också fördela stödet snabbt och effektivt till företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att tillåta att skatter och sociala avgifter betalas senare och se till att offentliga myndigheter verkställer avtalsenliga utbetalningar tidigare kan också bidra till att förbättra de små och medelstora företagens kassaflöde. Nybildade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. Sådana stödåtgärder kan också bidra till att undvika panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag.

| (25) | Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft. Ungern rankas som en måttlig innovatör. Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation. Utgifterna för forskning och utveckling ökar sakta och har i huvudsak drivits på av näringslivet, som får det största offentliga stödet i unionen. Utgifterna för forskning och utveckling i den offentliga sektorn har dock minskat under det senaste årtiondet. Investeringar i innovativa små och medelstora företag samt ett stärkt samarbete mellan företagen, forskningssektorn, den akademiska världen och den offentliga sektorn ökar landets forsknings- och innovationskapacitet, vilket har efterfrågats under covid-19-krisen. Investeringar i offentlig forskning och innovation och en stödjande forskningsmiljö är nödvändigt för återhämtningen. |
| --- | --- |

(25)

Forskning och innovation är en viktig drivkraft för långsiktig tillväxt och konkurrenskraft. Ungern rankas som en måttlig innovatör. Bristen på högkvalificerad arbetskraft är ett stort hinder för innovation. Utgifterna för forskning och utveckling ökar sakta och har i huvudsak drivits på av näringslivet, som får det största offentliga stödet i unionen. Utgifterna för forskning och utveckling i den offentliga sektorn har dock minskat under det senaste årtiondet. Investeringar i innovativa små och medelstora företag samt ett stärkt samarbete mellan företagen, forskningssektorn, den akademiska världen och den offentliga sektorn ökar landets forsknings- och innovationskapacitet, vilket har efterfrågats under covid-19-krisen. Investeringar i offentlig forskning och innovation och en stödjande forskningsmiljö är nödvändigt för återhämtningen.

| (26) | För att stödja den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Ungerns nationella energi- och klimatplan krävs investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Tillsammans med investeringar i digitalisering och i den gröna omställningen kommer det att göra den ungerska ekonomin mer hållbar och motståndskraftig när landet väl har återhämtat sig från krisen. För närvarande är energieffektiviteten i bostadssektorn låg, viket också bidrar till luftföroreningar. De ständiga brotten mot luftkvalitetsnormerna får allvarliga konsekvenser för hälsa och miljö. De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter. Endast 1 % av den inhemska bruttoenergiförbrukningen täcks av förnybara energikällor och den mycket förorenande biomassan utgör omkring 10 %. Från att ha legat på en låg nivå har antalet solenergianläggningar ökat snabbt. I enlighet med sin nationella energi- och klimatplan och långsiktiga klimatneutralitet avser Ungern att förlita sig mer på förnybara energikällor, främst solenergi. I den nuvarande ekonomiska situationen kan energipolitiken generera grön tillväxt och kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Trafikstockningar var en växande utmaning fram till covid-19-utbrottet och medförde negativa ekonomiska effekter och ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Ökade möjligheter till distansarbete och attraktiva kollektivtrafiksystem skulle också bidra till att minska transporternas miljöpåverkan. Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekonomiska instrumenten ger inte tillräckliga incitament. Deponering är fortfarande den vanligaste metoden för avfallshantering. Vattenkvaliteten och vattenförsörjningen utgör fortfarande problem. De digitala färdigheterna och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster i Ungern ligger fortfarande under unionsgenomsnittet. Satsningar bör också göras på invånarnas och företagens tillgång till effektiva digitala offentliga tjänster. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Ungern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Ungern möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(26)

För att stödja den ekonomiska återhämtningen är det viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Enligt Ungerns nationella energi- och klimatplan krävs investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Tillsammans med investeringar i digitalisering och i den gröna omställningen kommer det att göra den ungerska ekonomin mer hållbar och motståndskraftig när landet väl har återhämtat sig från krisen. För närvarande är energieffektiviteten i bostadssektorn låg, viket också bidrar till luftföroreningar. De ständiga brotten mot luftkvalitetsnormerna får allvarliga konsekvenser för hälsa och miljö. De huvudsakliga källorna till luftföroreningar är förbränning av fast bränsle i bostäder samt utsläpp från jordbruk och transporter. Endast 1 % av den inhemska bruttoenergiförbrukningen täcks av förnybara energikällor och den mycket förorenande biomassan utgör omkring 10 %. Från att ha legat på en låg nivå har antalet solenergianläggningar ökat snabbt. I enlighet med sin nationella energi- och klimatplan och långsiktiga klimatneutralitet avser Ungern att förlita sig mer på förnybara energikällor, främst solenergi. I den nuvarande ekonomiska situationen kan energipolitiken generera grön tillväxt och kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Trafikstockningar var en växande utmaning fram till covid-19-utbrottet och medförde negativa ekonomiska effekter och ökade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Ökade möjligheter till distansarbete och attraktiva kollektivtrafiksystem skulle också bidra till att minska transporternas miljöpåverkan. Den cirkulära ekonomin befinner sig fortfarande i en inledningsfas, återvinningen av kommunalt avfall är underutvecklad och de ekonomiska instrumenten ger inte tillräckliga incitament. Deponering är fortfarande den vanligaste metoden för avfallshantering. Vattenkvaliteten och vattenförsörjningen utgör fortfarande problem. De digitala färdigheterna och användningen av digital teknik i företag och offentliga tjänster i Ungern ligger fortfarande under unionsgenomsnittet. Satsningar bör också göras på invånarnas och företagens tillgång till effektiva digitala offentliga tjänster. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Ungern att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Ungern möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (27) | Varaktigheten för det undantagstillstånd som utlystes den 11 mars 2020 är inte fastställd och regeringen har rätt att bestämma om det ska fortsätta eller avslutas. De konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit gäller fram till dess att undantagstillståndet avslutas. Den 30 mars 2020 antog det ungerska parlamentet en ny lag som gör det möjligt för regeringen att genom dekret åsidosätta vilken lag som helst. De krisbefogenheter som beviljats tycks vara mer omfattande än de som vidtagits i andra medlemsstater med tanke på den kombinerade effekten av brett definierade befogenheter och avsaknaden av en tydlig tidsgräns. Vissa krisåtgärder som vidtagits med dessa befogenheter väcker frågor om huruvida de är nödvändiga och proportionella och hur de påverkar affärsverksamheten och lagstiftningens stabilitet. Till de åtgärderna hör tillåtelse att avvika från arbetslagstiftningen, utplacering av militära sambandsmän på strategiska företag och placering av ett börsnoterat företag under statlig övervakning. Den 26 maj 2020 lade regeringen fram ett lagförslag i det ungerska parlamentet, enligt vilket regeringen uppmanades att avsluta undantagstillståndet och som skulle upphäva lagen av den 30 mars 2020 när undantagstillståndet avslutas. Enligt grundlagen har regeringen rätt att besluta om att undantagstillståndet ska avslutas. Att rättsväsendets oberoende stärks är också avgörande för en effektiv tillsyn över de aktuella krisåtgärderna. |
| --- | --- |

(27)

Varaktigheten för det undantagstillstånd som utlystes den 11 mars 2020 är inte fastställd och regeringen har rätt att bestämma om det ska fortsätta eller avslutas. De konkreta åtgärder som regeringen har vidtagit gäller fram till dess att undantagstillståndet avslutas. Den 30 mars 2020 antog det ungerska parlamentet en ny lag som gör det möjligt för regeringen att genom dekret åsidosätta vilken lag som helst. De krisbefogenheter som beviljats tycks vara mer omfattande än de som vidtagits i andra medlemsstater med tanke på den kombinerade effekten av brett definierade befogenheter och avsaknaden av en tydlig tidsgräns. Vissa krisåtgärder som vidtagits med dessa befogenheter väcker frågor om huruvida de är nödvändiga och proportionella och hur de påverkar affärsverksamheten och lagstiftningens stabilitet. Till de åtgärderna hör tillåtelse att avvika från arbetslagstiftningen, utplacering av militära sambandsmän på strategiska företag och placering av ett börsnoterat företag under statlig övervakning. Den 26 maj 2020 lade regeringen fram ett lagförslag i det ungerska parlamentet, enligt vilket regeringen uppmanades att avsluta undantagstillståndet och som skulle upphäva lagen av den 30 mars 2020 när undantagstillståndet avslutas. Enligt grundlagen har regeringen rätt att besluta om att undantagstillståndet ska avslutas. Att rättsväsendets oberoende stärks är också avgörande för en effektiv tillsyn över de aktuella krisåtgärderna.

| (28) | Arbetsmarknadens parter har under senare år i otillräcklig grad deltagit i politiska initiativ och genomförandet av dem, vilket har försvagat kvaliteten och förutsägbarheten i beslutsfattandet och ökat riskerna för politiska misstag. Samråd och konsekvensbedömningar har vid upprepade tillfällen förbisetts genom tillämpning av särskilda lagstiftningsförfaranden, såsom enskilda medlemmars lagförslag eller brådskande förfaranden. Berörda parters deltagande har försvagats ytterligare under det nuvarande systemet med regeringsdekret, särskilt mot bakgrund av det regeringsdekret av den 18 mars 2020 som tillåter bilaterala undantag från arbetslagstiftningen. |
| --- | --- |

(28)

Arbetsmarknadens parter har under senare år i otillräcklig grad deltagit i politiska initiativ och genomförandet av dem, vilket har försvagat kvaliteten och förutsägbarheten i beslutsfattandet och ökat riskerna för politiska misstag. Samråd och konsekvensbedömningar har vid upprepade tillfällen förbisetts genom tillämpning av särskilda lagstiftningsförfaranden, såsom enskilda medlemmars lagförslag eller brådskande förfaranden. Berörda parters deltagande har försvagats ytterligare under det nuvarande systemet med regeringsdekret, särskilt mot bakgrund av det regeringsdekret av den 18 mars 2020 som tillåter bilaterala undantag från arbetslagstiftningen.

| (29) | Avsaknaden av konkurrens är fortfarande ett stort problem, eftersom ökad konkurrens är en viktig lösning för att hantera krisen, stimulera småföretagssektorn och hjälpa ekonomin till en nystart. Trots de nya ändringarna av lagstiftningen och digitaliseringen av den offentliga upphandlingen, leder närmare hälften av alla offentliga anbud ändå bara till att ett enda bud lämnas. Det höga antalet upphandlingar med bara ett bud undergräver ändamålsenligheten i det offentliga upphandlingssystemet. En professionalisering av den offentliga upphandlingen skulle kunna bidra till att förbättra efterlevnaden av unionens regler och möjliggöra strategisk upphandling. Kommissionens revisioner av offentlig upphandling som rör projekt som medfinansieras av unionen och som genomförts på senare år har visat på systematiska brister och svagheter i kontrollen av den offentliga upphandlingen. Under 2019 ålade kommissionen Ungern att betala cirka 1 miljard euro i finansiella korrigeringar på grund av dessa brister. |
| --- | --- |

(29)

Avsaknaden av konkurrens är fortfarande ett stort problem, eftersom ökad konkurrens är en viktig lösning för att hantera krisen, stimulera småföretagssektorn och hjälpa ekonomin till en nystart. Trots de nya ändringarna av lagstiftningen och digitaliseringen av den offentliga upphandlingen, leder närmare hälften av alla offentliga anbud ändå bara till att ett enda bud lämnas. Det höga antalet upphandlingar med bara ett bud undergräver ändamålsenligheten i det offentliga upphandlingssystemet. En professionalisering av den offentliga upphandlingen skulle kunna bidra till att förbättra efterlevnaden av unionens regler och möjliggöra strategisk upphandling. Kommissionens revisioner av offentlig upphandling som rör projekt som medfinansieras av unionen och som genomförts på senare år har visat på systematiska brister och svagheter i kontrollen av den offentliga upphandlingen. Under 2019 ålade kommissionen Ungern att betala cirka 1 miljard euro i finansiella korrigeringar på grund av dessa brister.

| (30) | Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska kunna bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Ungern har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, men det faktum att ingen källskatt uppbärs för utgående inkomster till finansiella offshore-centrum skulle kunna utgöra ett sätt att få ut förtjänster från unionen utan att betala sin skäliga andel av skatterna. Även om de utgående inkomsterna som royalties, räntor och utdelningar till offshore-finanscentrum var relativt små under 2013–2017, uppvisar Ungern volatila och relativt höga in- och utflöden av kapital genom specialföretag, vilket tyder på en potentiell sårbarhet för aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

(30)

Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är en förutsättning för att skattesystemen ska kunna bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Ungern har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra tidigare överenskomna internationella och europeiska initiativ, men det faktum att ingen källskatt uppbärs för utgående inkomster till finansiella offshore-centrum skulle kunna utgöra ett sätt att få ut förtjänster från unionen utan att betala sin skäliga andel av skatterna. Även om de utgående inkomsterna som royalties, räntor och utdelningar till offshore-finanscentrum var relativt små under 2013–2017, uppvisar Ungern volatila och relativt höga in- och utflöden av kapital genom specialföretag, vilket tyder på en potentiell sårbarhet för aggressiv skatteplanering.

| (31) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(31)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (32) | Korruption, åtkomst till offentlig information och mediefrihet orsakade oro redan före krisen. Dessa områden är ännu mer utsatta för ytterligare försämring i det aktuella undantagstillståndet eftersom kontrollmekanismerna har försvagats. Utredningar och åtal verkar vara mindre ändamålsenliga i Ungern än i andra medlemsstater. Det saknas bestämda, systematiska åtgärder för att väcka åtal mot korruption på hög nivå. Ansvarsskyldighet för beslut om att avsluta utredningar är fortfarande ett problem, eftersom det inte finns några verkningsfulla rättsmedel mot åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal för påstådd brottslig verksamhet. Begräsningar av tillgången till information utgör fortfarande ett hinder för att bekämpa korruption. Avskräckande metoder för att komma åt offentlig information kan hindra medborgare och icke-statliga organisationer från att utöva sina konstitutionella rättigheter. |
| --- | --- |

(32)

Korruption, åtkomst till offentlig information och mediefrihet orsakade oro redan före krisen. Dessa områden är ännu mer utsatta för ytterligare försämring i det aktuella undantagstillståndet eftersom kontrollmekanismerna har försvagats. Utredningar och åtal verkar vara mindre ändamålsenliga i Ungern än i andra medlemsstater. Det saknas bestämda, systematiska åtgärder för att väcka åtal mot korruption på hög nivå. Ansvarsskyldighet för beslut om att avsluta utredningar är fortfarande ett problem, eftersom det inte finns några verkningsfulla rättsmedel mot åklagarmyndighetens beslut att inte väcka åtal för påstådd brottslig verksamhet. Begräsningar av tillgången till information utgör fortfarande ett hinder för att bekämpa korruption. Avskräckande metoder för att komma åt offentlig information kan hindra medborgare och icke-statliga organisationer från att utöva sina konstitutionella rättigheter.

| (33) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Ungern att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(33)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Ungern att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (34) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Ungerns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Ungern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Ungern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Ungerns ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Ungern har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Ungern utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (35) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (11) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (11) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Ungern att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Ta itu med bristen på sjukvårdspersonal och säkerställa tillräcklig tillgång till viktiga medicinska produkter och infrastruktur för att öka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Förbättra tillgången till förebyggande vård och primärvård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Skydda sysselsättningen genom bättre system för korttidsarbete och ändamålsenliga aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förlänga perioden för arbetslöshetsersättning. Förbättra tillräckligheten för det sociala biståndet och säkerställa tillgång till grundläggande tjänster och utbildning av god kvalitet för alla. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa likviditetsstöd till små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter, vattenförvaltning, avfallshantering, forskning och innovation samt digital infrastruktur i skolorna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa att eventuella krisåtgärder är strikt proportionella, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder och inte påverkar affärsverksamheten eller lagstiftningens stabilitet. Säkerställa ändamålsenligt deltagande av arbetsmarknadens parter och berörda parter i den politiska beslutsprocessen. Öka konkurrensen inom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Stärka skattesystemet mot risken för aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

5.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 101.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Rådets rekommendation av den 14 juni 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 210, 21.6.2019, s. 4).

8

(9)  EUT L 329, 19.12.2019, s. 91.

9

(10)  Rådets rekommendation av den 5 december 2019 för korrigering av den konstaterade betydande avvikelsen från anpassningsbanan för att uppnå det medelfristiga budgetmålet i Ungern (EUT C 420, 13.12.2019, s. 1).

10

(11)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/116 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/116

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Maltas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Maltas stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/18)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Malta inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Malta inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten för Malta 2020 offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Maltas framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Maltas framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten för Malta 2020 offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Maltas framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Maltas framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Malta uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Malta uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Malta lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 2 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(9)

Malta lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 2 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (10) | Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(10)

Malta omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (11) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,6 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 43,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 54,5 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(11)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,5 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 3,6 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 43,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 54,5 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (12) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Malta antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönetillägg för krisdrabbade sektorer, ökad sjukvårdskapacitet och covid-19-relaterade sociala åtgärder. Dessutom har Malta aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas att bankerna med hjälp av statliga garantier kommer att kunna mobilisera nya företagslån på upp till 6,1 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar också lånegarantier. I stabilitetsprogrammet för 2020 bekräftas också tidigare meddelanden om uppskov med inkomstskatt för fysiska personer och företag, moms och sociala avgifter. Sammantaget ligger de åtgärder som Malta har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Malta antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönetillägg för krisdrabbade sektorer, ökad sjukvårdskapacitet och covid-19-relaterade sociala åtgärder. Dessutom har Malta aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas att bankerna med hjälp av statliga garantier kommer att kunna mobilisera nya företagslån på upp till 6,1 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar också lånegarantier. I stabilitetsprogrammet för 2020 bekräftas också tidigare meddelanden om uppskov med inkomstskatt för fysiska personer och företag, moms och sociala avgifter. Sammantaget ligger de åtgärder som Malta har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (13) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Maltas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -2,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Maltas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,7 % av BNP 2020 och -2,5 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (14) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Maltas planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(14)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Maltas planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (15) | Som en reaktion på covid-19-pandemin vidtog Malta åtgärder för att begränsa spridningen genom en effektiv hälsoinformationskampanj, fysisk isolering och karantänåtgärder, övervakning och en hög nivå av testning och kontaktspårning. De maltesiska myndigheterna har också arbetat för att öka sjukhusens kapacitet, särskilt kapaciteten vid sjukhus med intensivvårdsavdelningar. Direktinköp av personlig skyddsutrustning har gjorts på nationell nivå. Malta har också deltagit i unionens gemensamma offentliga upphandling av personlig skyddsutrustning, laboratoriereagenser, tester och respiratorer. När det gäller läkemedel och aktiva substanser övervakar Malta aktivt situationen för att identifiera och föregripa eventuella brister och vidta omedelbara motåtgärder, särskilt vid stängning av gränser till länder som vanligtvis levererar läkemedel och aktiva substanser. Den 12 maj 2020 godkände kommissionen ett program på 11,5 miljon euro för att stödja investeringar i produktion av covid-19-relevanta produkter, bland annat läkemedel som vacciner, sjukhusutrustning och medicinsk utrustning som respiratorer samt skyddskläder och skyddsutrustning. Det har också skett en ändamålsenlig omfördelning och omskolning av sjukvårdspersonal. Folkhälsospecialister som vanligtvis innehar olika positioner inom regleringsorgan och ministerier har fått nya uppgifter och omplacerats för att hjälpa till i kampen mot pandemin. |
| --- | --- |

(15)

Som en reaktion på covid-19-pandemin vidtog Malta åtgärder för att begränsa spridningen genom en effektiv hälsoinformationskampanj, fysisk isolering och karantänåtgärder, övervakning och en hög nivå av testning och kontaktspårning. De maltesiska myndigheterna har också arbetat för att öka sjukhusens kapacitet, särskilt kapaciteten vid sjukhus med intensivvårdsavdelningar. Direktinköp av personlig skyddsutrustning har gjorts på nationell nivå. Malta har också deltagit i unionens gemensamma offentliga upphandling av personlig skyddsutrustning, laboratoriereagenser, tester och respiratorer. När det gäller läkemedel och aktiva substanser övervakar Malta aktivt situationen för att identifiera och föregripa eventuella brister och vidta omedelbara motåtgärder, särskilt vid stängning av gränser till länder som vanligtvis levererar läkemedel och aktiva substanser. Den 12 maj 2020 godkände kommissionen ett program på 11,5 miljon euro för att stödja investeringar i produktion av covid-19-relevanta produkter, bland annat läkemedel som vacciner, sjukhusutrustning och medicinsk utrustning som respiratorer samt skyddskläder och skyddsutrustning. Det har också skett en ändamålsenlig omfördelning och omskolning av sjukvårdspersonal. Folkhälsospecialister som vanligtvis innehar olika positioner inom regleringsorgan och ministerier har fått nya uppgifter och omplacerats för att hjälpa till i kampen mot pandemin.

| (16) | Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda vid företag som är verksamma inom sektorer som detaljhandel, grossisthandel, turism eller besöksnäring, och som drabbats mycket hårt av covid-19-pandemins konsekvenser, eller inom sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i sektorer som drabbats mindre hårt har rätt till upp till två dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyresbostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån som företag som drabbats av covid-19-pandemin tagit. |
| --- | --- |

(16)

Maltas regering har gett ekonomiskt stöd till företag för distansarbete och subventioner för arbetstagare som befinner sig i obligatorisk karantän. Regeringen har också tillhandahållit garantier och skatteuppskov för företag, inbegripet egenföretagare. Heltidsanställda vid företag som är verksamma inom sektorer som detaljhandel, grossisthandel, turism eller besöksnäring, och som drabbats mycket hårt av covid-19-pandemins konsekvenser, eller inom sektorer som blivit tvungna att tillfälligt avbryta verksamheten på order av överintendenten för folkhälsan, kommer att ha rätt till upp till fem dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Anställda i sektorer som drabbats mindre hårt har rätt till upp till två dagars lön per vecka, grundat på en lön på 800 euro per månad. Regeringen har också aviserat stöd till personer med funktionsnedsättning, familjer med barn där båda föräldrarna är anställda men där ingen av dem kan distansarbeta, arbetstagare som förlorat jobbet på grund av den nuvarande krisen och arbetslösa som bor i hyresbostäder. Slutligen kommer regeringen att finansiera upp till 2,5 procentenheter av räntan på banklån som företag som drabbats av covid-19-pandemin tagit.

| (17) | Maltas hälso- och sjukvårdssystem uppnår goda resultat. Covid-19-pandemin utsatte dock det maltesiska sjukvårdssystemet för oerhörda påfrestningar. Hälso- och sjukvårdssystemets resiliens skulle kunna förbättras genom insatser inriktade på att bygga upp kapaciteten så att det kan hantera pandemier som covid-19 på ett ändamålsenligt sätt. Följande områden kräver särskild övervakning: a) Det ökande beroendet av utländska sjuksköterskor inom akutsjukvård och långvarig vård och omsorg, och en åldrande privat allmänläkarkår. b) Svårigheterna att göra nya och innovativa läkemedel tillgängliga. c) Den höga egenavgiften på primärvård och öppenvård och på vissa läkemedel. d) Kötiden för specialister inom öppenvård, som genomgående är lång och har ökat på senare tid. Det är också en prioritering att rikta om tjänster från sjukhus till primärvård. |
| --- | --- |

(17)

Maltas hälso- och sjukvårdssystem uppnår goda resultat. Covid-19-pandemin utsatte dock det maltesiska sjukvårdssystemet för oerhörda påfrestningar. Hälso- och sjukvårdssystemets resiliens skulle kunna förbättras genom insatser inriktade på att bygga upp kapaciteten så att det kan hantera pandemier som covid-19 på ett ändamålsenligt sätt. Följande områden kräver särskild övervakning: a) Det ökande beroendet av utländska sjuksköterskor inom akutsjukvård och långvarig vård och omsorg, och en åldrande privat allmänläkarkår. b) Svårigheterna att göra nya och innovativa läkemedel tillgängliga. c) Den höga egenavgiften på primärvård och öppenvård och på vissa läkemedel. d) Kötiden för specialister inom öppenvård, som genomgående är lång och har ökat på senare tid. Det är också en prioritering att rikta om tjänster från sjukhus till primärvård.

| (18) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020 och sedan minska till 4,4 % 2021. För att mildra krisens påverkan på sysselsättningen vidtog Malta nödåtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter, för att förhindra uppsägningar genom att i stället främja korttidsarbete. Införande av korttidsarbete på permanent basis skulle också skydda arbetstillfällen vid övergången till fasen för ekonomisk återhämtning. Det är mycket viktigt att säkerställa lämpligt stöd och tillgång till socialt skydd för alla arbetstagare, inklusive egenföretagare, och att räkna med en eventuell förlängning av arbetslöshetsperioden. Maltas system för socialt skydd måste också ge lämpligt skydd till utländska arbetstagare när det gäller att hitta alternativ anställning, behålla arbetstillstånd när så är möjligt och få tillgång till andra sociala tjänster. Andelen lågutbildade vuxna är jämförelsevis hög, vilket förvärras av en hög andel unga med högst grundskoleutbildning. Den rådande krisen kan förvärra kompetensbristen inom vissa sektorer och skapa nya kompetensbehov inom andra sektorer. Detta gör det ännu viktigare att kartlägga kompetensen och omskolningen av arbetstagare, särskilt vad gäller digital och grön kompetens. Malta har på senare tid gjort framsteg på utbildningsområdet, men betydande utmaningar kvarstår, däribland en hög andel elever med otillräckliga grundläggande kunskaper. |
| --- | --- |

(18)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020 och sedan minska till 4,4 % 2021. För att mildra krisens påverkan på sysselsättningen vidtog Malta nödåtgärder i samråd med arbetsmarknadens parter, för att förhindra uppsägningar genom att i stället främja korttidsarbete. Införande av korttidsarbete på permanent basis skulle också skydda arbetstillfällen vid övergången till fasen för ekonomisk återhämtning. Det är mycket viktigt att säkerställa lämpligt stöd och tillgång till socialt skydd för alla arbetstagare, inklusive egenföretagare, och att räkna med en eventuell förlängning av arbetslöshetsperioden. Maltas system för socialt skydd måste också ge lämpligt skydd till utländska arbetstagare när det gäller att hitta alternativ anställning, behålla arbetstillstånd när så är möjligt och få tillgång till andra sociala tjänster. Andelen lågutbildade vuxna är jämförelsevis hög, vilket förvärras av en hög andel unga med högst grundskoleutbildning. Den rådande krisen kan förvärra kompetensbristen inom vissa sektorer och skapa nya kompetensbehov inom andra sektorer. Detta gör det ännu viktigare att kartlägga kompetensen och omskolningen av arbetstagare, särskilt vad gäller digital och grön kompetens. Malta har på senare tid gjort framsteg på utbildningsområdet, men betydande utmaningar kvarstår, däribland en hög andel elever med otillräckliga grundläggande kunskaper.

| (19) | Covid-19-krisen har inneburit att Malta har prioriterat att snabbt sätta in likviditetsstöd för företag. Det är väsentligt att säkerställa ett kontinuerligt kreditflöde och tillgång till finansiering, särskilt för små och medelstora företag i de hårdast drabbade sektorerna. Banksystemet spelar en viktig roll när det gäller att ändamålsenligt genomföra likviditetsåtgärder genom att tillhandahålla lån och kanalisera offentliga garantier, och på så sätt ändra på den försiktiga inställning till lån som rådde före krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-krisen har inneburit att Malta har prioriterat att snabbt sätta in likviditetsstöd för företag. Det är väsentligt att säkerställa ett kontinuerligt kreditflöde och tillgång till finansiering, särskilt för små och medelstora företag i de hårdast drabbade sektorerna. Banksystemet spelar en viktig roll när det gäller att ändamålsenligt genomföra likviditetsåtgärder genom att tillhandahålla lån och kanalisera offentliga garantier, och på så sätt ändra på den försiktiga inställning till lån som rådde före krisen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (20) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för återhämtningen utgör en möjlighet att göra den maltesiska ekonomin mer hållbar. Maltas omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, som beskrivs i den nationella energi- och klimatplanen, och för att ta itu med andra negativa externa miljöeffekter, särskilt inom sektorer som bygg och transport, kan bidra till att uppnå de dubbla målen om ekonomisk återhämtning och hållbarhet. Stöd för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet och riktade utbildningsprogram kommer att bidra till att förbättra byggnaders energiprestanda. Ytterligare investeringar i hållbara transporter kan säkerställa hållbara alternativ till användningen av privata bilar. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Malta att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, såsom anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Malta möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(20)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringar till stöd för återhämtningen utgör en möjlighet att göra den maltesiska ekonomin mer hållbar. Maltas omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva stora privata och offentliga investeringar under en längre tid. Investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, som beskrivs i den nationella energi- och klimatplanen, och för att ta itu med andra negativa externa miljöeffekter, särskilt inom sektorer som bygg och transport, kan bidra till att uppnå de dubbla målen om ekonomisk återhämtning och hållbarhet. Stöd för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet och riktade utbildningsprogram kommer att bidra till att förbättra byggnaders energiprestanda. Ytterligare investeringar i hållbara transporter kan säkerställa hållbara alternativ till användningen av privata bilar. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Malta att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, såsom anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Malta möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (21) | Hållbarheten i Maltas kunskapsbaserade ekonomiska modell skulle kunna stödjas genom att man lägger större vikt vid forskning och innovation och på ett bättre sätt integrerar dessa båda områden i företagsklimatet. Malta har utvecklat e-förvaltningstjänster för medborgare och företag, inbegripet ett antal mobilappar. Än så länge är användningen bland allmänheten dock begränsad. För att underlätta den digitala omvandlingen av ekonomin är det viktigt att uppmuntra både medborgare och företag att använda digitala offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(21)

Hållbarheten i Maltas kunskapsbaserade ekonomiska modell skulle kunna stödjas genom att man lägger större vikt vid forskning och innovation och på ett bättre sätt integrerar dessa båda områden i företagsklimatet. Malta har utvecklat e-förvaltningstjänster för medborgare och företag, inbegripet ett antal mobilappar. Än så länge är användningen bland allmänheten dock begränsad. För att underlätta den digitala omvandlingen av ekonomin är det viktigt att uppmuntra både medborgare och företag att använda digitala offentliga tjänster.

| (22) | Maltas omställning till en internationellt inriktad tjänstesektor och landets specialisering inom hasardspel på internet och virtuella tillgångar liksom systemen för medborgarskap och bosättning bidrar visserligen till ekonomisk tillväxt men utsätter samtidigt landet för risker för penningtvätt, vilket måste förhindras. I syfte att förebygga och motverka dessa risker har åtgärder vidtagits för att stärka rollen för tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt. Samarbetet med andra behöriga myndigheter har också stärkts. Emellertid har Maltas tillsynsmyndighet för finansiella tjänster som praxis att insourca ett privat konsultföretag för övervakningsuppgifter, vilket är oroande. Brister i utredning och åtal för penningtvätt är fortfarande en utmaning. Om man förbättrade den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansföretag som är registrerade i Malta skulle den övergripande förvaltningsramen kunna stärkas. Inom försäkringssektorn är det viktigt med samarbete mellan inhemska och externa tillsynsmyndigheter. Det finns också utrymme för förbättringar när det gäller tillsyn av bankfilialer i tredjeländer samt för förbättringar av den riskbaserade metoden och utvärderingen av bankernas riskhantering. |
| --- | --- |

(22)

Maltas omställning till en internationellt inriktad tjänstesektor och landets specialisering inom hasardspel på internet och virtuella tillgångar liksom systemen för medborgarskap och bosättning bidrar visserligen till ekonomisk tillväxt men utsätter samtidigt landet för risker för penningtvätt, vilket måste förhindras. I syfte att förebygga och motverka dessa risker har åtgärder vidtagits för att stärka rollen för tillsynsmyndigheten för bekämpning av penningtvätt. Samarbetet med andra behöriga myndigheter har också stärkts. Emellertid har Maltas tillsynsmyndighet för finansiella tjänster som praxis att insourca ett privat konsultföretag för övervakningsuppgifter, vilket är oroande. Brister i utredning och åtal för penningtvätt är fortfarande en utmaning. Om man förbättrade den nationella tillsynen av internationellt inriktade finansföretag som är registrerade i Malta skulle den övergripande förvaltningsramen kunna stärkas. Inom försäkringssektorn är det viktigt med samarbete mellan inhemska och externa tillsynsmyndigheter. Det finns också utrymme för förbättringar när det gäller tillsyn av bankfilialer i tredjeländer samt för förbättringar av den riskbaserade metoden och utvärderingen av bankernas riskhantering.

| (23) | Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är fortfarande en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Malta har vidtagit åtgärder för att ta itu med aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare avtalade internationella och europeiska initiativ, men behandlingen av utländska företag som inte har sin skattehemvist på Malta, systemen för medborgarskap och uppehållstillstånd för investerare, som inte ens kräver att en person ska ha sin skattehemvist i Malta, utgör en risk för dubbel icke-beskattning för både företag och enskilda personer. |
| --- | --- |

(23)

Åtgärder mot aggressiv skatteplanering är fortfarande en förutsättning för att skattesystemen ska bli effektivare och rättvisare. Skattebetalarnas aggressiva skatteplanering får spridningseffekter mellan medlemsstaterna och kräver att unionslagstiftningen kompletteras med samordnade nationella åtgärder. Malta har vidtagit åtgärder för att ta itu med aggressiva skatteplaneringsmetoder genom att genomföra tidigare avtalade internationella och europeiska initiativ, men behandlingen av utländska företag som inte har sin skattehemvist på Malta, systemen för medborgarskap och uppehållstillstånd för investerare, som inte ens kräver att en person ska ha sin skattehemvist i Malta, utgör en risk för dubbel icke-beskattning för både företag och enskilda personer.

| (24) | Malta står också inför utmaningar när det gäller att stärka sin institutionella kapacitet att bekämpa korruption. Malta har tillkännagett reformer för att stärka utredning och åtal av korruption och man samråder med berörda parter, bland annat Venedigkommissionen, om reformen av rättsväsendet. Konkreta åtgärder måste antas för att alla dessa reformer ska kunna slutföras och genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

(24)

Malta står också inför utmaningar när det gäller att stärka sin institutionella kapacitet att bekämpa korruption. Malta har tillkännagett reformer för att stärka utredning och åtal av korruption och man samråder med berörda parter, bland annat Venedigkommissionen, om reformen av rättsväsendet. Konkreta åtgärder måste antas för att alla dessa reformer ska kunna slutföras och genomföras i praktiken.

| (25) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(25)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (26) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Malta att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(26)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Malta att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (27) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Malta säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Malta säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (28) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Malta har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Maltas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Malta har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Malta utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (29) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Malta att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens med avseende på sjukvårdspersonalen, viktiga läkemedel och primärvården. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konsolidera systemen för korttidsarbete och säkerställa tillräckligt arbetslöshetsskydd för alla arbetstagare. Höja kvaliteten på utbildningen och kompetensutvecklingen och göra dem mer inkluderande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett verkningsfullt genomförande av likviditetsstödet till drabbade företag, inbegripet egenföretagare. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbara transporter, avfallshantering samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Slutföra reformer som hanterar aktuella brister i den institutionella kapaciteten och styrningen för att stärka rättsväsendets oberoende. Fortsätta insatserna för att på lämpligt sätt bedöma och minska riskerna för penningtvätt och säkerställa att regelverket för bekämpning av penningtvätt efterlevs. Intensifiera åtgärderna för att hantera de aspekter av skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering för enskilda personer och multinationella företag. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 107.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/122

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Nederländernas nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Nederländernas stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/19)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Nederländerna var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Nederländerna var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Nederländerna offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Nederländernas framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Nederländernas framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Nederländerna har makroekonomiska obalanser. I synnerhet den höga privata skuldsättningen och det stora överskottet i bytesbalansen är källor till obalanser av gränsöverskridande betydelse. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Nederländerna offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Nederländernas framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Nederländernas framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Nederländerna har makroekonomiska obalanser. I synnerhet den höga privata skuldsättningen och det stora överskottet i bytesbalansen är källor till obalanser av gränsöverskridande betydelse.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Nederländerna uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Nederländerna uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Nederländerna lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 28 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 29 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(9)

Nederländerna lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 28 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 29 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (10) | Nederländerna omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(10)

Nederländerna omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (11) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett överskott på 0,1 % av BNP 2020. Överskottet väntas minska till 0,0 % av BNP 2023. Efter att ha sjunkit till 48,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten enligt stabilitetsprogrammet för 2020 sjunka ytterligare till 46,3 % 2020. Det makroekonomiska scenario som låg till grund för dessa budgetprognoser verkar emellertid inte längre vara realistiskt, och ett stort antal åtgärder som Nederländerna aviserat som reaktion på covid-19-pandemin beaktas inte i stabilitetsprogrammet för 2020. I vårbudgetmemorandumet (7) ingår en uppdatering av budgetprognosen. Enligt vårbudgetmemorandumet beräknas det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras till ett underskott på 11,8 % av BNP 2020 och den offentliga skuldkvoten förväntas öka till 65,2 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(11)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 1,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett överskott på 0,1 % av BNP 2020. Överskottet väntas minska till 0,0 % av BNP 2023. Efter att ha sjunkit till 48,6 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten enligt stabilitetsprogrammet för 2020 sjunka ytterligare till 46,3 % 2020. Det makroekonomiska scenario som låg till grund för dessa budgetprognoser verkar emellertid inte längre vara realistiskt, och ett stort antal åtgärder som Nederländerna aviserat som reaktion på covid-19-pandemin beaktas inte i stabilitetsprogrammet för 2020. I vårbudgetmemorandumet (7) ingår en uppdatering av budgetprognosen. Enligt vårbudgetmemorandumet beräknas det samlade saldot i de offentliga finanserna försämras till ett underskott på 11,8 % av BNP 2020 och den offentliga skuldkvoten förväntas öka till 65,2 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (12) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Nederländerna antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammen för 2020 och vårbudgetmemorandumet uppgår dessa budgetåtgärder till 2,7 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, nödhjälp till utsatta sektorer samt inkomststöd till egenföretagare och arbetstagare. Dessutom har Nederländerna aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar uppskov med företagsskatten (4,6 %–5,9 % av BNP) och lånegarantier (1,8 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Nederländerna har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(12)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Nederländerna antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammen för 2020 och vårbudgetmemorandumet uppgår dessa budgetåtgärder till 2,7 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, nödhjälp till utsatta sektorer samt inkomststöd till egenföretagare och arbetstagare. Dessutom har Nederländerna aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar uppskov med företagsskatten (4,6 %–5,9 % av BNP) och lånegarantier (1,8 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Nederländerna har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (13) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Nederländernas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,3 % av BNP 2020 och -3,5 % av BNP 2021. Skillnaden på 5,5 procentenheter mellan prognosen i vårbudgetmemorandumet och kommissionens prognos beror på att skatteuppskoven beräknats på olika sätt (4,6–5,9 % av BNP). I kommissionens vårprognos 2020 har de inte betraktats som en inkomstminskning för 2020. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 62,1 % av BNP 2020 och till 57,6 % 2021. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Nederländernas saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,3 % av BNP 2020 och -3,5 % av BNP 2021. Skillnaden på 5,5 procentenheter mellan prognosen i vårbudgetmemorandumet och kommissionens prognos beror på att skatteuppskoven beräknats på olika sätt (4,6–5,9 % av BNP). I kommissionens vårprognos 2020 har de inte betraktats som en inkomstminskning för 2020. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 62,1 % av BNP 2020 och till 57,6 % 2021.

