# Službeni list C 395/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 395 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.20. studenoga 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 395

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.20. studenoga 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 395/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9882 — SAZKA Group/ÖBAG/Casinos Austria) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 395/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9882 — SAZKA Group/ÖBAG/Casinos Austria) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 395/02 | Tečajna lista eura — 19. studenoga 2020. | 2 |
| 2020/C 395/03 | Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju | 3 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 395/02

Tečajna lista eura — 19. studenoga 2020.

2

2020/C 395/03

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

3

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 395/04 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10033 —Platinum Compass/OTPP/EDPL) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 4 |
| 2020/C 395/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 395/06 | Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 7 |
| 2020/C 395/07 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 27 |
| 2020/C 395/08 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 46 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 395/04

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10033 —Platinum Compass/OTPP/EDPL) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

4

2020/C 395/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

6

DRUGI

Europska komisija

2020/C 395/06

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

7

2020/C 395/07

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

27

2020/C 395/08

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9882 — SAZKA Group/ÖBAG/Casinos Austria)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 395/01)

Dana 16. studenoga 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9882. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9882. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/2

---

Tečajna lista eura (1)

19. studenoga 2020.

(2020/C 395/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1832 |
| JPY | japanski jen | 123,08 |
| DKK | danska kruna | 7,4498 |
| GBP | funta sterlinga | 0,89378 |
| SEK | švedska kruna | 10,2060 |
| CHF | švicarski franak | 1,0797 |
| ISK | islandska kruna | 161,30 |
| NOK | norveška kruna | 10,6900 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,358 |
| HUF | mađarska forinta | 360,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,4714 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8732 |
| TRY | turska lira | 8,9373 |
| AUD | australski dolar | 1,6272 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5501 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1737 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7155 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5924 |
| KRW | južnokorejski von | 1 321,07 |
| ZAR | južnoafrički rand | 18,3153 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7927 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5655 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 820,13 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8517 |
| PHP | filipinski pezo | 57,147 |
| RUB | ruski rubalj | 90,2638 |
| THB | tajlandski baht | 35,975 |
| BRL | brazilski real | 6,3371 |
| MXN | meksički pezo | 24,0426 |
| INR | indijska rupija | 87,7970 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1832

JPY

japanski jen

123,08

DKK

danska kruna

7,4498

GBP

funta sterlinga

0,89378

SEK

švedska kruna

10,2060

CHF

švicarski franak

1,0797

ISK

islandska kruna

161,30

NOK

norveška kruna

10,6900

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,358

HUF

mađarska forinta

360,90

PLN

poljski zlot

4,4714

RON

rumunjski novi leu

4,8732

TRY

turska lira

8,9373

AUD

australski dolar

1,6272

CAD

kanadski dolar

1,5501

HKD

hongkonški dolar

9,1737

NZD

novozelandski dolar

1,7155

SGD

singapurski dolar

1,5924

KRW

južnokorejski von

1 321,07

ZAR

južnoafrički rand

18,3153

CNY

kineski renminbi-juan

7,7927

HRK

hrvatska kuna

7,5655

IDR

indonezijska rupija

16 820,13

MYR

malezijski ringit

4,8517

PHP

filipinski pezo

57,147

RUB

ruski rubalj

90,2638

THB

tajlandski baht

35,975

BRL

brazilski real

6,3371

MXN

meksički pezo

24,0426

INR

indijska rupija

87,7970

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/3

---

Novi nacionalni motiv na kovanicama eura namijenjenima optjecaju

(2020/C 395/03)

Image 1

Nacionalni motiv nove prigodne kovanice od 2 eura namijenjene optjecaju koju izdaje Francuska

Kovanice eura namijenjene optjecaju zakonsko su sredstvo plaćanja u cijelom europodručju. Komisija objavljuje opis izgleda svih novih kovanica kako bi obavijestila širu javnost i sve osobe koje rukuju kovanicama (1). U skladu sa zaključcima Vijeća od 10. veljače 2009. (2), državama članicama koje pripadaju europodručju i zemljama koje su s Europskom unijom potpisale monetarni sporazum o izdavanju kovanica eura dopušteno je izdavati prigodne kovanice eura namijenjene optjecaju uz određene uvjete, a osobito uz uvjet da je riječ isključivo o kovanicama od 2 eura. Te kovanice imaju iste tehničke značajke kao ostale kovanice od 2 eura, ali je na njihovoj nacionalnoj strani prikazan prigodan motiv koji ima izrazitu simboličku vrijednost na nacionalnoj ili europskoj razini.

Zemlja izdavanja: Francuska

Prigoda: Medicinska istraživanja

Opis motiva: Motiv simbolizira čovječanstvo, koje je prikazano licem u kugli, čiji je pogled usmjeren prema fragmentima DNK u drugoj kugli, simbolu beskonačnog malog. Kosi prikaz alegorija je nadmoći istraživanja i inteligencije nad beskonačnim malim i pobjede nad bolestima. Oznaka zemlje izdavanja „RF” nalazi se u gornjem desnom dijelu, a oznaka kovnice i godina izdavanja „2020” nalaze se dolje lijevo.

U vanjskom prstenu kovanice nalazi se 12 zvijezda europske zastave.

Naklada: 300 000 kovanica

Datum izdavanja: listopad 2020.

---

(1)  Za nacionalne motive svih kovanica izdanih 2002. vidjeti SL C 373, 28.12.2001., str. 1.

(2)  Vidjeti zaključke Vijeća za ekonomske i financijske poslove od 10. veljače 2009. i Preporuku Komisije od 19. prosinca 2008. o zajedničkim smjernicama za nacionalne motive i izdavanje kovanica eura namijenjenih optjecaju (SL L 9, 14.1.2009., str. 52.).

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/4

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10033 —
  Platinum Compass/OTPP/EDPL)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 395/04)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Platinum Compass B 2018 RSC Limited („Platinum Compass”), pod kontrolom poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, Ujedinjeni Arapski Emirati), |
| --- | --- |

—

Platinum Compass B 2018 RSC Limited („Platinum Compass”), pod kontrolom poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”, Ujedinjeni Arapski Emirati),

| — | Ontario Teachers’ Pension Plan Board („OTPP”, Kanada), |
| --- | --- |

—

Ontario Teachers’ Pension Plan Board („OTPP”, Kanada),

| — | Equis Development Pte. Ltd. („EDPL”), pod kontrolom poduzetnika Equis Development Holdings LLC („Equis”, oba iz Singapura). |
| --- | --- |

—

Equis Development Pte. Ltd. („EDPL”), pod kontrolom poduzetnika Equis Development Holdings LLC („Equis”, oba iz Singapura).

Poduzetnici Platinum Compass, OTPP i Equis stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) i članka 3. stavka 4. Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom EDPL.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Platinum Compass: društvo kći u stopostotnom vlasništvu poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”) koji je vlasnik ulaganja i njima upravlja. ADIA je državno tijelo u vlasništvu Emirata Abu Dhabi. Ulaže sredstva koja mu dodijeli vlada Abu Dhabija i upravlja portfeljem u više kategorija imovine, |
| --- | --- |

—

Platinum Compass: društvo kći u stopostotnom vlasništvu poduzetnika Abu Dhabi Investment Authority („ADIA”) koji je vlasnik ulaganja i njima upravlja. ADIA je državno tijelo u vlasništvu Emirata Abu Dhabi. Ulaže sredstva koja mu dodijeli vlada Abu Dhabija i upravlja portfeljem u više kategorija imovine,

| — | OTPP: upravlja mirovinskim davanjima i ulaže sredstva mirovinskog fonda za oko 329 000 aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario, |
| --- | --- |

—

OTPP: upravlja mirovinskim davanjima i ulaže sredstva mirovinskog fonda za oko 329 000 aktivnih i umirovljenih nastavnika u kanadskoj pokrajini Ontario,

| — | Equis: poduzeće za razvoj infrastrukturne imovine koje se bavi razvojem infrastrukture i ulaganjima u azijsko-pacifičkoj regiji, |
| --- | --- |

—

Equis: poduzeće za razvoj infrastrukturne imovine koje se bavi razvojem infrastrukture i ulaganjima u azijsko-pacifičkoj regiji,

| — | EDPL: razvija, gradi i upravlja infrastrukturnim projektima u azijsko-pacifičkoj regiji koji su posebno usmjereni na (a) proizvodnju električne energije iz sunčeve energije, energije vjetra, biomase i otpada i (b) recikliranje i obradu otpada. |
| --- | --- |

—

EDPL: razvija, gradi i upravlja infrastrukturnim projektima u azijsko-pacifičkoj regiji koji su posebno usmjereni na (a) proizvodnju električne energije iz sunčeve energije, energije vjetra, biomase i otpada i (b) recikliranje i obradu otpada.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10033 — Platinum Compass/OTPP/EDPL

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/6 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/6

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 395/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Första AP-fonden („AP1”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Första AP-fonden („AP1”, Švedska),

| — | Tredje AP-fonden („AP3”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Tredje AP-fonden („AP3”, Švedska),

| — | Fjärde AP-fonden („AP4”, Švedska), |
| --- | --- |

—

Fjärde AP-fonden („AP4”, Švedska),

| — | subjekti Telia Carrier (Švedska). |
| --- | --- |

—

subjekti Telia Carrier (Švedska).