| (14) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Nederländernas planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(14)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Nederländernas planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (15) | Covid-19-pandemin har abrupt satt stopp för sex års oavbruten ekonomisk tillväxt i Nederländerna. I år förväntas den nederländska ekonomin uppleva sin kraftigaste tillbakagång sedan andra världskriget. All efterfrågan, utom den offentliga, väntas minska kraftigt i år, och den ekonomiska verksamheten beräknas vara som lägst under det andra kvartalet. Under 2021 kommer ekonomin troligtvis att återhämta sig i en klart snabbare takt än tillväxttrenden och återspegla en gradvis normalisering av den ekonomiska verksamheten och en återhämtning av den inhemska efterfrågan och den globala handeln från en låg nivå. Verksamhetsnivåerna väntas dock vara lägre än under 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020, framför allt på grund av att företag har varit tvungna att hålla stängt och den ekonomiska verksamheten plötsligt har minskat, men arbetslösheten förväntas minska igen till 5,3 % 2021. Åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, framför allt de tillfälliga nödåtgärderna för upprätthållandet av sysselsättningen, och ytterligare inkomststöd till egenföretagare, bör kunna minska mängden arbetstillfällen som går förlorade. Läget på arbetsmarknaden väntas dock bli sämre under de kommande månaderna, när företag i hårt drabbade sektorer blir tvungna att säga upp personal, framför allt arbetstagare med flexibla eller tillfälliga kontrakt. |
| --- | --- |

(15)

Covid-19-pandemin har abrupt satt stopp för sex års oavbruten ekonomisk tillväxt i Nederländerna. I år förväntas den nederländska ekonomin uppleva sin kraftigaste tillbakagång sedan andra världskriget. All efterfrågan, utom den offentliga, väntas minska kraftigt i år, och den ekonomiska verksamheten beräknas vara som lägst under det andra kvartalet. Under 2021 kommer ekonomin troligtvis att återhämta sig i en klart snabbare takt än tillväxttrenden och återspegla en gradvis normalisering av den ekonomiska verksamheten och en återhämtning av den inhemska efterfrågan och den globala handeln från en låg nivå. Verksamhetsnivåerna väntas dock vara lägre än under 2019. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 5,9 % 2020, framför allt på grund av att företag har varit tvungna att hålla stängt och den ekonomiska verksamheten plötsligt har minskat, men arbetslösheten förväntas minska igen till 5,3 % 2021. Åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen, framför allt de tillfälliga nödåtgärderna för upprätthållandet av sysselsättningen, och ytterligare inkomststöd till egenföretagare, bör kunna minska mängden arbetstillfällen som går förlorade. Läget på arbetsmarknaden väntas dock bli sämre under de kommande månaderna, när företag i hårt drabbade sektorer blir tvungna att säga upp personal, framför allt arbetstagare med flexibla eller tillfälliga kontrakt.

| (16) | Som reaktion på de allvarliga ekonomiska följderna av krisen och den försvunna efterfrågan inom vissa områden har regeringen antagit ett omfattande paket med nödåtgärder för att försöka undvika strukturella skador på ekonomin. Denna kraftiga politiska reaktion inriktas på de områden som drabbats värst av covid-19-krisen och fokuserar på bevarande av sysselsättningen och hushållens köpkraft, direkt ekonomisk kompensation till allvarligt drabbade branscher samt skatteuppskov och lånegarantier för att stödja kreditflödet till den privata sektorn. Målet är att förhindra att tillfälliga likviditetsproblem förvandlas till insolvensproblem. Dessutom bör de automatiska stabilisatorerna bidra till att begränsa konjunkturnedgången. Centralbanken har också minskat de systemiska kapitalbuffertarna för de största bankerna och håller på att skjuta fram en åtgärd för att införa ett riskviktsgolv för bolån, vilket frigör bankkapital och gör det möjligt för bankerna att kraftigt öka utlåningen till hushåll och företag. |
| --- | --- |

(16)

Som reaktion på de allvarliga ekonomiska följderna av krisen och den försvunna efterfrågan inom vissa områden har regeringen antagit ett omfattande paket med nödåtgärder för att försöka undvika strukturella skador på ekonomin. Denna kraftiga politiska reaktion inriktas på de områden som drabbats värst av covid-19-krisen och fokuserar på bevarande av sysselsättningen och hushållens köpkraft, direkt ekonomisk kompensation till allvarligt drabbade branscher samt skatteuppskov och lånegarantier för att stödja kreditflödet till den privata sektorn. Målet är att förhindra att tillfälliga likviditetsproblem förvandlas till insolvensproblem. Dessutom bör de automatiska stabilisatorerna bidra till att begränsa konjunkturnedgången. Centralbanken har också minskat de systemiska kapitalbuffertarna för de största bankerna och håller på att skjuta fram en åtgärd för att införa ett riskviktsgolv för bolån, vilket frigör bankkapital och gör det möjligt för bankerna att kraftigt öka utlåningen till hushåll och företag.

| (17) | Hälso- och sjukvårdssystemet klarar jämförelsevis väl av att främja den allmänna folkhälsan och säkerställa tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster. Som en del av den omedelbara reaktionen på covid-19-krisen införde Nederländerna en virusbekämpningsstrategi som omfattade allmänna folkhälsoåtgärder, och antog en skräddarsydd finansiering av hälso- och sjukvårdsåtgärder. Covid-19-pandemin har emellertid satt hälso- och sjukvårdssystemets resiliens på prov. Redan befintliga problem har nu fått större uppmärksamhet. Arbetskraftskapaciteten skulle kunna utökas om bristen på personal, framför allt på sjuksköterskor och inom primärvården, åtgärdades. Den övergripande styrningen av hälso- och sjukvårdssystemen och deras förmåga att säkerställa integrerade tjänster inom hela hälso- och sjukvården skulle kunna förbättras genom en ytterligare stärkning av datastyrningen och en utökad användning av e-hälsoverktyg. Covid-19-pandemin har således belyst behovet av att fortsätta förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap genom att åtgärda sådana strukturella utmaningar. |
| --- | --- |

(17)

Hälso- och sjukvårdssystemet klarar jämförelsevis väl av att främja den allmänna folkhälsan och säkerställa tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster. Som en del av den omedelbara reaktionen på covid-19-krisen införde Nederländerna en virusbekämpningsstrategi som omfattade allmänna folkhälsoåtgärder, och antog en skräddarsydd finansiering av hälso- och sjukvårdsåtgärder. Covid-19-pandemin har emellertid satt hälso- och sjukvårdssystemets resiliens på prov. Redan befintliga problem har nu fått större uppmärksamhet. Arbetskraftskapaciteten skulle kunna utökas om bristen på personal, framför allt på sjuksköterskor och inom primärvården, åtgärdades. Den övergripande styrningen av hälso- och sjukvårdssystemen och deras förmåga att säkerställa integrerade tjänster inom hela hälso- och sjukvården skulle kunna förbättras genom en ytterligare stärkning av datastyrningen och en utökad användning av e-hälsoverktyg. Covid-19-pandemin har således belyst behovet av att fortsätta förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och krisberedskap genom att åtgärda sådana strukturella utmaningar.

| (18) | Även om arbetsmarknaden förbättrades och på det hela taget fungerade väl under 2019 och i början av 2020 har covid-19-krisen lett till att den ekonomiska tillväxten har minskat och till att arbetslösheten väntas öka. En rad nya ekonomiska åtgärder vidtogs för att skydda sysselsättningen och utkomstmöjligheterna och minimera konsekvenserna för egenföretagare, små och medelstora företag samt stora företag. För att upprätthålla sysselsättningen kan arbetsgivare som väntas förlora minst 20 % av sina inkomster till följd av covid-19-krisen ansöka om stöd (upp till 90 % av företagets totala lönekostnader, beroende på hur mycket omsättningen minskat), vilket gör att de kan betala de anställdas löner under tre månader, en period som nu har förlängts med ytterligare fyra månader. Egenföretagare kan använda sig av ett påskyndat förfarande för att ansöka om ytterligare inkomststöd motsvarande högst den sociala miniminivån, vilket skulle hjälpa dem att täcka levnadskostnaderna under tre månader, en period som nu också har förlängts med fyra månader. |
| --- | --- |

(18)

Även om arbetsmarknaden förbättrades och på det hela taget fungerade väl under 2019 och i början av 2020 har covid-19-krisen lett till att den ekonomiska tillväxten har minskat och till att arbetslösheten väntas öka. En rad nya ekonomiska åtgärder vidtogs för att skydda sysselsättningen och utkomstmöjligheterna och minimera konsekvenserna för egenföretagare, små och medelstora företag samt stora företag. För att upprätthålla sysselsättningen kan arbetsgivare som väntas förlora minst 20 % av sina inkomster till följd av covid-19-krisen ansöka om stöd (upp till 90 % av företagets totala lönekostnader, beroende på hur mycket omsättningen minskat), vilket gör att de kan betala de anställdas löner under tre månader, en period som nu har förlängts med ytterligare fyra månader. Egenföretagare kan använda sig av ett påskyndat förfarande för att ansöka om ytterligare inkomststöd motsvarande högst den sociala miniminivån, vilket skulle hjälpa dem att täcka levnadskostnaderna under tre månader, en period som nu också har förlängts med fyra månader.

| (19) | En del av återhämtningsstrategin bör gå ut på att mildra covid-19-krisens sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenser för dem som drabbats hårdast. Trots åtgärdspaketet för att upprätthålla sysselsättningen har människor som befinner sig i en mindre gynnsam ställning på arbetsmarknaden och/eller är socialt utsatta drabbats hårdare. Arbetslösheten har ökat, framför allt bland dem med flexibla kontrakt, t.ex. unga, arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och personer med invandrarbakgrund. Covid-19-krisen har också visat att det är viktigt att egenföretagare har tillgång till ett ändamålsenligt socialt skydd eftersom de ofta är underförsäkrade (eller saknar försäkring) när det gäller sjukdom, funktionsnedsättning, arbetslöshet och pension. |
| --- | --- |

(19)

En del av återhämtningsstrategin bör gå ut på att mildra covid-19-krisens sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenser för dem som drabbats hårdast. Trots åtgärdspaketet för att upprätthålla sysselsättningen har människor som befinner sig i en mindre gynnsam ställning på arbetsmarknaden och/eller är socialt utsatta drabbats hårdare. Arbetslösheten har ökat, framför allt bland dem med flexibla kontrakt, t.ex. unga, arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag och personer med invandrarbakgrund. Covid-19-krisen har också visat att det är viktigt att egenföretagare har tillgång till ett ändamålsenligt socialt skydd eftersom de ofta är underförsäkrade (eller saknar försäkring) när det gäller sjukdom, funktionsnedsättning, arbetslöshet och pension.

| (20) | Det har satsats mycket på likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tyngdpunkt på små och medelstora företag. Mellanhänderna måste fördela stödet snabbt och effektivt till företagen samtidigt som företagens motståndskraft upprätthålls. Om uppskov beviljas med betalningen av skatt och sociala avgifter och de offentliga myndigheternas avtalsenliga betalningar påskyndas kan kassaflödet för små och medelstora företag ytterligare förbättras. Nygrundade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. På så sätt kan kanske en panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag undvikas. Enligt villkoren och vad som tillåts i den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (8) bör stöd som tillhandahålls genom eget kapital eller kapital likställt med eget kapital säkerställas för alla företag (9) och inte enbart för de företag som uppfyller kommissionens definition av små och medelstora företag. Insatserna bör också upprätthållas för att ge enskilda och företag tillträde till effektiva digitala offentliga tjänster. |
| --- | --- |

(20)

Det har satsats mycket på likviditetsstöd till företag genom lån och garantier, med tyngdpunkt på små och medelstora företag. Mellanhänderna måste fördela stödet snabbt och effektivt till företagen samtidigt som företagens motståndskraft upprätthålls. Om uppskov beviljas med betalningen av skatt och sociala avgifter och de offentliga myndigheternas avtalsenliga betalningar påskyndas kan kassaflödet för små och medelstora företag ytterligare förbättras. Nygrundade uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av aktieposter som innehas av offentliga institutioner och incitament för riskkapitalfonder att öka sina investeringar i dessa företag. På så sätt kan kanske en panikförsäljning av strategiskt viktiga europeiska företag undvikas. Enligt villkoren och vad som tillåts i den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin under det pågående utbrottet av covid-19 (8) bör stöd som tillhandahålls genom eget kapital eller kapital likställt med eget kapital säkerställas för alla företag (9) och inte enbart för de företag som uppfyller kommissionens definition av små och medelstora företag. Insatserna bör också upprätthållas för att ge enskilda och företag tillträde till effektiva digitala offentliga tjänster.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Riktade politiska åtgärder, bl.a. investeringar i sektorer med de största förutsättningarna att skapa en eventuell tillväxt för ekonomin som helhet, kan bidra till att möta de utmaningar som blivit större till följd av den aktuella covid-19-krisen. Framför allt kan investeringar i FoU, som ingår i den uppdragsinriktade politiken för viktiga sektorer och innovation (10), och humankapital stödja långsiktig produktionstillväxt och upprätthålla en stark innovationsförmåga. Detta gäller särskilt för uppstartsföretag och expanderande företag samt innovativa små och medelstora företag som är mycket viktiga för att förbättra konkurrenskraften och skapa sysselsättning. Investeringar i det nederländska klimatavtalets och den nationella energi- och klimatplanens initiativ för att motverka klimatförändringarna och främja energiomställningen kan starkt bidra till bredare samhällsmål, bl.a. behovet av att säkerställa en hållbar och resurseffektiv ekonomisk tillväxt. Slutligen behövs investeringar i nya bostäder för att minska bostadsbristen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Nederländerna att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Nederländerna möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Riktade politiska åtgärder, bl.a. investeringar i sektorer med de största förutsättningarna att skapa en eventuell tillväxt för ekonomin som helhet, kan bidra till att möta de utmaningar som blivit större till följd av den aktuella covid-19-krisen. Framför allt kan investeringar i FoU, som ingår i den uppdragsinriktade politiken för viktiga sektorer och innovation (10), och humankapital stödja långsiktig produktionstillväxt och upprätthålla en stark innovationsförmåga. Detta gäller särskilt för uppstartsföretag och expanderande företag samt innovativa små och medelstora företag som är mycket viktiga för att förbättra konkurrenskraften och skapa sysselsättning. Investeringar i det nederländska klimatavtalets och den nationella energi- och klimatplanens initiativ för att motverka klimatförändringarna och främja energiomställningen kan starkt bidra till bredare samhällsmål, bl.a. behovet av att säkerställa en hållbar och resurseffektiv ekonomisk tillväxt. Slutligen behövs investeringar i nya bostäder för att minska bostadsbristen. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Nederländerna att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Nederländerna möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (22) | Teknisk och digital kompetens och kvalificerad personal är viktigt för innovationsförmågan och en hållbar och inkluderande produktivitetsökning i den nederländska ekonomin. Investeringar i grundläggande och/eller digitala kunskaper, utbildning och vidareutbildning, bl.a. kompetensutveckling och omskolning för alla, är också fortsatt avgörande för att tillträdet till arbetsmarknaden ska kunna förbättras, framför allt för att öka anställbarheten för dem som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden (inbegripet personer med invandrarbakgrund och personer med funktionsnedsättning), samtidigt som lika möjligheter för alla och aktiv inkludering främjas. |
| --- | --- |

(22)

Teknisk och digital kompetens och kvalificerad personal är viktigt för innovationsförmågan och en hållbar och inkluderande produktivitetsökning i den nederländska ekonomin. Investeringar i grundläggande och/eller digitala kunskaper, utbildning och vidareutbildning, bl.a. kompetensutveckling och omskolning för alla, är också fortsatt avgörande för att tillträdet till arbetsmarknaden ska kunna förbättras, framför allt för att öka anställbarheten för dem som befinner sig i utkanten av arbetsmarknaden (inbegripet personer med invandrarbakgrund och personer med funktionsnedsättning), samtidigt som lika möjligheter för alla och aktiv inkludering främjas.

| (23) | Även om Nederländerna har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra internationella och europeiska initiativ som man tidigare kommit överens om, tyder den stora andelen utdelningar, royalties och räntor som görs via Nederländerna på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag med aggressiv skatteplanering. En stor del av de utländska direktinvesteringarna innehas av företag för särskilda ändamål. Det faktum att ingen källskatt uppbärs vid utbetalning av royalties och räntor till utlandet (dvs. från personer bosatta i EU till personer bosatta i tredjeland) kan leda till att ingen skatt över huvud taget uppbärs för utbetalningarna, om de inte heller omfattas av skatt i den mottagande jurisdiktionen. Den nyligen antagna reformen som ska genomföras från och med den 1 januari 2021 och som går ut på att källskatt under vissa omständigheter kan tas ut vid utbetalningar av royalties och räntor vid missbruk eller utbetalningar till lågskatteländer eller jurisdiktioner som står med på unionsförteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, är ett positivt steg mot att minska den aggressiva skatteplaneringen. Reformens inverkan bör noga övervakas. |
| --- | --- |

(23)

Även om Nederländerna har vidtagit åtgärder mot aggressiv skatteplanering genom att genomföra internationella och europeiska initiativ som man tidigare kommit överens om, tyder den stora andelen utdelningar, royalties och räntor som görs via Nederländerna på att landets skattebestämmelser utnyttjas av företag med aggressiv skatteplanering. En stor del av de utländska direktinvesteringarna innehas av företag för särskilda ändamål. Det faktum att ingen källskatt uppbärs vid utbetalning av royalties och räntor till utlandet (dvs. från personer bosatta i EU till personer bosatta i tredjeland) kan leda till att ingen skatt över huvud taget uppbärs för utbetalningarna, om de inte heller omfattas av skatt i den mottagande jurisdiktionen. Den nyligen antagna reformen som ska genomföras från och med den 1 januari 2021 och som går ut på att källskatt under vissa omständigheter kan tas ut vid utbetalningar av royalties och räntor vid missbruk eller utbetalningar till lågskatteländer eller jurisdiktioner som står med på unionsförteckningen över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, är ett positivt steg mot att minska den aggressiva skatteplaneringen. Reformens inverkan bör noga övervakas.

| (24) | Ett antal finansinstitut i Nederländerna har nyligen varit inblandade i penningtvättaffärer. Trots de insatser som nyligen gjorts lyfter dessa fall fram behovet av att ytterligare öka övervakningen av finansinstitut och utreda och lagföra fall av penningtvätt. Utanför den finansiella sektorn är den nederländska ekonomin öppen för utländska direktinvesteringar och landets rättsstruktur är komplex, vilket avsevärt ökar riskerna för penningtvätt. Tjänsteleverantörer till truster och bolag och skatterådgivare rapporterar ytterst sällan om ovanliga transaktioner samtidigt som deras riskexponering är mycket hög, och övervakningen av dem borde därför stå i proportion till risken. Mot bakgrund av att de rättsliga strukturerna ofta är komplexa skulle ett välfungerande register över verkliga huvudmän motverka missbruk av dessa strukturer, men ett sådant register saknas fortfarande. |
| --- | --- |

(24)

Ett antal finansinstitut i Nederländerna har nyligen varit inblandade i penningtvättaffärer. Trots de insatser som nyligen gjorts lyfter dessa fall fram behovet av att ytterligare öka övervakningen av finansinstitut och utreda och lagföra fall av penningtvätt. Utanför den finansiella sektorn är den nederländska ekonomin öppen för utländska direktinvesteringar och landets rättsstruktur är komplex, vilket avsevärt ökar riskerna för penningtvätt. Tjänsteleverantörer till truster och bolag och skatterådgivare rapporterar ytterst sällan om ovanliga transaktioner samtidigt som deras riskexponering är mycket hög, och övervakningen av dem borde därför stå i proportion till risken. Mot bakgrund av att de rättsliga strukturerna ofta är komplexa skulle ett välfungerande register över verkliga huvudmän motverka missbruk av dessa strukturer, men ett sådant register saknas fortfarande.

| (25) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(25)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (26) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Nederländerna att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(26)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Nederländerna att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (27) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Nederländerna säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(27)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Nederländerna säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (28) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Nederländernas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Nederländerna har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Nederländerna utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(28)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Nederländernas ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Nederländerna har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Nederländerna utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (29) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (11) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (11) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (30) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 3. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 3.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Nederländerna att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bl.a. genom att åtgärda bristen på vårdpersonal och påskynda utvecklandet av relevanta e-hälsoverktyg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lindra covid-19-krisens sysselsättningsrelaterade och sociala konsekvenser och främja ett ändamålsenligt socialt skydd för egenföretagare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt utvecklingen av digitala kunskaper, hållbar infrastruktur, ren och effektiv produktion och användning av energi samt uppdragsinriktad forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Till fullo åtgärda inslag i skattesystemet som underlättar aggressiv skatteplanering, särskilt i samband med utlandsbetalningar, framför allt genom att tillämpa de åtgärder som antagits och se till att de är verkningsfulla. Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverket mot penningtvätt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 112.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Vårbudgetmemorandumet 2020 (Voorjaarsnota 2020), inlämnat till andra kammaren för översyn av finansminister W. Hoekstra den 25 april 2020.

7

Voorjaarsnota 2020

(8)  EUT C 91I, 20.3.2020, s. 1.

8

(9)  Inklusive för uppstartsföretag och expanderande företag med konkurrenskraftiga affärsmodeller vars kassaflöden har påverkats negativt av covid-19-pandemin.

9

(10)  Denna nya politik har som mål att ytterligare främja investeringar i FoU i syfte att nå långsiktiga mål när det gäller viktiga utmaningar i samhället som delats in i fyra ”uppdrag”: i) energiomställning och hållbarhet, ii) jordbruk, vatten och livsmedel, iii) hälso- och sjukvård och iv) säkerhet. Politiken ses som ytterst viktig för att öka konkurrenskraften och tackla de sociala utmaningarna (Finansministeriet (EZK) (2018), Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact, den nederländska regeringen, Haag.)

10

Kamerbrief: Naar Missiegedreven Innovatiebeleid met Impact

(11)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

11

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/129 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/129

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Österrikes nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Österrikes stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/20)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,d

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Österrike inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Österrike inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Österrike offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Österrikes framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Österrikes framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Österrike offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Österrikes framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Österrikes framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av tydliga krisberedskapsplaner, särskilt inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av tydliga krisberedskapsplaner, särskilt inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Österrike uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Österrike uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism. Detta medför en risk för ökande regionala skillnader inom Österrike. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism. Detta medför en risk för ökande regionala skillnader inom Österrike. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Österrike lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 14 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Österrike lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 14 april 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Österrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Österrike omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt den tekniska uppdateringen av stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,0 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 1,9 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 70,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 81,4 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt den tekniska uppdateringen av stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,7 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 8,0 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 1,9 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 70,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 81,4 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Österrike antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, nödhjälp till utsatta företag och system för korttidsarbete. Dessutom har Österrike aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5,0 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar anstånd med inkomstskatt för privatpersoner och företag (2,6 % av BNP) samt lånegarantier (2,4 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Österrike har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Österrike antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 5,0 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården, nödhjälp till utsatta företag och system för korttidsarbete. Dessutom har Österrike aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5,0 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar anstånd med inkomstskatt för privatpersoner och företag (2,6 % av BNP) samt lånegarantier (2,4 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Österrike har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Österrikes saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,1 % av BNP 2020 och -1,9 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 78,8 % av BNP 2020 och 75,8 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Österrikes saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -6,1 % av BNP 2020 och -1,9 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 78,8 % av BNP 2020 och 75,8 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Österrikes planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Österrikes planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Österrikes regering har vidtagit extraordinära åtgärder för att bekämpa spridningen av covid-19. Den har infört strikta regler gällande karantän och social distansering, och frigjort betydande medel till hälso- och sjukvårdssystemet för inköp av utrustning och material, förstärkt laboratoriekapaciteten och stärkt personalkapaciteten. Primärvården har haft en osedvanligt hög belastning på grund av en drastisk ökning av behovet av distanskonsultationer, läkarbesök och förfrågningar om hembesök. Den snabba spridningen av covid-19-pandemin har haft en kraftig påverkan på Österrikes ekonomi. Nationella och internationella åtgärder för att begränsa spridningen av viruset har drabbat både utbuds- och efterfrågesidan, vilket har lett till en omfattande nedgång. BNP beräknas därför minska med 5,5 % för 2020, vilket är mer än under den ekonomiska och finansiella krisen 2008–2009. Mot bakgrund av den relativt snabba minskningen av nya smittofall var Österrike en av de första medlemsstaterna att avisera lättnader i restriktionerna med början i mitten av april. För att undvika långvarig ekonomisk skada och för att dämpa krisens effekter på sysselsättning och samhälle har regeringen antagit ett omfattande åtgärdspaket (cirka 10 % av BNP) för att stödja Österrikes ekonomi. Paketet inbegriper ett system för korttidsarbete (Kurzarbeit), där arbetstiden kan minskas med upp till 90 % i genomsnitt under en angiven period och arbetsgivarna ersätts med 80–90 % av den anställdas senaste nettoinkomst, beroende på den senaste bruttoinkomsten. Det omfattande åtgärdspaketet för företag och egenföretagare syftar till att förebygga tillfälliga likviditetsproblem och ger direkt stöd i synnerhet till hårt drabbade företag och branscher, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Åtgärderna inbegriper transfereringar, likviditetsstöd genom lån, garantier, kapitaltillskott och skatteuppskov. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(16)

Österrikes regering har vidtagit extraordinära åtgärder för att bekämpa spridningen av covid-19. Den har infört strikta regler gällande karantän och social distansering, och frigjort betydande medel till hälso- och sjukvårdssystemet för inköp av utrustning och material, förstärkt laboratoriekapaciteten och stärkt personalkapaciteten. Primärvården har haft en osedvanligt hög belastning på grund av en drastisk ökning av behovet av distanskonsultationer, läkarbesök och förfrågningar om hembesök. Den snabba spridningen av covid-19-pandemin har haft en kraftig påverkan på Österrikes ekonomi. Nationella och internationella åtgärder för att begränsa spridningen av viruset har drabbat både utbuds- och efterfrågesidan, vilket har lett till en omfattande nedgång. BNP beräknas därför minska med 5,5 % för 2020, vilket är mer än under den ekonomiska och finansiella krisen 2008–2009. Mot bakgrund av den relativt snabba minskningen av nya smittofall var Österrike en av de första medlemsstaterna att avisera lättnader i restriktionerna med början i mitten av april. För att undvika långvarig ekonomisk skada och för att dämpa krisens effekter på sysselsättning och samhälle har regeringen antagit ett omfattande åtgärdspaket (cirka 10 % av BNP) för att stödja Österrikes ekonomi. Paketet inbegriper ett system för korttidsarbete (Kurzarbeit), där arbetstiden kan minskas med upp till 90 % i genomsnitt under en angiven period och arbetsgivarna ersätts med 80–90 % av den anställdas senaste nettoinkomst, beroende på den senaste bruttoinkomsten. Det omfattande åtgärdspaketet för företag och egenföretagare syftar till att förebygga tillfälliga likviditetsproblem och ger direkt stöd i synnerhet till hårt drabbade företag och branscher, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Åtgärderna inbegriper transfereringar, likviditetsstöd genom lån, garantier, kapitaltillskott och skatteuppskov. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (17) | Österrikes hälso- och sjukvårdssystem har hittills hanterat covid-19-pandemin med gott resultat. En utökning av primär- och öppenvårdstjänster med fokus på hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser skulle bidra till att ytterligare förbättra folkhälsan. Genom mer ändamålsenliga offentliga upphandlingar och generiska läkemedel skulle kostnadseffektiviteten kunna öka samtidigt som hög kvalitet bevaras. Dessutom står Österrikes system för långvarig vård och omsorg inför strukturella och offentligfinansiella utmaningar, vilka hittills inte har hanterats i tillräcklig omfattning. Genom systemet tillhandahålls tjänster av jämförelsevis hög kvalitet, men man har bemanningsproblem, som har blivit ännu mer påtagliga och tydliga under den rådande krisen. Sektorn för långvarig vård och omsorg förlitar sig i hög grad på arbetstagare från andra medlemsstater, vilket visar på behovet av att säkra fri rörlighet för gränsöverskridande arbetare. En skälig ersättning skulle dessutom bidra till att göra sjuksköterskeyrket mer attraktivt. |
| --- | --- |

(17)

Österrikes hälso- och sjukvårdssystem har hittills hanterat covid-19-pandemin med gott resultat. En utökning av primär- och öppenvårdstjänster med fokus på hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser skulle bidra till att ytterligare förbättra folkhälsan. Genom mer ändamålsenliga offentliga upphandlingar och generiska läkemedel skulle kostnadseffektiviteten kunna öka samtidigt som hög kvalitet bevaras. Dessutom står Österrikes system för långvarig vård och omsorg inför strukturella och offentligfinansiella utmaningar, vilka hittills inte har hanterats i tillräcklig omfattning. Genom systemet tillhandahålls tjänster av jämförelsevis hög kvalitet, men man har bemanningsproblem, som har blivit ännu mer påtagliga och tydliga under den rådande krisen. Sektorn för långvarig vård och omsorg förlitar sig i hög grad på arbetstagare från andra medlemsstater, vilket visar på behovet av att säkra fri rörlighet för gränsöverskridande arbetare. En skälig ersättning skulle dessutom bidra till att göra sjuksköterskeyrket mer attraktivt.

| (18) | Skattepolitiken spelar en viktig roll i att stödja hushåll och företag under åtgärderna för att motverka covid-19-pandemin och kommer att vara en viktig bidragande faktor för den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Österrike har en skattemix som kännetecknas av en hög beskattning av arbete, medan inkomstpotentialen hos förmögenhets- och miljöskatter fortfarande är i stort sett outnyttjad. Dessutom skulle konsumtionsskatterna kunna effektiviseras. Skattereformer kan bidra till en skatteväxling mot källor som är mindre skadliga för en inkluderande och hållbar tillväxt och ge en stabil grund för återhämtning. I synnerhet tyder en bristande användning av skatter på alkohol och tobak, föroreningar och resursförbrukning på outnyttjade styreffekter och inkomstpotential. Den ojämna, men generellt låga, nivån på energibeskattningen undergräver dess effektivitet och ändamålsenlighet som politiskt verktyg för att skapa incitament till en miljövänlig förbrukning. I synnerhet kan en enhetlig beskattning av koldioxidutsläpp göra klimatvänliga energikällor mer konkurrenskraftiga och skapa utrymme i de offentliga finanserna för en sänkning av skatter med mer snedvridande effekter. Högre koldioxidskatter kan bidra till en internalisering av föroreningarnas sociala kostnader, få konsumenterna att i högre grad använda förnybara källor och uppmuntra investerare att satsa på klimatvänlig teknik. Slutligen kan en ökad användning av förmögenhetsskatter bidra till ett rättvisare skattesystem, särskilt med tanke på Österrikes fortsatt höga förmögenhetsklyftor. I synnerhet har de periodiska fastighets- och arvsskatterna visat sig vara relativt tillväxtfrämjande och progressiva, och de bör inte förbises när det handlar om att generera skatteintäkter för att återställa de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(18)

Skattepolitiken spelar en viktig roll i att stödja hushåll och företag under åtgärderna för att motverka covid-19-pandemin och kommer att vara en viktig bidragande faktor för den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Österrike har en skattemix som kännetecknas av en hög beskattning av arbete, medan inkomstpotentialen hos förmögenhets- och miljöskatter fortfarande är i stort sett outnyttjad. Dessutom skulle konsumtionsskatterna kunna effektiviseras. Skattereformer kan bidra till en skatteväxling mot källor som är mindre skadliga för en inkluderande och hållbar tillväxt och ge en stabil grund för återhämtning. I synnerhet tyder en bristande användning av skatter på alkohol och tobak, föroreningar och resursförbrukning på outnyttjade styreffekter och inkomstpotential. Den ojämna, men generellt låga, nivån på energibeskattningen undergräver dess effektivitet och ändamålsenlighet som politiskt verktyg för att skapa incitament till en miljövänlig förbrukning. I synnerhet kan en enhetlig beskattning av koldioxidutsläpp göra klimatvänliga energikällor mer konkurrenskraftiga och skapa utrymme i de offentliga finanserna för en sänkning av skatter med mer snedvridande effekter. Högre koldioxidskatter kan bidra till en internalisering av föroreningarnas sociala kostnader, få konsumenterna att i högre grad använda förnybara källor och uppmuntra investerare att satsa på klimatvänlig teknik. Slutligen kan en ökad användning av förmögenhetsskatter bidra till ett rättvisare skattesystem, särskilt med tanke på Österrikes fortsatt höga förmögenhetsklyftor. I synnerhet har de periodiska fastighets- och arvsskatterna visat sig vara relativt tillväxtfrämjande och progressiva, och de bör inte förbises när det handlar om att generera skatteintäkter för att återställa de offentliga finanserna.

| (19) | Österrike har visserligen uppnått goda resultat vad gäller den sociala resultattavlan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, men brister i omfattningen kan innebära att utsatta grupper saknar inkomstskydd under covid-19-krisen och kan komma att kräva ytterligare åtgärder. Samtidigt som ungdomsarbetslösheten ökar är det arbetslösa, långtidsarbetslösa, arbetstagare med atypisk anställning och utlandsfödda som löper särskilt stor risk att drabbas av fattigdom. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ger möjligheter till livslångt lärande och kompetensutveckling kommer att ha fortsatt stor betydelse. Missgynnade elever, vilket inbegriper elever med funktionsnedsättning, drabbas särskilt hårt i omständigheter som kräver distansundervisning. Omkring 10 % av eleverna under 15 år saknar tillgång till en virtuell inlärningsmiljö, och Österrikes regering har som en reaktion på covid-19-krisen vidtagit åtgärder för att ge berörda elever tillgång till datorer. Redan befintliga skillnader i utbildningsnivå, som är kopplade till socioekonomisk bakgrund och migrantbakgrund, riskerar dock att förvärras. En återhämtningsstrategi som förbättrar tillgången till inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet, som har visat sig motverka sociala skillnader, kan ge socioekonomiska fördelar på medellång och lång sikt och ge kvinnor möjlighet att få fullständig tillgång till arbetsmarknaden. Den totala sysselsättningsgraden för kvinnor var hög före krisen men närmare hälften av dem arbetade deltid (vilket hänger samman med skolornas och barnomsorgens korta öppettider), något som har lett till en betydande ojusterad löneklyfta mellan könen. |
| --- | --- |

(19)

Österrike har visserligen uppnått goda resultat vad gäller den sociala resultattavlan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, men brister i omfattningen kan innebära att utsatta grupper saknar inkomstskydd under covid-19-krisen och kan komma att kräva ytterligare åtgärder. Samtidigt som ungdomsarbetslösheten ökar är det arbetslösa, långtidsarbetslösa, arbetstagare med atypisk anställning och utlandsfödda som löper särskilt stor risk att drabbas av fattigdom. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder som ger möjligheter till livslångt lärande och kompetensutveckling kommer att ha fortsatt stor betydelse. Missgynnade elever, vilket inbegriper elever med funktionsnedsättning, drabbas särskilt hårt i omständigheter som kräver distansundervisning. Omkring 10 % av eleverna under 15 år saknar tillgång till en virtuell inlärningsmiljö, och Österrikes regering har som en reaktion på covid-19-krisen vidtagit åtgärder för att ge berörda elever tillgång till datorer. Redan befintliga skillnader i utbildningsnivå, som är kopplade till socioekonomisk bakgrund och migrantbakgrund, riskerar dock att förvärras. En återhämtningsstrategi som förbättrar tillgången till inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet, som har visat sig motverka sociala skillnader, kan ge socioekonomiska fördelar på medellång och lång sikt och ge kvinnor möjlighet att få fullständig tillgång till arbetsmarknaden. Den totala sysselsättningsgraden för kvinnor var hög före krisen men närmare hälften av dem arbetade deltid (vilket hänger samman med skolornas och barnomsorgens korta öppettider), något som har lett till en betydande ojusterad löneklyfta mellan könen.

| (20) | Hur verkningsfulla stödåtgärderna till följd av covid-19 är, i fråga om att hjälpa hårt pressade företag, bevara företagsklimatet och undvika insolvens, beror på om offentliga myndigheter och förmedlare kan genomföra dem snabbt och utan onödig byråkrati. Uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av att offentliga institutioner förvärvar aktieposter och incitament för riskkapitalfonder att investera mer i sådana företag. Syftet är att stärka dessa företag, som är avgörande för återhämtningen, men också att undvika nödförsäljningar av strategiskt viktiga europeiska företag. Utöver finansieringsstöd behöver hårt pressade företag, särskilt mindre företag, även ett gynnsamt företagsklimat. Administrativa bördor och tunga regelverk medför kostnader som företagen inte har råd med i detta läge. Insatser för att minska onödiga bördor och tillhandahålla effektiva digitala offentliga tjänster är ett verkningsfullt sätt att ge företagen omedelbart och konkret stöd utan att det belastar skattebetalarna. Insolvensreglerna bör vara inriktade på förebyggande åtgärder men också på en snabb avveckling och möjlighet till en andra chans. Problemlösningsnätverk, t.ex. Solvit, hjälper företag när det råder störningar på den inre marknaden, och de behöver adekvata resurser. |
| --- | --- |

(20)

Hur verkningsfulla stödåtgärderna till följd av covid-19 är, i fråga om att hjälpa hårt pressade företag, bevara företagsklimatet och undvika insolvens, beror på om offentliga myndigheter och förmedlare kan genomföra dem snabbt och utan onödig byråkrati. Uppstartsföretag och expanderande företag kan behöva särskilt stöd, t.ex. i form av att offentliga institutioner förvärvar aktieposter och incitament för riskkapitalfonder att investera mer i sådana företag. Syftet är att stärka dessa företag, som är avgörande för återhämtningen, men också att undvika nödförsäljningar av strategiskt viktiga europeiska företag. Utöver finansieringsstöd behöver hårt pressade företag, särskilt mindre företag, även ett gynnsamt företagsklimat. Administrativa bördor och tunga regelverk medför kostnader som företagen inte har råd med i detta läge. Insatser för att minska onödiga bördor och tillhandahålla effektiva digitala offentliga tjänster är ett verkningsfullt sätt att ge företagen omedelbart och konkret stöd utan att det belastar skattebetalarna. Insolvensreglerna bör vara inriktade på förebyggande åtgärder men också på en snabb avveckling och möjlighet till en andra chans. Problemlösningsnätverk, t.ex. Solvit, hjälper företag när det råder störningar på den inre marknaden, och de behöver adekvata resurser.

| (21) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Den här satsningen kommer att vara mest verkningsfull när den fokuseras på innovation, digitalisering och den gröna omställningen så att produktiviteten kan öka och en hållbar konkurrenskraft säkerställas. Österrikes forsknings- och utvecklingsintensitet har varit en av de högsta inom unionen, men man har släpat efter innovationsledare när det gäller innovationsresultat. Även om många företags forskningsbudgetar är pressade nu, är det ännu viktigare att omsätta Österrikes FoU-insatser i vetenskaplig spetskompetens och avancerad innovation, bevara de offentliga investeringarna i grundforskning och tillämpad forskning och säkerställa finansiering med eget kapital för innovativa tillväxtföretag. Digitaliseringen är fortfarande mycket viktig för att man ska kunna öppna ekonomin och göra förberedelser för ”det nya normalläget” efter nedstängningen med anledning av covid-19. Dålig spridning av digital teknik och digitala affärsmodeller bland mindre företag utgör en flaskhals för produktivitetstillväxten. Även om österrikarnas digitala färdigheter generellt ligger över EU-genomsnittet är det inte tillräckligt många studenter som tar examen från datautbildningar för att det ska räcka till alla lediga platser. En ökning av t.ex. e-handel, arbete från hemmet och e-förvaltning kommer att kräva större investeringar i infrastruktur (inbegripet 5G och bredband på landsbygden), utrustning och kompetens. |
| --- | --- |

(21)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Den här satsningen kommer att vara mest verkningsfull när den fokuseras på innovation, digitalisering och den gröna omställningen så att produktiviteten kan öka och en hållbar konkurrenskraft säkerställas. Österrikes forsknings- och utvecklingsintensitet har varit en av de högsta inom unionen, men man har släpat efter innovationsledare när det gäller innovationsresultat. Även om många företags forskningsbudgetar är pressade nu, är det ännu viktigare att omsätta Österrikes FoU-insatser i vetenskaplig spetskompetens och avancerad innovation, bevara de offentliga investeringarna i grundforskning och tillämpad forskning och säkerställa finansiering med eget kapital för innovativa tillväxtföretag. Digitaliseringen är fortfarande mycket viktig för att man ska kunna öppna ekonomin och göra förberedelser för ”det nya normalläget” efter nedstängningen med anledning av covid-19. Dålig spridning av digital teknik och digitala affärsmodeller bland mindre företag utgör en flaskhals för produktivitetstillväxten. Även om österrikarnas digitala färdigheter generellt ligger över EU-genomsnittet är det inte tillräckligt många studenter som tar examen från datautbildningar för att det ska räcka till alla lediga platser. En ökning av t.ex. e-handel, arbete från hemmet och e-förvaltning kommer att kräva större investeringar i infrastruktur (inbegripet 5G och bredband på landsbygden), utrustning och kompetens.

| (22) | Österrikes omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid. Österrikes nationella energi- och klimatplan innehåller betydande utmaningar när det gäller att nå målet 2030 för utsläpp av växthusgaser som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. En förbättring av resursproduktiviteten är en viktig drivkraft för framtida tillväxt samtidigt som effekterna på miljön minimeras. Det är viktigt att minska de transportrelaterade utsläppen för att man ska kunna uppfylla luftkvalitetsnormer och klimatmål. Genom att tidigarelägga och eftersträva nya investeringar som stöd för den gröna omställningen kan nya gröna jobb skapas och ekonomin snabbt få upp farten, i nästa skede efter hanteringen av covid-19-krisen. Investeringar i miljöinnovation skulle öka produktiviteten samtidigt som Österrikes ekologiska fotavtryck skulle bli mindre. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Österrike att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Österrike möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(22)

Österrikes omställning till en klimatneutral ekonomi kommer att kräva avsevärda privata och offentliga investeringar under lång tid. Österrikes nationella energi- och klimatplan innehåller betydande utmaningar när det gäller att nå målet 2030 för utsläpp av växthusgaser som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. En förbättring av resursproduktiviteten är en viktig drivkraft för framtida tillväxt samtidigt som effekterna på miljön minimeras. Det är viktigt att minska de transportrelaterade utsläppen för att man ska kunna uppfylla luftkvalitetsnormer och klimatmål. Genom att tidigarelägga och eftersträva nya investeringar som stöd för den gröna omställningen kan nya gröna jobb skapas och ekonomin snabbt få upp farten, i nästa skede efter hanteringen av covid-19-krisen. Investeringar i miljöinnovation skulle öka produktiviteten samtidigt som Österrikes ekologiska fotavtryck skulle bli mindre. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Österrike att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Österrike möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (23) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(23)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (24) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Österrike att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(24)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Österrike att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (25) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Österrike säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(25)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Österrike säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (26) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Österrikes ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Österrike har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Österrike utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Österrikes ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Österrike har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Österrike utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (27) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Österrike att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdens resiliens genom att stärka folkhälsan och primärvården. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Säkerställa lika möjligheter inom utbildning och ökat digitalt lärande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa ett effektivt genomförande av likviditets- och stödåtgärder, särskilt för små och medelstora företag, och minska den administrativa bördan och regelbördan. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt grundforskning och tillämpad forskning, innovation, hållbara transporter samt ren och effektiv produktion och användning av energi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skapa en effektivare skattemix som bättre stöder en hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 117.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/135

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Polens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Polens konvergensprogram 2020

(2020/C 282/21)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Polen inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Polen inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Polen offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Polens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Polens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Polen offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Polens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Polens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Polen uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Polen uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande territoriella skillnader inom Polen. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande territoriella skillnader inom Polen. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Polen lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 29 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Polen lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 29 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 30 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Polen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Polen omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Polen att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 4,2 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Polen. |
| --- | --- |

(12)

Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Polen att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 4,2 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Polen.

| (13) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,7 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 46,0 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 55,2 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 0,7 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 46,0 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 55,2 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Polen antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 3,2 % av BNP, och inbegriper bidrag till egenföretagare och anställda med atypiska anställningsformer, dispens för företag gällande sociala avgifter (de ska betalas av staten) och lönestödssystem för vissa företag. Dessutom har Polen aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, såsom lånegarantier för företag. De varierande effekterna på de offentliga finanserna av de budgetåtgärder som anges i konvergensprogrammet beror främst på hanteringen av lån till företag. I enlighet med myndigheternas tillkännagivanden utgår kommissionens vårprognos 2020 från antagandet att lån motsvarande cirka 2,75 procentenheter av BNP kommer att omvandlas till bidrag och därmed redovisas som utgifter för 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Polen har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Polen antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgår dessa budgetåtgärder till 3,2 % av BNP, och inbegriper bidrag till egenföretagare och anställda med atypiska anställningsformer, dispens för företag gällande sociala avgifter (de ska betalas av staten) och lönestödssystem för vissa företag. Dessutom har Polen aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen, såsom lånegarantier för företag. De varierande effekterna på de offentliga finanserna av de budgetåtgärder som anges i konvergensprogrammet beror främst på hanteringen av lån till företag. I enlighet med myndigheternas tillkännagivanden utgår kommissionens vårprognos 2020 från antagandet att lån motsvarande cirka 2,75 procentenheter av BNP kommer att omvandlas till bidrag och därmed redovisas som utgifter för 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Polen har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Polens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,5 % av BNP 2020 och -3,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Polens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,5 % av BNP 2020 och -3,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (16) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Polens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(16)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Polens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (17) | Covid-19-pandemin har gjort att Polen hamnat i en ny social och ekonomisk situation. För första gången på nästan trettio år väntas en konjunkturnedgång under 2020. Enligt regeringens uppgifter har pandemins inverkan på befolkningens hälsa varit jämförelsevis liten, bland annat tack vare att man tidigt vidtog extraordinära åtgärder, såsom strikt karantän och social distansering. Hittills har de mest negativa konsekvenserna märkts av inom tjänstesektorn (inbegripet transport, grossist- och detaljhandel och nöjen) och inom produktion, på grund av avbrott i leveranskedjorna. För att balansera den ekonomiska effekten av de införda restriktionerna har regeringen vidtagit åtgärder motsvarande cirka 9 % av Polens BNP (underskottsökande åtgärder och likviditetsåtgärder sammantaget), vilket inbegriper unionsfinansiering. Detta stöds även av åtgärder för likviditetsstöd från Polens centralbank. Regeringens stöd fokuserar på att stabilisera ekonomin på kort sikt genom att stödja anställdas inkomst, bistå med finansiering för företag som riskerar minskade intäkter, stärka hälso- och sjukvårdssektorns resiliens och reaktionsförmåga samt stärka det finansiella systemet. Det inbegriper även ett investeringsprogram för att stödja ekonomisk återhämtning på medellång sikt. Det råder en hög allmän efterfrågan på politiska åtgärder, t.ex. befrielse från sociala avgifter, förmåner för anställda i företag som avbryter sin verksamhet samt tillgång till lån för mikroföretag. Covid-19-pandemin beräknas bidra till en minskning av BNP med 4,3 % 2020, följt av en återhämtning på 4,1 % 2021. |
| --- | --- |

(17)

Covid-19-pandemin har gjort att Polen hamnat i en ny social och ekonomisk situation. För första gången på nästan trettio år väntas en konjunkturnedgång under 2020. Enligt regeringens uppgifter har pandemins inverkan på befolkningens hälsa varit jämförelsevis liten, bland annat tack vare att man tidigt vidtog extraordinära åtgärder, såsom strikt karantän och social distansering. Hittills har de mest negativa konsekvenserna märkts av inom tjänstesektorn (inbegripet transport, grossist- och detaljhandel och nöjen) och inom produktion, på grund av avbrott i leveranskedjorna. För att balansera den ekonomiska effekten av de införda restriktionerna har regeringen vidtagit åtgärder motsvarande cirka 9 % av Polens BNP (underskottsökande åtgärder och likviditetsåtgärder sammantaget), vilket inbegriper unionsfinansiering. Detta stöds även av åtgärder för likviditetsstöd från Polens centralbank. Regeringens stöd fokuserar på att stabilisera ekonomin på kort sikt genom att stödja anställdas inkomst, bistå med finansiering för företag som riskerar minskade intäkter, stärka hälso- och sjukvårdssektorns resiliens och reaktionsförmåga samt stärka det finansiella systemet. Det inbegriper även ett investeringsprogram för att stödja ekonomisk återhämtning på medellång sikt. Det råder en hög allmän efterfrågan på politiska åtgärder, t.ex. befrielse från sociala avgifter, förmåner för anställda i företag som avbryter sin verksamhet samt tillgång till lån för mikroföretag. Covid-19-pandemin beräknas bidra till en minskning av BNP med 4,3 % 2020, följt av en återhämtning på 4,1 % 2021.

| (18) | Covid-19-pandemin har gjort det nödvändigt att vidta extraordinära åtgärder i hälso- och sjukvårdssystemet. Det har lagts betydande belopp på exempelvis inköp av hälso- och sjukvårdsrelaterad utrustning och förnödenheter, en ökad sjukhus- och laboratoriekapacitet samt en stärkt bemanningskapacitet. Dessutom behöver ytterligare resurser anslås för att kompensera för andra hälso- och sjukvårdstjänster och för investeringar som senarelagts eller omriktats. Före covid-19-utbrottet uppgick de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvårdssystemet till 4,8 % av BNP, vilket är under unionsgenomsnittet på 7 % av BNP 2018. Detta och en mindre optimal fördelning av medel begränsar hälso- och sjukvårdssystemets verksamhet och tillgången till det. Under 2018 rapporterade 4,2 % av befolkningen i Polen icke tillgodosedda vårdbehov, vilket avsevärt överstiger unionsgenomsnittet på 2 %. Antalet praktiserande läkare och sjuksköterskor i förhållande till befolkningsmängden är fortfarande bland de lägsta i unionen, och fördelningen av vårdpersonal är ojämn runt om i landet. Folkhälsovården, e-hälsovården och primärvården, som är avgörande för att förbättra förebyggande insatser och tillgång och för att göra systemet resilient mot framtida utmaningar, är fortfarande underutvecklade. Pandemin har påverkat inrättningar för långvarig vård och omsorg, där många boende tillhör en högriskgrupp. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19-pandemin har gjort det nödvändigt att vidta extraordinära åtgärder i hälso- och sjukvårdssystemet. Det har lagts betydande belopp på exempelvis inköp av hälso- och sjukvårdsrelaterad utrustning och förnödenheter, en ökad sjukhus- och laboratoriekapacitet samt en stärkt bemanningskapacitet. Dessutom behöver ytterligare resurser anslås för att kompensera för andra hälso- och sjukvårdstjänster och för investeringar som senarelagts eller omriktats. Före covid-19-utbrottet uppgick de offentliga utgifterna för hälso- och sjukvårdssystemet till 4,8 % av BNP, vilket är under unionsgenomsnittet på 7 % av BNP 2018. Detta och en mindre optimal fördelning av medel begränsar hälso- och sjukvårdssystemets verksamhet och tillgången till det. Under 2018 rapporterade 4,2 % av befolkningen i Polen icke tillgodosedda vårdbehov, vilket avsevärt överstiger unionsgenomsnittet på 2 %. Antalet praktiserande läkare och sjuksköterskor i förhållande till befolkningsmängden är fortfarande bland de lägsta i unionen, och fördelningen av vårdpersonal är ojämn runt om i landet. Folkhälsovården, e-hälsovården och primärvården, som är avgörande för att förbättra förebyggande insatser och tillgång och för att göra systemet resilient mot framtida utmaningar, är fortfarande underutvecklade. Pandemin har påverkat inrättningar för långvarig vård och omsorg, där många boende tillhör en högriskgrupp.

| (19) | Covid-19-pandemin kommer att ha en betydande påverkan på arbetsmarknaden och bryta de senaste årens trend med minskande arbetslöshet. Arbetslösheten beräknas öka från 3,3 % 2019 till runt 7,5 % 2020, för att därefter återhämta sig något, till 5,3 % 2021. Denna kortsiktiga påverkan riskerar att bli mer strukturell på medellång sikt, i synnerhet för utsatta grupper. Tillfälliga system för korttidsarbete kan vara ett ändamålsenligt verktyg för att bevara jobb, om företagen får tillräckliga incitament att utnyttja dem. Samtidigt har arbetsmarknadsdeltagandet hos vissa grupper, särskilt kvinnor, lågutbildade, äldre och personer med funktionsnedsättning och deras omsorgsgivare, varit fortsatt lågt, trots en fördelaktig utveckling före covid-19-krisen. Migration från länder utanför unionen har hjälpt till att minska bristen på arbetskraft, men ett fortsatt inflöde av migrerande arbetstagare kan vara svårt att uppnå på grund av striktare gränskontroller. Ökade möjligheter till flexibla arbetsformer, t.ex. distansarbete och system för flexibel arbetstid (särskilt för fast anställda), kan därför bidra till att hantera krisen och även underlätta för grupper med lågt arbetskraftsdeltagande att hitta fast anställning. Detta skulle också förbättra arbetsmarknadens motståndskraft under framtida nedgångar. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-pandemin kommer att ha en betydande påverkan på arbetsmarknaden och bryta de senaste årens trend med minskande arbetslöshet. Arbetslösheten beräknas öka från 3,3 % 2019 till runt 7,5 % 2020, för att därefter återhämta sig något, till 5,3 % 2021. Denna kortsiktiga påverkan riskerar att bli mer strukturell på medellång sikt, i synnerhet för utsatta grupper. Tillfälliga system för korttidsarbete kan vara ett ändamålsenligt verktyg för att bevara jobb, om företagen får tillräckliga incitament att utnyttja dem. Samtidigt har arbetsmarknadsdeltagandet hos vissa grupper, särskilt kvinnor, lågutbildade, äldre och personer med funktionsnedsättning och deras omsorgsgivare, varit fortsatt lågt, trots en fördelaktig utveckling före covid-19-krisen. Migration från länder utanför unionen har hjälpt till att minska bristen på arbetskraft, men ett fortsatt inflöde av migrerande arbetstagare kan vara svårt att uppnå på grund av striktare gränskontroller. Ökade möjligheter till flexibla arbetsformer, t.ex. distansarbete och system för flexibel arbetstid (särskilt för fast anställda), kan därför bidra till att hantera krisen och även underlätta för grupper med lågt arbetskraftsdeltagande att hitta fast anställning. Detta skulle också förbättra arbetsmarknadens motståndskraft under framtida nedgångar.

| (20) | För att mildra de sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin, upprätthålla den sociala sammanhållningen och stödja den ekonomiska återhämtningen krävs det betydande skyddsnät. Under senare år har Polen infört ett omfattande program för sociala transfereringar (motsvarande nästan 2,5 % av BNP per år), inbegripet allmänt barnbidrag och en kompletterande engångsersättning som betalas ut till pensionärer varje år. Dessa åtgärder lämnar utrymme för bättre riktat socialt skydd. Samtidigt är andelen som omfattas av sociala förmåner låg för de personer som har lägst inkomst. Den största ökningen av extrem fattigdom som rapporterades i hushållsbudgetundersökningen 2019 var för personer och familjer som lever på bidrag (utom pension och invaliditetspension), vilket visar på svagheterna i det sociala trygghetssystemet. Dessutom ger inte alla slags anställningsavtal tillgång till socialt skydd, som exempelvis lämplig arbetslöshetsersättning, moderskapsförmåner samt förmåner vid sjukdom och invaliditet. Det gör vissa arbetstagare som påverkas av nödåtgärderna mer sårbara och gör att de riskerar att hamna i fattigdom. Nivån på minimiinkomstförmånerna är dessutom under unionsgenomsnittet. |
| --- | --- |

(20)

För att mildra de sociala konsekvenserna av covid-19-pandemin, upprätthålla den sociala sammanhållningen och stödja den ekonomiska återhämtningen krävs det betydande skyddsnät. Under senare år har Polen infört ett omfattande program för sociala transfereringar (motsvarande nästan 2,5 % av BNP per år), inbegripet allmänt barnbidrag och en kompletterande engångsersättning som betalas ut till pensionärer varje år. Dessa åtgärder lämnar utrymme för bättre riktat socialt skydd. Samtidigt är andelen som omfattas av sociala förmåner låg för de personer som har lägst inkomst. Den största ökningen av extrem fattigdom som rapporterades i hushållsbudgetundersökningen 2019 var för personer och familjer som lever på bidrag (utom pension och invaliditetspension), vilket visar på svagheterna i det sociala trygghetssystemet. Dessutom ger inte alla slags anställningsavtal tillgång till socialt skydd, som exempelvis lämplig arbetslöshetsersättning, moderskapsförmåner samt förmåner vid sjukdom och invaliditet. Det gör vissa arbetstagare som påverkas av nödåtgärderna mer sårbara och gör att de riskerar att hamna i fattigdom. Nivån på minimiinkomstförmånerna är dessutom under unionsgenomsnittet.

| (21) | Det plötsliga avbrottet i undervisningen på alla utbildningsnivåer har inneburit utmaningar för utbildningssystemet vad gäller att tillhandahålla distansundervisning. För att förebygga ökade ojämlikheter är det viktigt att säkerställa att alla studerande, i synnerhet de med sämre förutsättningar, har tillgång till distansundervisning. Under 2018 levde dock totalt nästan 330 000 elever i hushåll som inte hade någon dator med internetåtkomst. En stor andel av lärarna saknar kompetens att tillhandahålla distansundervisning. Samtidigt kämpar många föräldrar med att stödja digitalt lärande och hemundervisning. Fortsatta åtgärder för att utrusta skolor och lärare med digital infrastruktur och undervisningsmaterial på nätet skulle kunna motverka några av dessa problem och säkerställa kvalitet. Covid-19-krisen belyser den övergripande strukturella utmaningen med att uppnå digital kompetens: nära hälften av den vuxna befolkningen saknar grundläggande digitala färdigheter, och totalt sett är andelen vuxna som deltar i utbildning betydligt lägre än unionsgenomsnittet. De nyligen genomförda reformerna av yrkesutbildningen har inte skapat tillräckliga incitament för arbetsgivare att delta i sådan utbildning, och den arbetsförlagda utbildningen förblir underutnyttjad. Begynnande lärarbrist visar på behovet av att göra läraryrket mer attraktivt. |
| --- | --- |

(21)

Det plötsliga avbrottet i undervisningen på alla utbildningsnivåer har inneburit utmaningar för utbildningssystemet vad gäller att tillhandahålla distansundervisning. För att förebygga ökade ojämlikheter är det viktigt att säkerställa att alla studerande, i synnerhet de med sämre förutsättningar, har tillgång till distansundervisning. Under 2018 levde dock totalt nästan 330 000 elever i hushåll som inte hade någon dator med internetåtkomst. En stor andel av lärarna saknar kompetens att tillhandahålla distansundervisning. Samtidigt kämpar många föräldrar med att stödja digitalt lärande och hemundervisning. Fortsatta åtgärder för att utrusta skolor och lärare med digital infrastruktur och undervisningsmaterial på nätet skulle kunna motverka några av dessa problem och säkerställa kvalitet. Covid-19-krisen belyser den övergripande strukturella utmaningen med att uppnå digital kompetens: nära hälften av den vuxna befolkningen saknar grundläggande digitala färdigheter, och totalt sett är andelen vuxna som deltar i utbildning betydligt lägre än unionsgenomsnittet. De nyligen genomförda reformerna av yrkesutbildningen har inte skapat tillräckliga incitament för arbetsgivare att delta i sådan utbildning, och den arbetsförlagda utbildningen förblir underutnyttjad. Begynnande lärarbrist visar på behovet av att göra läraryrket mer attraktivt.

| (22) | Covid-19-pandemin har kraftigt påverkat arbetsvillkoren för företag, i synnerhet små och medelstora företag och mikroföretag. Att erbjuda arrangemang för distansarbete utgör en utmaning, och endast en tiondel av de polska företagen är tillräckligt digitaliserade för att snabbt kunna anpassa sig till nya förutsättningar. Det främsta hindret för digitaliseringen av små och medelstora företag är den låga nivån av digital kompetens bland ägare, chefer och anställda. Bruket av digital teknik inom den offentliga förvaltningen är viktigt för att kunna säkerställa tillhandahållandet av offentliga tjänster och för att styra de åtgärder som behövs för att övervaka och hantera krisen. Effektiva digitala offentliga tjänster leder dessutom till en minskning av onödiga regelbördor och administrativa bördor, vilket kan vara avgörande under återhämtningsfasen. |
| --- | --- |

(22)

Covid-19-pandemin har kraftigt påverkat arbetsvillkoren för företag, i synnerhet små och medelstora företag och mikroföretag. Att erbjuda arrangemang för distansarbete utgör en utmaning, och endast en tiondel av de polska företagen är tillräckligt digitaliserade för att snabbt kunna anpassa sig till nya förutsättningar. Det främsta hindret för digitaliseringen av små och medelstora företag är den låga nivån av digital kompetens bland ägare, chefer och anställda. Bruket av digital teknik inom den offentliga förvaltningen är viktigt för att kunna säkerställa tillhandahållandet av offentliga tjänster och för att styra de åtgärder som behövs för att övervaka och hantera krisen. Effektiva digitala offentliga tjänster leder dessutom till en minskning av onödiga regelbördor och administrativa bördor, vilket kan vara avgörande under återhämtningsfasen.

| (23) | För att mildra effekterna av covid-19-krisen har Polens regering erbjudit betydande likviditetsstöd genom garantier, lån och villkorade bidrag till drabbade företag, huvudsakligen inriktat mot små och medelstora företag och mikroföretag. De statliga åtgärderna stöds av Polens centralbank, bland annat genom programmet för köp av statsobligationer på sekundärmarknaden samt betydande räntesänkningar. Ett ändamålsenligt och snabbt genomförande av dessa åtgärder med verkningsfullt stöd från förmedlare är väsentligt för att kunna hjälpa företagssektorn att bedriva sin verksamhet och underlätta återhämtningen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas och det finansiella systemets stabilitet övervakas. Möjligheten att bevilja uppskov med betalning av skatt och sociala avgifter och snabbare avtalsenliga utbetalningar från de offentliga myndigheterna innebär också att de drabbade företagens kassaflöde förbättras. |
| --- | --- |

(23)

För att mildra effekterna av covid-19-krisen har Polens regering erbjudit betydande likviditetsstöd genom garantier, lån och villkorade bidrag till drabbade företag, huvudsakligen inriktat mot små och medelstora företag och mikroföretag. De statliga åtgärderna stöds av Polens centralbank, bland annat genom programmet för köp av statsobligationer på sekundärmarknaden samt betydande räntesänkningar. Ett ändamålsenligt och snabbt genomförande av dessa åtgärder med verkningsfullt stöd från förmedlare är väsentligt för att kunna hjälpa företagssektorn att bedriva sin verksamhet och underlätta återhämtningen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas och det finansiella systemets stabilitet övervakas. Möjligheten att bevilja uppskov med betalning av skatt och sociala avgifter och snabbare avtalsenliga utbetalningar från de offentliga myndigheterna innebär också att de drabbade företagens kassaflöde förbättras.

| (24) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Den polska ekonomin är koldioxidintensiv och landets luftkvalitet är bland de sämsta i unionen och medför stora miljö- och hälsoproblem. Att planera och anta ambitiösa åtgärder med avseende på övergången till ren energi i god tid enligt den europeiska gröna given och den nationella energi- och klimatplanen är därför väsentligt. Trots att utbyggnaden av fibernätet i Polen är större än unionsgenomsnittet och betydande framsteg har gjorts de senaste åren vad gäller användningen av ultrasnabbt och mobilt bredband är Polen fortfarande långt från sina uppsatta uppkopplingsmål. Återhämtningen skulle kunna stödjas ytterligare av betydande investeringar i hållbar transportinfrastruktur för att förbättra förbindelserna mellan ytterområden och centrum för ekonomisk verksamhet. Polen kommer allt mer att förlita sig på vetenskap och innovation för att säkerställa långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft. De allmänna utgifterna för forskning och utveckling i förhållande till BNP ligger fortfarande under unionsgenomsnittet och trots synbara framsteg på många politiska delområden inom landets innovationsekosystem är samarbetet mellan forskning och näringsliv fortfarande ett stort hinder på Polens väg mot stärkt innovation. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Polen att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Polen möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(24)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Den polska ekonomin är koldioxidintensiv och landets luftkvalitet är bland de sämsta i unionen och medför stora miljö- och hälsoproblem. Att planera och anta ambitiösa åtgärder med avseende på övergången till ren energi i god tid enligt den europeiska gröna given och den nationella energi- och klimatplanen är därför väsentligt. Trots att utbyggnaden av fibernätet i Polen är större än unionsgenomsnittet och betydande framsteg har gjorts de senaste åren vad gäller användningen av ultrasnabbt och mobilt bredband är Polen fortfarande långt från sina uppsatta uppkopplingsmål. Återhämtningen skulle kunna stödjas ytterligare av betydande investeringar i hållbar transportinfrastruktur för att förbättra förbindelserna mellan ytterområden och centrum för ekonomisk verksamhet. Polen kommer allt mer att förlita sig på vetenskap och innovation för att säkerställa långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft. De allmänna utgifterna för forskning och utveckling i förhållande till BNP ligger fortfarande under unionsgenomsnittet och trots synbara framsteg på många politiska delområden inom landets innovationsekosystem är samarbetet mellan forskning och näringsliv fortfarande ett stort hinder på Polens väg mot stärkt innovation. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Polen att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Polen möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (25) | Ett stabilt och förutsägbart företagsklimat och ett gott investeringsklimat är viktiga faktorer under den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. Rättssystemets oberoende, effektivitet och kvalitet är väsentliga beståndsdelar i detta avseende. Rättssäkerhet, inbegripet tillgång till oberoende domstolar, och förtroende för kvaliteten och förutsägbarheten hos lagstiftande politik och institutioner är också avgörande faktorer för en fungerande inre marknad och för att säkra Polens ställning i europeiska leveranskedjor efter pandemin. Kommissionen har under lång tid uttryckt oro över rättsstatsprincipen i Polen (vissa ärenden har redan tagits upp i domar från Europeiska unionens domstol) och den senaste tidens utveckling väcker ytterligare oro när det gäller den polska rättsordningens och unionsrättens funktion. |
| --- | --- |

(25)

Ett stabilt och förutsägbart företagsklimat och ett gott investeringsklimat är viktiga faktorer under den ekonomiska återhämtningen efter pandemin. Rättssystemets oberoende, effektivitet och kvalitet är väsentliga beståndsdelar i detta avseende. Rättssäkerhet, inbegripet tillgång till oberoende domstolar, och förtroende för kvaliteten och förutsägbarheten hos lagstiftande politik och institutioner är också avgörande faktorer för en fungerande inre marknad och för att säkra Polens ställning i europeiska leveranskedjor efter pandemin. Kommissionen har under lång tid uttryckt oro över rättsstatsprincipen i Polen (vissa ärenden har redan tagits upp i domar från Europeiska unionens domstol) och den senaste tidens utveckling väcker ytterligare oro när det gäller den polska rättsordningens och unionsrättens funktion.

| (26) | Ett sunt och stabilt regelverk är grunden för en hållbar ekonomisk tillväxt och privata investeringar. Avsaknaden av lämpliga offentliga samråd och samråd med arbetsmarknadens parter har en skadlig inverkan på företagsklimatets stabilitet och hållbarhet samt på lagstiftningskvaliteten. Offentliga samråd har blivit obligatoriska för ministerrådets lagförslag, men antingen genomförs de inte, eller så är de inte obligatoriska för förslag som läggs fram på alternativa sätt, till exempel av parlamentsledamöter. Denna inkonsekvens inverkar ytterligare på kvaliteten på den resulterande lagstiftningen. Dessutom har kvaliteten på den sociala dialogen försämrats, främst på grund av avsaknad av, eller mycket korta, samråd under den politiska beslutsprocessen. Att säkerställa tillräcklig tid för samråd, i ökad utsträckning beakta berörda parters synpunkter på lagar och policydokument och minimera antalet lagar som undantas från samråd skulle kunna bidra till att stärka arbetsmarknadens parters deltagande och hjälpa till att förbättra lagstiftningskvaliteten. Rådet för social dialog utgör en institutionell ram för den sociala trepartsdialogen. Rättsliga bestämmelser som antogs i april 2020 påverkar dock arbetsmarknadens parters oberoende i rådet för social dialog och riskerar att ytterligare försämra den sociala dialogens ändamålsenlighet i landet. |
| --- | --- |

(26)

Ett sunt och stabilt regelverk är grunden för en hållbar ekonomisk tillväxt och privata investeringar. Avsaknaden av lämpliga offentliga samråd och samråd med arbetsmarknadens parter har en skadlig inverkan på företagsklimatets stabilitet och hållbarhet samt på lagstiftningskvaliteten. Offentliga samråd har blivit obligatoriska för ministerrådets lagförslag, men antingen genomförs de inte, eller så är de inte obligatoriska för förslag som läggs fram på alternativa sätt, till exempel av parlamentsledamöter. Denna inkonsekvens inverkar ytterligare på kvaliteten på den resulterande lagstiftningen. Dessutom har kvaliteten på den sociala dialogen försämrats, främst på grund av avsaknad av, eller mycket korta, samråd under den politiska beslutsprocessen. Att säkerställa tillräcklig tid för samråd, i ökad utsträckning beakta berörda parters synpunkter på lagar och policydokument och minimera antalet lagar som undantas från samråd skulle kunna bidra till att stärka arbetsmarknadens parters deltagande och hjälpa till att förbättra lagstiftningskvaliteten. Rådet för social dialog utgör en institutionell ram för den sociala trepartsdialogen. Rättsliga bestämmelser som antogs i april 2020 påverkar dock arbetsmarknadens parters oberoende i rådet för social dialog och riskerar att ytterligare försämra den sociala dialogens ändamålsenlighet i landet.

| (27) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(27)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (28) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Polen att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(28)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Polen att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (29) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Polens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Polen har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Polen utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Polens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Polen har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Polen utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (30) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Polen att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, tillgänglighet och ändamålsenlighet, även genom att tillhandahålla tillräckliga resurser, och påskynda utbyggnaden av e-hälsotjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minska krisens effekter på sysselsättningen, särskilt genom att öka möjligheterna till flexibla arbetsformer och system för korttidsarbete. Rikta sociala förmåner bättre och säkerställa tillgång för dem som behöver det. Förbättra den digitala kompetensen. Ytterligare främja den digitala omställningen hos företag och inom offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fortsätta insatserna för att säkerställa tillgång till finansiering och likviditet för företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt inom digital infrastruktur, ren och effektiv produktion och användning av energi och hållbara transporter, för att bidra till en gradvis utfasning av fossila bränslen i ekonomin, även i koldistrikten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förbättra investeringsklimatet, i synnerhet genom att säkra rättsväsendets oberoende. Säkerställa ändamålsenliga offentliga samråd och deltagandet av arbetsmarknadens parter i den politiska beslutsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 123.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/142

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Portugals nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Portugals stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/22)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Portugal var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Portugal var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Portugal offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Portugals framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Portugals framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Portugal har makroekonomiska obalanser. Framför allt utgör den stora nettoutlandsskulden, den privata och offentliga skuldsättningen och en stor andel nödlidande lån svaga punkter, mot bakgrund av en svag produktivitetsökning. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Portugal offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Portugals framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Portugals framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Portugal har makroekonomiska obalanser. Framför allt utgör den stora nettoutlandsskulden, den privata och offentliga skuldsättningen och en stor andel nödlidande lån svaga punkter, mot bakgrund av en svag produktivitetsökning.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Portugal uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Portugal uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regionerna i Portugal på grund av olika specialiseringsmönster, i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism, som Algarve och de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Portugal. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regionerna i Portugal på grund av olika specialiseringsmönster, i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism, som Algarve och de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Portugal. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 16 maj 2020 lade Portugal fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 16 maj 2020 lade Portugal fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Portugal omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Portugal att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 0,7 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Portugal. |
| --- | --- |

(11)

Portugal omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Portugal att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 0,7 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Portugal.

| (12) | I stabilitetsprogrammet för 2020 lade regeringen inte fram något makroekonomiskt scenario eller någon prognos för saldot i de offentliga finanserna eller den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP ens för 2020. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattar man emellertid att varje period på 30 arbetsdagar, dvs. cirka en och en halv månad, av isoleringsåtgärder har en negativ inverkan på den årliga BNP:n på 6,5 procentenheter. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna som hänger samman med ökningen av de offentliga ansvarsförbindelserna för vissa offentliga företag och covid-19-relaterade åtgärder inriktade på den privata sektorn. Därutöver finns tidigare ingångna ansvarsförbindelser. |
| --- | --- |

(12)

I stabilitetsprogrammet för 2020 lade regeringen inte fram något makroekonomiskt scenario eller någon prognos för saldot i de offentliga finanserna eller den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP ens för 2020. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattar man emellertid att varje period på 30 arbetsdagar, dvs. cirka en och en halv månad, av isoleringsåtgärder har en negativ inverkan på den årliga BNP:n på 6,5 procentenheter. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna som hänger samman med ökningen av de offentliga ansvarsförbindelserna för vissa offentliga företag och covid-19-relaterade åtgärder inriktade på den privata sektorn. Därutöver finns tidigare ingångna ansvarsförbindelser.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Portugal antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder på månads- eller årsbasis, men inget årligt sammanlagt prognosbelopp anges för 2020. Åtgärderna omfattar bl.a. ett särskilt engångsstöd till företag för att återuppta verksamheten (508,0 miljoner euro eller 0,3 % av BNP), ett förenklat system för tillfälliga avbrott i arbetet eller förkortning av normal arbetstid (”permitteringar”, 373,3 miljoner euro eller 0,2 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas) och hälso- och sjukvårdens inköp av personlig skyddsutrustning (0,1 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas) (8). Kommissionen uppskattar att de totala direkta budgetkostnaderna för dessa åtgärder under 2020 kan uppgå till cirka 2,5 % av BNP. Dessutom har Portugal aviserat åtgärder som, även om de som regel inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och hushållen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till cirka 25,1 miljarder euro eller 12,5 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med moms, privatpersoners och företags inkomstskatter och med sociala avgifter (7,9 miljarder euro eller 3,9 % av BNP) men också statligt garanterade krediter och liknande initiativ (4,0 miljarder euro eller 2,0 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Portugal har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Portugal antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. I stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas budgetkonsekvenserna av dessa åtgärder på månads- eller årsbasis, men inget årligt sammanlagt prognosbelopp anges för 2020. Åtgärderna omfattar bl.a. ett särskilt engångsstöd till företag för att återuppta verksamheten (508,0 miljoner euro eller 0,3 % av BNP), ett förenklat system för tillfälliga avbrott i arbetet eller förkortning av normal arbetstid (”permitteringar”, 373,3 miljoner euro eller 0,2 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas) och hälso- och sjukvårdens inköp av personlig skyddsutrustning (0,1 % av BNP för varje månad som åtgärderna tillämpas) (8). Kommissionen uppskattar att de totala direkta budgetkostnaderna för dessa åtgärder under 2020 kan uppgå till cirka 2,5 % av BNP. Dessutom har Portugal aviserat åtgärder som, även om de som regel inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och hushållen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till cirka 25,1 miljarder euro eller 12,5 % av BNP. Åtgärderna omfattar anstånd med moms, privatpersoners och företags inkomstskatter och med sociala avgifter (7,9 miljarder euro eller 3,9 % av BNP) men också statligt garanterade krediter och liknande initiativ (4,0 miljarder euro eller 2,0 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Portugal har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Portugals underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 6,5 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas nå en topp på 131,6 % av BNP 2020 innan den sjunker till 124,4 % 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Portugals underskott i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till 6,5 % av BNP 2020 och 1,8 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas nå en topp på 131,6 % av BNP 2020 innan den sjunker till 124,4 % 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Portugals planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Portugals planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Portugal drabbades av covid-19-pandemin i början av mars 2020 vilket satte hård press på landets hälso- och sjukvårdssystem. Regeringen vidtog snabbt flera strikta åtgärder för att begränsa spridningen och införde ett konstitutionellt undantagstillstånd för tiden mellan den 18 mars 2020 och den 2 maj 2020 för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa dödsfallen och smittspridningen. Portugal vidtog åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets insatskapacitet och platta ut infektionskurvan så att sjukhusen inte skulle bli överbelastade. De nationella och globala åtgärderna för att begränsa spridningen har hämmat den ekonomiska verksamheten kraftigt inom de flesta sektorer, framför allt inom turism och turismrelaterad verksamhet, och har försämrat de sociala och ekonomiska framtidsutsikterna för Portugal, i synnerhet för mikroföretag och små och medelstora företag. Ekonomin väntas minska med 6,8 % under 2020 och därefter stiga med 5,8 % under 2021. |
| --- | --- |

(16)

Portugal drabbades av covid-19-pandemin i början av mars 2020 vilket satte hård press på landets hälso- och sjukvårdssystem. Regeringen vidtog snabbt flera strikta åtgärder för att begränsa spridningen och införde ett konstitutionellt undantagstillstånd för tiden mellan den 18 mars 2020 och den 2 maj 2020 för att i så stor utsträckning som möjligt begränsa dödsfallen och smittspridningen. Portugal vidtog åtgärder för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets insatskapacitet och platta ut infektionskurvan så att sjukhusen inte skulle bli överbelastade. De nationella och globala åtgärderna för att begränsa spridningen har hämmat den ekonomiska verksamheten kraftigt inom de flesta sektorer, framför allt inom turism och turismrelaterad verksamhet, och har försämrat de sociala och ekonomiska framtidsutsikterna för Portugal, i synnerhet för mikroföretag och små och medelstora företag. Ekonomin väntas minska med 6,8 % under 2020 och därefter stiga med 5,8 % under 2021.