Poduzetnici AP1, AP3 i AP4 stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad 34 subjekta Telia Carrier u 34 zemlje u EU-u i izvan EU-a.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela od strane investicijskog društva Polhem Infra KB, koje su osnovali poduzetnici AP1, AP3 i AP4 pod čijom je zajedničkom kontrolom; slijedom toga navedeni poduzetnici imat će neizravnu kontrolu nad subjektima Telia Carrier.

2.

| — | AP1, AP3 i AP4: mirovinski fondovi koji imaju zaštitnu ulogu u švedskom nacionalnom mirovinskom sustavu. Neovisna su državna tijela koja donose neovisne odluke o svojim ulaganjima, |
| --- | --- |

—

AP1, AP3 i AP4: mirovinski fondovi koji imaju zaštitnu ulogu u švedskom nacionalnom mirovinskom sustavu. Neovisna su državna tijela koja donose neovisne odluke o svojim ulaganjima,

| — | subjekti Telia Carrier: u krajnjem su vlasništvu poduzetnika Telia Company AB i upravljaju globalnom svjetlovodnom mrežom (internetska jezgrena mreža) koja se koristi za pružanje usluga međunarodnog prijenosa. |
| --- | --- |

—

subjekti Telia Carrier: u krajnjem su vlasništvu poduzetnika Telia Company AB i upravljaju globalnom svjetlovodnom mrežom (internetska jezgrena mreža) koja se koristi za pružanje usluga međunarodnog prijenosa.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.10019 — AP1/AP3/AP4/Telia Carrier Entities

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

Eadresa: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/7

---

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 395/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Volailles d’Ancenis”

EU br.: PGI-FR-0167-AM02 – 15.10.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

| Les Fermiers du Val de Loire |
| --- |
| Boulevard Pasteur |
| BP 50262 |
| 44158 Ancenis Cedex |
| FRANCUSKA |
| E-pošta: fermiersduvaldeloire@terrena.fr |

Les Fermiers du Val de Loire

Boulevard Pasteur

BP 50262

44158 Ancenis Cedex

FRANCUSKA

E-pošta: fermiersduvaldeloire@terrena.fr

Udruženje „Les Fermiers du Val de Loire” čine gospodarski subjekti koji sudjeluju u uzgoju i klanju peradi sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Volailles d’Ancenis”, te u tom smislu ima legitimni interes podnijeti ovaj zahtjev

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☒

Opis proizvoda

| ☒ | Zemljopisno područje |
| --- | --- |

☒

Zemljopisno područje

| ☒ | Dokaz o podrijetlu |
| --- | --- |

☒

Dokaz o podrijetlu

| ☒ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☒

Metoda proizvodnje

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Označivanje |
| --- | --- |

☒

Označivanje

| ☒ | Ostalo: skupina koja podnosi zahtjev, nacionalni zahtjevi, kontrole |
| --- | --- |

☒

Ostalo: skupina koja podnosi zahtjev, nacionalni zahtjevi, kontrole

4.   Vrsta izmjene

| ☐ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

| ☒ | Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5.   Izmjene

5.1.   Rubrika „Opis proizvoda”

Sljedeća odredba rubrike „Naziv proizvoda – Vrsta proizvoda” registracijskog dokumenta:

| — | „Pile ‚Poulet d’Ancenis’






  — | Bijelo pile (trup i komadi) |
| --- | --- | --- |

—

„Pile ‚Poulet d’Ancenis’

—

Bijelo pile (trup i komadi)

| — | Žuto pile (trup i komadi) |
| --- | --- |

—

Žuto pile (trup i komadi)

| — | Crno pile |
| --- | --- |

—

Crno pile

| — | Biserka ‚Pintade d’Ancenis’ (trup i komadi) |
| --- | --- |

—

Biserka ‚Pintade d’Ancenis’ (trup i komadi)

| — | Pura ‚Dinde d’Ancenis’ |
| --- | --- |

—

Pura ‚Dinde d’Ancenis’

| — | Kopun ‚Chapon d’Ancenis’ |
| --- | --- |

—

Kopun ‚Chapon d’Ancenis’

| — | Tovljena kokoš ‚Poularde d’Ancenis’






  — | Bijela tovljena kokoš |
| --- | --- | --- |

—

Tovljena kokoš ‚Poularde d’Ancenis’

—

Bijela tovljena kokoš

| — | Žuta tovljena kokoš” |
| --- | --- |

—

Žuta tovljena kokoš”

Sljedeća odredba točke 3.12. „Svojstva trupova” iz rubrike „Specifikacija proizvoda – 3.1. Opis proizvoda” registracijskog dokumenta:

„Najmanja masa evisceriranih trupova bez iznutrica iznosi:

Najmanja masa:

| Pile | : | 1 000 g |
| --- | --- | --- |
| Biserka | : | 850 g |
| Pura | : | 2 300 g |
| Kopun | : | 2 500 g |
| Tovljena kokoš | : | 1 600 g” |

Pile

:

1 000 g

Biserka

:

850 g

Pura

:

2 300 g

Kopun

:

2 500 g

Tovljena kokoš

:

1 600 g”

Sljedeća odredba točke 1. rubrike „Specifikacija proizvoda – 3.1. Opis proizvoda” registracijskog dokumenta: „Najniža dob za klanje”:

„Najniža dob za klanje peradi iz domaćeg uzgoja ‚Volailles Fermières d’Ancenis’ u skladu je s najnižom dobi navedenom u službenim tehničkim uputama za oznaku kakvoće peradi (Label), koje je izdalo francusko Ministarstvo poljoprivrede.”

Navedene odredbe izbrisane su i zamijenjene sljedećim odredbama u rubrici „Opis proizvoda” nacrta specifikacije proizvoda:

„‚Volailles d’Ancenis’ ptice su iz reda Galliformes. Pripadaju različitim porodicama i obuhvaćaju više vrsta životinja:

| — | pilad, tovljene kokoši, kopune, |
| --- | --- |

—

pilad, tovljene kokoši, kopune,

| — | biserke, uškopljene mužjake biserki, |
| --- | --- |

—

biserke, uškopljene mužjake biserki,

| — | pure. |
| --- | --- |

—

pure.

Sve jedinke potječu od izdržljivih, spororastućih sojeva prikladnih za dugotrajan uzgoj i klanje na granici spolne zrelosti, čime se osigurava optimalna kvaliteta (u pogledu usklađenosti i organoleptičkih svojstava).”