| (17) | Utgifterna inom hälso- och sjukvårdssystemet ökar kraftigt till följd av att man försöker lindra de omedelbara konsekvenserna av covid-19-pandemin på människors hälsa. Investeringar behövs för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, säkerställa utrustning, produkter och infrastruktur som behövs för att stödja krishanteringsförmågan, bl.a. intensivvård, testning, teknisk och tillämpad medicinsk forskning samt allmän tillgång till vård, även utanför städer och i de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. När covid-19-pandemin bröt ut pågick arbetet med att införa en ny förvaltningsmodell för de offentliga sjukhusen, vilket kommer att leda till att de årliga budgetarna ökar kraftigt. Ett fortsatt införande i den rådande situationen kan bidra till att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Covid-19-pandemin har visat hur sårbar den långvariga vården och omsorgen i Portugal är, där många har blivit smittade. Trots att antalet platser ökat inom den långvariga vården och omsorgen under de senaste tio åren finns det fortfarande alltför få i alla regioner. Redan innan covid-19-pandemin bröt ut var prognosen att hälso- och sjukvårdsutgifterna skulle öka markant som procentandel av BNP på lång sikt. Fortsatta insatser för att förbättra hälso- och sjukvårdens och den långvariga vårdens och omsorgens effektivitet och kapacitet är viktiga för att hantera den nuvarande krisen och utmaningarna med en åldrande befolkning. |
| --- | --- |

(17)

Utgifterna inom hälso- och sjukvårdssystemet ökar kraftigt till följd av att man försöker lindra de omedelbara konsekvenserna av covid-19-pandemin på människors hälsa. Investeringar behövs för att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, säkerställa utrustning, produkter och infrastruktur som behövs för att stödja krishanteringsförmågan, bl.a. intensivvård, testning, teknisk och tillämpad medicinsk forskning samt allmän tillgång till vård, även utanför städer och i de yttersta randområdena Madeira och Azorerna. När covid-19-pandemin bröt ut pågick arbetet med att införa en ny förvaltningsmodell för de offentliga sjukhusen, vilket kommer att leda till att de årliga budgetarna ökar kraftigt. Ett fortsatt införande i den rådande situationen kan bidra till att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. Covid-19-pandemin har visat hur sårbar den långvariga vården och omsorgen i Portugal är, där många har blivit smittade. Trots att antalet platser ökat inom den långvariga vården och omsorgen under de senaste tio åren finns det fortfarande alltför få i alla regioner. Redan innan covid-19-pandemin bröt ut var prognosen att hälso- och sjukvårdsutgifterna skulle öka markant som procentandel av BNP på lång sikt. Fortsatta insatser för att förbättra hälso- och sjukvårdens och den långvariga vårdens och omsorgens effektivitet och kapacitet är viktiga för att hantera den nuvarande krisen och utmaningarna med en åldrande befolkning.

| (18) | Efter en stadig positiv utveckling på arbetsmarknaden sedan 2014 kommer Portugal nu att stå inför stora sysselsättningsproblem till följd av pandemin. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten stiga till 9,7 % av arbetskraften 2020 och därefter minska till 7,4 % 2021, vilket är en ökning från 6,5 % 2019. För att stödja sysselsättningen och minska risken för förlorade arbetstillfällen har Portugal förenklat och anpassat sitt system för tillfälliga avbrott i arbetet eller förkortning av normal arbetstid. Riktad användning av unionsprogram och nationella program kan rädda arbetstillfällen och den ekonomiska verksamheten, särskilt för små och medelstora företag. Under återhämtningsfasen spelar skräddarsydda och riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet kompetensutveckling och omskolning, en avgörande roll för att arbetstagarna ska vara redo att återgå till arbetslivet. Det är viktigt att arbetsgivare, utbildningsinstitutioner och offentliga arbetsförmedlingar samarbetar för att öka rekryteringen. |
| --- | --- |

(18)

Efter en stadig positiv utveckling på arbetsmarknaden sedan 2014 kommer Portugal nu att stå inför stora sysselsättningsproblem till följd av pandemin. Enligt kommissionens prognos väntas arbetslösheten stiga till 9,7 % av arbetskraften 2020 och därefter minska till 7,4 % 2021, vilket är en ökning från 6,5 % 2019. För att stödja sysselsättningen och minska risken för förlorade arbetstillfällen har Portugal förenklat och anpassat sitt system för tillfälliga avbrott i arbetet eller förkortning av normal arbetstid. Riktad användning av unionsprogram och nationella program kan rädda arbetstillfällen och den ekonomiska verksamheten, särskilt för små och medelstora företag. Under återhämtningsfasen spelar skräddarsydda och riktade aktiva arbetsmarknadsåtgärder, i synnerhet kompetensutveckling och omskolning, en avgörande roll för att arbetstagarna ska vara redo att återgå till arbetslivet. Det är viktigt att arbetsgivare, utbildningsinstitutioner och offentliga arbetsförmedlingar samarbetar för att öka rekryteringen.

| (19) | Covid-19-pandemin kräver åtgärder för att lindra de sociala konsekvenserna och skydda utsatta människor, så att ojämlikheten inte ökar. Till dessa åtgärder hör arbetslöshetsförmåner och inkomststöd till de värst drabbade arbetstagarna, även egenföretagare och arbetstagare med atypiska anställningsförhållanden, samt tillgång till tjänster och åtgärder för att göra det lättare att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Genomförandet av en nationell social beredskapsplan i samarbete med arbetsmarknadens parter och det civila samhället kan bidra till en snabb och samordnad reaktion för att lindra de sociala konsekvenserna av krisen. Politiska förändringar för att vända den minskande effektiviteten i de sociala transfereringarna under senare år, t.ex. högre minimiinkomster, solidaritetstillägg för äldre, pensioner och familjeförmåner, har haft en positiv inverkan på inkomstfördelningen. De sociala transfereringarna (utom pensioner) minskade dock den andel av befolkningen som löper risk för fattigdom med endast 23,8 % under 2018, vilket är betydligt lägre än unionsgenomsnittet på 34 %. Effekten av minimiinkomstsystemet är dessutom bland de lägsta i unionen och systemet ger inkomster som motsvarar endast 40 % av den nationella fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-pandemin kräver åtgärder för att lindra de sociala konsekvenserna och skydda utsatta människor, så att ojämlikheten inte ökar. Till dessa åtgärder hör arbetslöshetsförmåner och inkomststöd till de värst drabbade arbetstagarna, även egenföretagare och arbetstagare med atypiska anställningsförhållanden, samt tillgång till tjänster och åtgärder för att göra det lättare att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Genomförandet av en nationell social beredskapsplan i samarbete med arbetsmarknadens parter och det civila samhället kan bidra till en snabb och samordnad reaktion för att lindra de sociala konsekvenserna av krisen. Politiska förändringar för att vända den minskande effektiviteten i de sociala transfereringarna under senare år, t.ex. högre minimiinkomster, solidaritetstillägg för äldre, pensioner och familjeförmåner, har haft en positiv inverkan på inkomstfördelningen. De sociala transfereringarna (utom pensioner) minskade dock den andel av befolkningen som löper risk för fattigdom med endast 23,8 % under 2018, vilket är betydligt lägre än unionsgenomsnittet på 34 %. Effekten av minimiinkomstsystemet är dessutom bland de lägsta i unionen och systemet ger inkomster som motsvarar endast 40 % av den nationella fattigdomsgränsen.

| (20) | Covid-19-pandemin ställer stora krav på användningen av digital teknik för att säkerställa fortsatt tillgång till undervisning och ekonomisk verksamhet, mot bakgrund av de nödvändiga åtgärder för social distansering som vidtagits. Alla utbildningsinstitutioner i Portugal har stängt och den traditionella personliga undervisningen har avbrutits och ersatts med erbjudanden om distansundervisning. Cirka 6 % av hushållen har fortfarande inte tillgång till internet, vilket drabbar cirka 50 000 elever. Tillgången till internet och telenätets täckning varierar kraftigt mellan stad och landsbygd. Studerande från socioekonomiskt gynnade familjer har bättre förutsättningar att klara de utmaningar som distansundervisningen innebär. Dessutom är bristen på digitala färdigheter stor i Portugal. År 2019 saknade 48 % av befolkningen grundläggande digitala färdigheter: bland dem hade 26 % inga digitala färdigheter alls, och andelen som aldrig använt internet är dubbelt så stor som unionsgenomsnittet. På grund av de gällande omständigheterna krävs ett intensivt genomförande av e-utbildning och insatser för att hjälpa dem som drabbats av digital utestängning att överbrygga hindren för distansundervisning. Om företagen började använda digital teknik för att erbjuda alternativa arbetsformer och digitala tjänster skulle verksamheten kunna fortsätta i de företag som kan erbjuda sina tjänster på nätet, vilket därmed skulle begränsa konsekvenserna av restriktionerna inom vissa sektorer. Det här är särskilt viktigt i Portugal där ekonomin till stor del präglas av mikroföretag som är koncentrerade till traditionella sektorer. En av de viktigaste faktorer som sätter stopp för digitaliseringen i små och medelstora företag är den digitala kunskapsklyftan som beror på allmänt låg digital kompetens bland chefer och anställda. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-pandemin ställer stora krav på användningen av digital teknik för att säkerställa fortsatt tillgång till undervisning och ekonomisk verksamhet, mot bakgrund av de nödvändiga åtgärder för social distansering som vidtagits. Alla utbildningsinstitutioner i Portugal har stängt och den traditionella personliga undervisningen har avbrutits och ersatts med erbjudanden om distansundervisning. Cirka 6 % av hushållen har fortfarande inte tillgång till internet, vilket drabbar cirka 50 000 elever. Tillgången till internet och telenätets täckning varierar kraftigt mellan stad och landsbygd. Studerande från socioekonomiskt gynnade familjer har bättre förutsättningar att klara de utmaningar som distansundervisningen innebär. Dessutom är bristen på digitala färdigheter stor i Portugal. År 2019 saknade 48 % av befolkningen grundläggande digitala färdigheter: bland dem hade 26 % inga digitala färdigheter alls, och andelen som aldrig använt internet är dubbelt så stor som unionsgenomsnittet. På grund av de gällande omständigheterna krävs ett intensivt genomförande av e-utbildning och insatser för att hjälpa dem som drabbats av digital utestängning att överbrygga hindren för distansundervisning. Om företagen började använda digital teknik för att erbjuda alternativa arbetsformer och digitala tjänster skulle verksamheten kunna fortsätta i de företag som kan erbjuda sina tjänster på nätet, vilket därmed skulle begränsa konsekvenserna av restriktionerna inom vissa sektorer. Det här är särskilt viktigt i Portugal där ekonomin till stor del präglas av mikroföretag som är koncentrerade till traditionella sektorer. En av de viktigaste faktorer som sätter stopp för digitaliseringen i små och medelstora företag är den digitala kunskapsklyftan som beror på allmänt låg digital kompetens bland chefer och anställda.

| (21) | För att förhindra konkurser som går att undvika och göra det möjligt för företagen att överleva chocken och förbli konkurrenskraftiga har Portugal antagit en rad åtgärder som syftar till att stödja livskraftiga företag, särskilt små och medelstora företag, som påverkats av den sociala distanseringen och fått se sin verksamhet begränsas och den inhemska och globala efterfrågan minska. Dessa åtgärder är inriktade på likviditetsstöd, bl.a. genom garantier som finansieras av staten och offentliga finansinstitut, direkta bidrag, skatteuppskov och sänkningar av och uppskov med sociala avgifter samt hyresuppskov och lagstadgat moratorium för hushållens och företagens banklån. De är framför allt inriktade på de värst drabbade sektorerna, bl.a. turism och hotell- och restaurangbranschen och de branscher som hänger samman med dessa samt tillverknings- och exportföretag. Det är viktigt att offentliga institutioner och privata mellanhänder vidtar dessa åtgärder i tid och på ett effektivt sätt. I detta sammanhang har den portugisiska regeringen effektiviserat processen för att få tillgång till krediter, i synnerhet vad gäller den dokumentation som företag ska lämna in. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft och ekonomins finansieringsvillkor beaktas. Ytterligare politiska åtgärder syftar till att stödja entreprenörer och egenföretagare. |
| --- | --- |

(21)

För att förhindra konkurser som går att undvika och göra det möjligt för företagen att överleva chocken och förbli konkurrenskraftiga har Portugal antagit en rad åtgärder som syftar till att stödja livskraftiga företag, särskilt små och medelstora företag, som påverkats av den sociala distanseringen och fått se sin verksamhet begränsas och den inhemska och globala efterfrågan minska. Dessa åtgärder är inriktade på likviditetsstöd, bl.a. genom garantier som finansieras av staten och offentliga finansinstitut, direkta bidrag, skatteuppskov och sänkningar av och uppskov med sociala avgifter samt hyresuppskov och lagstadgat moratorium för hushållens och företagens banklån. De är framför allt inriktade på de värst drabbade sektorerna, bl.a. turism och hotell- och restaurangbranschen och de branscher som hänger samman med dessa samt tillverknings- och exportföretag. Det är viktigt att offentliga institutioner och privata mellanhänder vidtar dessa åtgärder i tid och på ett effektivt sätt. I detta sammanhang har den portugisiska regeringen effektiviserat processen för att få tillgång till krediter, i synnerhet vad gäller den dokumentation som företag ska lämna in. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft och ekonomins finansieringsvillkor beaktas. Ytterligare politiska åtgärder syftar till att stödja entreprenörer och egenföretagare.

| (22) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Tillväxtfrämjande investeringar som stöder forskning och innovation, digitalisering, konnektivitet och grön omställning kommer att bidra till den portugisiska ekonomins återhämtning och styra den mot långsiktig hållbar tillväxt. Portugals perifera läge kan stödjas genom investeringar i transportinfrastruktur, i synnerhet genom att man färdigställer de järnvägsförbindelser med Spanien som saknas och använder den underutnyttjade potentialen i de portugisiska hamnarna. Enligt Portugals nationella energi- och klimatplan krävs viktiga investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Det finns fortfarande gott om utrymme att förbättra energieffektiviteten i byggnader och minska företagens energiförbrukning. Bättre energiförbindelser inom Iberiska halvön kan bidra till ökad konkurrens och underlätta användningen av förnybar energi. Investeringar kan också hjälpa när det gäller att förutse de negativa effekterna av klimatförändringarna, som översvämningar och skogsbränder, förbättra vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utveckla potentialen i den cirkulära ekonomin. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Portugal att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Portugal möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(22)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Tillväxtfrämjande investeringar som stöder forskning och innovation, digitalisering, konnektivitet och grön omställning kommer att bidra till den portugisiska ekonomins återhämtning och styra den mot långsiktig hållbar tillväxt. Portugals perifera läge kan stödjas genom investeringar i transportinfrastruktur, i synnerhet genom att man färdigställer de järnvägsförbindelser med Spanien som saknas och använder den underutnyttjade potentialen i de portugisiska hamnarna. Enligt Portugals nationella energi- och klimatplan krävs viktiga investeringar för att motverka klimatförändringarna och klara av energiomställningen. Det finns fortfarande gott om utrymme att förbättra energieffektiviteten i byggnader och minska företagens energiförbrukning. Bättre energiförbindelser inom Iberiska halvön kan bidra till ökad konkurrens och underlätta användningen av förnybar energi. Investeringar kan också hjälpa när det gäller att förutse de negativa effekterna av klimatförändringarna, som översvämningar och skogsbränder, förbättra vattenförvaltningen och avfallshanteringen och utveckla potentialen i den cirkulära ekonomin. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Portugal att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Portugal möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (23) | Rättssystemet har blivit mer effektivt under senare år, tack vare en rad åtgärder som fortfarande tillämpas. Pandemin och recessionen till följd av den kan dock leda till fler rättstvister, vilket skulle förvärra de återstående flaskhalsarna, framför allt de utdragna förfarandena och den stora eftersläpningen av ärenden i förvaltnings- och skattedomstolar. Ett effektivt och motståndskraftigt rättssystem kan förbättra företagsklimatet, framför allt för de inhemska små och medelstora företagen och investerare. |
| --- | --- |

(23)

Rättssystemet har blivit mer effektivt under senare år, tack vare en rad åtgärder som fortfarande tillämpas. Pandemin och recessionen till följd av den kan dock leda till fler rättstvister, vilket skulle förvärra de återstående flaskhalsarna, framför allt de utdragna förfarandena och den stora eftersläpningen av ärenden i förvaltnings- och skattedomstolar. Ett effektivt och motståndskraftigt rättssystem kan förbättra företagsklimatet, framför allt för de inhemska små och medelstora företagen och investerare.

| (24) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(24)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (25) | Under senare år har flera förbättringar gjorts i det portugisiska banksystemet. Lönsamheten har förbättrats till följd av insatser för att förbättra sektorns effektivitet och minska avsättningar och nedskrivningar. Tack vare den förbättrade lönsamheten har banksystemet kunnat fortsätta att öka sina kapitaltäckningskvoter. Kapitalbasen är dock fortfarande lägre än unionsgenomsnittet. Den nedåtgående trenden sedan flera år för andelen nödlidande lån har fortsatt, men andelen är fortfarande dubbel så hög som unionsgenomsnittet. Möjligheterna att generera intäkter är en utmaning mot bakgrund av låga räntor i en ekonomi med en fortsatt hög skuldsättning. Covid-19-krisen, de låga räntorna samt en viss exponering mot oljeberoende länder kommer att utgöra utmaningar för banksektorn, och detta kommer att återspeglas i kreditkvaliteten i de lån som beviljas. |
| --- | --- |

(25)

Under senare år har flera förbättringar gjorts i det portugisiska banksystemet. Lönsamheten har förbättrats till följd av insatser för att förbättra sektorns effektivitet och minska avsättningar och nedskrivningar. Tack vare den förbättrade lönsamheten har banksystemet kunnat fortsätta att öka sina kapitaltäckningskvoter. Kapitalbasen är dock fortfarande lägre än unionsgenomsnittet. Den nedåtgående trenden sedan flera år för andelen nödlidande lån har fortsatt, men andelen är fortfarande dubbel så hög som unionsgenomsnittet. Möjligheterna att generera intäkter är en utmaning mot bakgrund av låga räntor i en ekonomi med en fortsatt hög skuldsättning. Covid-19-krisen, de låga räntorna samt en viss exponering mot oljeberoende länder kommer att utgöra utmaningar för banksektorn, och detta kommer att återspeglas i kreditkvaliteten i de lån som beviljas.

| (26) | Utdragna insolvensförfaranden har identifierats som en av de viktigaste orsakerna till att bankerna inte genast åtgärdat de nödlidande lånen. De har också en stor inverkan på prissättningen av dessa tillgångar på sekundärmarknaden, eftersom resultatet, mätt i betalningar till fordringsägarna, inte är tillfredsställande. En analys av de nödlidande lånen visar att en fortsatt stor andel består av företagslån (cirka två tredjedelar) som är minst lämpade för ett snabbt och standardiserat förfarande. Under senare år har flera ändringar gjorts av både insolvensförfarandena och de civilrättsliga verkställighetsförfarandena. Ytterligare anpassningar, framför allt inriktade på att åtgärda omotiverade förseningar, skulle hjälpa både fordringsägare och låntagare, vilket skulle hjälpa låntagarna att få en nystart. |
| --- | --- |

(26)

Utdragna insolvensförfaranden har identifierats som en av de viktigaste orsakerna till att bankerna inte genast åtgärdat de nödlidande lånen. De har också en stor inverkan på prissättningen av dessa tillgångar på sekundärmarknaden, eftersom resultatet, mätt i betalningar till fordringsägarna, inte är tillfredsställande. En analys av de nödlidande lånen visar att en fortsatt stor andel består av företagslån (cirka två tredjedelar) som är minst lämpade för ett snabbt och standardiserat förfarande. Under senare år har flera ändringar gjorts av både insolvensförfarandena och de civilrättsliga verkställighetsförfarandena. Ytterligare anpassningar, framför allt inriktade på att åtgärda omotiverade förseningar, skulle hjälpa både fordringsägare och låntagare, vilket skulle hjälpa låntagarna att få en nystart.

| (27) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Portugal att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(27)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Portugal att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (28) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Portugal säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(28)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Portugal säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (29) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Portugals ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Portugal har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Portugal utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Portugals ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Portugal har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Portugal utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (30) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(30)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (31) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendationerna 1, 2, 3 och 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Portugal att under 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och säkerställa lika tillgång till hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg av hög kvalitet för alla. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stödja sysselsättning och prioritera åtgärder som bevarar arbetstillfällen. Garantera ett tillräckligt och verkningsfullt socialt skydd och inkomststöd. Stödja användningen av digital teknik för att säkerställa att alla har tillgång till utbildning av hög kvalitet och öka företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vidta tillfälliga åtgärder som syftar till att säkerställa att företagen har tillgång till likviditet, i synnerhet små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, järnvägsinfrastruktur samt innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Öka effektiviteten i förvaltnings- och skattedomstolar. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 129.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Budgetkonsekvenserna uttrycks som procentandel av BNP 2020 enligt kommissionens vårprognos 2020 (200,4 miljarder euro).

8

(9)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/149

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Rumäniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Rumäniens konvergensprogram 2020

(2020/C 282/23)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Rumänien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Rumänien var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Rumänien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Rumäniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Rumäniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Rumänien har makroekonomiska obalanser. De svaga punkterna är framför allt kopplade till kostnadskonkurrenskraft och ett ökande underskott i bytesbalansen mot bakgrund av en expansiv finanspolitik och ett oförutsägbart företagsklimat. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Rumänien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Rumäniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Rumäniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Rumänien har makroekonomiska obalanser. De svaga punkterna är framför allt kopplade till kostnadskonkurrenskraft och ett ökande underskott i bytesbalansen mot bakgrund av en expansiv finanspolitik och ett oförutsägbart företagsklimat.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Rumänien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Rumänien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan olika regioner i Rumänien på grund av stora investerings- och arbetsproduktivitetsklyftor och olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Rumänien, vilket vänder den trend mot något minskande skillnader mellan huvudstaden och övriga regioner och mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan olika regioner i Rumänien på grund av stora investerings- och arbetsproduktivitetsklyftor och olika specialiseringsmönster. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Rumänien, vilket vänder den trend mot något minskande skillnader mellan huvudstaden och övriga regioner och mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Rumänien lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 8 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 14 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Rumänien lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 8 maj 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 14 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Rumänien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del. |
| --- | --- |

(11)

Rumänien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del.

| (12) | Den 3 april 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/509 (7), i vilket man konstaterade att det förelåg ett alltför stort underskott i Rumänien på grund av bristande efterlevnad av underskottskriteriet 2019. Denna slutsats grundade sig på regeringens uppdaterade finanspolitiska mål, som utgick från uppgifter om budgetgenomförandet dittills under året. Det offentliga underskottet 2019 på 4,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) bekräftade överträdelsen. Överträdelsen var en följd av att de offentligfinansiella obalanserna stegvis ökade under en period av kraftig ekonomisk tillväxt på grund av den expansiva finanspolitik som bedrivits sedan 2016. Systematiska och upprepade avvikelser från de nationella finanspolitiska reglerna under den perioden ledde till att reglerna i stort sett inte hade någon verkan. Dessutom har Rumänien upprepade gånger underlåtit att vidta verkningsfulla åtgärder som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelser. Den 3 april 2020 utfärdade rådet också en rekommendation (8) i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien senast 2022. |
| --- | --- |

(12)

Den 3 april 2020 antog rådet beslut (EU) 2020/509 (7), i vilket man konstaterade att det förelåg ett alltför stort underskott i Rumänien på grund av bristande efterlevnad av underskottskriteriet 2019. Denna slutsats grundade sig på regeringens uppdaterade finanspolitiska mål, som utgick från uppgifter om budgetgenomförandet dittills under året. Det offentliga underskottet 2019 på 4,3 % av bruttonationalprodukten (BNP) bekräftade överträdelsen. Överträdelsen var en följd av att de offentligfinansiella obalanserna stegvis ökade under en period av kraftig ekonomisk tillväxt på grund av den expansiva finanspolitik som bedrivits sedan 2016. Systematiska och upprepade avvikelser från de nationella finanspolitiska reglerna under den perioden ledde till att reglerna i stort sett inte hade någon verkan. Dessutom har Rumänien upprepade gånger underlåtit att vidta verkningsfulla åtgärder som svar på rådets rekommendationer inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelser. Den 3 april 2020 utfärdade rådet också en rekommendation (8) i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien senast 2022.

| (13) | Den långsiktiga hållbarheten i Rumäniens offentliga finanser stod på spel redan före covid-19-pandemin på grund av stora budgetunderskott och en enligt prognoserna betydande ökning av kostnaderna för en åldrande befolkning, framför allt pensioner. Pensionerna höjdes med 15 % i september 2019 och ska, på grundval av en pensionslag som antogs under sommaren 2019, höjas med 40 % i september 2020 och uppräknas i september 2021. Pensionsutgifterna kommer därmed att öka avsevärt under perioden 2020–2022. Hållbarheten i de offentliga finanserna äventyras ytterligare av covid-19-pandemins konsekvenser för den ekonomiska verksamheten och den budgetansträngning som krävs för att dämpa effekterna. Till följd av tidigare finanspolitiska beslut har Rumänien små finansiella buffertar för att hantera följderna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Den långsiktiga hållbarheten i Rumäniens offentliga finanser stod på spel redan före covid-19-pandemin på grund av stora budgetunderskott och en enligt prognoserna betydande ökning av kostnaderna för en åldrande befolkning, framför allt pensioner. Pensionerna höjdes med 15 % i september 2019 och ska, på grundval av en pensionslag som antogs under sommaren 2019, höjas med 40 % i september 2020 och uppräknas i september 2021. Pensionsutgifterna kommer därmed att öka avsevärt under perioden 2020–2022. Hållbarheten i de offentliga finanserna äventyras ytterligare av covid-19-pandemins konsekvenser för den ekonomiska verksamheten och den budgetansträngning som krävs för att dämpa effekterna. Till följd av tidigare finanspolitiska beslut har Rumänien små finansiella buffertar för att hantera följderna av covid-19-pandemin.

| (14) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 4,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 6,7 % av BNP 2020, och den offentliga skuldkvoten väntas öka från 35,2 % 2019 till 40,9 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt verkar vissa inkomster inte ha uppskattats enligt de underliggande makroekonomiska prognoserna och utvecklingen av vissa löpande utgifter verkar grunda sig på åtgärder för att stärka de offentliga finanserna som inte anges i programmet. |
| --- | --- |

(14)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 4,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 6,7 % av BNP 2020, och den offentliga skuldkvoten väntas öka från 35,2 % 2019 till 40,9 % 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. Det finns underliggande risker för budgetprognoserna, närmare bestämt verkar vissa inkomster inte ha uppskattats enligt de underliggande makroekonomiska prognoserna och utvecklingen av vissa löpande utgifter verkar grunda sig på åtgärder för att stärka de offentliga finanserna som inte anges i programmet.

| (15) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Rumänien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,2 % av BNP. Åtgärderna omfattar tekniska arbetslöshetsförmåner till anställda och liknande förmåner till andra arbetstagarkategorier, medicinsk utrustning och andra utgifter för att bekämpa covid-19 samt bonusar till vårdpersonal som arbetar med patienter som är covid-19-smittade. Dessutom har regeringen aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar skatteuppskov, påskyndade momsåterbetalningar, lånegarantier för små och medelstora företag, ett tillfälligt moratorium för hushållens och de små och medelstora företagens amorteringar samt uppskov med hyra och gas-, el- och vattenräkningar för små och medelstora företag. Sammantaget ligger de åtgärder som Rumäniens regering har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. |
| --- | --- |

(15)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Rumänien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,2 % av BNP. Åtgärderna omfattar tekniska arbetslöshetsförmåner till anställda och liknande förmåner till andra arbetstagarkategorier, medicinsk utrustning och andra utgifter för att bekämpa covid-19 samt bonusar till vårdpersonal som arbetar med patienter som är covid-19-smittade. Dessutom har regeringen aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Åtgärderna omfattar skatteuppskov, påskyndade momsåterbetalningar, lånegarantier för små och medelstora företag, ett tillfälligt moratorium för hushållens och de små och medelstora företagens amorteringar samt uppskov med hyra och gas-, el- och vattenräkningar för små och medelstora företag. Sammantaget ligger de åtgärder som Rumäniens regering har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020.

| (16) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Rumäniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,2 % av BNP 2020 och -11,4 % av BNP 2021. Enligt kommissionens beräkningar kommer den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP att uppgå till 46,2 % 2020. |
| --- | --- |

(16)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Rumäniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -9,2 % av BNP 2020 och -11,4 % av BNP 2021. Enligt kommissionens beräkningar kommer den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP att uppgå till 46,2 % 2020.

| (17) | Rumänien utlyste undantagstillstånd den 16 mars 2020. Från och med den 25 mars 2020 stängdes alla skolor och butiker, med undantag för de som säljer basförnödenheter, och restriktioner trädde i kraft vid gränserna. Invånarna fick röra sig ute endast i begränsade fall och striktare regler tillämpades för personer över 65 år. Rumänien förbjöd också resor till vissa länder och försatte flera städer i strikt karantän. Situationen har påverkat produktionssektorn och isoleringsåtgärderna har haft en mycket negativ inverkan på den ekonomiska verksamheten. Inom industrisektorn stängde flera tillverkare ner sin produktion under andra halvan av mars, vilket hade spridningseffekter i viktiga sektorer, t.ex. bilindustrin. En liknande utveckling har kunnat iakttas inom detaljhandeln och hotell- och restaurangbranschen. Den samlade effekten kommer att leda till en konjunkturnedgång under 2020. Undantagstillståndet upphörde den 14 maj 2020, och Rumänien meddelade att landet gradvis skulle lätta på restriktionerna. Den 15 maj 2020 infördes åtgärder för att underlätta förflyttningar inom städer, vissa butiker öppnade igen och det blev obligatoriskt med munskydd i slutna offentliga utrymmen och affärslokaler, i kollektivtrafiken och på arbetsplatser. Vissa tillverkare inom fordonsindustrin återupptog gradvis sin verksamhet i slutet av april och början av maj 2020. Regeringen förbereder ytterligare åtgärder för att få fart på ekonomin. |
| --- | --- |

(17)

Rumänien utlyste undantagstillstånd den 16 mars 2020. Från och med den 25 mars 2020 stängdes alla skolor och butiker, med undantag för de som säljer basförnödenheter, och restriktioner trädde i kraft vid gränserna. Invånarna fick röra sig ute endast i begränsade fall och striktare regler tillämpades för personer över 65 år. Rumänien förbjöd också resor till vissa länder och försatte flera städer i strikt karantän. Situationen har påverkat produktionssektorn och isoleringsåtgärderna har haft en mycket negativ inverkan på den ekonomiska verksamheten. Inom industrisektorn stängde flera tillverkare ner sin produktion under andra halvan av mars, vilket hade spridningseffekter i viktiga sektorer, t.ex. bilindustrin. En liknande utveckling har kunnat iakttas inom detaljhandeln och hotell- och restaurangbranschen. Den samlade effekten kommer att leda till en konjunkturnedgång under 2020. Undantagstillståndet upphörde den 14 maj 2020, och Rumänien meddelade att landet gradvis skulle lätta på restriktionerna. Den 15 maj 2020 infördes åtgärder för att underlätta förflyttningar inom städer, vissa butiker öppnade igen och det blev obligatoriskt med munskydd i slutna offentliga utrymmen och affärslokaler, i kollektivtrafiken och på arbetsplatser. Vissa tillverkare inom fordonsindustrin återupptog gradvis sin verksamhet i slutet av april och början av maj 2020. Regeringen förbereder ytterligare åtgärder för att få fart på ekonomin.

| (18) | Pandemin har inneburit oerhörda påfrestningar på hälso- och sjukvårdssystemet. Krisen slog mot ett system som kännetecknas av strukturella brister, såsom låga utgifter och ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård. Till följd av detta består den främsta utmaningen i att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och dess kapacitet att hantera kraftiga störningar. Som en del av de omedelbara insatserna köpte Rumänien in kritisk medicinsk utrustning och inkluderade vårdkostnader med koppling till covid-19 i minimiförmånspaketet för oförsäkrade personer. Betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, inbegripet familjeläkare, samt föråldrade vårdinrättningar, avsaknad av medicinsk utrustning, otillräcklig utbildning för vårdpersonal och begränsad kontinuitet och integration mellan olika vårdnivåer försvagar hälso- och sjukvårdssystems resiliens. Antalet rapporterade fall av ej tillgodosedda vårdbehov var på uppgång redan före covid-19-krisen och tillgången till hälso- och sjukvård har sannolikt försämrats. Pandemin har ytterligare belyst regionala skillnader och skillnaderna i hälso- och sjukvård för låginkomsttagare och äldre. På längre sikt är en åldrande befolkning och migration utmaningar som utsätter hälso- och sjukvårdssystemets hållbarhet för påfrestningar. Mot bakgrund av covid-19 är det lika viktigt att hantera strukturella problem, inbegripet utvecklingen av förebyggande hälsovård, öppenvård och samhällsbaserad vård, med välriktade offentliga politiska åtgärder. Långsiktiga investeringar kommer att behövas för att stärka det rumänska hälso- och sjukvårdssystemet genom att säkra vårdpersonal och utrustning, öka den tekniska och tillämpade forskningen och förbättra hälso- och sjukvårdens omfattning och tillgänglighet för hela befolkningen, även på landsbygden, inbegripet genom användning av e-hälsotjänster. |
| --- | --- |

(18)

Pandemin har inneburit oerhörda påfrestningar på hälso- och sjukvårdssystemet. Krisen slog mot ett system som kännetecknas av strukturella brister, såsom låga utgifter och ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård. Till följd av detta består den främsta utmaningen i att förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och dess kapacitet att hantera kraftiga störningar. Som en del av de omedelbara insatserna köpte Rumänien in kritisk medicinsk utrustning och inkluderade vårdkostnader med koppling till covid-19 i minimiförmånspaketet för oförsäkrade personer. Betydande brist på hälso- och sjukvårdspersonal, inbegripet familjeläkare, samt föråldrade vårdinrättningar, avsaknad av medicinsk utrustning, otillräcklig utbildning för vårdpersonal och begränsad kontinuitet och integration mellan olika vårdnivåer försvagar hälso- och sjukvårdssystems resiliens. Antalet rapporterade fall av ej tillgodosedda vårdbehov var på uppgång redan före covid-19-krisen och tillgången till hälso- och sjukvård har sannolikt försämrats. Pandemin har ytterligare belyst regionala skillnader och skillnaderna i hälso- och sjukvård för låginkomsttagare och äldre. På längre sikt är en åldrande befolkning och migration utmaningar som utsätter hälso- och sjukvårdssystemets hållbarhet för påfrestningar. Mot bakgrund av covid-19 är det lika viktigt att hantera strukturella problem, inbegripet utvecklingen av förebyggande hälsovård, öppenvård och samhällsbaserad vård, med välriktade offentliga politiska åtgärder. Långsiktiga investeringar kommer att behövas för att stärka det rumänska hälso- och sjukvårdssystemet genom att säkra vårdpersonal och utrustning, öka den tekniska och tillämpade forskningen och förbättra hälso- och sjukvårdens omfattning och tillgänglighet för hela befolkningen, även på landsbygden, inbegripet genom användning av e-hälsotjänster.

| (19) | En snabb ekonomisk tillväxt under senare år har lett till förbättrade sociala förhållanden. Hushållens disponibla bruttoinkomst ökade med 5,7 % under 2019. Risken för fattigdom och social utestängning låg på 31,2 % under 2019 och var bland de högsta i unionen, även om den har minskat stadigt. Pandemins inverkan på ekonomin kan dock leda till försämrade sociala förhållanden. Fattigdom och social utestängning, inbegripet barnfattigdom, fattigdom bland förvärvsarbetare och inkomstskillnader, förväntas öka, och sårbara grupper såsom arbetstagare med atypisk anställning, odeklarerad arbetskraft, egenföretagare, romer, personer med funktionsnedsättning, äldre och hemlösa är bland de mest utsatta. Omfattningen av och lämpligheten på åtgärder för socialt skydd, och skatte- och förmånssystemets möjligheter för att åstadkomma en jämnare inkomstfördelning är fortfarande begränsade. Barn på landsbygden och i informella bosättningar har begränsad tillgång till kvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg, näringsriktig kost, hälso- och sjukvård och boende. Sociala transfereringar har en mycket begränsad inverkan för att minska fattigdomen, och det sociala referensindex som används som beräkningsgrund för de flesta av de sociala förmånerna har inte uppdaterats sedan 2008. Miniminivån för inkomststöd är fortfarande en av de lägsta i unionen. Trots att minimiinkomstreformen antogs 2016 har den skjutits upp ytterligare, till 2021. Sociala och samhällsviktiga tjänster är till stor del ännu otillräckliga, även på områden såsom vatten och sanitet, energi och boende. Fördelningen inom landet är dessutom ojämn och kännetecknas av väsentliga skillnader mellan landsbygd och stad samt regionala skillnader. Detta kan begränsa kapaciteten att motverka pandemins inverkan. Den sociala ekonomins potential att förbättra de sociala förhållandena är fortfarande outnyttjad. |
| --- | --- |

(19)

En snabb ekonomisk tillväxt under senare år har lett till förbättrade sociala förhållanden. Hushållens disponibla bruttoinkomst ökade med 5,7 % under 2019. Risken för fattigdom och social utestängning låg på 31,2 % under 2019 och var bland de högsta i unionen, även om den har minskat stadigt. Pandemins inverkan på ekonomin kan dock leda till försämrade sociala förhållanden. Fattigdom och social utestängning, inbegripet barnfattigdom, fattigdom bland förvärvsarbetare och inkomstskillnader, förväntas öka, och sårbara grupper såsom arbetstagare med atypisk anställning, odeklarerad arbetskraft, egenföretagare, romer, personer med funktionsnedsättning, äldre och hemlösa är bland de mest utsatta. Omfattningen av och lämpligheten på åtgärder för socialt skydd, och skatte- och förmånssystemets möjligheter för att åstadkomma en jämnare inkomstfördelning är fortfarande begränsade. Barn på landsbygden och i informella bosättningar har begränsad tillgång till kvalitativ förskoleverksamhet och barnomsorg, näringsriktig kost, hälso- och sjukvård och boende. Sociala transfereringar har en mycket begränsad inverkan för att minska fattigdomen, och det sociala referensindex som används som beräkningsgrund för de flesta av de sociala förmånerna har inte uppdaterats sedan 2008. Miniminivån för inkomststöd är fortfarande en av de lägsta i unionen. Trots att minimiinkomstreformen antogs 2016 har den skjutits upp ytterligare, till 2021. Sociala och samhällsviktiga tjänster är till stor del ännu otillräckliga, även på områden såsom vatten och sanitet, energi och boende. Fördelningen inom landet är dessutom ojämn och kännetecknas av väsentliga skillnader mellan landsbygd och stad samt regionala skillnader. Detta kan begränsa kapaciteten att motverka pandemins inverkan. Den sociala ekonomins potential att förbättra de sociala förhållandena är fortfarande outnyttjad.

| (20) | Under 2019 var arbetsmarknadsutvecklingen fortsatt positiv, men det kvarstår olikheter mellan regioner, stads- och landsbygdsområden och mellan socioekonomiska grupper. Andelen utanför arbetskraften är hög, i synnerhet för kvinnor, unga, lågutbildade, personer med funktionsnedsättning och äldre. Mot bakgrund av covid-19-utbrottet kommer befintliga utmaningar sannolikt att fördjupas, tillsammans med en snabbt ökande arbetslöshet och andel som står utanför arbetskraften. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 6,5 % 2020 och återhämta sig något, till 5,4 % 2021. Odeklarerat arbete förblir en utmaning och dess negativa inverkan kan förvärras under rådande förhållanden, och visar på behovet av att stödja övergången till deklarerat arbete. Anpassade och lämpliga tjänster för att tillgodose behoven hos utsatta grupper och arbetstagare som påverkas av krisen är därför av stor vikt. Utöver det nyligen införda tekniska arbetslöshetssystemet är utökad tillgång till system för korttidsarbete, främjande av åtgärder för inkomststöd och möjligheter till flexibla arbetsformer och distansarbete för drabbade arbetstagare, med deltagande av arbetsmarknadens parter, avgörande för att man ska kunna stärka arbetsmarknadens motståndskraft på både kort och lång sikt. |
| --- | --- |

(20)

Under 2019 var arbetsmarknadsutvecklingen fortsatt positiv, men det kvarstår olikheter mellan regioner, stads- och landsbygdsområden och mellan socioekonomiska grupper. Andelen utanför arbetskraften är hög, i synnerhet för kvinnor, unga, lågutbildade, personer med funktionsnedsättning och äldre. Mot bakgrund av covid-19-utbrottet kommer befintliga utmaningar sannolikt att fördjupas, tillsammans med en snabbt ökande arbetslöshet och andel som står utanför arbetskraften. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 6,5 % 2020 och återhämta sig något, till 5,4 % 2021. Odeklarerat arbete förblir en utmaning och dess negativa inverkan kan förvärras under rådande förhållanden, och visar på behovet av att stödja övergången till deklarerat arbete. Anpassade och lämpliga tjänster för att tillgodose behoven hos utsatta grupper och arbetstagare som påverkas av krisen är därför av stor vikt. Utöver det nyligen införda tekniska arbetslöshetssystemet är utökad tillgång till system för korttidsarbete, främjande av åtgärder för inkomststöd och möjligheter till flexibla arbetsformer och distansarbete för drabbade arbetstagare, med deltagande av arbetsmarknadens parter, avgörande för att man ska kunna stärka arbetsmarknadens motståndskraft på både kort och lång sikt.

| (21) | Ihållande kompetensglapp och kompetensunderskott, som underbyggs av den demografiska utvecklingen och den begränsade arbetsmarknadsrelevansen för utbildning, begränsade Rumäniens ekonomiska tillväxtpotential även före pandemin. Under 2019 var andelen vuxna som deltog i utbildning 1,3 %, vilket är en av de lägsta siffrorna i unionen. Ett lågt deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg bidrar till ökade skillnader vad gäller elevernas möjligheter. Att utbildningen är jämlik, inkluderande och av hög kvalitet är fortsatt viktiga utmaningar och det behövs strategiska reformer inom detta område. Trots vissa framsteg under senare år har Rumänien en stor andel unga med högst grundskoleutbildning (15,3 % under 2019) och unga som varken arbetar eller studerar (14,7 %, en knapp ökning från 2018). Det finns fortfarande ingen integrerad, landsomfattande mekanism som riktar sig till elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. Utbildningsresultaten, i synnerhet på landsbygden och i ekonomiskt eftersatta områden, förbättras inte. Deltagandet i högre utbildning är lågt och förblir otillräckligt anpassat till arbetsmarknadens behov. Antalet högskoleutbildade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är fortsatt lågt. Rumäniens resultat är svaga i många delar av indexet för digital ekonomi och socialpolitik, inklusive digitala offentliga tjänster, digitala färdigheter hos hela befolkningen och digitalisering av företag. De grundläggande digitala färdigheterna och den grundläggande programvarukompetensen är bland de lägsta i unionen. På grund av ojämn digital infrastruktur och otillräckliga digitala färdigheter utgör omställningen till distansutbildning på grund av covid-19-pandemin en utmaning för utbildningsinstitutioner, utbildare och studerande, i synnerhet utsatta elever och romer. |
| --- | --- |

(21)

Ihållande kompetensglapp och kompetensunderskott, som underbyggs av den demografiska utvecklingen och den begränsade arbetsmarknadsrelevansen för utbildning, begränsade Rumäniens ekonomiska tillväxtpotential även före pandemin. Under 2019 var andelen vuxna som deltog i utbildning 1,3 %, vilket är en av de lägsta siffrorna i unionen. Ett lågt deltagande i förskoleverksamhet och barnomsorg bidrar till ökade skillnader vad gäller elevernas möjligheter. Att utbildningen är jämlik, inkluderande och av hög kvalitet är fortsatt viktiga utmaningar och det behövs strategiska reformer inom detta område. Trots vissa framsteg under senare år har Rumänien en stor andel unga med högst grundskoleutbildning (15,3 % under 2019) och unga som varken arbetar eller studerar (14,7 %, en knapp ökning från 2018). Det finns fortfarande ingen integrerad, landsomfattande mekanism som riktar sig till elever som lämnar skolan med högst grundskoleutbildning. Utbildningsresultaten, i synnerhet på landsbygden och i ekonomiskt eftersatta områden, förbättras inte. Deltagandet i högre utbildning är lågt och förblir otillräckligt anpassat till arbetsmarknadens behov. Antalet högskoleutbildade inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är fortsatt lågt. Rumäniens resultat är svaga i många delar av indexet för digital ekonomi och socialpolitik, inklusive digitala offentliga tjänster, digitala färdigheter hos hela befolkningen och digitalisering av företag. De grundläggande digitala färdigheterna och den grundläggande programvarukompetensen är bland de lägsta i unionen. På grund av ojämn digital infrastruktur och otillräckliga digitala färdigheter utgör omställningen till distansutbildning på grund av covid-19-pandemin en utmaning för utbildningsinstitutioner, utbildare och studerande, i synnerhet utsatta elever och romer.

| (22) | På grund av covid-19-pandemin och de åtgärder för att begränsa rörelsefriheten som följde, har leveranskedjor avbrutits i hela landet, företag har varit tvungna att skära ner på sin verksamhet eller till och med stänga ned och människor har inte kunnat arbeta. Företag av alla storlekar, men särskilt små och medelstora företag, drabbas hårt av störningarna i handeln och nedstängningen, och står inför likviditetsproblem och risk för konkurs. Regeringen har vidtagit åtgärder som kombinerar anpassat stöd till företag och inkomstskydd till alla drabbade arbetstagare. För att en återhämtning ska bli möjlig efter krisen kommer det att behövas ytterligare resurser för att fortsätta stödja företag och hushåll. Tjänstesektorn behöver särskilt uppmärksammas eftersom den har drabbats hårdast, och inom vissa undersektorer väntas nedgången pågå längre än för tillverkningssektorn. Regeringens insatsåtgärder inbegriper inrättandet av ett offentligt garantisystem (IMM Invest) med en finansieringsram på 15 miljarder rumänska leu, för att erbjuda statliga garantier till små och medelstora företag som tecknar räntefria lån för att finansiera investeringar och tillhandahålla rörelsekapital. Dessa garantier kommer också att vara fördelaktiga för bankerna, som behöver förbli välkapitaliserade och ha god likviditet för att säkerställa det nödvändiga kreditflödet till hushåll och företag. På grund av den hittills något begränsade roll som bankerna har haft vad gäller att tillhandahålla krediter till företag (i synnerhet till innovativa små och medelstora företag) räcker det kanske inte med enbart lånegarantier. |
| --- | --- |

(22)

På grund av covid-19-pandemin och de åtgärder för att begränsa rörelsefriheten som följde, har leveranskedjor avbrutits i hela landet, företag har varit tvungna att skära ner på sin verksamhet eller till och med stänga ned och människor har inte kunnat arbeta. Företag av alla storlekar, men särskilt små och medelstora företag, drabbas hårt av störningarna i handeln och nedstängningen, och står inför likviditetsproblem och risk för konkurs. Regeringen har vidtagit åtgärder som kombinerar anpassat stöd till företag och inkomstskydd till alla drabbade arbetstagare. För att en återhämtning ska bli möjlig efter krisen kommer det att behövas ytterligare resurser för att fortsätta stödja företag och hushåll. Tjänstesektorn behöver särskilt uppmärksammas eftersom den har drabbats hårdast, och inom vissa undersektorer väntas nedgången pågå längre än för tillverkningssektorn. Regeringens insatsåtgärder inbegriper inrättandet av ett offentligt garantisystem (IMM Invest) med en finansieringsram på 15 miljarder rumänska leu, för att erbjuda statliga garantier till små och medelstora företag som tecknar räntefria lån för att finansiera investeringar och tillhandahålla rörelsekapital. Dessa garantier kommer också att vara fördelaktiga för bankerna, som behöver förbli välkapitaliserade och ha god likviditet för att säkerställa det nödvändiga kreditflödet till hushåll och företag. På grund av den hittills något begränsade roll som bankerna har haft vad gäller att tillhandahålla krediter till företag (i synnerhet till innovativa små och medelstora företag) räcker det kanske inte med enbart lånegarantier.

| (23) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Krisen har visat än tydligare att Rumänien har ett kritiskt behov av att stimulera offentliga infrastrukturarbeten inom områden som hållbara transporter, ren energi och infrastruktur för miljötjänster och digitala tjänster. Transporterna i städerna lider av dålig sektorsövergripande organisation och av de lokala leverantörernas svaga administrativa kapacitet. Avfallshanteringssystemet kännetecknas fortfarande av mycket låg återvinningsgrad av kommunalt avfall och mycket höga deponinivåer. Införandet av den nationella energi- och klimatplanen kommer att kräva investeringar i ren produktion och användning av energi samt omställning i regioner som är beroende av en enda industri och koldioxidintensiva regioner. Satsningarna måste intensifieras för att utvidga och modernisera dricks- och spillvatteninfrastrukturen. Investeringar i luftövervakningsnätverket är också nödvändigt på grund av allvarliga strukturella brister. Det finns även behov av att modernisera och säkerställa interoperabiliteten för alla digitala offentliga tjänster som innebär informationsutbyte, bland annat på områdena sociala frågor, utbildning och hälso- och sjukvård. Stora regionala skillnader och låg produktivitet inom vissa sektorer är negativt för den hållbara tillväxten på lång sikt. Lika viktiga är investeringar för att främja ekonomins konkurrenskraft genom att stödja forskning och utveckling, innovativa små och medelstora företag och integrering i unionens strategiska värdekedjor. Företagens investeringar i forskning och utveckling är fortsatt återhållsamma och begränsade till ett litet antal undersektorer, vilka i hög grad är beroende av utländska direktinvesteringar. Minskad offentlig finansiering av forskning och utveckling har lett till låg vetenskaplig och teknisk kvalitet samt svaga kopplingar mellan forskning och näringsliv. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Rumänien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Rumänien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(23)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Krisen har visat än tydligare att Rumänien har ett kritiskt behov av att stimulera offentliga infrastrukturarbeten inom områden som hållbara transporter, ren energi och infrastruktur för miljötjänster och digitala tjänster. Transporterna i städerna lider av dålig sektorsövergripande organisation och av de lokala leverantörernas svaga administrativa kapacitet. Avfallshanteringssystemet kännetecknas fortfarande av mycket låg återvinningsgrad av kommunalt avfall och mycket höga deponinivåer. Införandet av den nationella energi- och klimatplanen kommer att kräva investeringar i ren produktion och användning av energi samt omställning i regioner som är beroende av en enda industri och koldioxidintensiva regioner. Satsningarna måste intensifieras för att utvidga och modernisera dricks- och spillvatteninfrastrukturen. Investeringar i luftövervakningsnätverket är också nödvändigt på grund av allvarliga strukturella brister. Det finns även behov av att modernisera och säkerställa interoperabiliteten för alla digitala offentliga tjänster som innebär informationsutbyte, bland annat på områdena sociala frågor, utbildning och hälso- och sjukvård. Stora regionala skillnader och låg produktivitet inom vissa sektorer är negativt för den hållbara tillväxten på lång sikt. Lika viktiga är investeringar för att främja ekonomins konkurrenskraft genom att stödja forskning och utveckling, innovativa små och medelstora företag och integrering i unionens strategiska värdekedjor. Företagens investeringar i forskning och utveckling är fortsatt återhållsamma och begränsade till ett litet antal undersektorer, vilka i hög grad är beroende av utländska direktinvesteringar. Minskad offentlig finansiering av forskning och utveckling har lett till låg vetenskaplig och teknisk kvalitet samt svaga kopplingar mellan forskning och näringsliv. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Rumänien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Rumänien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (24) | Reformen av den offentliga förvaltningen har stagnerat. Det finns ingen gällande ändamålsenlig ram för strategisk planering och budgetplanering, något som har en dominoeffekt på den strategiska visionen för landets utveckling på lång sikt, prioriteringen av åtgärder och den politiska samordningen på central och lokal nivå. Den sektorsspecifika strategiska ramen är fragmenterad och i vissa fall överlappande, medan åtgärder som ska vidtas inom sektorer inte prioriteras. Den strategiska förvaltningsrollen för regeringens generalsekretariat är ännu inte konsoliderad. Långt driven uppdelning av kompetenser och resurser fortsätter att påverka genomförandet av offentliga tjänster, i synnerhet på lokal nivå och i fattiga områden. Onödig byråkrati och otillräcklig kapacitet för att tillhandahålla tjänster (även digitala) av hög kvalitet har en negativ inverkan på befolkningen och företagen, särskilt under den här krisen. Byråkratiska förfaranden för att starta företag och lagstiftningskrav för tjänsteleverantörer, inklusive reglerade yrken, är ytterligare hinder för marknadens fortsatta utveckling. Ett fördjupat samarbete mellan de rumänska marknadskontrollmyndigheterna och tullmyndigheterna kan hjälpa till att minska volymen varor som importeras från tredjeländer och som inte överensstämmer med kraven. Frekventa omorganisationer och överanvändning av tillfälligt styre hindrar förvaltningens oberoende. Införandet av bolagsstyrning för statsägda företag förblir också en utmaning. |
| --- | --- |

(24)

Reformen av den offentliga förvaltningen har stagnerat. Det finns ingen gällande ändamålsenlig ram för strategisk planering och budgetplanering, något som har en dominoeffekt på den strategiska visionen för landets utveckling på lång sikt, prioriteringen av åtgärder och den politiska samordningen på central och lokal nivå. Den sektorsspecifika strategiska ramen är fragmenterad och i vissa fall överlappande, medan åtgärder som ska vidtas inom sektorer inte prioriteras. Den strategiska förvaltningsrollen för regeringens generalsekretariat är ännu inte konsoliderad. Långt driven uppdelning av kompetenser och resurser fortsätter att påverka genomförandet av offentliga tjänster, i synnerhet på lokal nivå och i fattiga områden. Onödig byråkrati och otillräcklig kapacitet för att tillhandahålla tjänster (även digitala) av hög kvalitet har en negativ inverkan på befolkningen och företagen, särskilt under den här krisen. Byråkratiska förfaranden för att starta företag och lagstiftningskrav för tjänsteleverantörer, inklusive reglerade yrken, är ytterligare hinder för marknadens fortsatta utveckling. Ett fördjupat samarbete mellan de rumänska marknadskontrollmyndigheterna och tullmyndigheterna kan hjälpa till att minska volymen varor som importeras från tredjeländer och som inte överensstämmer med kraven. Frekventa omorganisationer och överanvändning av tillfälligt styre hindrar förvaltningens oberoende. Införandet av bolagsstyrning för statsägda företag förblir också en utmaning.

| (25) | Förutsägbarheten i beslutsfattandet är fortfarande ett stort problem. Före krisen följdes endast runt en tredjedel av den årliga regeringsplanen. Antalet undantagsförordningar som godkändes var fortsatt mycket högt, vilket skapade osäkerhet och hämmade sannolikt investeringar. Exempelvis hade GEO 114/2018 stor socioekonomisk inverkan på flera sektorer, inklusive finanssektorn. Även om bestämmelser med negativa konsekvenser för banksektorn har dragits tillbaka, gäller fortfarande vissa av de åtgärder som eventuellt kan påverka genomförbarheten av pensionsfonderna inom den andra pelaren på lång sikt. Förutsägbarhet och stabilitet i lagstiftningen om offentlig upphandling är fortfarande stora utmaningar. Effektiviteten i offentlig upphandling fortsätter att vara ett orosmoln, liksom att det saknas garantier för vissa åtgärder, särskilt systematisk förhandskontroll. Det görs få framsteg med att förbättra konsekvensutredningarnas styrning, kvalitet och ändamålsenlighet. Det finns ingen institutionell ram för kvalitetskontroll på regeringsnivå och alternativen för att inrätta en konsekvensutredningsnämnd utvärderas fortfarande. Den sociala dialogens funktion är fortsatt begränsad, i synnerhet på sektorsnivå, samtidigt som ett meningsfullt och kontinuerligt deltagande av arbetsmarknadens parter är centralt för att lyckas med strategier för att lätta på restriktionerna eller återhämtningsstrategier med beaktande av den pågående krisen. Den inrättade institutionella ramen för samråd används inte tillräckligt för att bidra till beslutsprocessen och gör inte arbetsmarknadens parter tillräckligt delaktiga i utformandet och genomförandet av reformer. Samtalen om ändringar av lagen om den sociala dialogen och granskning av ekonomiska sektorer har stannat av. Uppföljningen av Internationella arbetsorganisationens rekommendationer som utfärdades i april 2018 är fortfarande oviss. Avsaknaden av en permanent objektiv mekanism för att fastställa minimilönen kan ha en negativ inverkan på företagsklimatet. |
| --- | --- |

(25)

Förutsägbarheten i beslutsfattandet är fortfarande ett stort problem. Före krisen följdes endast runt en tredjedel av den årliga regeringsplanen. Antalet undantagsförordningar som godkändes var fortsatt mycket högt, vilket skapade osäkerhet och hämmade sannolikt investeringar. Exempelvis hade GEO 114/2018 stor socioekonomisk inverkan på flera sektorer, inklusive finanssektorn. Även om bestämmelser med negativa konsekvenser för banksektorn har dragits tillbaka, gäller fortfarande vissa av de åtgärder som eventuellt kan påverka genomförbarheten av pensionsfonderna inom den andra pelaren på lång sikt. Förutsägbarhet och stabilitet i lagstiftningen om offentlig upphandling är fortfarande stora utmaningar. Effektiviteten i offentlig upphandling fortsätter att vara ett orosmoln, liksom att det saknas garantier för vissa åtgärder, särskilt systematisk förhandskontroll. Det görs få framsteg med att förbättra konsekvensutredningarnas styrning, kvalitet och ändamålsenlighet. Det finns ingen institutionell ram för kvalitetskontroll på regeringsnivå och alternativen för att inrätta en konsekvensutredningsnämnd utvärderas fortfarande. Den sociala dialogens funktion är fortsatt begränsad, i synnerhet på sektorsnivå, samtidigt som ett meningsfullt och kontinuerligt deltagande av arbetsmarknadens parter är centralt för att lyckas med strategier för att lätta på restriktionerna eller återhämtningsstrategier med beaktande av den pågående krisen. Den inrättade institutionella ramen för samråd används inte tillräckligt för att bidra till beslutsprocessen och gör inte arbetsmarknadens parter tillräckligt delaktiga i utformandet och genomförandet av reformer. Samtalen om ändringar av lagen om den sociala dialogen och granskning av ekonomiska sektorer har stannat av. Uppföljningen av Internationella arbetsorganisationens rekommendationer som utfärdades i april 2018 är fortfarande oviss. Avsaknaden av en permanent objektiv mekanism för att fastställa minimilönen kan ha en negativ inverkan på företagsklimatet.

| (26) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(26)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Det gäller även de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (27) | Efter mycket motvind de senaste åren har trycket på banksektorn avtagit, eftersom flera av de åtgärder som orsakat oro tidigare (inklusive bankskatten) avbröts i början av 2020. Banksektorn gick in i den rådande covid-19-krisen välkapitaliserad och med god likviditet, samtidigt som andelen nödlidande lån sjönk till under 5 %. De åtgärder som vidtagits av regeringen för att stödja hushåll och företag, särskilt små och medelstora företag, är också viktiga för att bevara banksektorns motståndskraft och bankernas kapacitet att absorbera chocker. Affärsbankerna har även vidtagit åtgärder för att stödja sina kunder, såsom senareläggning av amorteringar och räntebetalningar, förlängning av återbetalning av krediter, säkerställande av att uttagsautomaterna är påfyllda och minskade avgifter för onlinetjänster. Den 20 mars 2020 sänkte Rumäniens centralbank styrräntan och har sedan dess börjat köpa RON-betecknade statspapper på sekundärmarknaden för att säkerställa en smidig finansiering av den reala ekonomin och den offentliga sektorn. Trots åtgärderna, inbegripet den flexibilitet i tillsynen som beviljats av tillsynsmyndigheterna, kommer tillgångskvaliteten sannolikt att försämras under de kommande månaderna. Att bibehålla försiktiga utlåningsvillkor och prioritera stöd till lönsamma låntagare kommer därmed att bidra till att säkra tillgångskvaliteten inom banksektorn. Att säkerställa ett stabilt och förutsägbart regelverk för banker är dessutom en viktig förutsättning för att bevara deras aktiva roll vid tillförseln av kredit till ekonomin och för att stödja den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

(27)

Efter mycket motvind de senaste åren har trycket på banksektorn avtagit, eftersom flera av de åtgärder som orsakat oro tidigare (inklusive bankskatten) avbröts i början av 2020. Banksektorn gick in i den rådande covid-19-krisen välkapitaliserad och med god likviditet, samtidigt som andelen nödlidande lån sjönk till under 5 %. De åtgärder som vidtagits av regeringen för att stödja hushåll och företag, särskilt små och medelstora företag, är också viktiga för att bevara banksektorns motståndskraft och bankernas kapacitet att absorbera chocker. Affärsbankerna har även vidtagit åtgärder för att stödja sina kunder, såsom senareläggning av amorteringar och räntebetalningar, förlängning av återbetalning av krediter, säkerställande av att uttagsautomaterna är påfyllda och minskade avgifter för onlinetjänster. Den 20 mars 2020 sänkte Rumäniens centralbank styrräntan och har sedan dess börjat köpa RON-betecknade statspapper på sekundärmarknaden för att säkerställa en smidig finansiering av den reala ekonomin och den offentliga sektorn. Trots åtgärderna, inbegripet den flexibilitet i tillsynen som beviljats av tillsynsmyndigheterna, kommer tillgångskvaliteten sannolikt att försämras under de kommande månaderna. Att bibehålla försiktiga utlåningsvillkor och prioritera stöd till lönsamma låntagare kommer därmed att bidra till att säkra tillgångskvaliteten inom banksektorn. Att säkerställa ett stabilt och förutsägbart regelverk för banker är dessutom en viktig förutsättning för att bevara deras aktiva roll vid tillförseln av kredit till ekonomin och för att stödja den ekonomiska återhämtningen.

| (28) | Betydande lagändringar och politiska påtryckningar på domstolsväsendet under 2017, 2018 och stora delar av 2019 har påverkat rättssystemets effektivitet, kvalitet och oberoende samt dess kapacitet att utreda och bestraffa korruption på hög nivå. Även om regeringen för närvarande stödjer åtgärder för att förebygga och bestraffa korruption, och har visat vilja att dra tillbaka några av de mest kontroversiella åtgärderna, har Rumänien ännu inte genomfört de nödvändiga ändringarna i lagstiftningen. Detta övervakas med hjälp av samarbets- och kontrollmekanismen. Inom ramen för denna mekanism fortsätter kommissionen att övervaka reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption i Rumänien. Därför omfattas de områdena inte av 2020 års landsspecifika rekommendationer för Rumänien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet. |
| --- | --- |

(28)

Betydande lagändringar och politiska påtryckningar på domstolsväsendet under 2017, 2018 och stora delar av 2019 har påverkat rättssystemets effektivitet, kvalitet och oberoende samt dess kapacitet att utreda och bestraffa korruption på hög nivå. Även om regeringen för närvarande stödjer åtgärder för att förebygga och bestraffa korruption, och har visat vilja att dra tillbaka några av de mest kontroversiella åtgärderna, har Rumänien ännu inte genomfört de nödvändiga ändringarna i lagstiftningen. Detta övervakas med hjälp av samarbets- och kontrollmekanismen. Inom ramen för denna mekanism fortsätter kommissionen att övervaka reformen av rättsväsendet och kampen mot korruption i Rumänien. Därför omfattas de områdena inte av 2020 års landsspecifika rekommendationer för Rumänien, men de har betydelse för utvecklingen av en positiv socioekonomisk miljö i landet.

| (29) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Rumänien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(29)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Rumänien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (30) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Rumäniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Rumänien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Rumänien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Rumäniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Rumänien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Rumänien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (31) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

| (32) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 4. |
| --- | --- |

(32)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. De landsspecifika rekommendationer för 2020 som är direkt inriktade på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011 återspeglas i rekommendation 4.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Rumänien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Bedriva en finanspolitik i enlighet med rådets rekommendation av den 3 april 2020, samtidigt som alla nödvändiga åtgärder för att effektivt hantera pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen vidtas. Undvika införandet av permanenta åtgärder som skulle riskera den finanspolitiska hållbarheten. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, särskilt vad gäller vårdpersonal och medicinsk utrustning, samt förbättra tillgången till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillhandahålla lämplig inkomstersättning och utöka åtgärderna för socialt skydd och tillgången till samhällsviktiga tjänster för alla. Minska covid-19-krisens effekter på sysselsättningen genom flexibla arbetsformer och aktiveringspolitik. Stärka kompetensen och det digitala lärandet, och säkerställa lika tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Säkerställa likviditetsstöd till ekonomin för att främja hushåll och företag, i synnerhet små och medelstora företag och egenföretagare. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och den digitala omställningen, särskilt hållbara transporter, infrastruktur för digitala tjänster, ren och effektiv produktion och användning av energi samt miljöinfrastruktur, även i kolregionerna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Förbättra den offentliga förvaltningens kvalitet och ändamålsenlighet och förutsägbarheten i beslutsfattandet, bland annat genom lämpligt deltagande av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 135.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Rådets beslut (EU) 2020/509 av den 3 april 2020 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Rumänien (EUT L 110, 8.4.2020, s. 58).

7

(8)  Rådets rekommendation av den 3 april 2020 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra i Rumänien (EUT C 116, 8.4.2020, s. 1).

8

(9)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/157

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Sloveniens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sloveniens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/24)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovenien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovenien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Slovenien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Sloveniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Sloveniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Slovenien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Sloveniens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Sloveniens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovenien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovenien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de slovenska regionerna på grund av den ekonomiska verksamhetens olika specialiserings- och koncentrationsmönster. Detta medför en betydande risk för att de redan iakttagna ökande skillnaderna mellan huvudstaden och resten av landet blir allt större. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan de slovenska regionerna på grund av den ekonomiska verksamhetens olika specialiserings- och koncentrationsmönster. Detta medför en betydande risk för att de redan iakttagna ökande skillnaderna mellan huvudstaden och resten av landet blir allt större. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Slovenien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Slovenien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Slovenien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Slovenien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Som en del av de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 13 juli 2018 (7) rekommenderade rådet Slovenien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (8) inte överstiger 3,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,65 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet för 2019 samt för 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse. |
| --- | --- |

(12)

Som en del av de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 13 juli 2018 (7) rekommenderade rådet Slovenien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (8) inte överstiger 3,1 % 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på minst 0,65 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet för 2019 samt för 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse.

| (13) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,5 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,1 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 66,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 82,4 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,5 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,1 % av BNP 2020. Efter att ha sjunkit till 66,1 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 82,4 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovenien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar system för korttidsarbete för tillfälligt uppsagda arbetstagare och egenföretagare (2,3 % av BNP), högre utgifter för hälso- och sjukvård (0,5 % av BNP), kompensation till arbetstagare som stannar kvar på arbetsplatsen (0,4 % av BNP), krisbonus för offentliganställda (0,4 % av BNP), skatteuppskov (0,4 % av BNP) och ekonomiskt stöd till utsatta grupper (0,2 % av BNP). Dessutom har Slovenien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier (4,8 % av BNP), skatteuppskov (0,2 % av BNP) och befrielse från sociala avgifter för egenföretagare (0,1 % av BNP). I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Slovenien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovenien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 4,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar system för korttidsarbete för tillfälligt uppsagda arbetstagare och egenföretagare (2,3 % av BNP), högre utgifter för hälso- och sjukvård (0,5 % av BNP), kompensation till arbetstagare som stannar kvar på arbetsplatsen (0,4 % av BNP), krisbonus för offentliganställda (0,4 % av BNP), skatteuppskov (0,4 % av BNP) och ekonomiskt stöd till utsatta grupper (0,2 % av BNP). Dessutom har Slovenien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5,1 % av BNP. Åtgärderna omfattar lånegarantier (4,8 % av BNP), skatteuppskov (0,2 % av BNP) och befrielse från sociala avgifter för egenföretagare (0,1 % av BNP). I kommissionens vårprognos 2020 behandlas dock alla skatteuppskov som likviditetsåtgärder utan negativa budgetkonsekvenser under 2020. Sammantaget ligger de åtgärder som Slovenien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sloveniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,2 % av BNP 2020 och -2,1 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 83,7 % av BNP 2020 och 79,9 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sloveniens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,2 % av BNP 2020 och -2,1 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 83,7 % av BNP 2020 och 79,9 % av BNP 2021.

| (16) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Sloveniens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(16)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Sloveniens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (17) | Den 12 mars 2020 kungjorde Slovenien att covid-19-epidemin omfattas av landets lag om överförbara sjukdomar och vidtog folkhälsoåtgärder för att begränsa virusets spridning. Detta omfattade en samordning av den offentliga hälso- och sjukvården, primär- och sekundärvården och andra tjänster och deras olika roller samt införandet av lämpliga testprotokoll. Samtidigt införde Slovenien strikta åtgärder för att begränsa rörelsefriheten, medan matbutiker, apotek, banker, bensinstationer och postkontor hölls öppna. Åtgärderna för den offentliga hälso- och sjukvården och för att begränsa rörelsefriheten hjälpte Slovenien i den första vågen (mars–maj) att förhindra att antalet svårt sjuka översteg hälso- och sjukvårdssystemets kapacitet i landet. Till följd av åtgärderna för att begränsa rörelsefriheten stängde många företag tillfälligt eller minskade sin verksamhet. I en öppen och exportinriktad ekonomi som Slovenien har störningar i leveranskedjan och en minskad global efterfrågan på produkter haft en särskilt stor inverkan på tillväxten. På grund av osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen skjuts många investeringsbeslut upp i den privata sektorn. Eftersom transport- och turismsektorerna, som är två av Sloveniens viktigaste sektorer, förväntas vara de mest utsatta med en minskning på 70 % av omsättningen 2020, väntas en mycket kraftig minskning av BNP för 2020. |
| --- | --- |

(17)

Den 12 mars 2020 kungjorde Slovenien att covid-19-epidemin omfattas av landets lag om överförbara sjukdomar och vidtog folkhälsoåtgärder för att begränsa virusets spridning. Detta omfattade en samordning av den offentliga hälso- och sjukvården, primär- och sekundärvården och andra tjänster och deras olika roller samt införandet av lämpliga testprotokoll. Samtidigt införde Slovenien strikta åtgärder för att begränsa rörelsefriheten, medan matbutiker, apotek, banker, bensinstationer och postkontor hölls öppna. Åtgärderna för den offentliga hälso- och sjukvården och för att begränsa rörelsefriheten hjälpte Slovenien i den första vågen (mars–maj) att förhindra att antalet svårt sjuka översteg hälso- och sjukvårdssystemets kapacitet i landet. Till följd av åtgärderna för att begränsa rörelsefriheten stängde många företag tillfälligt eller minskade sin verksamhet. I en öppen och exportinriktad ekonomi som Slovenien har störningar i leveranskedjan och en minskad global efterfrågan på produkter haft en särskilt stor inverkan på tillväxten. På grund av osäkerheten om den ekonomiska utvecklingen skjuts många investeringsbeslut upp i den privata sektorn. Eftersom transport- och turismsektorerna, som är två av Sloveniens viktigaste sektorer, förväntas vara de mest utsatta med en minskning på 70 % av omsättningen 2020, väntas en mycket kraftig minskning av BNP för 2020.

| (18) | I slutet av april 2020 antog de slovenska myndigheterna två åtgärdspaket för att motverka den chock som covid-19 innebär, i enlighet med den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder i kommissionens meddelande av den 19 mars 2020. Det första åtgärdspaketet – på omkring 3,1 miljarder euro, motsvarande cirka 6,4 % av BNP – är främst inriktat på att skydda arbetstillfällen och socialt utsatta grupper. Staten täcker löneersättning, sjukersättning och sociala avgifter för tillfälliga uppsägningar samt pensionsförsäkringsavgifter för anställda som stannar kvar på arbetsplatsen. För att minska företagens och hushållens likviditetsproblem kan lånebetalningar skjutas upp i upp till tolv månader. Det andra paketet – på omkring 2 miljarder euro, motsvarande cirka 4,2 % av BNP – ger främst likviditetsstöd till företag. Paketet omfattar ett statligt garantisystem via banker, vilket gör det möjligt att bevilja lån till stora företag som garanteras av staten upp till 70 % av kapitalbeloppet och lån till små och medelstora företag som garanteras upp till 80 %. Avsikten med att bevilja uppskov med betalningar av skatter och befrielse från sociala avgifter och påskynda offentliga myndigheters avtalsenliga utbetalningar är att hjälpa företag att komma till rätta med svårigheter som rör likviditeten och tillgången till finansiering. |
| --- | --- |

(18)

I slutet av april 2020 antog de slovenska myndigheterna två åtgärdspaket för att motverka den chock som covid-19 innebär, i enlighet med den tillfälliga ramen för statliga stödåtgärder i kommissionens meddelande av den 19 mars 2020. Det första åtgärdspaketet – på omkring 3,1 miljarder euro, motsvarande cirka 6,4 % av BNP – är främst inriktat på att skydda arbetstillfällen och socialt utsatta grupper. Staten täcker löneersättning, sjukersättning och sociala avgifter för tillfälliga uppsägningar samt pensionsförsäkringsavgifter för anställda som stannar kvar på arbetsplatsen. För att minska företagens och hushållens likviditetsproblem kan lånebetalningar skjutas upp i upp till tolv månader. Det andra paketet – på omkring 2 miljarder euro, motsvarande cirka 4,2 % av BNP – ger främst likviditetsstöd till företag. Paketet omfattar ett statligt garantisystem via banker, vilket gör det möjligt att bevilja lån till stora företag som garanteras av staten upp till 70 % av kapitalbeloppet och lån till små och medelstora företag som garanteras upp till 80 %. Avsikten med att bevilja uppskov med betalningar av skatter och befrielse från sociala avgifter och påskynda offentliga myndigheters avtalsenliga utbetalningar är att hjälpa företag att komma till rätta med svårigheter som rör likviditeten och tillgången till finansiering.

| (19) | Med en ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster i början av covid-19-utbrottet stod Slovenien inför utmaningar för att säkerställa en tillräcklig hälso- och sjukvårdskapacitet. Virusutbrottet har avslöjat strukturella problem i hälso- och sjukvårdssystemet. Till exempel är den relativt låga läkartätheten ytterligare en utmaning när det gäller att bekämpa epidemin. Därför är det viktigt att anställa mer utbildad vårdpersonal, skydda deras arbetsvillkor och anställa dem där behoven är som störst. Det är nödvändigt att använda diagnostik, tester och e-hälsa som möjliggör uppföljning och telemedicin. Riktad forskning och innovativa lösningar är också viktiga för att hjälpa den offentliga hälso- och sjukvården att samla in och använda anonymiserade data för att fatta välgrundade beslut. Krisen understryker behovet av att skydda den finansiella kapaciteten hos systemen för hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg. Inom båda dessa system är strukturreformer förestående. Ett snabbt antagande och genomförande av en ny lag om hälso- och sjukvård och om hälso- och sjukvårdsförsäkringar, som breddar hälso- och sjukvårdens finansieringskällor och skapar ekonomiska buffertar, kommer att minska fluktuationerna i de ekonomiska resurserna under konjunkturcykeln. Avsaknaden av en lag om långvarig vård och omsorg har begränsat Sloveniens förmåga att bekämpa covid-19-utbrottet inom de mest drabbade vårdinstitutionerna. Eftersom äldre personer, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska sjukdomar har en förhöjd risk för att bli allvarligt sjuka på grund av viruset, behövs ytterligare betydande insatser för att säkerställa långvarig vård och omsorg av hög kvalitet som är väl integrerad med hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

(19)

Med en ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster i början av covid-19-utbrottet stod Slovenien inför utmaningar för att säkerställa en tillräcklig hälso- och sjukvårdskapacitet. Virusutbrottet har avslöjat strukturella problem i hälso- och sjukvårdssystemet. Till exempel är den relativt låga läkartätheten ytterligare en utmaning när det gäller att bekämpa epidemin. Därför är det viktigt att anställa mer utbildad vårdpersonal, skydda deras arbetsvillkor och anställa dem där behoven är som störst. Det är nödvändigt att använda diagnostik, tester och e-hälsa som möjliggör uppföljning och telemedicin. Riktad forskning och innovativa lösningar är också viktiga för att hjälpa den offentliga hälso- och sjukvården att samla in och använda anonymiserade data för att fatta välgrundade beslut. Krisen understryker behovet av att skydda den finansiella kapaciteten hos systemen för hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg. Inom båda dessa system är strukturreformer förestående. Ett snabbt antagande och genomförande av en ny lag om hälso- och sjukvård och om hälso- och sjukvårdsförsäkringar, som breddar hälso- och sjukvårdens finansieringskällor och skapar ekonomiska buffertar, kommer att minska fluktuationerna i de ekonomiska resurserna under konjunkturcykeln. Avsaknaden av en lag om långvarig vård och omsorg har begränsat Sloveniens förmåga att bekämpa covid-19-utbrottet inom de mest drabbade vårdinstitutionerna. Eftersom äldre personer, personer med funktionsnedsättning och personer med kroniska sjukdomar har en förhöjd risk för att bli allvarligt sjuka på grund av viruset, behövs ytterligare betydande insatser för att säkerställa långvarig vård och omsorg av hög kvalitet som är väl integrerad med hälso- och sjukvårdstjänster.

| (20) | Den hälsomässiga och ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin har inneburit ett exempellöst tryck på Sloveniens arbetsmarknad och system för socialt skydd. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7 % 2020 och återhämta sig något, till 5,1 % 2021. För att bromsa den snabba ökningen av arbetslösheten i de mest utsatta sektorerna har Slovenien gjort heltäckande politiska insatser som kombinerar förebyggande åtgärder med åtgärder som syftar till att underlätta för arbetstagare att snabbt återvända till arbetsmarknaden. De viktigaste politiska insatserna, som har gjorts i samråd med arbetsmarknadens parter, inriktas på att uppnå en varaktig och rättvis återhämtning genom att stärka befintliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för att bevara sysselsättningen, inbegripet system för korttidsarbete, och införa annat tidsbundet stöd till företag, såsom lönesubventioner och befrielse från sociala avgifter. Dessa åtgärder ska bidra till att minska inkomstbortfall för alla arbetstagare, även personer med atypisk anställning och egenföretagare. Flexibla arbetsformer, inbegripet flexibilitet på arbetsplatsen (t.ex. bestämmelser om distansarbete), flexibel arbetstid (t.ex. bestämmelser om flextid) och flexibilitet i arbetets organisation (t.ex. interna tjänster inom företaget) kan på ett betydande sätt bidra till att bibehålla sysselsättningen under nedstängningar och när den ekonomiska aktiviteten återupptas. Att främja företagarandan kommer att vara avgörande för att få fart på ekonomin igen och göra nödvändiga anpassningar efter covid-19-krisen. Därför är det särskilt viktigt att stödja egenföretagare genom att minska den administrativa bördan och ekonomiska nackdelar jämfört med anställda. |
| --- | --- |