„Prema vrsti peradi gotovi proizvodi imaju sljedeća svojstva:

| | Najmanja masa (eviscerirani i bez iznutrica) | Boja mesa i kože | Boja nogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Pile | 1 kg | Žuta ili bijela | Žuta, bijela ili crna |
| Biserka | 0,850 kg | Bež | Crna |
| Kopun | 2,5 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Uškopljeni mužjak biserke | 1,4 kg | Bež | Crna |
| Tovljena kokoš | 1,6 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Pura (samo ženka) | 2,3 kg | Žuta ili bijela | Crna” |

Najmanja masa (eviscerirani i bez iznutrica)

Boja mesa i kože

Boja nogu

Pile

1 kg

Žuta ili bijela

Žuta, bijela ili crna

Biserka

0,850 kg

Bež

Crna

Kopun

2,5 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Uškopljeni mužjak biserke

1,4 kg

Bež

Crna

Tovljena kokoš

1,6 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Pura (samo ženka)

2,3 kg

Žuta ili bijela

Crna”

Pojedine odredbe izbrisane su i zamijenjene novim odredbama kojima je izmijenjen oblik, ali su zahtjevi koji se odnose na najmanju masu evisceriranih trupova bez iznutrica odnosno na fenotipe ostali isti (stupac „Boja mesa i kože” i „Boja nogu”). Sadržaj ove rubrike izmijenjen je dodavanjem uškopljenog mužjaka biserke vrstama koje ispunjavaju uvjete za ZOZP „Volailles d’Ancenis”.

Ta vrsta povijesno pripada peradi iz uzgoja na zemljopisnom području ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” koja se konzumira tijekom blagdana. Tijekom godina postala je sve važnija. Svake se godine već više od 20 godina od 10 do 20 tisuća biserki uključuje u uzgoj na poljoprivrednim gospodarstvima u regiji, a približno ih se isto toliko stavlja na tržište. Riječ je o biserkama koje su uškopljene, a zatim uzgajane kako bi se stavile na tržište tijekom blagdana krajem godine. Uzgojne prakse biserki slične su praksama koje se primjenjuju na kopunima (uškopljeni pijetao) i biserkama „Volailles d’Ancenis”. Svojstva te vrste zatim su opisana kao i za druge odobrene vrste, uključujući fenotipe, najmanju masu i objašnjenje da je riječ o otpornim sojevima sporog rasta.

U pogledu popisa vrsta za koje je dopušteno rezanje sljedeća odredba rubrike „Naziv proizvoda – Vrsta proizvoda” registracijskog dokumenta u kojem se utvrđuju vrste za koje je dopušteno rezanje:

| — | „Pile ‚Poulet d’Ancenis’






  — | Bijelo pile (trup i komadi) |
| --- | --- | --- |

—

„Pile ‚Poulet d’Ancenis’

—

Bijelo pile (trup i komadi)

| — | Žuto pile (trup i komadi) |
| --- | --- |

—

Žuto pile (trup i komadi)

| — | Crno pile |
| --- | --- |

—

Crno pile

| — | Biserka ‚Pintade d’Ancenis’ (trup i komadi) |
| --- | --- |

—

Biserka ‚Pintade d’Ancenis’ (trup i komadi)

| — | Pura ‚Dinde d’Ancenis’ |
| --- | --- |

—

Pura ‚Dinde d’Ancenis’

| — | Kopun ‚Chapon d’Ancenis’ |
| --- | --- |

—

Kopun ‚Chapon d’Ancenis’

| — | Tovljena kokoš ‚Poularde d’Ancenis’






  — | Bijela tovljena kokoš |
| --- | --- | --- |

—

Tovljena kokoš ‚Poularde d’Ancenis’

—

Bijela tovljena kokoš

| — | Žuta tovljena kokoš” |
| --- | --- |

—

Žuta tovljena kokoš”

Za odobrene oblike pakiranja cijelih komada, sljedeća odredba iz točke 3. rubrike „Specifikacija proizvoda – 3.1. Opis proizvoda” registracijskog dokumenta: „Prezentiranje proizvodâ”:

„Perad se prezentira i stavlja na tržište cijela ili u komadima. ”

3.1.   Trupovi

| 3.11. | Trupovi peradi stavljaju se u prodaju u sljedećim oblicima:






  — | djelomično eviscerirani; |
| --- | --- | --- |

3.11.

—

djelomično eviscerirani;

| — | eviscerirani s iznutricama; |
| --- | --- |

—

eviscerirani s iznutricama;

| — | eviscerirani bez iznutrica.” |
| --- | --- |

—

eviscerirani bez iznutrica.”

I sljedeća odredba točke 3.12. „Svojstva trupova” iz rubrike „Specifikacija proizvoda – 3.1. Opis proizvoda” registracijskog dokumenta:

„Trupovi peradi pripadaju klasi A.”

Izbrisane su i zamijenjene sljedećom odredbom:

„Cijeli trupovi potječu od trupova klase A.

Budući da je klasifikacija komada mesa peradi neovisna o klasifikaciji cijelih trupova, komadi se mogu dobivati od trupova s manjim nedostacima (koji se ne mogu razvrstati u klasu A), ali zadržani komadi mesa moraju biti u skladu s kriterijima prezentiranja za klasu A.

Načini prezentiranja cijelih trupova:

| — | ‚spremni za kuhanje’ (operušana perad, eviscerirana, bez glave, s nogama ili bez njih), pakirani u foliji, u kontroliranoj atmosferi ili u vakuumu; |
| --- | --- |

—

‚spremni za kuhanje’ (operušana perad, eviscerirana, bez glave, s nogama ili bez njih), pakirani u foliji, u kontroliranoj atmosferi ili u vakuumu;

| — | ‚bez debelog crijeva’ (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama). |
| --- | --- |

—

‚bez debelog crijeva’ (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama).

Perad se stavlja na tržište svježa ili zamrznuta.

Iznutrice peradi (srce, želudac i jetra) stavljaju se na tržište svježe ili zamrznute.”

Pojedine su odredbe izbrisane i zamijenjene novim odredbama izmijenjenog oblika. Izmjena sadržaja ove rubrike odnosi se na mogućnost stavljanja na tržište svih vrsta peradi obuhvaćenih ZOZP-om „Volailles d’Ancenis” u komadima. Zahvaljujući mogućnosti da se sve vrste peradi stavljaju na tržište u komadima, predmetni bi se sektor mogao prilagoditi novim obrascima potrošnje, u skladu s rezultatima istraživanja o potrošnji (WorldpanelKantar, 2017.). Ta je prezentacija danas popularna među potrošačima zbog svoje praktičnosti; 30 % peradi iz domaćeg uzgoja prodaje se u komadima. Kao i duboko zamrzavanje, rezanje peradi omogućuje razvoj tržišnih mogućnosti tog sektora u ugostiteljstvu, odnosno izvan kućanstava, ali i razvoj izvoza i upotrebe te peradi u prerađenim proizvodima.

U sažetku, koji je sada prikazan u obliku jedinstvenog dokumenta, izmijenjena je točka 3.2. kako bi se uzele u obzir sljedeće izmjene: Sljedeća odredba je izbrisana:

„Opis: Trupovi ili komadi peradi s čvrstim mesom; odlikuje se visokokvalitetnim organoleptičkim svojstvima, kolje se neposredno prije spolne zrelosti.”

Zamijenjena je sljedećom odredbom:

„‚Volailles d’Ancenis’ ptice su iz reda Galliformes. Pripadaju različitim porodicama i obuhvaćaju više vrsta životinja:

| — | pilad, tovljene kokoši, kopune, |
| --- | --- |

—

pilad, tovljene kokoši, kopune,

| — | biserke, uškopljene mužjake biserki, |
| --- | --- |

—

biserke, uškopljene mužjake biserki,

| — | pure. |
| --- | --- |

—

pure.

Sva perad potječe od izdržljivih, spororastućih sojeva prikladnih za dugotrajan uzgoj i klanje na granici spolne zrelosti, čime se osigurava optimalna kvaliteta (u pogledu usklađenosti i organoleptičkih svojstava).

Uzgajaju se u slobodnom sustavu, na travnatim i šumovitim ispustima, koji su pogodni za istraživanje pašnjaka svojstveno tim sojevima.

Perad „Volailles d’Ancenis” odlikuje se okruglim trupom sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti.