(20)

Den hälsomässiga och ekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin har inneburit ett exempellöst tryck på Sloveniens arbetsmarknad och system för socialt skydd. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 7 % 2020 och återhämta sig något, till 5,1 % 2021. För att bromsa den snabba ökningen av arbetslösheten i de mest utsatta sektorerna har Slovenien gjort heltäckande politiska insatser som kombinerar förebyggande åtgärder med åtgärder som syftar till att underlätta för arbetstagare att snabbt återvända till arbetsmarknaden. De viktigaste politiska insatserna, som har gjorts i samråd med arbetsmarknadens parter, inriktas på att uppnå en varaktig och rättvis återhämtning genom att stärka befintliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder och system för att bevara sysselsättningen, inbegripet system för korttidsarbete, och införa annat tidsbundet stöd till företag, såsom lönesubventioner och befrielse från sociala avgifter. Dessa åtgärder ska bidra till att minska inkomstbortfall för alla arbetstagare, även personer med atypisk anställning och egenföretagare. Flexibla arbetsformer, inbegripet flexibilitet på arbetsplatsen (t.ex. bestämmelser om distansarbete), flexibel arbetstid (t.ex. bestämmelser om flextid) och flexibilitet i arbetets organisation (t.ex. interna tjänster inom företaget) kan på ett betydande sätt bidra till att bibehålla sysselsättningen under nedstängningar och när den ekonomiska aktiviteten återupptas. Att främja företagarandan kommer att vara avgörande för att få fart på ekonomin igen och göra nödvändiga anpassningar efter covid-19-krisen. Därför är det särskilt viktigt att stödja egenföretagare genom att minska den administrativa bördan och ekonomiska nackdelar jämfört med anställda.

| (21) | För att mildra de sociala konsekvenserna av covid-19-krisen är det viktigt att Slovenien fortsätter att tillhandahålla ett lämpligt paket med sociala förmåner. Det kommer därför att bli nödvändigt att regelbundet övervaka krisens effekter på fattigdomen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de äldre, särskilt kvinnor, som löpte en större risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning än unionsgenomsnittet före krisen. Ändringen av pensionslagstiftningen, som antogs av nationalförsamlingen i november 2019, förväntas förbättra pensionernas tillräcklighet för nya pensionärer, medan de nuvarande pensionärerna, även de som befinner sig på eller under fattigdomsgränsen, inte kommer att dra nytta av ändringen. Att erbjuda organisationer som är verksamma i första ledet ytterligare ekonomiskt stöd skulle säkerställa att covid-19-pandemin inte på ett oproportionerligt sätt påverkar personer som löper risk att drabbas av social utestängning och att deras grundläggande behov tillgodoses, såsom dagliga måltider och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

(21)

För att mildra de sociala konsekvenserna av covid-19-krisen är det viktigt att Slovenien fortsätter att tillhandahålla ett lämpligt paket med sociala förmåner. Det kommer därför att bli nödvändigt att regelbundet övervaka krisens effekter på fattigdomen. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de äldre, särskilt kvinnor, som löpte en större risk att drabbas av fattigdom eller social utestängning än unionsgenomsnittet före krisen. Ändringen av pensionslagstiftningen, som antogs av nationalförsamlingen i november 2019, förväntas förbättra pensionernas tillräcklighet för nya pensionärer, medan de nuvarande pensionärerna, även de som befinner sig på eller under fattigdomsgränsen, inte kommer att dra nytta av ändringen. Att erbjuda organisationer som är verksamma i första ledet ytterligare ekonomiskt stöd skulle säkerställa att covid-19-pandemin inte på ett oproportionerligt sätt påverkar personer som löper risk att drabbas av social utestängning och att deras grundläggande behov tillgodoses, såsom dagliga måltider och hälso- och sjukvård.

| (22) | Likviditetsåtgärder vidtogs för företag i april 2020, men det finns fortfarande bärkraftiga företag, såsom mindre innovativa företag med hög tillväxt som saknar tillräcklig finansiell historik som gör det möjligt för bankerna att motivera att dessa företag beviljas kredit. Förbättrad tillgång till alternativa finansieringskällor, bland annat instrument för egenkapitalfinansiering (t.ex. riskkapital), kan bli nödvändigt, framför allt i länder som Slovenien, där aktiemarknaderna är underutvecklade. Sloveniens befintliga verktyg för eget kapital kan vara ett sätt att slussa hjälpinsatser till de företag som framgångsrikt tar sig igenom krisen, såsom innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och expanderande företag, i enlighet med vad andra medlemsstater planerar att göra. Tillämpningen av de skyddsåtgärder som föreskrivs i unionens bestämmelser kommer att säkerställa att dessa tillskott inte inverkar negativt på företagens effektivitet eller ekonomiska konkurrens. |
| --- | --- |

(22)

Likviditetsåtgärder vidtogs för företag i april 2020, men det finns fortfarande bärkraftiga företag, såsom mindre innovativa företag med hög tillväxt som saknar tillräcklig finansiell historik som gör det möjligt för bankerna att motivera att dessa företag beviljas kredit. Förbättrad tillgång till alternativa finansieringskällor, bland annat instrument för egenkapitalfinansiering (t.ex. riskkapital), kan bli nödvändigt, framför allt i länder som Slovenien, där aktiemarknaderna är underutvecklade. Sloveniens befintliga verktyg för eget kapital kan vara ett sätt att slussa hjälpinsatser till de företag som framgångsrikt tar sig igenom krisen, såsom innovativa små och medelstora företag, uppstartsföretag och expanderande företag, i enlighet med vad andra medlemsstater planerar att göra. Tillämpningen av de skyddsåtgärder som föreskrivs i unionens bestämmelser kommer att säkerställa att dessa tillskott inte inverkar negativt på företagens effektivitet eller ekonomiska konkurrens.

| (23) | Covid-19-krisen har allvarligt påverkat möjligheterna för i övrigt sunda företag och hushåll att betala sina räkningar. Om inga åtgärder vidtas kommer en stor del av den privata sektorn att bli insolvent. Bland sina likviditetsåtgärder för företag har den slovenska regeringen infört ett tolv månader långt moratorium för återbetalning av banklån för icke-finansiella företag och hushåll. Det måste noggrant utvärderas och övervakas hur effektiva och ändamålsenliga denna åtgärd och andra liknande åtgärder är. Eventuella negativa effekter av åtgärderna bör också åtgärdas snabbt, så att den finansiella stabiliteten alltid säkerställs. |
| --- | --- |

(23)

Covid-19-krisen har allvarligt påverkat möjligheterna för i övrigt sunda företag och hushåll att betala sina räkningar. Om inga åtgärder vidtas kommer en stor del av den privata sektorn att bli insolvent. Bland sina likviditetsåtgärder för företag har den slovenska regeringen infört ett tolv månader långt moratorium för återbetalning av banklån för icke-finansiella företag och hushåll. Det måste noggrant utvärderas och övervakas hur effektiva och ändamålsenliga denna åtgärd och andra liknande åtgärder är. Eventuella negativa effekter av åtgärderna bör också åtgärdas snabbt, så att den finansiella stabiliteten alltid säkerställs.

| (24) | Företag i kris, framför allt små företag, behöver inte endast likviditet och finansiering, utan också ett gynnsamt företagsklimat. Detta inbegriper ett snabbt och obyråkratiskt genomförande av covid-19-räddningsåtgärderna, men behoven är mer långtgående än så. Landets regelbörda och administrativa börda är fortfarande betungande och skapar kostnader som de hårt pressade företagen helt enkelt inte har råd med i dessa svåra tider. Att minska byråkratin till exempel i fråga om tillstånd, rapporteringsskyldigheter och skatteförfaranden är ett effektivt sätt att ge omedelbara och märkbara lättnader för företagen utan att belasta den nationella budgeten och indirekt skattebetalarna. En modernisering av reglerna kommer att göra det möjligt för olika yrkesgrupper att erbjuda mer kostnadseffektiva och innovativa tjänster som företagen nu behöver. Slovenien har skapat verktyg för att minska den administrativa bördan, inbegripet ett ”samlat dokument” (Single Document) och ett test för små och medelstora företag (SME test). Användningen av dessa verktyg kan nu maximeras för att ge omedelbara lättnader. Krisen kommer att öka belastningen ytterligare vad gäller handelstvistlösning och lagföring av ekonomisk brottslighet. Man kommer även att behöva fokusera mer på insolvensreglerna för att undvika krisrelaterad insolvens, för en snabb avveckling av olönsamma företag och för att ge berörda parter en andra chans. |
| --- | --- |

(24)

Företag i kris, framför allt små företag, behöver inte endast likviditet och finansiering, utan också ett gynnsamt företagsklimat. Detta inbegriper ett snabbt och obyråkratiskt genomförande av covid-19-räddningsåtgärderna, men behoven är mer långtgående än så. Landets regelbörda och administrativa börda är fortfarande betungande och skapar kostnader som de hårt pressade företagen helt enkelt inte har råd med i dessa svåra tider. Att minska byråkratin till exempel i fråga om tillstånd, rapporteringsskyldigheter och skatteförfaranden är ett effektivt sätt att ge omedelbara och märkbara lättnader för företagen utan att belasta den nationella budgeten och indirekt skattebetalarna. En modernisering av reglerna kommer att göra det möjligt för olika yrkesgrupper att erbjuda mer kostnadseffektiva och innovativa tjänster som företagen nu behöver. Slovenien har skapat verktyg för att minska den administrativa bördan, inbegripet ett ”samlat dokument” (Single Document) och ett test för små och medelstora företag (SME test). Användningen av dessa verktyg kan nu maximeras för att ge omedelbara lättnader. Krisen kommer att öka belastningen ytterligare vad gäller handelstvistlösning och lagföring av ekonomisk brottslighet. Man kommer även att behöva fokusera mer på insolvensreglerna för att undvika krisrelaterad insolvens, för en snabb avveckling av olönsamma företag och för att ge berörda parter en andra chans.

| (25) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Att främja den gröna omställningen genom hållbara projekt, såsom övergången från kolgruvor och koldriven elproduktion, kan vara en sådan investering. Investeringar i den gröna omställningen, som beskrivs i Sloveniens nationella energi- och klimatplan, kan på kort sikt stimulera återhämtningen och på medellång sikt mildra efterverkningarna av covid-19-pandemin. Det kan handla om att öka den nuvarande låga andelen förnybar energi, stärka energiinfrastrukturen, minska luftföroreningarna, som ligger över unionsgenomsnittet i Sloveniens städer, stärka den cirkulära ekonomin, stödja socialt företagande och påskynda insatserna för att begränsa de potentiella konsekvenserna för de regioner och sektorer som påverkas mest av omställningen. Om man inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt investeringar i ren energi och klimatåtgärder i återhämtningspaketen kommer den nuvarande minskningen av utsläppen att bli kortlivad, vilket skulle leda till att Slovenien hamnar på efterkälken med sina klimatmål. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovenien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Slovenien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(25)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Att främja den gröna omställningen genom hållbara projekt, såsom övergången från kolgruvor och koldriven elproduktion, kan vara en sådan investering. Investeringar i den gröna omställningen, som beskrivs i Sloveniens nationella energi- och klimatplan, kan på kort sikt stimulera återhämtningen och på medellång sikt mildra efterverkningarna av covid-19-pandemin. Det kan handla om att öka den nuvarande låga andelen förnybar energi, stärka energiinfrastrukturen, minska luftföroreningarna, som ligger över unionsgenomsnittet i Sloveniens städer, stärka den cirkulära ekonomin, stödja socialt företagande och påskynda insatserna för att begränsa de potentiella konsekvenserna för de regioner och sektorer som påverkas mest av omställningen. Om man inte ägnar tillräcklig uppmärksamhet åt investeringar i ren energi och klimatåtgärder i återhämtningspaketen kommer den nuvarande minskningen av utsläppen att bli kortlivad, vilket skulle leda till att Slovenien hamnar på efterkälken med sina klimatmål. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovenien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Slovenien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (26) | För att uppnå en ekonomisk återhämtning som införlivar hållbarhetsprincipen kommer investeringar att behövas för att ytterligare utveckla hållbara transporter och för att stödja kollektivtrafiken och hållbara förbindelser, särskilt för järnvägar. Covid-19-krisen har lett till ytterligare utmaningar för gods- och transittransporter och även om Slovenien har vidtagit de åtgärder som krävs och möjliggjort flödet av varor, framför allt kritiska varor, kommer detta att få negativa konsekvenser för landets ekonomiska tillväxt. |
| --- | --- |

(26)

För att uppnå en ekonomisk återhämtning som införlivar hållbarhetsprincipen kommer investeringar att behövas för att ytterligare utveckla hållbara transporter och för att stödja kollektivtrafiken och hållbara förbindelser, särskilt för järnvägar. Covid-19-krisen har lett till ytterligare utmaningar för gods- och transittransporter och även om Slovenien har vidtagit de åtgärder som krävs och möjliggjort flödet av varor, framför allt kritiska varor, kommer detta att få negativa konsekvenser för landets ekonomiska tillväxt.

| (27) | Som en del av en exit- och återhämtningsstrategi kommer det att vara viktigt att stödja investeringar i forskning och innovation (FoI), som är en viktig drivkraft för produktivitet och ekonomisk tillväxt. Redan före krisen ansågs Slovenien bara vara en ”måttlig innovatör” och landets ansträngningar att komma i kapp de bästa länderna mattades av. Näringslivet lägger ner mest – 75 % – på forskning och utveckling (FoU). Konjunkturnedgången äventyrar än en gång företagens FoU och innovation. Relativt låga innovationsnivåer, framför allt bland små och medelstora företag, hämmar utvecklingen och spridningen av innovativa affärsprocesser och affärslösningar, vilka krävs under covid-19-krisen. Investeringar behövs för att hjälpa innovativa små och medelstora företag, inbegripet uppstartsföretag, vars verksamhet omfattar ny teknik och banbrytande innovationer, att öka sin produktion. Samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet är mestadels begränsat till mellan- och högteknologiska sektorer. Effektiviteten hos de kunskapsförmedlingskontor som inrättats av forskningsorganisationer och högskolor varierar avsevärt. Kopplingar mellan den akademiska världen och näringslivet är väsentliga för att man med framgång ska kunna omvandla kunskap till innovation, förbättra landets forsknings- och innovationsresultat och driva på den ekonomiska tillväxten. De offentliga utgifterna för FoU har varit blygsamma och delvis beroende av unionens strukturfonder. Att återhämta sig från denna kris kommer att kräva att offentliga investeringar i FoI prioriteras, inbegripet i teknisk och tillämpad forskning. |
| --- | --- |

(27)

Som en del av en exit- och återhämtningsstrategi kommer det att vara viktigt att stödja investeringar i forskning och innovation (FoI), som är en viktig drivkraft för produktivitet och ekonomisk tillväxt. Redan före krisen ansågs Slovenien bara vara en ”måttlig innovatör” och landets ansträngningar att komma i kapp de bästa länderna mattades av. Näringslivet lägger ner mest – 75 % – på forskning och utveckling (FoU). Konjunkturnedgången äventyrar än en gång företagens FoU och innovation. Relativt låga innovationsnivåer, framför allt bland små och medelstora företag, hämmar utvecklingen och spridningen av innovativa affärsprocesser och affärslösningar, vilka krävs under covid-19-krisen. Investeringar behövs för att hjälpa innovativa små och medelstora företag, inbegripet uppstartsföretag, vars verksamhet omfattar ny teknik och banbrytande innovationer, att öka sin produktion. Samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet är mestadels begränsat till mellan- och högteknologiska sektorer. Effektiviteten hos de kunskapsförmedlingskontor som inrättats av forskningsorganisationer och högskolor varierar avsevärt. Kopplingar mellan den akademiska världen och näringslivet är väsentliga för att man med framgång ska kunna omvandla kunskap till innovation, förbättra landets forsknings- och innovationsresultat och driva på den ekonomiska tillväxten. De offentliga utgifterna för FoU har varit blygsamma och delvis beroende av unionens strukturfonder. Att återhämta sig från denna kris kommer att kräva att offentliga investeringar i FoI prioriteras, inbegripet i teknisk och tillämpad forskning.

| (28) | En digital omställning kommer att vara avgörande för den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Landets potential på detta område tydliggjordes genom att vissa slovenska företag snabbt införde system för distansarbete och e-handelslösningar i början av krisen. En mer långtgående digitalisering av affärsmodellerna och produktionsprocesserna kan utvidga denna omställning till fler sektorer. Slovenien kan bygga vidare på befintlig kunskap och framstående kapacitet inom robotteknik, artificiell intelligens och blockkedjeteknik för att stödja en utvidgning av digitaliseringen till mindre avancerade, traditionella industrier. Att återanvända den omfattande information från den offentliga sektorn som för närvarande finns tillgänglig kan stödja innovation och stordataekonomin. Att förbättra arbetstagarnas digitala kompetens kan öka deras anställbarhet relativt snabbt och stödja den ekonomiska återhämtningen. Att införa användarvänliga e-förvaltningstjänster och digitala offentliga tjänster kan bidra till att ytterligare minska den administrativa bördan för företag. Även om en rad olika offentliga tjänster på nätet redan är tillgängliga kommer enskilda personers och företags användning av dessa att kräva insatser för att öka människors förtroende för och säkerheten i elektroniska överföringar (t.ex. införande av en nationell e-identifierare, it-säkerhet och integritetsfunktioner). Snabba och tillförlitliga bredbandsuppkopplingar (fasta och mobila), även på landsbygden, är avgörande för utvecklingen av viktiga sociala och ekonomiska tjänster på nätet. Utbyggnaden av 5G-nätet är beroende av en snabb tilldelning av 5G-spektrum. |
| --- | --- |

(28)

En digital omställning kommer att vara avgörande för den ekonomiska återhämtningen efter covid-19-krisen. Landets potential på detta område tydliggjordes genom att vissa slovenska företag snabbt införde system för distansarbete och e-handelslösningar i början av krisen. En mer långtgående digitalisering av affärsmodellerna och produktionsprocesserna kan utvidga denna omställning till fler sektorer. Slovenien kan bygga vidare på befintlig kunskap och framstående kapacitet inom robotteknik, artificiell intelligens och blockkedjeteknik för att stödja en utvidgning av digitaliseringen till mindre avancerade, traditionella industrier. Att återanvända den omfattande information från den offentliga sektorn som för närvarande finns tillgänglig kan stödja innovation och stordataekonomin. Att förbättra arbetstagarnas digitala kompetens kan öka deras anställbarhet relativt snabbt och stödja den ekonomiska återhämtningen. Att införa användarvänliga e-förvaltningstjänster och digitala offentliga tjänster kan bidra till att ytterligare minska den administrativa bördan för företag. Även om en rad olika offentliga tjänster på nätet redan är tillgängliga kommer enskilda personers och företags användning av dessa att kräva insatser för att öka människors förtroende för och säkerheten i elektroniska överföringar (t.ex. införande av en nationell e-identifierare, it-säkerhet och integritetsfunktioner). Snabba och tillförlitliga bredbandsuppkopplingar (fasta och mobila), även på landsbygden, är avgörande för utvecklingen av viktiga sociala och ekonomiska tjänster på nätet. Utbyggnaden av 5G-nätet är beroende av en snabb tilldelning av 5G-spektrum.

| (29) | Vanlig klassrumsundervisning på alla utbildningsnivåer har ersatts med distansundervisning under covid-19-isoleringen. E-inlärning kräver lämplig digital infrastruktur, utbildningsmaterial och lärare med nödvändig kompetens och stöd för att undervisa på ett effektivt sätt. Alla elever, särskilt sårbara grupper, däribland personer med funktionsnedsättning och personer från landsbygdsområden, måste ha tillräcklig tillgång till distansundervisning och tillräcklig digitala färdigheter för att fullt ut kunna dra nytta av denna undervisning. Digitala färdigheter borde få en större plats i skolornas läroplaner och program för att förbättra arbetstagarnas kompetens. Detta skulle möjliggöra distansarbete i större utsträckning och en bredare användning av digitala tjänster, en bättre matchning mellan digitala färdigheter och arbetsmarknadens krav samt inkludering av utsatta grupper, såsom äldre eller personer som bor på landsbygden. |
| --- | --- |

(29)

Vanlig klassrumsundervisning på alla utbildningsnivåer har ersatts med distansundervisning under covid-19-isoleringen. E-inlärning kräver lämplig digital infrastruktur, utbildningsmaterial och lärare med nödvändig kompetens och stöd för att undervisa på ett effektivt sätt. Alla elever, särskilt sårbara grupper, däribland personer med funktionsnedsättning och personer från landsbygdsområden, måste ha tillräcklig tillgång till distansundervisning och tillräcklig digitala färdigheter för att fullt ut kunna dra nytta av denna undervisning. Digitala färdigheter borde få en större plats i skolornas läroplaner och program för att förbättra arbetstagarnas kompetens. Detta skulle möjliggöra distansarbete i större utsträckning och en bredare användning av digitala tjänster, en bättre matchning mellan digitala färdigheter och arbetsmarknadens krav samt inkludering av utsatta grupper, såsom äldre eller personer som bor på landsbygden.

| (30) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(30)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (31) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Slovenien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(31)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Slovenien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (32) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Slovenien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(32)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Slovenien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (33) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sloveniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Slovenien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovenien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sloveniens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Slovenien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovenien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (34) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(34)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (9) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovenien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, bland annat genom att ha tillräcklig tillgång till viktiga medicinska produkter och åtgärda bristen på hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mildra de sociala och sysselsättningsrelaterade effekterna av covid-19-krisen, bland annat genom att tillhandahålla adekvat inkomstersättning och socialt skydd samt genom att förbättra system för korttidsarbete och genom flexibla arbetsformer. Säkerställa att dessa åtgärder ger tillräckligt skydd för arbetstagare med atypisk anställning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fortsätta att snabbt genomföra åtgärder för att tillhandahålla likviditet och finansiering till företag och hushåll och minska den administrativa bördan. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, miljöinfrastruktur, hållbara transporter, forskning och innovation och på utbyggnaden av 5G-nätet. Främja företagens digitala kapacitet och stärka digitala färdigheter, e-handel och e-hälsa. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 143.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  EUT C 320, 10.9.2018, s. 103.

7

(8)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

8

(9)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

9

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/164 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/164

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Slovakiens nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Slovakiens stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/25)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovakien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Slovakien inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Slovakien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Slovakiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Slovakiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Slovakien offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Slovakiens framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Slovakiens framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovakien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Slovakien uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster och luckor i infrastrukturen. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Slovakien, särskilt mellan å enda sidan huvudstaden och västra Slovakien och å andra sidan östra och sydöstra Slovakien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster och luckor i infrastrukturen. Detta medför en betydande risk för ökande regionala skillnader inom Slovakien, särskilt mellan å enda sidan huvudstaden och västra Slovakien och å andra sidan östra och sydöstra Slovakien. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 18 maj 2020 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 18 maj 2020 lade Slovakien fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Slovakien omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 4,1 % under 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga strukturella målet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Slovakien. |
| --- | --- |

(12)

Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Slovakien att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna (7) inte överstiger 4,1 % under 2019, vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,5 % av bruttonationalprodukten (BNP). I kommissionens samlade bedömning bekräftas en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningsbanan mot det medelfristiga strukturella målet 2019 samt 2018 och 2019 sammantaget. Eftersom den allmänna undantagsklausulen aktiverats är det emellertid inte motiverat med fler åtgärder inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelse för Slovakien.

| (13) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska från 4,9 % av BNP 2021 till 3,7 % av BNP 2022 och till 2,9 % av BNP 2023. Efter att ha sjunkit till 48 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 61,2 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(13)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,3 % av BNP 2019 till ett underskott på 8,4 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska från 4,9 % av BNP 2021 till 3,7 % av BNP 2022 och till 2,9 % av BNP 2023. Efter att ha sjunkit till 48 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 61,2 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (14) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovakien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,6 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönekompensation för arbetstagare, subventioner för egenföretagare, sjukförsäkrings- och vårdsystem och inköp av medicinska varor i samband med covid-19-pandemin. Dessutom har Slovakien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3 % av BNP. Åtgärderna omfattar uppskov med inkomstskatt och sociala avgifter om inkomsterna sjunkit med mer än 40 % (1,4 % av BNP) och lånegarantier (1,6 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Slovakien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(14)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Slovakien antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,6 % av BNP. Åtgärderna omfattar lönekompensation för arbetstagare, subventioner för egenföretagare, sjukförsäkrings- och vårdsystem och inköp av medicinska varor i samband med covid-19-pandemin. Dessutom har Slovakien aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 3 % av BNP. Åtgärderna omfattar uppskov med inkomstskatt och sociala avgifter om inkomsterna sjunkit med mer än 40 % (1,4 % av BNP) och lånegarantier (1,6 % av BNP). Sammantaget ligger de åtgärder som Slovakien har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (15) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Slovakiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,5 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(15)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Slovakiens saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -8,5 % av BNP 2020 och -4,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (16) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Slovakiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(16)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Slovakiens planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (17) | Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Efter att det första fallet konstaterats den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten förväntas nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna omfattar bland annat system för korttidsarbete med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och vårdförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatter och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro från outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra. |
| --- | --- |

(17)

Efter covid-19-utbrottet har Slovakien vidtagit snabba åtgärder utan motstycke för att stoppa och förebygga vidare spridning av viruset. Efter att det första fallet konstaterats den 6 mars 2020 utlystes undantagstillstånd från och med den 12 mars 2020, och sträng social distansering, karantän- och sanitetsregler och reserestriktioner infördes. Butiker och produktion i betydelsefulla ekonomiska sektorer stängde i flera veckor, till dess att regeringen gradvis började häva restriktionerna med början i slutet av april 2020. Till följd av detta förväntas den slovakiska ekonomin gå in i en djup recession 2020 eftersom privat konsumtion, investeringar och handel drabbas. Ekonomin spås minska markant med 6,7 % under 2020, och arbetslösheten förväntas nå 8,8 % under 2020, en ökning från 5,8 % under 2019. Slovakien har reagerat med flera åtgärder för att mildra krisens skadeverkningar, bland annat genom att omfördela 1,2 miljarder euro i outnyttjade sammanhållningspolitiska medel. Åtgärderna omfattar bland annat system för korttidsarbete med lönekompensation, stöd till anställdas inkomst genom sjukdoms- och vårdförmåner samt bidrag till egenföretagare för att kompensera deras inkomstbortfall. Ytterligare åtgärder, som syftar till att stödja företags och egenföretagares likviditet på kort sikt, är bland annat banklån, uppskov med skatter och sociala avgifter samt bankgarantier och system med förmånlig ränta. Ett lånesystem för små och medelstora företag med en ursprunglig tilldelning på 38 miljoner euro kommer att utökas med 330 miljoner euro från outnyttjade unionsmedel och ett nationellt system uppgående till 500 miljoner euro. Andra åtgärder är att skattekontroller och förhandsinbetalningar av skatt skrinläggs och att företag och enskilda får anstånd med att betala hyra.

| (18) | Covid-19-pandemin gör att det är ännu viktigare för Slovakien att fortsätta att ta itu med de strukturella utmaningarna i landets hälso- och sjukvårdssystem. Det krävs ytterligare investeringar för att öka dess resiliens, åtgärda bristen på vårdpersonal och säkerställa att det finns ett tillräckligt utbud av kritiska medicinska produkter och kritisk infrastruktur. Parallellt med insatserna för att säkra tillräckligt med vårdpersonal i framtiden skulle effektiva politiska insatser kunna minska de geografiska skillnaderna i tillgången till läkare och säkerställa tillgång till vård för hela befolkningen. Att modernisera sjukhusnätet och åtgärda den strukturella underfinansieringen av de offentliga sjukhusen är avgörande för att man ska kunna förbättra hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Primärvården måste stärkas för att minska trycket på sjukhusen och förbättra behandlingen av kroniska sjukdomar, i kombination med ökad samordning mellan olika nivåer och typer av vård. Särskilt oroande är den otillräckliga tillgången till långvarig vård och omsorg av hög kvalitet till överkomligt pris, på grund av den allmänna underfinansieringen av samhällsbaserad och hembaserad vård, splittrad förvaltning och brist på regelbunden samordning av sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19-pandemin gör att det är ännu viktigare för Slovakien att fortsätta att ta itu med de strukturella utmaningarna i landets hälso- och sjukvårdssystem. Det krävs ytterligare investeringar för att öka dess resiliens, åtgärda bristen på vårdpersonal och säkerställa att det finns ett tillräckligt utbud av kritiska medicinska produkter och kritisk infrastruktur. Parallellt med insatserna för att säkra tillräckligt med vårdpersonal i framtiden skulle effektiva politiska insatser kunna minska de geografiska skillnaderna i tillgången till läkare och säkerställa tillgång till vård för hela befolkningen. Att modernisera sjukhusnätet och åtgärda den strukturella underfinansieringen av de offentliga sjukhusen är avgörande för att man ska kunna förbättra hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och kostnadseffektivitet. Primärvården måste stärkas för att minska trycket på sjukhusen och förbättra behandlingen av kroniska sjukdomar, i kombination med ökad samordning mellan olika nivåer och typer av vård. Särskilt oroande är den otillräckliga tillgången till långvarig vård och omsorg av hög kvalitet till överkomligt pris, på grund av den allmänna underfinansieringen av samhällsbaserad och hembaserad vård, splittrad förvaltning och brist på regelbunden samordning av sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster.

| (19) | Covid-19-krisen har visat på de sociala utmaningar som redan fanns i Slovakien. Det har uppstått ett akut behov av att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge arbetstagarna adekvat ersättning för inkomstbortfall. För att mildra krisens inverkan på sysselsättningen har system för korttidsarbete satts in, med bidrag från unionsfonderna. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,8 % 2020 och återhämta sig något, till 7,1 % 2021. Trots en viss uppmjukning 2018 kännetecknas systemet med arbetslöshetsförmåner i Slovakien av stränga stödberättigandekrav, förhållandevis kort varaktighet (i regel sex månader, med små förlängningar under krisen) och låg ersättningsgrad för förmånstagarna. Vissa grupper är särskilt sårbara för krisen och kan drabbas av begränsad tillgång till socialt skydd och omsorgstjänster, däribland marginaliserade romska befolkningsgrupper, som ofta saknar tillgång till grundläggande tjänster, liksom äldre och lågutbildade. |
| --- | --- |

(19)

Covid-19-krisen har visat på de sociala utmaningar som redan fanns i Slovakien. Det har uppstått ett akut behov av att i nära samarbete med arbetsmarknadens parter ge arbetstagarna adekvat ersättning för inkomstbortfall. För att mildra krisens inverkan på sysselsättningen har system för korttidsarbete satts in, med bidrag från unionsfonderna. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,8 % 2020 och återhämta sig något, till 7,1 % 2021. Trots en viss uppmjukning 2018 kännetecknas systemet med arbetslöshetsförmåner i Slovakien av stränga stödberättigandekrav, förhållandevis kort varaktighet (i regel sex månader, med små förlängningar under krisen) och låg ersättningsgrad för förmånstagarna. Vissa grupper är särskilt sårbara för krisen och kan drabbas av begränsad tillgång till socialt skydd och omsorgstjänster, däribland marginaliserade romska befolkningsgrupper, som ofta saknar tillgång till grundläggande tjänster, liksom äldre och lågutbildade.

| (20) | Covid-19-krisen har ökat behovet av att utveckla befolkningens digitala färdigheter, även lärarnas, och behovet av att bygga ut bredband, eftersom många elever fortfarande saknar internetanslutning eller andra förutsättningar att studera hemma, särskilt i marginaliserade romska befolkningsgrupper. Utmaningar rörande lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet kvarstår, eftersom de studerandes grundläggande kompetens och allmänna resultat påverkas starkt av deras socioekonomiska bakgrund. Det råder tydliga skillnader i resultat mellan skolor och regioner, vilket också den höga andelen unga med högst grundskoleutbildning på vissa platser, särskilt i östra Slovakien, är ett tecken på. Läraryrkets attraktionskraft och den grundläggande lärarutbildningens kvalitet är fortfarande låg. Dessutom är andelen barn i landet som deltar i förskola och barnomsorg, särskilt barn under tre år, lägst i unionen, vilket ytterligare försämrar utbildningsresultaten, särskilt för barn med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

(20)

Covid-19-krisen har ökat behovet av att utveckla befolkningens digitala färdigheter, även lärarnas, och behovet av att bygga ut bredband, eftersom många elever fortfarande saknar internetanslutning eller andra förutsättningar att studera hemma, särskilt i marginaliserade romska befolkningsgrupper. Utmaningar rörande lika tillgång till inkluderande utbildning av god kvalitet kvarstår, eftersom de studerandes grundläggande kompetens och allmänna resultat påverkas starkt av deras socioekonomiska bakgrund. Det råder tydliga skillnader i resultat mellan skolor och regioner, vilket också den höga andelen unga med högst grundskoleutbildning på vissa platser, särskilt i östra Slovakien, är ett tecken på. Läraryrkets attraktionskraft och den grundläggande lärarutbildningens kvalitet är fortfarande låg. Dessutom är andelen barn i landet som deltar i förskola och barnomsorg, särskilt barn under tre år, lägst i unionen, vilket ytterligare försämrar utbildningsresultaten, särskilt för barn med sämre förutsättningar.

| (21) | Covid-19-krisen har gjort snabba insatser i form av likviditetsstöd till företag till en akut prioritering för Slovakien genom väl riktade lån och garantier, särskilt till små och medelstora företag, med hjälp av den nya flexibiliteten enligt den tillfälliga ramen för statligt stöd för att understödja ekonomin och omfördela sammanhållningspolitiska medel. Tillräckliga riskgarantier i kombination med låg ränta och långa löptider kan bidra till att lån beviljas snabbt av förmedlare och utnyttjas snabbt av företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att bevilja uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter kan ytterligare bidra till att lindra likviditetsbristen på kort sikt för små och medelstora företag och egenföretagare. Bekämpning av skatteflykt och bättre skattemoral förblir prioriterat för Slovakien på medellång sikt som ett sätt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och främja lika spelregler för alla, vilket underlättar den ekonomiska återhämtningen. För att de små och medelstora företagen ska kunna ha ett livskraftigt kassaflöde är det viktigt att offentliga myndigheter på alla nivåer och företag instrueras att betala fakturorna till sina leverantörer snabbare. |
| --- | --- |

(21)

Covid-19-krisen har gjort snabba insatser i form av likviditetsstöd till företag till en akut prioritering för Slovakien genom väl riktade lån och garantier, särskilt till små och medelstora företag, med hjälp av den nya flexibiliteten enligt den tillfälliga ramen för statligt stöd för att understödja ekonomin och omfördela sammanhållningspolitiska medel. Tillräckliga riskgarantier i kombination med låg ränta och långa löptider kan bidra till att lån beviljas snabbt av förmedlare och utnyttjas snabbt av företagen. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Att bevilja uppskov med betalningar av skatter och sociala avgifter kan ytterligare bidra till att lindra likviditetsbristen på kort sikt för små och medelstora företag och egenföretagare. Bekämpning av skatteflykt och bättre skattemoral förblir prioriterat för Slovakien på medellång sikt som ett sätt att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet och främja lika spelregler för alla, vilket underlättar den ekonomiska återhämtningen. För att de små och medelstora företagen ska kunna ha ett livskraftigt kassaflöde är det viktigt att offentliga myndigheter på alla nivåer och företag instrueras att betala fakturorna till sina leverantörer snabbare.

| (22) | Att verka för ett gynnsamt företagsklimat och höja de offentliga tjänsternas kvalitet är avgörande för återhämtningen och för ett mer fördelaktigt investeringsklimat. För att återhämtningsåtgärderna ska få avsedd verkan är det viktigt att minska onödiga administrativa bördor och förenkla rutinerna, bland annat genom effektiv användning av en gemensam kontaktpunkt för företagen. Slovakiens offentliga institutioner och offentliga förvaltning har fortfarande generellt låg effektivitet. Effektiviteten kan höjas genom ytterligare digitalisering och bättre samordning och planering av den digitala infrastrukturen och programvaruutvecklingen. Ytterligare reformer kan inriktas på att förbättra samordningen av det politiska beslutsfattandet och lagstiftandet och säkerställa att den offentliga förvaltningen och personaladministrationen håller hög kvalitet. För att stärka ekonomins resiliens skulle Slovakien tjäna på att öka näringslivets innovationsförmåga, särskilt i de små och medelstora företagen, genom att åtgärda den splittrade styrningen i forsknings- och innovationsekosystemet. Bättre samarbete mellan näringsliv, forskning, högskolor och offentlig sektor kan stödja kunskaps- och kompetensspridning och hjälpa företagen vara innovativa och utveckla nya arbetssätt och produktionsprocesser. |
| --- | --- |

(22)

Att verka för ett gynnsamt företagsklimat och höja de offentliga tjänsternas kvalitet är avgörande för återhämtningen och för ett mer fördelaktigt investeringsklimat. För att återhämtningsåtgärderna ska få avsedd verkan är det viktigt att minska onödiga administrativa bördor och förenkla rutinerna, bland annat genom effektiv användning av en gemensam kontaktpunkt för företagen. Slovakiens offentliga institutioner och offentliga förvaltning har fortfarande generellt låg effektivitet. Effektiviteten kan höjas genom ytterligare digitalisering och bättre samordning och planering av den digitala infrastrukturen och programvaruutvecklingen. Ytterligare reformer kan inriktas på att förbättra samordningen av det politiska beslutsfattandet och lagstiftandet och säkerställa att den offentliga förvaltningen och personaladministrationen håller hög kvalitet. För att stärka ekonomins resiliens skulle Slovakien tjäna på att öka näringslivets innovationsförmåga, särskilt i de små och medelstora företagen, genom att åtgärda den splittrade styrningen i forsknings- och innovationsekosystemet. Bättre samarbete mellan näringsliv, forskning, högskolor och offentlig sektor kan stödja kunskaps- och kompetensspridning och hjälpa företagen vara innovativa och utveckla nya arbetssätt och produktionsprocesser.

| (23) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. För att mindre utvecklade regioner ska kunna komma i kapp och bli mer kunskapsbaserade, konkurrenskraftiga och produktiva krävs mer strategiska investeringar i Slovakien, särskilt för att utveckla infrastrukturen, bland annat digitala och andra centrala tjänster, och för att förbättra transportnäten. Covid-19-utbrottet har framhävt befintliga luckor i den digitala infrastrukturen. Om bredbandstäckningen och bredbandshastigheten ökar kan tillgången till internet bli mer jämlik och bättre. Slovakiens utbildningsystem och arbetsmarknad kan förbättras med satsningar på att rusta befolkningen med bättre kompetens för en föränderlig ekonomi och ett föränderligt samhälle, bland annat genom livslångt lärande, mer samarbete mellan näringsliv och utbildning på alla nivåer och bättre kopplingar mellan yrkesutbildnings- och omskolningsprogram och dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(23)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. För att mindre utvecklade regioner ska kunna komma i kapp och bli mer kunskapsbaserade, konkurrenskraftiga och produktiva krävs mer strategiska investeringar i Slovakien, särskilt för att utveckla infrastrukturen, bland annat digitala och andra centrala tjänster, och för att förbättra transportnäten. Covid-19-utbrottet har framhävt befintliga luckor i den digitala infrastrukturen. Om bredbandstäckningen och bredbandshastigheten ökar kan tillgången till internet bli mer jämlik och bättre. Slovakiens utbildningsystem och arbetsmarknad kan förbättras med satsningar på att rusta befolkningen med bättre kompetens för en föränderlig ekonomi och ett föränderligt samhälle, bland annat genom livslångt lärande, mer samarbete mellan näringsliv och utbildning på alla nivåer och bättre kopplingar mellan yrkesutbildnings- och omskolningsprogram och dagens och morgondagens behov på arbetsmarknaden.

| (24) | För att återgå till ekonomisk tillväxt krävs politiska satsningar och riktade investeringar de närmaste åren så att Slovakien kan ta vara på möjligheterna att skapa en mer hållbar ekonomi som kännetecknas av högre förädlingsvärde. Under dessa satsningar bör regionala skillnader beaktas. Prioriterade områden för ytterligare satsningar enligt Slovakiens nationella energi- och klimatplan är bland annat att minska industrins energiintensitet, stödja energieffektiva lösningar, särskilt i hushållen, och investera i förnybar energi. En mer stödjande reglering kan bidra till att öka andelen förnybar energi i energiförsörjningen. Slovakien skulle tjäna på att snabbare genomföra handlingsplanen för omställning av Horná Nitra, styra om medlen till lösningar för hela regionen och ta tillfället i akt att snabbare fasa ut kol. Att minska luftföroreningar på grund av eldning med fasta bränslen och tilltagande utsläpp från transporter, förbättra avfallshanteringen med innovativa lösningar för insamling och behandling, bygga färdigt dricksvatten- och avloppsnäten för att lösa sanitära problem, stödja projekt för smarta nät och lotsa industrin i riktning mot en klimatneutral och cirkulär ekonomi kan bidra till att få in Slovakien på vägen mot hållbar ekonomisk tillväxt. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovakien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Slovakien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(24)

För att återgå till ekonomisk tillväxt krävs politiska satsningar och riktade investeringar de närmaste åren så att Slovakien kan ta vara på möjligheterna att skapa en mer hållbar ekonomi som kännetecknas av högre förädlingsvärde. Under dessa satsningar bör regionala skillnader beaktas. Prioriterade områden för ytterligare satsningar enligt Slovakiens nationella energi- och klimatplan är bland annat att minska industrins energiintensitet, stödja energieffektiva lösningar, särskilt i hushållen, och investera i förnybar energi. En mer stödjande reglering kan bidra till att öka andelen förnybar energi i energiförsörjningen. Slovakien skulle tjäna på att snabbare genomföra handlingsplanen för omställning av Horná Nitra, styra om medlen till lösningar för hela regionen och ta tillfället i akt att snabbare fasa ut kol. Att minska luftföroreningar på grund av eldning med fasta bränslen och tilltagande utsläpp från transporter, förbättra avfallshanteringen med innovativa lösningar för insamling och behandling, bygga färdigt dricksvatten- och avloppsnäten för att lösa sanitära problem, stödja projekt för smarta nät och lotsa industrin i riktning mot en klimatneutral och cirkulär ekonomi kan bidra till att få in Slovakien på vägen mot hållbar ekonomisk tillväxt. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Slovakien att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Slovakien möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (25) | Nya tendenser inom den internationella organiserade brottsligheten, däribland missbruk av juridiska enheter för penningtvätt, gör att Slovakien bör uppgradera sitt regelverk mot penningtvätt för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Bilden av riskerna är fortfarande ofullständig, trots regeringens ambitiösa planer att stärka förebyggande och utredningar av och åtal mot penningtvätt. Personalbrist och begränsad utbildning hämmar en verkningsfull tillsyn över yrkesverksamma inom bolagsgrundande. Åtgärderna i regeringens handlingsplan har ännu inte utmynnat i verktyg för att effektivt identifiera och lagföra penningtvättbrott och beslagta tillgångar. |
| --- | --- |

(25)

Nya tendenser inom den internationella organiserade brottsligheten, däribland missbruk av juridiska enheter för penningtvätt, gör att Slovakien bör uppgradera sitt regelverk mot penningtvätt för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. Bilden av riskerna är fortfarande ofullständig, trots regeringens ambitiösa planer att stärka förebyggande och utredningar av och åtal mot penningtvätt. Personalbrist och begränsad utbildning hämmar en verkningsfull tillsyn över yrkesverksamma inom bolagsgrundande. Åtgärderna i regeringens handlingsplan har ännu inte utmynnat i verktyg för att effektivt identifiera och lagföra penningtvättbrott och beslagta tillgångar.

| (26) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(26)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (27) | Slovakien bör fortsätta att arbeta enligt sitt åtagande att åtgärda de specifika problemen när det gäller rättsväsendets integritet, eftersom de torde undergräva förtroendet för att det fungerar som avsett. Framstegen med reformer för korruptionsbekämpning är fortfarande begränsade i Slovakien. Ett antal förebyggande reformer har ännu inte beslutats eller genomförts, däribland regler om lobbying, gåvor, jäv och kontakter med tredje man i beslutsprocessen samt skydd av visselblåsare. Även om brottsstatistiken varierar är antalet korruptionsrelaterade ärenden på hög nivå under utredning fortfarande lågt. Samtidigt har satsningar på att bestraffa juridiska personer haft viss inverkan. |
| --- | --- |

(27)

Slovakien bör fortsätta att arbeta enligt sitt åtagande att åtgärda de specifika problemen när det gäller rättsväsendets integritet, eftersom de torde undergräva förtroendet för att det fungerar som avsett. Framstegen med reformer för korruptionsbekämpning är fortfarande begränsade i Slovakien. Ett antal förebyggande reformer har ännu inte beslutats eller genomförts, däribland regler om lobbying, gåvor, jäv och kontakter med tredje man i beslutsprocessen samt skydd av visselblåsare. Även om brottsstatistiken varierar är antalet korruptionsrelaterade ärenden på hög nivå under utredning fortfarande lågt. Samtidigt har satsningar på att bestraffa juridiska personer haft viss inverkan.

| (28) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Slovakien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(28)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Slovakien att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (29) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Slovakien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(29)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Slovakien säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (30) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Slovakien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovakien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Slovakiens ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Slovakien har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Slovakien utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (31) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(31)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (8) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Slovakien att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Förbättra hälso- och sjukvårdssystemets resiliens när det gäller vårdpersonal, kritiska medicinska produkter och infrastruktur. Förbättra primärvården och samordningen mellan olika typer av vård. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tillhandahålla tillräcklig inkomstersättning och säkerställa tillgång till socialt skydd och grundläggande tjänster för alla. Stärka de digitala färdigheterna. Säkerställa lika tillgång till utbildning av god kvalitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Effektivt genomföra åtgärder för att tillhandahålla likviditet till små och medelstora företag och egenföretagare. Fylla luckor i den digitala infrastrukturen. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi och resurser, hållbara kollektivtransporter samt avfallshantering. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverket mot penningtvätt. Säkerställa ett gynnsamt företagsklimat och offentliga tjänster av god kvalitet genom förbättrad samordning och förbättrat beslutsfattande. Åtgärda problemen när det gäller rättsväsendets integritet. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 148.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

7

(8)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

8

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/171 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/171

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Finlands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Finlands stabilitetsprogram 2020

(2020/C 282/26)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Finland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (2), även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Finland inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. Samma dag antog kommissionen också en rekommendation till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Finland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Finlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Finlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Finland offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Finlands framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Finlands framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärderna bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Finland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Finland uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Finland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan sektorer och regioner på grund av olika specialiseringsmönster. Detta medför en risk för ökande skillnader inom Finland. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Den 30 april 2020 lade Finland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Den 30 april 2020 lade Finland fram sitt nationella reformprogram för 2020 och sitt stabilitetsprogram för samma år. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Finland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet. |
| --- | --- |

(11)

Finland omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av skuldkriteriet.

| (12) | Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,2 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,0 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 59,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 69,1 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 1,1 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 7,2 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 4,0 % av BNP 2021. Efter att ha sjunkit till 59,4 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 69,1 % 2020 enligt stabilitetsprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Finland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,7 % av BNP. Åtgärderna omfattar både nödutgifter för skydd av folkhälsan och den allmänna ordningen och åtgärder för att stödja företag och anställda. Dessutom har Finland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar lånegarantier för företag, främst små och medelstora företag, samt särskilda garantisystem för Finnair och rederierna för att säkerställa försörjningstryggheten. Dessutom har man i Finland vidtagit andra åtgärder för att förbättra likviditeten, som inte nämns i stabilitetsprogrammet 2020 och som bland annat omfattar uppskov för bolagsskatten. Dessa ytterligare åtgärder uppskattas uppgå till 15 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Finland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Finland antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 1,7 % av BNP. Åtgärderna omfattar både nödutgifter för skydd av folkhälsan och den allmänna ordningen och åtgärder för att stödja företag och anställda. Dessutom har Finland aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen och som enligt stabilitetsprogrammet för 2020 uppskattas till 5 % av BNP. Dessa åtgärder omfattar lånegarantier för företag, främst små och medelstora företag, samt särskilda garantisystem för Finnair och rederierna för att säkerställa försörjningstryggheten. Dessutom har man i Finland vidtagit andra åtgärder för att förbättra likviditeten, som inte nämns i stabilitetsprogrammet 2020 och som bland annat omfattar uppskov för bolagsskatten. Dessa ytterligare åtgärder uppskattas uppgå till 15 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Finland har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Finlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,4 % av BNP 2020 och -3,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 69,4 % av BNP 2020 och 69,6 % av BNP 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Finlands saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -7,4 % av BNP 2020 och -3,4 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 69,4 % av BNP 2020 och 69,6 % av BNP 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Finlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Finlands planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/97 inte är uppfyllt.

| (16) | Som svar på covid-19-krisen har Finland vidtagit omfattande åtgärder för att stödja landets hälso- och sjukvårdssystem och ekonomi. Bl.a. har Finlands regering antagit flera tilläggsbudgetar och beslutat att förbättra anställningstryggheten samtidigt som det införts lättnader i villkoren för att få arbetslöshetsersättning. Det har blivit lättare för frilansare och företagare att få arbetslöshetsersättning. Åtgärderna för social trygghet uppgår till 1,6 miljarder euro. Det direkta företagsstödet uppgår till 1 miljard euro och 10 miljarder euro har beviljats i statsgaranterade lån. Regeringen har tillfälligt sänkt de pensionsavgifter som arbetsgivarna ska betala med 2,6 procentenheter och har beviljat ett stödpaket till kommunerna på minst 1 miljard euro. Finansinspektionen i Finland har sänkt kapitalkraven för de finska kreditinstituten genom att slopa systemriskbufferten och anpassa de specifika kraven för kreditinstitut. Regeringen har tillsatt en beredningsgrupp som leds av finansministeriet och social- och hälsovårdsministeriet som ska utarbeta en plan för Finlands väg ut ur covid-19-krisen. I början av maj beslutade regeringen att stegvis börja lätta på restriktionerna på grundval av beredningsgruppens första rapport. Beredningsgruppen ska dessutom föreslå relevanta åtgärder för att lindra de hälsomässiga, sociala och ekonomiska följderna av krisen. Gruppen har hört arbetsmarknadens parter, kommuner samt civilsamhälles- och miljöorganisationer. |
| --- | --- |

(16)

Som svar på covid-19-krisen har Finland vidtagit omfattande åtgärder för att stödja landets hälso- och sjukvårdssystem och ekonomi. Bl.a. har Finlands regering antagit flera tilläggsbudgetar och beslutat att förbättra anställningstryggheten samtidigt som det införts lättnader i villkoren för att få arbetslöshetsersättning. Det har blivit lättare för frilansare och företagare att få arbetslöshetsersättning. Åtgärderna för social trygghet uppgår till 1,6 miljarder euro. Det direkta företagsstödet uppgår till 1 miljard euro och 10 miljarder euro har beviljats i statsgaranterade lån. Regeringen har tillfälligt sänkt de pensionsavgifter som arbetsgivarna ska betala med 2,6 procentenheter och har beviljat ett stödpaket till kommunerna på minst 1 miljard euro. Finansinspektionen i Finland har sänkt kapitalkraven för de finska kreditinstituten genom att slopa systemriskbufferten och anpassa de specifika kraven för kreditinstitut. Regeringen har tillsatt en beredningsgrupp som leds av finansministeriet och social- och hälsovårdsministeriet som ska utarbeta en plan för Finlands väg ut ur covid-19-krisen. I början av maj beslutade regeringen att stegvis börja lätta på restriktionerna på grundval av beredningsgruppens första rapport. Beredningsgruppen ska dessutom föreslå relevanta åtgärder för att lindra de hälsomässiga, sociala och ekonomiska följderna av krisen. Gruppen har hört arbetsmarknadens parter, kommuner samt civilsamhälles- och miljöorganisationer.

| (17) | Även om det i Finland funnits en allmän beredskap att hantera covid-19-krisen skulle landets hälso- och sjukvårdssystem behöva vara mer resilient. Sjukvårdsdistrikten har varit tvungna att omfördela vårdpersonal till vården av patienter med covid-19 och avvika från tidigare fastställda lagstadgade tidsgränser för icke-akut vård. Det nuvarande systemet med olika tillhandahållare av hälso- och sjukvårdstjänster har lett till att vårdpersonalen är ojämnt fördelad över landet. Problemen med de fragmenterade hälso- och sjukvårdstjänsterna och den ojämlika tillgången till social omsorg och primärvård förväntas fortsätta efter krisen, framför allt för arbetslösa och pensionärer, inbegripet personer med funktionsnedsättning. Eftersom arbetslösheten kommer att stiga till följd av covid-19-krisen bör både kort- och medellångsiktiga politiska åtgärder fokusera på att förbättra lika tillgång till primärvård. På medellång sikt är det viktigt att fortsätta med de planer på en social- och hälsoreform som flera regeringar i rad arbetat med, i synnerhet som de förbereder Finland på långtgående demografiska förändringar och skulle hjälpa landet att upprätthålla kvaliteten på sitt hälso- och sjukvårdssystem i framtiden och samtidigt förbättra tillgängligheten. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i Finland är fortfarande i riskzonen eftersom kostnaderna för en åldrande befolkning, i synnerhet för social omsorg och hälso- och sjukvård, beräknas stiga. |
| --- | --- |

(17)

Även om det i Finland funnits en allmän beredskap att hantera covid-19-krisen skulle landets hälso- och sjukvårdssystem behöva vara mer resilient. Sjukvårdsdistrikten har varit tvungna att omfördela vårdpersonal till vården av patienter med covid-19 och avvika från tidigare fastställda lagstadgade tidsgränser för icke-akut vård. Det nuvarande systemet med olika tillhandahållare av hälso- och sjukvårdstjänster har lett till att vårdpersonalen är ojämnt fördelad över landet. Problemen med de fragmenterade hälso- och sjukvårdstjänsterna och den ojämlika tillgången till social omsorg och primärvård förväntas fortsätta efter krisen, framför allt för arbetslösa och pensionärer, inbegripet personer med funktionsnedsättning. Eftersom arbetslösheten kommer att stiga till följd av covid-19-krisen bör både kort- och medellångsiktiga politiska åtgärder fokusera på att förbättra lika tillgång till primärvård. På medellång sikt är det viktigt att fortsätta med de planer på en social- och hälsoreform som flera regeringar i rad arbetat med, i synnerhet som de förbereder Finland på långtgående demografiska förändringar och skulle hjälpa landet att upprätthålla kvaliteten på sitt hälso- och sjukvårdssystem i framtiden och samtidigt förbättra tillgängligheten. De offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i Finland är fortfarande i riskzonen eftersom kostnaderna för en åldrande befolkning, i synnerhet för social omsorg och hälso- och sjukvård, beräknas stiga.

| (18) | Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,3 % 2020 och återhämta sig något, till 7,7 % 2021. Verkningsfulla åtgärder på kort och medellång sikt som utarbetats i nära samarbete med arbetsmarknadens partner är nödvändiga för att bromsa ökningen av arbetslösheten och för att ge dem som förlorat sina arbeten till följd av covid-19-krisen möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Dessa insatser skulle också stödja grupper som riskerar fattigdom och social utestängning, t.ex. lågutbildade, personer med funktionsnedsättning, personer med partiell arbetsförmåga och personer med migrantbakgrund. Finland har ett system för korttidsarbete som har lett till att många har permitterats. En aktiv arbetsmarknadspolitik, inbegripet kompetensutveckling och omskolning, skulle kunna säkerställa ett snabbt och hållbart återinträde på arbetsmarknaden. Fokus kan läggas på subventionerade löner, som kan kombineras med vidareutbildning och uppföljning genom offentliga arbetsförmedlingar. Omskolning och kompetensutveckling är viktiga för att bibehålla arbetskraftens anställbarhet i en allt mer digital och grön ekonomi. Reformen av det kontinuerliga lärandet kan åtgärda behovet av kompetenshöjning bland vuxna, även lågkvalificerade, i sektorer som är viktiga för arbetsmarknaden, såsom IKT-sektorn. För att förse marknaden med den kompetens som den behöver i en tid av demografiska och tekniska förändringar är det viktigt att se till att utbildningssystemet även i framtiden är inriktat på arbetsmarknadens behov, även genom att säkerställa att det finns tillräckligt med platser vid universiteten i enlighet med sysselsättningsutsikterna inom varje sektor och region. För att undvika att den socioekonomiska situationen förvärras bland de mest utsatta grupperna till följd av covid-19-krisen är det viktigt att minska den digitala klyftan, framför allt genom att säkerställa att missgynnade elever har tillgång till utbildning av god kvalitet. Det komplicerade förmånssystemet skapar hinder för att komma in på arbetsmarknaden. För att uppmuntra fler till korttids- och deltidsarbete bör inkomstregistret med löne- och förmånsuppgifter i realtid byggas ut på ett effektivt sätt och handläggningstiden för sociala förmåner förkortas. På medellång sikt är det viktigt att Finland reformerar sitt sociala trygghetssystem för att sätta fart på sysselsättningen och förbereda landets välfärdssystem för framtiden. |
| --- | --- |

(18)

Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 8,3 % 2020 och återhämta sig något, till 7,7 % 2021. Verkningsfulla åtgärder på kort och medellång sikt som utarbetats i nära samarbete med arbetsmarknadens partner är nödvändiga för att bromsa ökningen av arbetslösheten och för att ge dem som förlorat sina arbeten till följd av covid-19-krisen möjlighet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Dessa insatser skulle också stödja grupper som riskerar fattigdom och social utestängning, t.ex. lågutbildade, personer med funktionsnedsättning, personer med partiell arbetsförmåga och personer med migrantbakgrund. Finland har ett system för korttidsarbete som har lett till att många har permitterats. En aktiv arbetsmarknadspolitik, inbegripet kompetensutveckling och omskolning, skulle kunna säkerställa ett snabbt och hållbart återinträde på arbetsmarknaden. Fokus kan läggas på subventionerade löner, som kan kombineras med vidareutbildning och uppföljning genom offentliga arbetsförmedlingar. Omskolning och kompetensutveckling är viktiga för att bibehålla arbetskraftens anställbarhet i en allt mer digital och grön ekonomi. Reformen av det kontinuerliga lärandet kan åtgärda behovet av kompetenshöjning bland vuxna, även lågkvalificerade, i sektorer som är viktiga för arbetsmarknaden, såsom IKT-sektorn. För att förse marknaden med den kompetens som den behöver i en tid av demografiska och tekniska förändringar är det viktigt att se till att utbildningssystemet även i framtiden är inriktat på arbetsmarknadens behov, även genom att säkerställa att det finns tillräckligt med platser vid universiteten i enlighet med sysselsättningsutsikterna inom varje sektor och region. För att undvika att den socioekonomiska situationen förvärras bland de mest utsatta grupperna till följd av covid-19-krisen är det viktigt att minska den digitala klyftan, framför allt genom att säkerställa att missgynnade elever har tillgång till utbildning av god kvalitet. Det komplicerade förmånssystemet skapar hinder för att komma in på arbetsmarknaden. För att uppmuntra fler till korttids- och deltidsarbete bör inkomstregistret med löne- och förmånsuppgifter i realtid byggas ut på ett effektivt sätt och handläggningstiden för sociala förmåner förkortas. På medellång sikt är det viktigt att Finland reformerar sitt sociala trygghetssystem för att sätta fart på sysselsättningen och förbereda landets välfärdssystem för framtiden.

| (19) | Att hjälpa företag, framför allt små och medelstora företag, att överleva covid-19-krisen är viktigt för att stimulera ekonomin efter att de isoleringsåtgärder som nu gäller har upphävts. Tillfälligt likviditetsstöd, genom lån, bidrag och garantier, kan hjälpa företagen genom denna period av stor osäkerhet och betydligt lägre intäkter. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(19)

Att hjälpa företag, framför allt små och medelstora företag, att överleva covid-19-krisen är viktigt för att stimulera ekonomin efter att de isoleringsåtgärder som nu gäller har upphävts. Tillfälligt likviditetsstöd, genom lån, bidrag och garantier, kan hjälpa företagen genom denna period av stor osäkerhet och betydligt lägre intäkter. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (20) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringarna i Finland ligger under EU-genomsnittet för de kategorier som bidrar mest till produktivitetstillväxten, framför allt investeringar i utrustning och immateriella rättigheter. Detta kan bromsa landets långsiktiga tillväxtpotential och hämma konkurrenskraften och återhämtningen. Det krävs ökade investeringar i forskning och utveckling för att strukturomvandlingen ska kunna gynna kunskapsintensiva sektorer i ekonomin och stärka tillväxtpotentialen på lång sikt. Enligt landets nationella energi- och klimatplan ska Finland uppnå klimatneutralitet senast 2035, men det kommer att kräva stora investeringar, framför allt i elnät och hållbara transporter. En ny nationell transportplan håller på att tas fram för perioden 2021–2032 under ledning av en parlamentarisk styrgrupp. Vid sidan av frågor som rör hälsa, miljö, regionalpolitik och produktivitet måste insatserna för att bygga ut höghastighetsbredbandsnätet och förbättra andra digitala infrastrukturer fortsätta i syfte att rationalisera logistiken och bevara den ekonomiska verksamheten i avlägsna områden. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Finland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Finland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(20)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Investeringarna i Finland ligger under EU-genomsnittet för de kategorier som bidrar mest till produktivitetstillväxten, framför allt investeringar i utrustning och immateriella rättigheter. Detta kan bromsa landets långsiktiga tillväxtpotential och hämma konkurrenskraften och återhämtningen. Det krävs ökade investeringar i forskning och utveckling för att strukturomvandlingen ska kunna gynna kunskapsintensiva sektorer i ekonomin och stärka tillväxtpotentialen på lång sikt. Enligt landets nationella energi- och klimatplan ska Finland uppnå klimatneutralitet senast 2035, men det kommer att kräva stora investeringar, framför allt i elnät och hållbara transporter. En ny nationell transportplan håller på att tas fram för perioden 2021–2032 under ledning av en parlamentarisk styrgrupp. Vid sidan av frågor som rör hälsa, miljö, regionalpolitik och produktivitet måste insatserna för att bygga ut höghastighetsbredbandsnätet och förbättra andra digitala infrastrukturer fortsätta i syfte att rationalisera logistiken och bevara den ekonomiska verksamheten i avlägsna områden. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Finland att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Finland möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (21) | Finlands nationella riskbedömning för förhindrande av penningtvätt är föråldrad och ska uppdateras under 2020. Finansinspektionen i Finland har nyligen ökat sin tillsynskapacitet. Men det finns fortfarande inte tillräckligt med personal och tillsynen är ännu inte tillräckligt riskbaserad. Även om flera fall av misstänkta överträdelser har undersökts bör avskräckande sanktioner fortfarande införas. Rapporterna om misstänkta transaktioner har ökat kraftigt under de senaste månaderna, och finansunderrättelseenhetens resurser tycks inte räcka till för en analys av informationen. Informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheten och Finansinspektionen är fortfarande otillräckligt. |
| --- | --- |

(21)

Finlands nationella riskbedömning för förhindrande av penningtvätt är föråldrad och ska uppdateras under 2020. Finansinspektionen i Finland har nyligen ökat sin tillsynskapacitet. Men det finns fortfarande inte tillräckligt med personal och tillsynen är ännu inte tillräckligt riskbaserad. Även om flera fall av misstänkta överträdelser har undersökts bör avskräckande sanktioner fortfarande införas. Rapporterna om misstänkta transaktioner har ökat kraftigt under de senaste månaderna, och finansunderrättelseenhetens resurser tycks inte räcka till för en analys av informationen. Informationsutbytet mellan finansunderrättelseenheten och Finansinspektionen är fortfarande otillräckligt.

| (22) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(22)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (23) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Finland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(23)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts med genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Finland att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (24) | Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Finland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas. |
| --- | --- |

(24)

Det är viktigt med en nära samordning mellan ekonomierna i Ekonomiska och monetära unionen för att man ska kunna åstadkomma en snabb återhämtning från de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. I egenskap av en medlemsstat som har euron som valuta bör Finland säkerställa att dess politik förblir i linje med rekommendationerna för euroområdet 2020 och samordnas med övriga medlemsstater som har euron som valuta samtidigt som den politiska vägledningen från Eurogruppen beaktas.

| (25) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Finlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Finland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Finland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Finlands ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt stabilitetsprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Finland har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Finland utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (26) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(26)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat stabilitetsprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas särskilt i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Finland att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Lösa bristen på vårdpersonal för att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens och förbättra tillgången till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Stärka åtgärder som stödjer sysselsättningen och aktiva arbetsmarknadsåtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vidta åtgärder för att tillföra likviditet till realekonomin, särskilt till små och medelstora företag. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbar och effektiv infrastruktur samt forskning och innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Säkerställa effektiv tillsyn och kontroll av efterlevnaden av regelverket för bekämpning av penningtvätt. |
| --- | --- |

4.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 154.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 5.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/177 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/177

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Sveriges nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Sveriges konvergensprogram 2020

(2020/C 282/27)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Sverige var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Sverige var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Landsrapporten 2020 för Sverige offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Sveriges framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (nedan kallade de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Sveriges framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Sverige har makroekonomiska obalanser. I synnerhet innebär övervärderade bostadspriser i kombination med hushållens ständigt ökande skuldsättning en risk för en oordnad korrigering. Detta kan ha en negativ inverkan på ekonomin och potentiellt också på banksektorn. En eventuell negativ inverkan banksektorn kan också leda till negativa spridningseffekter i grannländerna, eftersom de finansiella systemen är sammanlänkade. Vissa åtgärder har vidtagits på senare år för att komma till rätta med dessa obalanser. De åtgärderna har dock haft begränsade effekter hittills. Det finns fortfarande brister i centrala politikområden, särskilt när det gäller skatteincitament för lånefinansierat bostadsägande samt bostadsutbudets och framför allt hyresmarknadens funktion. |
| --- | --- |

(2)

Landsrapporten 2020 för Sverige offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Sveriges framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (3) (nedan kallade de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Sveriges framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. Den innehöll också en fördjupad granskning enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 1176/2011, vars resultat också offentliggjordes den 26 februari 2020. Av analysen drog kommissionen slutsatsen att Sverige har makroekonomiska obalanser. I synnerhet innebär övervärderade bostadspriser i kombination med hushållens ständigt ökande skuldsättning en risk för en oordnad korrigering. Detta kan ha en negativ inverkan på ekonomin och potentiellt också på banksektorn. En eventuell negativ inverkan banksektorn kan också leda till negativa spridningseffekter i grannländerna, eftersom de finansiella systemen är sammanlänkade. Vissa åtgärder har vidtagits på senare år för att komma till rätta med dessa obalanser. De åtgärderna har dock haft begränsade effekter hittills. Det finns fortfarande brister i centrala politikområden, särskilt när det gäller skatteincitament för lånefinansierat bostadsägande samt bostadsutbudets och framför allt hyresmarknadens funktion.

| (3) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen, som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (4) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(4)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (5) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(5)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (4), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (6) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(6)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (7) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(7)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (8) | Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Sverige uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. |
| --- | --- |

(8)

Unionslagstiftaren har redan ändrat de relevanta lagstiftningsramarna genom Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2020/460 (5) och (EU) 2020/558 (6) för att ge medlemsstaterna möjlighet att mobilisera alla outnyttjade resurser från de europeiska struktur- och investeringsfonderna så att de kan hantera de extraordinära konsekvenserna av covid-19-pandemin. Dessa ändringar kommer att tillhandahålla ytterligare flexibilitet samt förenklade och effektiviserade förfaranden. För att minska trycket på kassaflödena kan medlemsstaterna också dra nytta av en medfinansieringsgrad på 100 % från unionsbudgeten under räkenskapsåret 2020–2021. Sverige uppmanas att fullt ut utnyttja dessa möjligheter för att hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Sverige, vilket förvärrar den trend mot långsamt växande skillnader mellan huvudstadsregionen och övriga landet eller mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner på grund av olika specialiseringsmönster – i synnerhet i regioner som är påtagligt beroende av turism och, mer allmänt, av direkta kontakter mellan företag och konsumenter. Detta medför en betydande risk för ökande regionala och territoriella skillnader inom Sverige, vilket förvärrar den trend mot långsamt växande skillnader mellan huvudstadsregionen och övriga landet eller mellan stads- och landsbygdsområden som redan iakttagits. I kombination med risken för en tillfällig upplösning av konvergensprocessen mellan medlemsstaterna krävs i den nuvarande situationen riktade politiska insatser.

| (10) | Sverige lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 27 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 28 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Sverige lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 27 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 28 april 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Sverige omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del. |
| --- | --- |

(11)

Sverige omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del.

| (12) | Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 1,4 % av BNP 2021 och nå ett överskott på 1,5 % av BNP till 2023. Efter att ha sjunkit till 35 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 40 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av den stora osäkerhet som är förknippad med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt konvergensprogrammet för 2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett överskott på 0,4 % av bruttonationalprodukten (BNP) 2019 till ett underskott på 3,8 % av BNP 2020. Underskottet väntas minska till 1,4 % av BNP 2021 och nå ett överskott på 1,5 % av BNP till 2023. Efter att ha sjunkit till 35 % av BNP 2019 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP öka till 40 % 2020 enligt konvergensprogrammet för 2020. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av den stora osäkerhet som är förknippad med covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Sverige antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården (0,1 % av BNP), nödhjälp till utsatta sektorer (1,6 % av BNP) samt arbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska åtgärder (0,2 % av BNP). Dessutom har Sverige aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Enligt konvergensprogrammet för 2020 omfattar dessa åtgärder i synnerhet skatteuppskov motsvarande upp till 6,9 % av BNP, samt olika typer av lånegarantier och utökade kreditmöjligheter som uppgår till cirka 4,7 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Sverige har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad unionsstrategi, har Sverige antagit budgetåtgärder i god tid för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. Enligt konvergensprogrammet för 2020 uppgick dessa budgetåtgärder till 2,4 % av BNP. Åtgärderna omfattar en förstärkning av hälso- och sjukvården (0,1 % av BNP), nödhjälp till utsatta sektorer (1,6 % av BNP) samt arbetsmarknadspolitiska och socialpolitiska åtgärder (0,2 % av BNP). Dessutom har Sverige aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. Enligt konvergensprogrammet för 2020 omfattar dessa åtgärder i synnerhet skatteuppskov motsvarande upp till 6,9 % av BNP, samt olika typer av lånegarantier och utökade kreditmöjligheter som uppgår till cirka 4,7 % av BNP. Sammantaget ligger de åtgärder som Sverige har vidtagit i linje med riktlinjerna i kommissionens meddelande av den 13 mars 2020. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sveriges saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,6 % av BNP 2020 och -2,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Sveriges saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -5,6 % av BNP 2020 och -2,2 % av BNP 2021. Den offentliga skuldkvoten väntas ligga kvar under 60 % av BNP 2020 och 2021.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Sveriges planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Sveriges planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020. Sammantaget visar kommissionens analys att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

| (16) | Sveriges ekonomi har bromsat in på ett aldrig tidigare skådat sätt sedan covid-19-pandemin bröt ut. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 9,7 % 2020 och återhämta sig något, till 9,3 % 2021. Den privata konsumtionen väntas minska kraftigt, i synnerhet inom de mest utsatta konsumtionskategorierna som transporter, restauranger och logi. De fasta bruttoinvesteringarna väntas falla ännu mer än konsumtionen, främst på grund av osäkerheten kring hur snabbt återhämtningen kan gå. De svenska myndigheterna började tidigt vidta åtgärder och har successivt ökat omfattningen på de politiska åtgärderna i takt med utbredningen av covid-19-pandemin. Åtgärderna har gällt hälso- och sjukvården och varit inriktade på nedgången i ekonomin. De hälso- och sjukvårdsrelaterade åtgärderna omfattar statligt ekonomiskt stöd till de regioner och kommuner som är ansvariga för hälso- och sjukvårdssystemet för att täcka extra kostnader till följd av covid-19-pandemin. På det ekonomiska området har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att mildra kostnaderna för företagssektorn (korttidspermittering, sjuklönekostnader, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter, kreditgarantier och hyressänkningar) samt för att säkerställa likviditeten i företagen (anstånd med skatteinbetalningar, inklusive inbetalningar av mervärdesskatt). Sveriges centralbank, Sveriges Riksbank, har dessutom beslutat om lån till banker för vidareutlåning till företag, köp av stats- och kommunobligationer samt säkerställda hypoteksobligationer och köp av obligationer och företagscertifikat utgivna av svenska icke-finansiella företag. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Riksbanken har också ingått valutaswapavtal med andra centralbanker för att säkerställa att de större valutorna finns tillgängliga för den finansiella sektorn. Social- och arbetsmarknadspolitiken har breddats, till exempel genom tillfälliga förändringar av sjukersättningen, höjd arbetslöshetsersättning, sänkta krav för tillträde till arbetslöshetssystemet och aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik (t.ex. gröna jobb, förlängning av nystartsjobb, sommarkurser, fler studenter i den högre utbildningen). |
| --- | --- |

(16)

Sveriges ekonomi har bromsat in på ett aldrig tidigare skådat sätt sedan covid-19-pandemin bröt ut. Enligt kommissionens vårprognos 2020 väntas arbetslösheten öka till 9,7 % 2020 och återhämta sig något, till 9,3 % 2021. Den privata konsumtionen väntas minska kraftigt, i synnerhet inom de mest utsatta konsumtionskategorierna som transporter, restauranger och logi. De fasta bruttoinvesteringarna väntas falla ännu mer än konsumtionen, främst på grund av osäkerheten kring hur snabbt återhämtningen kan gå. De svenska myndigheterna började tidigt vidta åtgärder och har successivt ökat omfattningen på de politiska åtgärderna i takt med utbredningen av covid-19-pandemin. Åtgärderna har gällt hälso- och sjukvården och varit inriktade på nedgången i ekonomin. De hälso- och sjukvårdsrelaterade åtgärderna omfattar statligt ekonomiskt stöd till de regioner och kommuner som är ansvariga för hälso- och sjukvårdssystemet för att täcka extra kostnader till följd av covid-19-pandemin. På det ekonomiska området har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att mildra kostnaderna för företagssektorn (korttidspermittering, sjuklönekostnader, tillfälligt sänkta arbetsgivaravgifter, kreditgarantier och hyressänkningar) samt för att säkerställa likviditeten i företagen (anstånd med skatteinbetalningar, inklusive inbetalningar av mervärdesskatt). Sveriges centralbank, Sveriges Riksbank, har dessutom beslutat om lån till banker för vidareutlåning till företag, köp av stats- och kommunobligationer samt säkerställda hypoteksobligationer och köp av obligationer och företagscertifikat utgivna av svenska icke-finansiella företag. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. Riksbanken har också ingått valutaswapavtal med andra centralbanker för att säkerställa att de större valutorna finns tillgängliga för den finansiella sektorn. Social- och arbetsmarknadspolitiken har breddats, till exempel genom tillfälliga förändringar av sjukersättningen, höjd arbetslöshetsersättning, sänkta krav för tillträde till arbetslöshetssystemet och aktiv arbetsmarknads- och utbildningspolitik (t.ex. gröna jobb, förlängning av nystartsjobb, sommarkurser, fler studenter i den högre utbildningen).

| (17) | Sveriges svar på covid-19-pandemin på kort sikt är beroende av att lämpliga resurs- och kapacitetsbuffertar säkras och att vårdpersonalens roller och ansvar anpassas. På medellång sikt bör detta leda till en aktuell och geografiskt balanserad hälso- och sjukvård, ett lämpligt utnyttjande av vårdpersonal i olika vårdformer (t.ex. öppenvård och sluten vård), och bidra till att undvika en strukturell brist på vårdpersonal. Att utnyttja Sveriges starka sektor för forskning och innovation (FoI) för vetenskapsstyrda åtgärder kan bidra till utvecklingen av vaccin, behandlingar och diagnostik och till att omvandla forskningsrön till folkhälsopolitik. |
| --- | --- |

(17)

Sveriges svar på covid-19-pandemin på kort sikt är beroende av att lämpliga resurs- och kapacitetsbuffertar säkras och att vårdpersonalens roller och ansvar anpassas. På medellång sikt bör detta leda till en aktuell och geografiskt balanserad hälso- och sjukvård, ett lämpligt utnyttjande av vårdpersonal i olika vårdformer (t.ex. öppenvård och sluten vård), och bidra till att undvika en strukturell brist på vårdpersonal. Att utnyttja Sveriges starka sektor för forskning och innovation (FoI) för vetenskapsstyrda åtgärder kan bidra till utvecklingen av vaccin, behandlingar och diagnostik och till att omvandla forskningsrön till folkhälsopolitik.

| (18) | Genom att stödja kompetensförsörjningen, i synnerhet när det gäller digital kompetens, kan en högre produktivitetstillväxt upprätthållas med hjälp av FoI inom högteknologiska sektorer, och hjälpa Sverige att nå sina ambitiösa klimat- och energimål i den nationella energi- och klimatplanen. Det behövs också investeringar för att minska skillnaderna i utbildningsresultat mellan elever med invandrarbakgrund och elever med inrikes födda föräldrar. Arbetskraftens höga kvalitet var en viktig bidragande faktor till tillväxten i arbetsproduktivitet men det bidraget hade i det närmaste upphört före covid-19-krisen. Inträdet på arbetsmarknaden för grupper vars potential inte utnyttjades fullt ut före krisen, till exempel invandrare från länder utanför EU och personer med funktionsnedsättning, kommer också att vara nödvändigt. Bristen på kvalificerad arbetskraft har varit särskilt markant inom utbildningssektorn, hälso- och sjukvården, socialt arbete, informations- och kommunikationsteknik, industrin och byggbranschen. |
| --- | --- |

(18)

Genom att stödja kompetensförsörjningen, i synnerhet när det gäller digital kompetens, kan en högre produktivitetstillväxt upprätthållas med hjälp av FoI inom högteknologiska sektorer, och hjälpa Sverige att nå sina ambitiösa klimat- och energimål i den nationella energi- och klimatplanen. Det behövs också investeringar för att minska skillnaderna i utbildningsresultat mellan elever med invandrarbakgrund och elever med inrikes födda föräldrar. Arbetskraftens höga kvalitet var en viktig bidragande faktor till tillväxten i arbetsproduktivitet men det bidraget hade i det närmaste upphört före covid-19-krisen. Inträdet på arbetsmarknaden för grupper vars potential inte utnyttjades fullt ut före krisen, till exempel invandrare från länder utanför EU och personer med funktionsnedsättning, kommer också att vara nödvändigt. Bristen på kvalificerad arbetskraft har varit särskilt markant inom utbildningssektorn, hälso- och sjukvården, socialt arbete, informations- och kommunikationsteknik, industrin och byggbranschen.