Prema vrsti peradi gotovi proizvodi imaju sljedeća svojstva:

| | Najmanja masa | Boja mesa i kože | Boja nogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Pile | 1 kg | Žuta ili bijela | Žuta, bijela ili crna |
| Biserka | 0,850 kg | Bež | Crna |
| Kopun | 2,5 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Uškopljeni mužjak biserke | 1,4 kg | Bež | Crna |
| Tovljena kokoš | 1,6 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Pura | 2,3 kg | Žuta ili bijela | Crna” |

Najmanja masa

Boja mesa i kože

Boja nogu

Pile

1 kg

Žuta ili bijela

Žuta, bijela ili crna

Biserka

0,850 kg

Bež

Crna

Kopun

2,5 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Uškopljeni mužjak biserke

1,4 kg

Bež

Crna

Tovljena kokoš

1,6 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Pura

2,3 kg

Žuta ili bijela

Crna”

5.2.   Rubrika „Zemljopisno područje”

Rubrika „Zemljopisno područje”

Sljedeća odredba rubrike „3.3. Definicija zemljopisnog područja”:

| „3.31. | Zemljopisno područje
  Obuhvaća departman Loire-Atlantique i zapadni dio departmana Maine-et-Loire (prikazano na karti u nastavku).
  Sljedeći kantoni, prikazani u obliku popisa, čine zemljopisno područje: | LOIRE-ATLANTIQUE, sljedeći kantoni:






  ANCENIS | VALLET |
| --- | --- | --- | --- |
| LIGNE | VERTOU |
| RIAILLE | ST ETIENNE DE MONTLUC |
| ST MARS LA JAILLE | SAVENAY |
| VARADES | ST NICOLAS DE REDON |
| BLAIN | GUEMENE PENFAO |
| CHATEAUBRIANT | ST GILDAS DES BOIS |
| DERVAL | ROUGE |
| MOISDON LA RIVIERE | HERBIGNAC |
| NORT SUR ERDRE | GUERANDE |
| NOZAY | MONTOIR DE BRETAGNE |
| ST JULIEN DE VOUVANTES | LE PELLERIN |
| AIGREFEUILLE SUR MAINE | ST PERE EN RETZ |
| BOUAYE | PORNIC |
| CARQUEFOU | BOURGNEUF EN RETZ |
| LA CHAPELLE SUR ERDRE | MACHECOUL |
| CLISSON | ST PHILBERT DE GRANDLIEU |
| LE LOUROUX BOTTEREAU | LEGE |

„3.31.

Obuhvaća departman Loire-Atlantique i zapadni dio departmana Maine-et-Loire (prikazano na karti u nastavku).

Sljedeći kantoni, prikazani u obliku popisa, čine zemljopisno područje:

LOIRE-ATLANTIQUE, sljedeći kantoni:

ANCENIS

VALLET

LIGNE

VERTOU

RIAILLE

ST ETIENNE DE MONTLUC

ST MARS LA JAILLE

SAVENAY

VARADES

ST NICOLAS DE REDON

BLAIN

GUEMENE PENFAO

CHATEAUBRIANT

ST GILDAS DES BOIS

DERVAL

ROUGE

MOISDON LA RIVIERE

HERBIGNAC

NORT SUR ERDRE

GUERANDE

NOZAY

MONTOIR DE BRETAGNE

ST JULIEN DE VOUVANTES

LE PELLERIN

AIGREFEUILLE SUR MAINE

ST PERE EN RETZ

BOUAYE

PORNIC

CARQUEFOU

BOURGNEUF EN RETZ

LA CHAPELLE SUR ERDRE

MACHECOUL

CLISSON

ST PHILBERT DE GRANDLIEU

LE LOUROUX BOTTEREAU

LEGE

| | MAINE ET LOIRE:






  CANDE | CHOLET |
| --- | --- | --- |
| LE LION D’ANGERS | MONTFAUCON |
| POUANCE | MONTREVAULT |
| SEGRE | ST FLORENT LE VIEIL |
| CHALONNES SUR LOIRE | ANGERS |
| LE LOUROUX BECONNAIS | PONTS DE CE |
| ST GEORGES SUR LOIRE | VIHIERS |
| THOUARCE | TIERCE |
| BEAUPREAU | CHATEAUNEUF/SARTHE |
| CHAMPTOCEAUX | MONTREUIL BELLAY |
| CHEMILLE” | |

MAINE ET LOIRE:

CANDE

CHOLET

LE LION D’ANGERS

MONTFAUCON

POUANCE

MONTREVAULT

SEGRE

ST FLORENT LE VIEIL

CHALONNES SUR LOIRE

ANGERS

LE LOUROUX BECONNAIS

PONTS DE CE

ST GEORGES SUR LOIRE

VIHIERS

THOUARCE

TIERCE

BEAUPREAU

CHATEAUNEUF/SARTHE

CHAMPTOCEAUX

MONTREUIL BELLAY

CHEMILLE”

Zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Perad ‚Volailles d’Ancenis’ uzgaja se od dobi od jednog dana do izlova radi klanja. Uzgoj peradi u objektima ili na pašnjacima provodi se na zemljopisnom području ZOZP-a ‚Volailles d’Ancenis’, čiji opseg obuhvaća područje sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.

Departman Loire-Atlantique u cijelosti

U departmanu Maine-et-Loire:

| | Općine u cijelosti: |
| --- | --- |

Općine u cijelosti:

Angers, Angrie, Armaillé, Aubigné-sur-Layon, Avrillé, Beaucouzé, Beaulieu-sur-Layon, Beaupreau en Mauges, Bécon-les-Granits, Bégrolles-en-Mauges, Béhuard, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-l'Evêque, Briollay, Candé, Cantenay-Épinard, Carbay, Cernusson, Challain-la-Potherie, Chalonnes-sur-Loire, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chanteloup-les-Bois, Chaudefonds-sur-Layon, Chazé-sur-Argos, Cheffes, Chemillé en Anjou, Chenillé-Champteussé, Cholet, Cléré-sur-Layon, Coron, Denée, Doué-en-Anjou, Écouflant, Écuillé, Erdre-en-Anjou, Feneu, Grez-Neuville, Ingrandes-Le Fresne-sur-Loire, Juvardeil, La Jaille-Yvon, La Plaine, La Possonnière, La Romagne, La Séguinière, La Tessoualle, Le Lion-d'Angers, Le May-sur-Èvre, Le Plessis-Grammoire, Les Cerqueux, Les Garennes-sur-Loire, Les Hauts-d’Anjou, Les Ponts-de-Cé, Loiré, Longuenée-en-Anjou, Lys-Haut-Layon, Mauges-sur-Loire, Maulévrier, Mazières-en-Mauges, Miré, Montilliers, Montreuil-Juigné, Montreuil-sur-Loir, Montreuil-sur-Maine, Montrevault sur Èvre, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Érigné, Nuaillé, Ombrée-d'Anjou, Orée-d'Anjou, Passavant-sur-Layon, Rives-du-loir-en-Anjou, Rochefort-sur-Loire, Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Barthélemy-d'Anjou, Saint-Christophe-du-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-la-Croix, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-de-Linières, Saint-Léger-sous-Cholet, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saint-Paul-du-Bois, Saint-Sigismond, Sarrigné, Savennières, Sceaux-d'Anjou, Segré-en-Anjou Bleu, Sèvremoine, Somloire, Soulaines-sur-Aubance, Soulaire-et-Bourg, Thorigné-d'Anjou, Tiercé, Toutlemonde, Trélazé, Trémentines, Val d'Erdre-Auxence, Val-du-Layon, Verrières-en-Anjou.

| | Dijelovi općina: |
| --- | --- |

Dijelovi općina:

Brissac-Loire-Aubance (područja bivših općina Les Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire, Saulgé-l’Hopital i Vauchrétien), Loire-Authion (područje bivših općina Andard, La Bohalle, La Daguenière i Saint-Mathurin-sur-Loire), Morannes-sur-Sarthe-Daumeray (područje bivše općine Chemiré-sur-Sarthe), Terranjou (područje bivših općina Chavagnes i Notre-Dame-d’Allençon).

| | U departmanu Deux-Sèvres: |
| --- | --- |

U departmanu Deux-Sèvres:

Adilly, Airvault, Allonne, Amailloux, Argentonnay, Aubigny, Availles-Thouarsais, Azay-Sur-Thouet, Beaulieu-Sous-Parthenay, Boisme, Bouille-Saint-Paul, Boussais, Bressuire, Bretignolles, Cerizay, Cersay, Chanteloup, Chatillon-Sur-Thouet, Chiche, Cirières, Clave, Clessé, Combrand, Coulonges-Thouarsais, Courlay, Faye-L'Abbesse, Fénery, Geay, Genneton, Glenay, Gourgé, La Boissière-en-Gâtine, La Chapelle-Bertrand, La Chapelle-Saint-Laurent, La Forêt-Sur-Sèvre, La Petite-Boissière, La Peyratte, L'Absie, Lageon, Largeasse, Le Pin, Le Retail, Le Tallud, Les Châtelliers, Les Forges, Lhoumois, Loretz-d’Argenton, Louin, Luché-Thouarsais, Luzay, Maisontiers, Massais, Mauleon, Menigoute, Moncoutant-sur-Sèvres, Montravers, Neuvy-Bouin, Nueil-Les-Aubiers, Parthenay, Pierrefitte, Pompaire, Pougne-Hérisson, Reffannes, Saint-Amand-sur-Sèvre, Saint-André-sur-Sèvre, Saint-Aubin-Du-Plain, Saint-Aubin-Le-Cloud, Saint-Clémentin, Sainte-Gemme, Sainte-Verge, Saint-Germain-De-Longue-Chaume, Saint-Jacques-De-Thouars, Saint-Jean-De-Thouars, Saint-Lin, Saint-Loup-Lamaire, Saint-Martin-Du-Fouilloux, Saint-Maurice-Étusson, Saint-Pardoux-Soutiers, Saint-Paul-En-Gâtine, Saint-Pierre-Des-Échaubrognes, Saint-Varent, Saurais, Secondigny, Thouars, Trayes, Vasles, Vausseroux, Vautebis, Vernoux-En-Gâtine, Viennay, Vouhé, Voultegon.

| | U departmanu Vendée: |
| --- | --- |

U departmanu Vendée:

Bazoges-en-Paillers, Beaurepaire, Chanverrie, Cugand, La Bernardière, La Boissière-de-Montaigu, La Bruffière, La Gaubretière, Les Landes-Genusson, Mortagne-sur-Sèvre, Saint-Aubin-des-Ormeaux, Saint-Laurent-sur-Sèvre, Saint-Malô-du-Bois, Saint-Martin-des-Tilleuls, Tiffauges, Treize-Septiers, Treize-Vents.”

Izmijenjena je definicija zemljopisnog područja. Ta izmjena podrazumijeva proširenje zemljopisnog područja južno od njegove sadašnje granice na dio departmana Vendée, Deux-Sèvres i Maine-et-Loire i uklanjanje nekih općina čije uvrštenje nije u skladu s načelima razgraničenja utvrđenima u istoj rubrici i u dijelu „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem” važeće specifikacije, odnosno predložene izmijenjene specifikacije proizvoda. Nepridržavanje tih kriterija razgraničenja temelji se osobito na činjenici da se na tom području ne provodi mješoviti uzgoj, nego prevladava vinogradarstvo.

Kriteriji razgraničenja zemljopisnog područja ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” pretežno su prirodni čimbenici (područje koje se sastoji od sljevova usmjerenih prema rijeci Loire, od njezina ušća do doline pritoka Loir sjeverno od Angersa, podloga koja pripada Armoričkom masivu, oceanska klima, blaga i vlažna zimi, a topla i sunčana ljeti, bez jače suše) i, u manjoj mjeri, ljudski čimbenici, koji se čine presudnima (važnost poljoprivrednih sustava mješovitog uzgoja koji uključuju peradarstvo, šumovita krajobrazna cjelina na tako definiranom području, položaj i važnost poljoprivrednih gospodarstava koja se bave proizvodnjom peradi, povijest skupine „Les Fermiers du Val de Loire”, koja vodi, organizira i strukturira sektor peradarstva na tom području).

Tom izmjenom zemljopisnog područja postiže se povezanije zemljopisno područje, koje je u skladu s temeljima povezanosti sa zemljopisnim područjem ZOZP-a „Volailles d’Ancenis”.

Naposljetku, rubrici „Zemljopisno područje” znatno je izmijenjen i oblik jer se u trenutku sastavljanja specifikacije prednost davala popisu kantona nad popisom općina. Budući da se granice kantona i njihovi nazivi mijenjaju češće nego granice i nazivi općina, francuska tijela odlučila su u specifikacije uključiti popis općina, a ne kantona. Ta tekstualna izmjena ne utječe na razgraničenje većeg dijela zemljopisnog područja.

Ukratko, zemljopisno područje ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” izmijenjeno je i reorganizirano kako slijedi:

| — | Dodano je 97 općina departmana Deux-Sèvres; |
| --- | --- |

—

Dodano je 97 općina departmana Deux-Sèvres;

| — | Dodano je 17 općina departmana Vendée; |
| --- | --- |

—

Dodano je 17 općina departmana Vendée;

| — | Izbrisano je 13 općina departmana Maine-et-Loire koje se nalaze na predjelu grada Saumura. |
| --- | --- |

—

Izbrisano je 13 općina departmana Maine-et-Loire koje se nalaze na predjelu grada Saumura.

Poljoprivredne prakse svojstvene poljoprivrednim gospodarstvima na kojima se provodi mješovit uzgoj zajedničke su uzgajivačima na tom velikom šumskom području s blagom oceanskom klimom koja omogućuje rani izlazak peradi zimi. Ta klimatska obilježja u potpunosti odgovaraju klimi Armoričkog masiva.

U skladu s tim, općine departmana Maine-et-Loire uklonjene su jer se nalaze u Pariškom bazenu s različitim svojstvima okoliša i načinima proizvodnje (vinova loza, žitarice itd.).

Sažetak koji je sada prikazan u obliku jedinstvenog dokumenta, izmijenjen je u rubrici „4.: Sažeta definicija zemljopisnog područja” kako bi se uzele u obzir prethodno navedene izmjene.

Sljedeća odredba sažetka:

| „(c) | Zemljopisno područje: Departman Loire-Atlantique i zapadni dio departmana Maine-et-Loire.” |
| --- | --- |

„(c)

Zemljopisno područje: Departman Loire-Atlantique i zapadni dio departmana Maine-et-Loire.”

izbrisana je. Kako bi se smanjila duljina jedinstvenog dokumenta, a zadržala njegova točnost, prednost se u jedinstvenom dokumentu daje popisu svih kantona ili departmana nad popisom općina. Zemljopisno područje predloženo u nacrtu specifikacije razlikuje se od zemljopisnog područja u jedinstvenom dokumentu po nomenklaturi, ali mu je opseg isti.

Sljedeća odredba rubrike „3.3. Zemljopisno područje”

| „3.32. | To zemljopisno područje odgovara slijevu donjeg toka rijeke Loire:
  Loire po sredini razdvaja zemljopisno područje definirano u točki 3.31.
  Glavni pritoci donjeg toka Loire od Angersa su sljedeći:






  1- | Pritoci desne obale:






  — | Pritoci Mayenne, Sarthe, Loir koji se ulijevaju u rijeku Maine |
| --- | --- | --- | --- |

„3.32.

Loire po sredini razdvaja zemljopisno područje definirano u točki 3.31.

Glavni pritoci donjeg toka Loire od Angersa su sljedeći:

1-

Pritoci desne obale:

—

Pritoci Mayenne, Sarthe, Loir koji se ulijevaju u rijeku Maine

| — | L’Erdre |
| --- | --- |

—

L’Erdre

| 2- | Pritoci lijeve obale:






  — | Le Layon |
| --- | --- | --- |

2-

Pritoci lijeve obale:

—

Le Layon

| — | L’Evre |
| --- | --- |

—

L’Evre

| — | La Divatte |
| --- | --- |

—

La Divatte

| — | Pritok Petite Moine koji se ulijeva u rijeku Sèvre Nantaise |
| --- | --- |

—

Pritok Petite Moine koji se ulijeva u rijeku Sèvre Nantaise

| — | L’Acheneau |
| --- | --- |

—

L’Acheneau

Potrebno je spomenuti i močvaru Brière sjeverno od rijeke Loire (sjeverno od Saint-Nazairea), močvaru Petit Mars (sjeverno od Nantesa) i jezero Grand Lieu (južno od Nantesa).

| 3.33. | Na tom zemljopisnom području prevladava posebno blaga i vlažna klima.
  Zapadna obala zemljopisnog područja proteže se duž Atlantskog oceana (karta u Prilogu 1.)
  Rijeka utječe na klimatske uvjete SLIJEVA izvan granica ANGERSA (utjecaj morskih mijena vidljiv je na riječnim obalama udaljenima i više od 80 km uzvodno od ušća).
  Ta osobito vlažna klima karakteristična je za zemljopisno područje: pjesnik Joachim du Bellay (1522.–1560.), rođen u mjestu Liré, koje se nalazi tri kilometra južno od Ancenisa, u jednoj od svojih pjesama zbirke Žaljenja (fr. Regrets du Pays Natal) spominje ‚anževinsku blagost’.
  Na karti pod naslovom ‚Klimatske regije Francuske’ u Prilogu 2., preuzetoj iz knjige ‚Francuska klima’ Raymonda Arleryja prikazana je reljefna cjelina opisanog zemljopisnog područja i velika homogenost njegove klime s oceanskim utjecajem (utjecaj rijeke i njezinih pritoka koji uzvodno od Angersa pomiču klimatsku tranziciju na istok).” |
| --- | --- |

3.33.