| (19) | För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Över hälften av arbetsgivarna inom den digitala sektorn och mikroelektroniksektorn uppger att bristen på kvalificerad arbetskraft påverkar tillväxten. Att upprätthålla en hög andel offentliga utgifter inom forskningsområdet är ett nödvändigt villkor för att förbättra produktiviteten. Det krävs också kapitalfördjupning och större investeringar i högteknologiska och innovativa sektorer för att återställa arbetsproduktivitetstillväxten. Spridning av ny digital teknik bland små och medelstora företag kommer också att främja produktiviteten. Krisen har också visat hur viktig den digitala infrastrukturen är och att snabba och stabila uppkopplingar måste finnas på alla platser där människor bor eller arbetar. Utökningen av det mobila bredbandet i 700 MHz-bandet kommer att spela en viktig roll, liksom möjligheten till ekonomiskt stöd för utbyggnaden av fast bredband. Den kommande 5G-auktionen kommer att tillhandahålla ytterligare stimulans för digitaliseringen av den svenska ekonomin. Målet om ett klimatneutralt samhälle 2045 kommer också att kräva investeringar i FoI så att nya, konkurrenskraftiga lösningar kan utvecklas och genomföras för utfasningen av fossila bränslen och samordnade sociala och politiska åtgärder. Transporter är den främsta måltavlan för insatserna att minska Sveriges utsläpp av växthusgaser. En heltäckande och relativt snabb omvandling av fordonsparken till utsläppssnåla fordon står på den politiska dagordningen. Planerade investeringar i järnvägsinfrastrukturen är viktiga för att underlätta en färdmedelsfördelning och för att nå Sveriges långtgående klimatmål. Elektrifieringen av transporterna och industrin kommer att kräva betydande investeringar i produktion och distribution av energi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Sverige att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Sverige möjlighet att på bästa sätt använda den fonden. |
| --- | --- |

(19)

För att främja den ekonomiska återhämtningen kommer det vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och stimulera privata investeringar, inbegripet genom relevanta reformer. Över hälften av arbetsgivarna inom den digitala sektorn och mikroelektroniksektorn uppger att bristen på kvalificerad arbetskraft påverkar tillväxten. Att upprätthålla en hög andel offentliga utgifter inom forskningsområdet är ett nödvändigt villkor för att förbättra produktiviteten. Det krävs också kapitalfördjupning och större investeringar i högteknologiska och innovativa sektorer för att återställa arbetsproduktivitetstillväxten. Spridning av ny digital teknik bland små och medelstora företag kommer också att främja produktiviteten. Krisen har också visat hur viktig den digitala infrastrukturen är och att snabba och stabila uppkopplingar måste finnas på alla platser där människor bor eller arbetar. Utökningen av det mobila bredbandet i 700 MHz-bandet kommer att spela en viktig roll, liksom möjligheten till ekonomiskt stöd för utbyggnaden av fast bredband. Den kommande 5G-auktionen kommer att tillhandahålla ytterligare stimulans för digitaliseringen av den svenska ekonomin. Målet om ett klimatneutralt samhälle 2045 kommer också att kräva investeringar i FoI så att nya, konkurrenskraftiga lösningar kan utvecklas och genomföras för utfasningen av fossila bränslen och samordnade sociala och politiska åtgärder. Transporter är den främsta måltavlan för insatserna att minska Sveriges utsläpp av växthusgaser. En heltäckande och relativt snabb omvandling av fordonsparken till utsläppssnåla fordon står på den politiska dagordningen. Planerade investeringar i järnvägsinfrastrukturen är viktiga för att underlätta en färdmedelsfördelning och för att nå Sveriges långtgående klimatmål. Elektrifieringen av transporterna och industrin kommer att kräva betydande investeringar i produktion och distribution av energi. Programplaneringen för Fonden för en rättvis omställning, som är föremål för ett förslag från kommissionen, för perioden 2021–2027 kan hjälpa Sverige att hantera en del av de utmaningar som omställningen till en klimatneutral ekonomi innebär, särskilt inom de områden som anges i bilaga D till landsrapporten 2020. Detta skulle ge Sverige möjlighet att på bästa sätt använda den fonden.

| (20) | De svenska bankernas anseende har skadats av ihållande rykten om misstänkt penningtvätt, och att förebygga penningtvätt är fortsatt en prioritering för Sverige. Effektiv tillsyn kräver ökade resurser och lämpliga förfaranden för att tillämpa en riskbaserad strategi. Sverige har medgett att det krävs mer resurser för att utöva lämplig tillsyn och göra utredningar, och har stärkt Finansinspektionens kapacitet. Finansinspektionen har dock fortfarande låg kapacitet i förhållande till storleken på den svenska finansiella sektorn. Utmaningar består och den riskbaserade strategin har ännu inte införts i sin helhet. |
| --- | --- |

(20)

De svenska bankernas anseende har skadats av ihållande rykten om misstänkt penningtvätt, och att förebygga penningtvätt är fortsatt en prioritering för Sverige. Effektiv tillsyn kräver ökade resurser och lämpliga förfaranden för att tillämpa en riskbaserad strategi. Sverige har medgett att det krävs mer resurser för att utöva lämplig tillsyn och göra utredningar, och har stärkt Finansinspektionens kapacitet. Finansinspektionen har dock fortfarande låg kapacitet i förhållande till storleken på den svenska finansiella sektorn. Utmaningar består och den riskbaserade strategin har ännu inte införts i sin helhet.

| (21) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen. |
| --- | --- |

(21)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av covid-19-pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för nästa års europeiska planeringstermin. Detta inbegriper de landsspecifika rekommendationerna för 2019 avseende investeringsrelaterade ekonomiska strategier. 2019 års landsspecifika rekommendationer bör beaktas i sin helhet vid den strategiska programplaneringen för sammanhållningspolitiska medel efter 2020, inbegripet riskreducerande åtgärder och strategier för att lätta på restriktionerna med avseende på den rådande krisen.

| (22) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Sverige att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen. |
| --- | --- |

(22)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 kommer Sverige att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling och till de gemensamma insatserna för att säkerställa en konkurrenskraftig hållbarhet i unionen.

| (23) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sveriges ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Sverige har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Sverige utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Sveriges ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Sverige har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Sverige utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen genom att framtida nationella beslut fattas med beaktande av synpunkter på unionsnivå.

| (24) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

| (25) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Till följd av att inriktningen för de landsspecifika rekommendationerna för 2020 har lagts om mot målet att åtgärda covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser och att underlätta den ekonomiska återhämtningen, är ingen av dem direkt inriktad på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning och denna bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och konvergensprogrammet för 2020. I de landsspecifika rekommendationerna för 2020 beaktas behovet av att bekämpa covid-19-pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett nödvändigt första steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Till följd av att inriktningen för de landsspecifika rekommendationerna för 2020 har lagts om mot målet att åtgärda covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser och att underlätta den ekonomiska återhämtningen, är ingen av dem direkt inriktad på att korrigera de makroekonomiska obalanser som kommissionen identifierat enligt artikel 6 i förordning (EU) nr 1176/2011.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Sverige att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Säkerställa hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, inbegripet genom tillräcklig tillgång till kritiska medicinska produkter, infrastruktur och arbetskraft. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Främja innovation och stödja utbildning och färdighetsutveckling. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, särskilt ren och effektiv produktion och användning av energi, högteknologiska och innovativa sektorer, 5G-nät och hållbara transporter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Effektivisera penningtvättstillsynen och tillämpa regelverket mot penningtvätt på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 159.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (EUT L 99, 31.3.2020, s. 5).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/558 av den 23 april 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013 och (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder för att tillhandahålla extraordinär flexibilitet vid användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna för att hantera covid-19-utbrottet (EUT L 130, 24.4.2020, s. 1).

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---

| 26.8.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 282/183 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 282/183

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 juli 2020

om Förenade kungarikets nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Förenade kungarikets konvergensprogram 2020

(2020/C 282/28)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 121.2 och 148.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (2), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens rekommendation,

med beaktande av Europaparlamentets resolutioner,

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser,

med beaktande av sysselsättningskommitténs yttrande,

med beaktande av ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande,

med beaktande av yttrandet från kommittén för socialt skydd,

med beaktande av yttrandet från kommittén för ekonomisk politik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Förenade kungariket inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning. |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2019 antog kommissionen den årliga strategin för hållbar tillväxt, som inledde 2020 års europeiska termin för samordningen av den ekonomiska politiken. I den togs vederbörlig hänsyn till den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017. Den 17 december 2019 antog kommissionen, på grundval av förordning (EU) nr 1176/2011, även rapporten om förvarningsmekanismen, enligt vilken Förenade kungariket inte var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning.

| (2) | Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 31 januari 2020 och ikraftträdandet av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) (3) gäller för Förenade kungarikets del en övergångsperiod fram till den 31 december 2020. Genom ett enda beslut som unionen och Förenade kungariket fattar före den 1 juli 2020 i den gemensamma kommitté som föreskrivs i utträdesavtalet kan den perioden förlängas med ett eller två år. Under denna period fortsätter unionslagstiftningen – även den del som rör den europeiska planeringsterminen – att gälla för och i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(2)

Efter Förenade kungarikets utträde ur unionen den 31 januari 2020 och ikraftträdandet av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) (3) gäller för Förenade kungarikets del en övergångsperiod fram till den 31 december 2020. Genom ett enda beslut som unionen och Förenade kungariket fattar före den 1 juli 2020 i den gemensamma kommitté som föreskrivs i utträdesavtalet kan den perioden förlängas med ett eller två år. Under denna period fortsätter unionslagstiftningen – även den del som rör den europeiska planeringsterminen – att gälla för och i Förenade kungariket.

| (3) | Landsrapporten 2020 för Förenade kungariket offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Förenade kungarikets framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (4) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Förenade kungarikets framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål. |
| --- | --- |

(3)

Landsrapporten 2020 för Förenade kungariket offentliggjordes den 26 februari 2020. Den innehöll en bedömning av Förenade kungarikets framsteg avseende de landsspecifika rekommendationer som rådet antog den 9 juli 2019 (4) (de landsspecifika rekommendationerna för 2019), uppföljningen av tidigare års landsspecifika rekommendationer och Förenade kungarikets framsteg när det gäller att uppnå sina nationella Europa 2020-mål.

| (4) | Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 mars 2020 klassificerade Världshälsoorganisationen officiellt covid-19-utbrottet som en global pandemi. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot folkhälsan för medborgare, samhällen och ekonomier. Den leder till hårt ansatta hälso- och sjukvårdssystem, störningar i de globala leveranskedjorna, volatilitet på finansmarknaderna, kraftig påverkan på konsumentefterfrågan och negativa effekter för olika sektorer. Den hotar människors arbeten och inkomster liksom företagens verksamheter. Pandemin har lett till en kraftig ekonomisk chock som redan har fått allvarliga återverkningar i unionen. Den 13 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om en samordnad ekonomisk reaktion på krisen som omfattar alla aktörer på nationell nivå och unionsnivå.

| (5) | Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(5)

Flera medlemsstater har utlyst undantagstillstånd eller infört nödåtgärder. Nödåtgärder bör vara strikt proportionella, nödvändiga, tidsbegränsade och i linje med europeiska och internationella standarder. De bör vara föremål för demokratisk tillsyn och oberoende rättslig prövning.

| (6) | Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (5), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten. |
| --- | --- |

(6)

Den 20 mars 2020 antog kommissionen ett meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten. Den allmänna undantagsklausulen, som fastställs i artiklarna 5.1, 6.3, 9.1 och 10.3 i förordning (EG) nr 1466/97 och artiklarna 3.5 och 5.2 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 (5), underlättar samordningen av budgetpolitiken vid en allvarlig konjunkturnedgång. I sitt meddelande av den 20 mars 2020 ansåg kommissionen, mot bakgrund av den förväntade allvarliga konjunkturnedgången till följd av covid-19-pandemin, att villkoren för att aktivera den allmänna undantagsklausulen var uppfyllda och uppmanade rådet att godkänna denna slutsats. Den 23 mars 2020 instämde medlemsstaternas finansministrar i kommissionens bedömning. De var överens om att den allvarliga ekonomiska nedgången kräver beslutsamma, långtgående och samordnade åtgärder. Aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen medger en tillfällig avvikelse från anpassningsbanan mot det medelfristiga budgetmålet, förutsatt att detta inte äventyrar de offentliga finansernas hållbarhet på medellång sikt. När det gäller den korrigerande delen kan rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, även besluta att anta en reviderad finanspolitisk strategi. Den allmänna undantagsklausulen innebär inte att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts. Den tillåter att medlemsstaterna avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla, samtidigt som den ger kommissionen och rådet möjlighet att vidta nödvändiga politiska samordningsåtgärder inom ramen för pakten.

| (7) | Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen. |
| --- | --- |

(7)

Det krävs fortsatta åtgärder för att begränsa och bekämpa spridningen av covid-19-pandemin, stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, mildra de socioekonomiska konsekvenserna av pandemin genom stödåtgärder till företag och hushåll och säkerställa adekvata arbetsmiljöförhållanden så att den ekonomiska verksamheten kan återupptas. Unionen bör använda alla tillgängliga verktyg för att stödja medlemsstaternas insatser inom dessa områden. Samtidigt bör medlemsstaterna och unionen samarbeta för att förbereda de åtgärder som krävs för en återgång till normalt fungerande samhällen och ekonomier och till en hållbar tillväxt, varvid bland annat den gröna och digitala omställningen integreras och lärdomar dras av krisen.

| (8) | Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning. |
| --- | --- |

(8)

Covid-19-krisen har visat på den inre marknadens flexibilitet när det gäller att anpassa sig till extraordinära omständigheter. För att säkerställa en snabb och smidig övergång till återhämtningsfasen och fri rörlighet för varor, tjänster och arbetstagare bör dock de extraordinära åtgärder som hindrar den inre marknaden från att fungera normalt upphävas så snart de inte längre är nödvändiga. Den nuvarande krisen har visat på behovet av krisberedskapsplaner inom hälso- och sjukvården. De centrala inslagen i arbetet med att ta fram mer omfattande krisberedskapsplaner innefattar förbättrade inköpsstrategier, diversifierade leveranskedjor och strategiska reserver av viktig utrustning.

| (9) | Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Förenade kungariket på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en betydande risk för att de regionala skillnaderna inom Förenade kungariket ökar ytterligare. Den nuvarande situationen kräver riktade politiska insatser. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser kommer troligtvis att vara ojämnt fördelade mellan regioner i Förenade kungariket på grund av olika specialiseringsmönster. Detta innebär en betydande risk för att de regionala skillnaderna inom Förenade kungariket ökar ytterligare. Den nuvarande situationen kräver riktade politiska insatser.

| (10) | Förenade kungariket lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 7 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas. |
| --- | --- |

(10)

Förenade kungariket lade fram sitt nationella reformprogram för 2020 den 30 april 2020 och sitt konvergensprogram för samma år den 7 maj 2020. De två programmen har bedömts samtidigt för att deras inbördes kopplingar ska kunna beaktas.

| (11) | Förenade kungariket omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av reglerna för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Förenade kungariket att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 1,6 % 2019–2020 (6), vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). Enligt kommissionens samlade bedömning finns det en risk för en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019–2020 och sammanlagt för 2018–2019 och 2019–2020. Utfallsdata för 2019–2020 blir tillgängliga under hösten 2020. |
| --- | --- |

(11)

Förenade kungariket omfattas för närvarande av stabilitets- och tillväxtpaktens förebyggande del och av reglerna för skuldkriteriet. Den 13 juli 2018 rekommenderade rådet Förenade kungariket att säkerställa att den nominella ökningen av de primära offentliga nettoutgifterna inte skulle överstiga 1,6 % 2019–2020 (6), vilket motsvarar en årlig strukturell anpassning på 0,6 % av bruttonationalprodukten (BNP). Enligt kommissionens samlade bedömning finns det en risk för en betydande avvikelse från den rekommenderade anpassningen mot det medelfristiga budgetmålet 2019–2020 och sammanlagt för 2018–2019 och 2019–2020. Utfallsdata för 2019–2020 blir tillgängliga under hösten 2020.

| (12) | Enligt konvergensprogrammet för 2019–2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,2 % av BNP 2019 till ett underskott på 2,5 % av BNP 2020–2021. Underskottet väntas öka till 3,1 % av BNP 2021–2022 och minska till 2,4 % av BNP 2024–2025. Efter att ha sjunkit till uppskattningsvis 83,2 % av BNP 2019–2020 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP sjunka till 82,9 % 2020–2021 enligt konvergensprogrammet för 2019–2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser verkar dock inte längre realistiskt eftersom ingen hänsyn tas till covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser. I prognoserna i programmet beaktas inte heller de åtgärder som Förenade kungariket aviserat som svar på covid-19-pandemin. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(12)

Enligt konvergensprogrammet för 2019–2020 planerar regeringen en försämring av det samlade saldot i de offentliga finanserna från ett underskott på 2,2 % av BNP 2019 till ett underskott på 2,5 % av BNP 2020–2021. Underskottet väntas öka till 3,1 % av BNP 2021–2022 och minska till 2,4 % av BNP 2024–2025. Efter att ha sjunkit till uppskattningsvis 83,2 % av BNP 2019–2020 väntas den offentliga skuldkvoten i förhållande till BNP sjunka till 82,9 % 2020–2021 enligt konvergensprogrammet för 2019–2020. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för dessa budgetprognoser verkar dock inte längre realistiskt eftersom ingen hänsyn tas till covid-19-pandemins ekonomiska konsekvenser. I prognoserna i programmet beaktas inte heller de åtgärder som Förenade kungariket aviserat som svar på covid-19-pandemin. De makroekonomiska och finanspolitiska prognoserna påverkas av stor osäkerhet på grund av covid-19-pandemin.

| (13) | Som svar på covid-19-pandemin har Förenade kungariket i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. De här åtgärderna ingår inte i prognoserna i konvergensprogrammet, men de beaktas i kommissionens vårprognos 2020. Budgetåtgärderna omfattar cirka 5,5 % av BNP och inbegriper stöd till anställda, egenföretagare och företag samt socialpolitiska åtgärder. Dessutom har Förenade kungariket aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. De åtgärderna omfattar lånegarantier på cirka 16 % av BNP. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Som svar på covid-19-pandemin har Förenade kungariket i god tid antagit budgetåtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem, begränsa pandemin och hjälpa de personer och sektorer som drabbats hårdast. De här åtgärderna ingår inte i prognoserna i konvergensprogrammet, men de beaktas i kommissionens vårprognos 2020. Budgetåtgärderna omfattar cirka 5,5 % av BNP och inbegriper stöd till anställda, egenföretagare och företag samt socialpolitiska åtgärder. Dessutom har Förenade kungariket aviserat åtgärder som, även om de inte har någon direkt budgetpåverkan, kommer att bidra till att tillhandahålla likviditetsstöd till företagen. De åtgärderna omfattar lånegarantier på cirka 16 % av BNP. Ett fullständigt genomförande av nödåtgärderna och de finanspolitiska stödåtgärderna, följt av en omläggning av finanspolitikens inriktning mot att uppnå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt när det ekonomiska läget medger detta, kommer att bidra till att bevara hållbarheten i de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Förenade kungarikets saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -10,7 % av BNP 2020–2021 och -6,2 % av BNP 2021–2022. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 102,5 % av BNP 2020–2021 och 100,2 % av BNP 2022. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammet tas ingen hänsyn till covid-19-pandemins konsekvenser, varför prognoserna för skulder och underskott skiljer sig väsentligt från kommissionens beräkningar. |
| --- | --- |

(14)

På grundval av kommissionens vårprognos 2020 beräknas Förenade kungarikets saldo i de offentliga finanserna vid oförändrad politik uppgå till -10,7 % av BNP 2020–2021 och -6,2 % av BNP 2021–2022. Den offentliga skuldkvoten väntas uppgå till 102,5 % av BNP 2020–2021 och 100,2 % av BNP 2022. I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för konvergensprogrammet tas ingen hänsyn till covid-19-pandemins konsekvenser, varför prognoserna för skulder och underskott skiljer sig väsentligt från kommissionens beräkningar.

| (15) | Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Förenade kungarikets planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020–2021.Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt. |
| --- | --- |

(15)

Den 20 maj 2020 utfärdade kommissionen en rapport i enlighet med artikel 126.3 i fördraget på grund av Förenade kungarikets planerade överträdelse av underskottsgränsen på 3 % av BNP 2020–2021.Sammantaget visar analysen att underskottskriteriet enligt definitionen i fördraget och i förordning (EG) nr 1467/1997 inte är uppfyllt.

| (16) | Den pågående covid-19-krisen har medfört ekonomiska och sociala utmaningar som inte förekommit under de senaste årtiondena. Arbetslösheten förväntas öka med nästan 3 procentenheter till 6,7 % under 2020 och minska något till 6 % under 2021, jämfört med 3,8 % under 2019. Den brittiska regeringen har vidtagit nödåtgärder för att mildra chockernas negativa effekter. Kostnaden för direkt finanspolitiskt stöd kommer att bero på efterfrågan, men kan bli cirka 110 miljarder brittiska pund (5,5 % av BNP), vartill kommer kreditgarantier för banklån på 330 miljarder pund (16 % av BNP). System med förkortad arbetstid har införts för att skydda sysselsättningen, och åtgärder till stöd för egenföretagare har också vidtagits. Täckningen och kraven på att komma i fråga för förskottsbetalningar från Universal Credit har tillfälligt förbättrats, och de grundläggande förmånerna inom Universal Credit har tillfälligt höjts i tolv månader. De lokala myndigheterna kommer också att få ytterligare engångsfinansiering för att stödja ekonomiskt utsatta personer och hushåll. Regeringen har vidare tillkännagett ett moratorium på tre månader för bolånebetalningar för bostadsägare i svårigheter på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(16)

Den pågående covid-19-krisen har medfört ekonomiska och sociala utmaningar som inte förekommit under de senaste årtiondena. Arbetslösheten förväntas öka med nästan 3 procentenheter till 6,7 % under 2020 och minska något till 6 % under 2021, jämfört med 3,8 % under 2019. Den brittiska regeringen har vidtagit nödåtgärder för att mildra chockernas negativa effekter. Kostnaden för direkt finanspolitiskt stöd kommer att bero på efterfrågan, men kan bli cirka 110 miljarder brittiska pund (5,5 % av BNP), vartill kommer kreditgarantier för banklån på 330 miljarder pund (16 % av BNP). System med förkortad arbetstid har införts för att skydda sysselsättningen, och åtgärder till stöd för egenföretagare har också vidtagits. Täckningen och kraven på att komma i fråga för förskottsbetalningar från Universal Credit har tillfälligt förbättrats, och de grundläggande förmånerna inom Universal Credit har tillfälligt höjts i tolv månader. De lokala myndigheterna kommer också att få ytterligare engångsfinansiering för att stödja ekonomiskt utsatta personer och hushåll. Regeringen har vidare tillkännagett ett moratorium på tre månader för bolånebetalningar för bostadsägare i svårigheter på grund av covid-19-pandemin.

| (17) | För att stödja företagens ekonomiska situation har Bank of England sänkt räntan två gånger, totalt från 0,75 % till 0,1 %, minskat den brittiska kontracykliska kapitalbufferten till 0 % från den befintliga banan mot 2 % till december 2020, ökat sitt program för köp av obligationer till 645 miljarder brittiska pund och ökat sitt stöd till affärsbankernas utlåning till den reala ekonomin vid sidan av statliga lånegarantier. Regeringen erbjöd vissa branscher ett ettårigt uppskov med bolagsskatt, uppskov med momsbetalningar samt kontantbidrag till mindre företag. Likviditetsstöd har också gjorts tillgängligt i form av garantier och bidrag inom ramen för Coronavirus Business Interruption Loan Scheme för små och medelstora företag under en viss omsättningströskel, med hjälp av ett brett spektrum av företagsfinansieringsprodukter, såsom revolverande krediter och tidsbundna lån. Dessutom har ett allmänt system för likviditet till små och medelstora företag och även till större företag, som kan inbegripa investeringsstöd, gjorts tillgängligt för alla verksamhetssektorer. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas. |
| --- | --- |

(17)

För att stödja företagens ekonomiska situation har Bank of England sänkt räntan två gånger, totalt från 0,75 % till 0,1 %, minskat den brittiska kontracykliska kapitalbufferten till 0 % från den befintliga banan mot 2 % till december 2020, ökat sitt program för köp av obligationer till 645 miljarder brittiska pund och ökat sitt stöd till affärsbankernas utlåning till den reala ekonomin vid sidan av statliga lånegarantier. Regeringen erbjöd vissa branscher ett ettårigt uppskov med bolagsskatt, uppskov med momsbetalningar samt kontantbidrag till mindre företag. Likviditetsstöd har också gjorts tillgängligt i form av garantier och bidrag inom ramen för Coronavirus Business Interruption Loan Scheme för små och medelstora företag under en viss omsättningströskel, med hjälp av ett brett spektrum av företagsfinansieringsprodukter, såsom revolverande krediter och tidsbundna lån. Dessutom har ett allmänt system för likviditet till små och medelstora företag och även till större företag, som kan inbegripa investeringsstöd, gjorts tillgängligt för alla verksamhetssektorer. Vid utformningen och genomförandet av åtgärderna måste banksektorns motståndskraft beaktas.

| (18) | Covid-19-pandemin har avslöjat brister i Förenade kungarikets hälso- och sjukvårdssystem vad gäller beredskapen och kapaciteten att reagera på sådana utbrott, särskilt när det gäller anläggningar, personal och förnödenheter. Detta har lett till att provisoriska fältsjukhus inrättats för covid-19-patienter i hela Förenade kungariket. Landets tillverkningsindustri uppmanades att ändra sina produktionslinjer för att snabbt tillverka ytterligare medicinsk utrustning, till exempel respiratorer, för att tillgodose den förväntade efterfrågan. Covid-19-krisen har ytterligare förstärkt den befintliga personalbristen inom vården. Att hantera liknande kriser i framtiden förutsätter investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen i hela Förenade kungariket, däribland effektiva folkhälsoåtgärder med tillräckliga resurser. Dessa investeringar bör syfta till att tillhandahålla den utrustning, de anläggningar och den kvalificerade arbetskraft som krävs, och totalt sett kapaciteten att tillhandahålla alla förväntade reguljära hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vård av patienter med covid-19 eller liknande smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

(18)

Covid-19-pandemin har avslöjat brister i Förenade kungarikets hälso- och sjukvårdssystem vad gäller beredskapen och kapaciteten att reagera på sådana utbrott, särskilt när det gäller anläggningar, personal och förnödenheter. Detta har lett till att provisoriska fältsjukhus inrättats för covid-19-patienter i hela Förenade kungariket. Landets tillverkningsindustri uppmanades att ändra sina produktionslinjer för att snabbt tillverka ytterligare medicinsk utrustning, till exempel respiratorer, för att tillgodose den förväntade efterfrågan. Covid-19-krisen har ytterligare förstärkt den befintliga personalbristen inom vården. Att hantera liknande kriser i framtiden förutsätter investeringar i hälso- och sjukvårdssystemen i hela Förenade kungariket, däribland effektiva folkhälsoåtgärder med tillräckliga resurser. Dessa investeringar bör syfta till att tillhandahålla den utrustning, de anläggningar och den kvalificerade arbetskraft som krävs, och totalt sett kapaciteten att tillhandahålla alla förväntade reguljära hälso- och sjukvårdstjänster vid sidan av vård av patienter med covid-19 eller liknande smittsamma sjukdomar.

| (19) | Dagens kris kommer sannolikt att få större konsekvenser för de mest sårbara, vilket förvärrar fattigdomen. Risken för fattigdom eller social utestängning ökade redan före krisen, trots rekordlåg arbetslöshet. Fattigdomen bland förvärvsarbetande och barnfattigdomen är också hög. Välfärdsnedskärningar och välfärdsreformer riskerar att undergräva det brittiska skatte- och bidragssystemets starka fattigdomsreducerande effekt. Det finns utrymme för att stärka stödet till de mest utsatta, däribland barn i fattigdom, särskilt med tanke på att krisen förväntas öka inkomstojämlikheten. |
| --- | --- |

(19)

Dagens kris kommer sannolikt att få större konsekvenser för de mest sårbara, vilket förvärrar fattigdomen. Risken för fattigdom eller social utestängning ökade redan före krisen, trots rekordlåg arbetslöshet. Fattigdomen bland förvärvsarbetande och barnfattigdomen är också hög. Välfärdsnedskärningar och välfärdsreformer riskerar att undergräva det brittiska skatte- och bidragssystemets starka fattigdomsreducerande effekt. Det finns utrymme för att stärka stödet till de mest utsatta, däribland barn i fattigdom, särskilt med tanke på att krisen förväntas öka inkomstojämlikheten.

| (20) | Att förbättra arbetsproduktiviteten är fortfarande en stor utmaning för Förenade kungariket. Produktionen per timme är betydligt lägre i Förenade kungariket än i de flesta andra utvecklade ekonomier, och är knappt högre än före finanskrisen. BNP-tillväxten har drivits på av sysselsättningstillväxten, men produktiviteten har i princip inte ökat alls på sistone. Trots en hög sysselsättning har den brittiska arbetsproduktiviteten i huvudsak legat kvar på samma nivå sedan början av 2018. Reallöneökningarna har också varit fortsatt långsamma. Många delar av Förenade kungariket är relativt fattiga med jämförelsevis låga investeringar i kompetens och infrastruktur. Begränsade karriärutsikter för människor i låglönearbeten inverkar negativt på både produktivitet och fattigdom. Detta ser ut att fortsätta och kan till och med förvärras av covid-19-krisen. Pandemin innebär också stora utmaningar för de brittiska utbildningssystemen, framför allt när det gäller distansstudier och varierande tillgång till strukturerat lärande. Det finns därför utrymme för att öka produktiviteten genom åtgärder mot övergripande problem som låga investeringar i utrustning, infrastruktur och forskning och utveckling och kompetensbrist, särskilt när det gäller grundläggande och teknisk kompetens. Förenade kungariket strävar efter att investera mer i forskning och innovation och förbättra användningen av befintlig teknik i hela ekonomin. |
| --- | --- |

(20)

Att förbättra arbetsproduktiviteten är fortfarande en stor utmaning för Förenade kungariket. Produktionen per timme är betydligt lägre i Förenade kungariket än i de flesta andra utvecklade ekonomier, och är knappt högre än före finanskrisen. BNP-tillväxten har drivits på av sysselsättningstillväxten, men produktiviteten har i princip inte ökat alls på sistone. Trots en hög sysselsättning har den brittiska arbetsproduktiviteten i huvudsak legat kvar på samma nivå sedan början av 2018. Reallöneökningarna har också varit fortsatt långsamma. Många delar av Förenade kungariket är relativt fattiga med jämförelsevis låga investeringar i kompetens och infrastruktur. Begränsade karriärutsikter för människor i låglönearbeten inverkar negativt på både produktivitet och fattigdom. Detta ser ut att fortsätta och kan till och med förvärras av covid-19-krisen. Pandemin innebär också stora utmaningar för de brittiska utbildningssystemen, framför allt när det gäller distansstudier och varierande tillgång till strukturerat lärande. Det finns därför utrymme för att öka produktiviteten genom åtgärder mot övergripande problem som låga investeringar i utrustning, infrastruktur och forskning och utveckling och kompetensbrist, särskilt när det gäller grundläggande och teknisk kompetens. Förenade kungariket strävar efter att investera mer i forskning och innovation och förbättra användningen av befintlig teknik i hela ekonomin.

| (21) | För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Förenade kungariket lider av ihållande bostadsbrist. Kapacitetsbegränsningar håller på att bli märkbara, medan bostadsbyggandet fortfarande ligger under vad som krävs för att möta den beräknade efterfrågan. Mängden av och läget för den mark som finns tillgänglig för nya bostäder begränsas av en sträng reglering av marknaden för mark, särskilt kring storstäderna. Byggnadssektorn är fortfarande av central betydelse för bostäderna och för att uppnå framtidens energi- och klimatmål, även om minskningen av den mängd energi som används för uppvärmning av bostäder kompliceras av bostadsbeståndets ålder och den långsamma ersättningen av det. Efter årtionden av offentliga underinvesteringar har regeringen börjat ta itu med infrastrukturunderskottet. Det har gjorts uppmuntrande framsteg när det gäller investeringar i förnybar energi och betydande utsläppsminskningar har uppnåtts inom energisektorn. Omställningen till klimatneutralitet står dock fortfarande inför utmaningar inom hela ekonomin. Förenade kungarikets väg-, järnvägs- och luftfartsnät är på väg att nå sitt kapacitetstak, och det bidrar till trängsel och luftföroreningar. Förenade kungariket har som mål att ligga i framkant när det gäller utsläppsfria fordon, men större delen av järnvägsnätet är ännu inte elektrifierat. Även om täckningen av helfibernät i Förenade kungariket fortfarande är blygsam, ökar nätkonkurrensen på helfibermarknaden i takt med att regeringen avsevärt ökar det offentliga stödet till utbyggnad av fibernät. Sådana investeringar i digital infrastruktur måste dock åtföljas av förbättrad digital kompetens, eftersom Förenade kungariket lider av strukturell brist på it-specialistkompetens. |
| --- | --- |

(21)

För att underlätta den ekonomiska återhämtningen kommer det att vara viktigt att tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar, bland annat genom relevanta reformer. Förenade kungariket lider av ihållande bostadsbrist. Kapacitetsbegränsningar håller på att bli märkbara, medan bostadsbyggandet fortfarande ligger under vad som krävs för att möta den beräknade efterfrågan. Mängden av och läget för den mark som finns tillgänglig för nya bostäder begränsas av en sträng reglering av marknaden för mark, särskilt kring storstäderna. Byggnadssektorn är fortfarande av central betydelse för bostäderna och för att uppnå framtidens energi- och klimatmål, även om minskningen av den mängd energi som används för uppvärmning av bostäder kompliceras av bostadsbeståndets ålder och den långsamma ersättningen av det. Efter årtionden av offentliga underinvesteringar har regeringen börjat ta itu med infrastrukturunderskottet. Det har gjorts uppmuntrande framsteg när det gäller investeringar i förnybar energi och betydande utsläppsminskningar har uppnåtts inom energisektorn. Omställningen till klimatneutralitet står dock fortfarande inför utmaningar inom hela ekonomin. Förenade kungarikets väg-, järnvägs- och luftfartsnät är på väg att nå sitt kapacitetstak, och det bidrar till trängsel och luftföroreningar. Förenade kungariket har som mål att ligga i framkant när det gäller utsläppsfria fordon, men större delen av järnvägsnätet är ännu inte elektrifierat. Även om täckningen av helfibernät i Förenade kungariket fortfarande är blygsam, ökar nätkonkurrensen på helfibermarknaden i takt med att regeringen avsevärt ökar det offentliga stödet till utbyggnad av fibernät. Sådana investeringar i digital infrastruktur måste dock åtföljas av förbättrad digital kompetens, eftersom Förenade kungariket lider av strukturell brist på it-specialistkompetens.

| (22) | Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen fram till övergångsperiodens slut. |
| --- | --- |

(22)

Medan de landsspecifika rekommendationer som anges i denna rekommendation (de landsspecifika rekommendationerna för 2020) är inriktade på hur de socioekonomiska effekterna av pandemin ska hanteras och den ekonomiska återhämtningen underlättas, berörde de landsspecifika rekommendationerna för 2019 också reformer som är avgörande för att kunna hantera strukturella utmaningar på medellång och lång sikt. De landsspecifika rekommendationerna för 2019 är fortsatt aktuella och kommer att fortsätta att övervakas inom ramen för den europeiska planeringsterminen fram till övergångsperiodens slut.

| (23) | Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Förenade kungariket att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(23)

Den europeiska planeringsterminen utgör en ram för en kontinuerlig samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i unionen, vilket kan bidra till en hållbar ekonomi. I sina nationella reformprogram för 2020 har medlemsstaterna utvärderat de framsteg som gjorts i genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling. Genom att säkerställa ett fullständigt genomförande av de landsspecifika rekommendationerna för 2020 nedan kommer Förenade kungariket att bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling.

| (24) | Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Förenade kungariket har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Förenade kungariket utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen har inom ramen för 2020 års europeiska planeringstermin gjort en omfattande analys av Förenade kungarikets ekonomiska politik och redogjort för den i 2020 års landsrapport. Kommissionen har även bedömt konvergensprogrammet för 2020, det nationella reformprogrammet för 2020 och uppföljningen av de landsspecifika rekommendationer Förenade kungariket har fått tidigare år. Kommissionen har beaktat inte bara deras relevans för hållbarheten i finanspolitiken och den socioekonomiska politiken i Förenade kungariket utan också att unionens regler och riktlinjer har iakttagits, mot bakgrund av behovet att stärka den övergripande ekonomiska styrningen i unionen.

| (25) | Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av denna bedömning har rådet granskat konvergensprogrammet för 2020, och dess yttrande (7) återspeglas i rekommendation 1 nedan.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS Förenade kungariket att 2020 och 2021 vidta följande åtgärder:

| 1. | Vidta alla nödvändiga åtgärder, i enlighet med den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, för att effektivt hantera covid-19-pandemin, upprätthålla ekonomin och stödja den påföljande återhämtningen. När de ekonomiska förhållandena medger det, driva en finanspolitik som syftar till att nå en återhållsam offentligfinansiell ställning på medellång sikt och säkerställa en hållbar skuldsättning, samtidigt som investeringarna ökas. Stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Säkerställa att systemet för socialt skydd är tillräckligt omfattande och heltäckande för att ge stöd till alla och särskilt dem som drabbats hårdast av krisen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Främja innovation och stödja utvecklingen av humankapitalet. Tidigarelägga mogna offentliga investeringsprojekt och främja privata investeringar för att stödja den ekonomiska återhämtningen. Inrikta investeringarna på den gröna och digitala omställningen, i synnerhet bostäder, ren och effektiv produktion och användning av energi, hållbar transportinfrastruktur samt bredbandsnät med hög hastighet. |
| --- | --- |

3.

Utfärdad i Bryssel den 20 juli 2020.

På rådets vägnar

J. KLOECKNER

Ordförande

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1.

1

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

2

(3)  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

3

(4)  EUT C 301, 5.9.2019, s. 163.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora budgetunderskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

5

(6)  De primära offentliga nettoutgifterna består av de totala offentliga utgifterna exklusive ränteutgifter, utgifter för unionsprogram som motsvaras fullt ut av inkomster från unionsmedel och icke-diskretionära förändringar i utgifterna för arbetslöshetsförmåner. Nationellt finansierade fasta bruttoinvesteringar är utjämnade över en fyraårsperiod. Diskretionära åtgärder på inkomstsidan eller lagstadgade inkomstökningar är inräknade. Engångsåtgärder på såväl inkomst- som utgiftssidan är avräknade.

6

(7)  Enligt artikel 9.2 i förordning (EG) nr 1466/97.

7

---