Zapadna obala zemljopisnog područja proteže se duž Atlantskog oceana (karta u Prilogu 1.)

Rijeka utječe na klimatske uvjete SLIJEVA izvan granica ANGERSA (utjecaj morskih mijena vidljiv je na riječnim obalama udaljenima i više od 80 km uzvodno od ušća).

Ta osobito vlažna klima karakteristična je za zemljopisno područje: pjesnik Joachim du Bellay (1522.–1560.), rođen u mjestu Liré, koje se nalazi tri kilometra južno od Ancenisa, u jednoj od svojih pjesama zbirke Žaljenja (fr. Regrets du Pays Natal) spominje ‚anževinsku blagost’.

Na karti pod naslovom ‚Klimatske regije Francuske’ u Prilogu 2., preuzetoj iz knjige ‚Francuska klima’ Raymonda Arleryja prikazana je reljefna cjelina opisanog zemljopisnog područja i velika homogenost njegove klime s oceanskim utjecajem (utjecaj rijeke i njezinih pritoka koji uzvodno od Angersa pomiču klimatsku tranziciju na istok).”

I sljedeća odredba rubrike „3.3. Zemljopisno područje”

| „3.35. | Cjelovitost i koherentnost definiranog zemljopisnog područja stoga se temelje na sljedećim glavnim elementima:






  1- | Definirano zemljopisno područje oko riječne osi:
  rijeka Loire razdvaja zemljopisno područje od Angersa na dva gotovo jednaka dijela. |
| --- | --- | --- |

„3.35.

1-

Definirano zemljopisno područje oko riječne osi:

rijeka Loire razdvaja zemljopisno područje od Angersa na dva gotovo jednaka dijela.

| 2- | Rijeka Loire i njezini brojni pritoci čine gustu hidrografsku mrežu koja tvori slijev donjeg toka rijeke Loire. |
| --- | --- |

2-

Rijeka Loire i njezini brojni pritoci čine gustu hidrografsku mrežu koja tvori slijev donjeg toka rijeke Loire.

| 3- | Zahvaljujući rijeci Loire i gustoj hidrografskoj mreži, maritimni utjecaj prodire duboko u definirano zemljopisno područje i oblikuje klimatsku cjelinu (osobito blaga i vlažna klima). |
| --- | --- |

3-

Zahvaljujući rijeci Loire i gustoj hidrografskoj mreži, maritimni utjecaj prodire duboko u definirano zemljopisno područje i oblikuje klimatsku cjelinu (osobito blaga i vlažna klima).

| 4- | Sva poljoprivredna gospodarstva i mjesta na kojima se obavlja klanje nalaze se na definiranom zemljopisnom području. ” |
| --- | --- |

4-

Sva poljoprivredna gospodarstva i mjesta na kojima se obavlja klanje nalaze se na definiranom zemljopisnom području. ”

Zamjenjuju se sljedećom odredbom:

„Sažeti geografski prikaz područja:

Zemljopisno područje ZOZP-a ‚Volailles d’Ancenis’ obuhvaća cijelu dolinu donjeg toka rijeke Loire od njezina ušća do doline pritoka Loir sjeverno od Angersa i doline rijeke Sèvre Nantaise na jugu. Reljef je brdovit i ispresijecan prilično razgranatom mrežom rijeka koje otječu prema rijeci Loire. S geološkog stajališta područje se nalazi na krajnjem dijelu Armoričkog masiva. To područje pripada i francuskim šumskim regijama s velikom gustoćom živice, u kojima je hrast lužnjak vrlo zastupljen.”

Čini se da su odredbe iz specifikacije ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” sročene vrlo detaljno te da su redundantne jer se isti elementi ponavljaju više puta u kratkim razmacima. Predloženim tekstom omogućuje se sažet opis ključnih elemenata definicije zemljopisnog područja. Osim toga, mnogi od tih elemenata koji se odnose na opis obilježja zemljopisnog područja povezanog s proizvodom uključeni su u predloženi tekst rubrike „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem” predložene specifikacije.

Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem

Izbrisana je sljedeća odredba:

| „3.34. | Sva poljoprivredna gospodarstva na kojima se uzgaja perad ‚Volailles d’Ancenis’ nalaze se na zemljopisnom području definiranom u točki 3.31.
  NAPOMENA: DRUGA PODUZEĆA KOJA SE NALAZE NA ZEMLJOPISNOM PODRUČJU
  KLAONICE:





  ETS GICQUEL |
| --- | --- |
| La Charlotte |
| 44540 ST MARS LA JAILLE |
| (15 km sjeverno od Ancenisa) |
| ETS PROVOLOIRE |
| Zone de l’Hermitage |
| 44150 ANCENIS |

„3.34.

NAPOMENA: DRUGA PODUZEĆA KOJA SE NALAZE NA ZEMLJOPISNOM PODRUČJU

KLAONICE:

ETS GICQUEL

La Charlotte

44540 ST MARS LA JAILLE

(15 km sjeverno od Ancenisa)

ETS PROVOLOIRE

Zone de l’Hermitage

44150 ANCENIS

TVORNICA HRANE ZA ŽIVOTINJE:

| LA CANA |
| --- |
| La Noëlle |
| 44150 ANCENIS |

LA CANA

La Noëlle

44150 ANCENIS

VALIONICE:

| ETS GRELIER |
| --- |
| La Bohardière |
| 49290 ST LAURENT DE LA PLAINE |
| (20 km jugozapadno od Angersa) |
| Ets GAUGUET |
| 44540 LE PIN |
| (20 km sjeverno od Ancenisa)” |

ETS GRELIER

La Bohardière

49290 ST LAURENT DE LA PLAINE

(20 km jugozapadno od Angersa)

Ets GAUGUET

44540 LE PIN

(20 km sjeverno od Ancenisa)”

U tom su dijelu navedena poduzeća (osim poljoprivrednih gospodarstava) koja su se nalazila na zemljopisnom području u vrijeme podnošenja zahtjeva za ZOZP za perad „Volailles d’Ancenis”. U tom se dijelu ne propisuju obveze i on više nije aktualan. Riječ je stoga o formalnom brisanju.

5.3.   Rubrika „Dokaz o podrijetlu”

Rubrika „Dokaz o podrijetlu”

Podaci iz specifikacije koji se odnose na sljedivost bili su ograničeni na praćenje broja na oznakama; praćenje je provodilo kontrolno tijelo, a broj se odnosio na nekoliko nepotpunih informacija.

Zamijenjeni su odredbama kojima se utvrđuje sljedeće:

| — | U svim fazama uvode se postupci za identifikaciju gospodarskih subjekata koji žele sudjelovati u proizvodnji peradi „Volailles d’Ancenis” (uzgajivači i klaoničari). |
| --- | --- |

—

U svim fazama uvode se postupci za identifikaciju gospodarskih subjekata koji žele sudjelovati u proizvodnji peradi „Volailles d’Ancenis” (uzgajivači i klaoničari).

| — | Sustavom sljedivosti potrošačima se jamči da je proizvod „Volailles d’Ancenis” u skladu sa svojstvima koje potvrđuje ZOZP. Sljedivost se sastoji od pohrane informacija koje su potrebne i dovoljne za utvrđivanje podrijetla i sastava proizvoda kroz sve faze njegove proizvodnje, prerade i distribucije. Podrijetlo se jamči identifikacijom proizvoda i sustavom sljedivosti u svim fazama postupka. |
| --- | --- |

—

Sustavom sljedivosti potrošačima se jamči da je proizvod „Volailles d’Ancenis” u skladu sa svojstvima koje potvrđuje ZOZP. Sljedivost se sastoji od pohrane informacija koje su potrebne i dovoljne za utvrđivanje podrijetla i sastava proizvoda kroz sve faze njegove proizvodnje, prerade i distribucije. Podrijetlo se jamči identifikacijom proizvoda i sustavom sljedivosti u svim fazama postupka.

| — | U okviru sustava definirani su potrebni dokumenti, zapisi i minimalne očekivane informacije u svakoj fazi vijeka trajanja proizvoda (valenje, uzgoj, izlov, dovoz u klaonice, klanje, pakiranje, rezanje) te su sažeto prikazani u tablici. Ti se dokumenti stavljaju na raspolaganje službenicima zaduženima za kontrolu. |
| --- | --- |

—

U okviru sustava definirani su potrebni dokumenti, zapisi i minimalne očekivane informacije u svakoj fazi vijeka trajanja proizvoda (valenje, uzgoj, izlov, dovoz u klaonice, klanje, pakiranje, rezanje) te su sažeto prikazani u tablici. Ti se dokumenti stavljaju na raspolaganje službenicima zaduženima za kontrolu.

Novim se potpunijim tekstom poboljšava sljedivost proizvoda.

5.4.   Rubrika „Metoda proizvodnje”

Rubrika „Metoda proizvodnje”

Iz specifikacije je izbrisana sljedeća odredba:

„3.2.   Metoda proizvodnje

Proizvodi koji ispunjavaju uvjete za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla ‚Volailles d’ANCENIS’ moraju u svim točkama biti u skladu sa sljedećim dokumentima (X):

| — | Specifikacija Uredbe (EEZ) br. 1538/91, kako je izmijenjena Uredbom 281/93 od 22.10.1993., o upotrebi izraza ‚tradicionalan slobodni uzgoj’ na oznaci. |
| --- | --- |

—

Specifikacija Uredbe (EEZ) br. 1538/91, kako je izmijenjena Uredbom 281/93 od 22.10.1993., o upotrebi izraza ‚tradicionalan slobodni uzgoj’ na oznaci.

| — | Tehničke upute za oznaku LABEL francuskog Ministarstva poljoprivrede i ribarstva, kojima se utvrđuju minimalni kriteriji koje je potrebno ispuniti za dobivanje sljedećih oznaka Label za peradarstvo:






  — | Brojler |
| --- | --- | --- |

—

Tehničke upute za oznaku LABEL francuskog Ministarstva poljoprivrede i ribarstva, kojima se utvrđuju minimalni kriteriji koje je potrebno ispuniti za dobivanje sljedećih oznaka Label za peradarstvo:

—

Brojler

| — | Komadi brojlera |
| --- | --- |

—

Komadi brojlera

| — | Biserka |
| --- | --- |

—

Biserka

| — | Komadi biserke |
| --- | --- |

—

Komadi biserke

| — | Pura |
| --- | --- |

—

Pura

| — | Tovljena kokoš |
| --- | --- |

—

Tovljena kokoš

| — | Kopun |
| --- | --- |

—

Kopun

Tehnički propisi za oznake Label za peradarstvo udruženja SEVRE ET LOIRE QUALITE, koji su dostupni u njegovu sjedištu i odobreni pod sljedećim brojevima:

| — | Bijelo pile iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Bijelo pile iz domaćeg uzgoja

br. 08–76 + komadi (dopuna)

| — | Crno pile iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Crno pile iz domaćeg uzgoja

br. 04–80

| — | Žuto pile iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Žuto pile iz domaćeg uzgoja

br. 14–87 + komadi (dopuna)

| — | Crna pura iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Crna pura iz domaćeg uzgoja

br. 04–86

| — | Biserka iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Biserka iz domaćeg uzgoja

br. 60–88 + komadi (dopuna)

| — | Kopun iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Kopun iz domaćeg uzgoja

br. 29–89

| — | Bijela tovljena kokoš iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Bijela tovljena kokoš iz domaćeg uzgoja

br. 12–91

| — | Žuta tovljena kokoš iz domaćeg uzgoja |
| --- | --- |

—

Žuta tovljena kokoš iz domaćeg uzgoja

br. 13–91”

Zamijenjena je sljedećom odredbom:

„5.1.   Korišteni sojevi

Upotrebljavaju se otporni i spororastući sojevi. Perad je stoga prilagođena dugotrajnom i slobodnom uzgoju te najučinkovitije iskorištava prednosti pašnjaka.

Od sojeva odabranih za proizvodnju peradi ‚Volailles d’Ancenis’ dobiva se perad sa sljedećim fenotipima:

| Proizvod | Fenotip |
| --- | --- |
| Bijelo pile,
  bijeli kopun,
  bijela tovljena kokoš | Riđe perje, bijele noge i koža |
| Žuto pile
  žuti kopun,
  žuta tovljena kokoš | Riđe perje, žute noge i koža |
| Crno pile | Crno perje, crne noge i bijela koža |
| Biserka,
  uškopljeni mužjak biserke | Sivo perje prošarano crnim prugama; noge relativno tamne |
| Pura | Crno perje, bijela koža |
| Crno perje, žuta koža |
| Brončano perje, bijela koža” |

Proizvod

Fenotip

Bijelo pile,

bijeli kopun,

bijela tovljena kokoš

Riđe perje, bijele noge i koža

Žuto pile

žuti kopun,

žuta tovljena kokoš

Riđe perje, žute noge i koža

Crno pile

Crno perje, crne noge i bijela koža

Biserka,

uškopljeni mužjak biserke

Sivo perje prošarano crnim prugama; noge relativno tamne

Pura

Crno perje, bijela koža

Crno perje, žuta koža

Brončano perje, bijela koža”

Tom se izmjenom teksta omogućuje da se zadrže isti podaci o fenotipima peradi koja ispunjava uvjete za ZOZP „Volailles d’Ancenis” odnosno da se ti podaci navedu za kopune, biserke i pure. Opis fenotipa dodaje se i za uškopljenog mužjaka biserke koji ima isti fenotip kao i biserka. Tom se izmjenom teksta omogućuje i brisanje upućivanja na brojeve specifikacija oznake label rouge koji su se u prošlosti izdavali uz perad „Volailles d’Ancenis”, a koji su osim toga većinom prestali važiti.

label rouge

U nacrtu specifikacije dodan je dio 5.2. „Vrsta uzgoja”:

„5.2.   Vrsta uzgoja

Perad „Volailles d’Ancenis” uzgaja se u slobodnom sustavu: ima pristup pašnjacima do određene dobi. I najniža dob za klanje utvrđena je prema vrsti peradi.

Objekti stoga imaju pomična vrata koja su otvorena od devet sati ujutro do sumraka.

| | Najviša dobna granica za pristup pašnjacima | Najniža dob za klanje |
| --- | --- | --- |
| Pile | 37
  Od 37. do 42. dana zimi je moguće prilagoditi raspored. | 81 |
| Biserka | 56 | 94 |
| Kopun | 42 | 150 |
| Uškopljeni mužjak biserke | 56 | 150 |
| Tovljena kokoš | 42 | 120 |
| Pura | 56 | 140” |

Najviša dobna granica za pristup pašnjacima

Najniža dob za klanje

Pile

37

Od 37. do 42. dana zimi je moguće prilagoditi raspored.

81

Biserka

56

94

Kopun

42

150

Uškopljeni mužjak biserke

56

150

Tovljena kokoš

42

120

Pura

56

140”

U nacrtu specifikacije dodan je dio 5.3. „Objekti i pašnjaci za uzgoj”:

„5.3.   Objekti i pašnjaci za uzgoj

Objekti za uzgoj malih su dimenzija, od najviše 400 m2, osim kod pura gdje mogu doseći 500 m2. Svijetli su i imaju pomična vrata u omjeru od najmanje četiri metra pomičnih vrata na 100 m2 podne površine kako bi perad imala pristup ispustima.

Za svaku vrstu peradi mora se poštovati najveća gustoća:

| | Najveći broj životinja/m2 |
| --- | --- |
| Pile | 11 |
| Biserka | 13 |
| Pura | 6,25 |

Najveći broj životinja/m2

Pile

11

Biserka

13

Pura

6,25

| | Najveći broj životinja/m2 u objektu od uključivanja u uzgoj do dana djelomičnog izlova | Najveći broj životinja/m2 u objektu od dana djelomičnog izlova do najniže dobi za klanje (1) |
| --- | --- | --- |
| Kopun | 11 | 6,25 |
| Uškopljeni mužjak biserke | 13 | 10 |
| Tovljena kokoš | 11 | 9 |

Najveći broj životinja/m2 u objektu od uključivanja u uzgoj do dana djelomičnog izlova

Najveći broj životinja/m2 u objektu od dana djelomičnog izlova do najniže dobi za klanje (1)

Kopun

11

6,25

Uškopljeni mužjak biserke

13

10

Tovljena kokoš

11

9

Djelomični izlov ili prorjeđivanje praksa je podjele serije tijekom uzgoja s dugim opskrbnim lancem.

| (1) | Razmak između dana djelomičnog izlova i najniže dobi za klanje ne smije biti kraći:






  — | od 58 dana za kopune, |
| --- | --- | --- |

(1)

Razmak između dana djelomičnog izlova i najniže dobi za klanje ne smije biti kraći:

—

od 58 dana za kopune,

| — | od 49 dana za uškopljene mužjake biserke, |
| --- | --- |

—

od 49 dana za uškopljene mužjake biserke,

| — | od 28 dana za tovljene kokoši. |
| --- | --- |

—

od 28 dana za tovljene kokoši.

Od 35. dana uzgoja pšenica se svakodnevno ručno baca na stelju u objektima za pilad, kopune i tovljene kokoši (najmanje 250 kg po objektu od 400 m2 po seriji).

Najkasnije 42. dan uzgoja moraju se postaviti prečke u objekte za pilad i biserke: ukupna duljina sustava prečki za perad iznosi 128 metara po objektu od 400 četvornih metara. Istodobno, životinjama se stavljaju na raspolaganje predmeti za kljucanje, npr. konopac.

Veličina ispusta mora biti dovoljna kako bi se svakoj kategoriji peradi „Volailles d’Ancenis” osigurala najmanja površina:

| | Najmanja površina ispusta po jedinki |
| --- | --- |
| Pile | 2 m2 |
| Biserka | 2 m2 |
| Pura | 6 m2 |

Najmanja površina ispusta po jedinki

Pile

2 m2

Biserka

2 m2

Pura

6 m2

| | Najmanja površina ispusta po jedinki od uključivanja u uzgoj do djelomičnog izlova | Najmanja površina ispusta po jedinki od djelomičnog izlova do najniže dobi za klanje (1) |
| --- | --- | --- |
| Kopun | 2 m2 | 4 m2 |
| Uškopljeni mužjak biserke | 2 m2 | 3 m2 |
| Tovljena kokoš | 2 m2 | 3 m2 |

Najmanja površina ispusta po jedinki od uključivanja u uzgoj do djelomičnog izlova

Najmanja površina ispusta po jedinki od djelomičnog izlova do najniže dobi za klanje (1)

Kopun

2 m2

4 m2

Uškopljeni mužjak biserke

2 m2

3 m2

Tovljena kokoš

2 m2

3 m2

Djelomični izlov ili prorjeđivanje praksa je podjele serije tijekom uzgoja s dugim opskrbnim lancem.

| (1) | Razmak između dana djelomičnog izlova i najniže dobi za klanje ne smije biti kraći:






  — | od 58 dana za kopune, |
| --- | --- | --- |

(1)

Razmak između dana djelomičnog izlova i najniže dobi za klanje ne smije biti kraći:

—

od 58 dana za kopune,

| — | od 49 dana za uškopljene mužjake biserke, |
| --- | --- |

—

od 49 dana za uškopljene mužjake biserke,

| — | od 28 dana za tovljene kokoši. |
| --- | --- |

—

od 28 dana za tovljene kokoši.

Ispust mora biti smješten sučelice pomičnim vratima za izlazak životinja, prekriven s najmanje 200 dužinskih metara živice ili istovrijednom količinom stabala, tako da njihova sjena prekriva tlo.”

U nacrtu specifikacije dodan je dio 5.4. „Hrana za perad”:

| „5.4 | Hrana za perad |
| --- | --- |

„5.4

Hrana za perad ‚Volailles d’Ancenis’ sastoji se od 100 % biljaka, minerala i vitamina, od čega najmanje 70 % čine žitarice i proizvodi od žitarica, uz dodatke hrani za životinje. Najmanje 12 % svih žitarica daje se u obliku cjelovitog zrna pšenice tijekom cijelog razdoblja tova (nakon 28 dana) kako bi se potaknuo rad želuca životinja i zadovoljile prirodne potrebe peradi.

Postotak proizvoda dobivenih od žitarica iznosi najviše 15 % svih žitarica i proizvoda od žitarica. Postotak ukupne masti u hrani za životinje iznosi najviše 6 %.

Različite kategorije sirovina u hrani za životinje:

| — | Zrnje žitarica i proizvoda od žitarica; |
| --- | --- |

—

Zrnje žitarica i proizvoda od žitarica;

| — | Zrnje ili plodovi uljarica i njihovi proizvodi. |
| --- | --- |

—

Zrnje ili plodovi uljarica i njihovi proizvodi.

U slučaju biljnih ulja, upotrebljavaju se samo sirova i rafinirana ulja;

| — | Zrnje mahunarki i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Zrnje mahunarki i njihovi proizvodi;

| — | Gomoljače, korjenjače i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Gomoljače, korjenjače i njihovi proizvodi;

| — | Ostale sjemenke, plodovi i njihovi proizvodi, primjerice grožđe i njegovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Ostale sjemenke, plodovi i njihovi proizvodi, primjerice grožđe i njegovi proizvodi;

| — | Krmivo, vlaknasto krmivo i njihovi proizvodi, primjerice lucerna i njezini proizvodi; |
| --- | --- |

—

Krmivo, vlaknasto krmivo i njihovi proizvodi, primjerice lucerna i njezini proizvodi;

| — | Ostalo bilje, alge i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Ostalo bilje, alge i njihovi proizvodi;

| — | Minerali i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Minerali i njihovi proizvodi;

| — | Proizvodi i nusproizvodi fermentacije mikroorganizama: neaktivne ili mrtve stanice pivskog kvasca, uzgajanog na biljnom supstratu;






  — | Ostalo: Proizvodi dobiveni preradom biljaka, proizvodi dobiveni preradom začina i mirodija; |
| --- | --- | --- |

—

Proizvodi i nusproizvodi fermentacije mikroorganizama: neaktivne ili mrtve stanice pivskog kvasca, uzgajanog na biljnom supstratu;

—

Ostalo: Proizvodi dobiveni preradom biljaka, proizvodi dobiveni preradom začina i mirodija;

| — | Proizvodi dobiveni preradom biljaka.” |
| --- | --- |

—

Proizvodi dobiveni preradom biljaka.”

Dodavanjem dijelova 5.2. „Vrsta uzgoja”, 5.3. „Objekti i pašnjaci za uzgoj” i 5.4. „Hrana za perad” specifikaciji omogućuje se bilježenje stvarne prakse uzgajivača peradi s oznakom ZOZP „Volailles d’Ancenis” i tako osigurava stroga kontrola tih praksi.

Te su prakse u skladu s temeljima posebnosti zemljopisnog područja i posebnim svojstvima proizvoda, a to su upotreba spororastućih sojeva kojima se omogućuje istraživanje pašnjaka, pašnjaci u skladu sa šumovitim karakteristikama područja (prisutnost živice i drveća, gusta hidrografska mreža), ishrana koja je uvelike utemeljena na žitaricama prisutnima na gospodarstvima zbog njihova smještaja na području mješovitog uzgoja, u kojem je pšenica važan sastojak ishrane. Osim toga, dio tih žitarica ručno se baca peradi i u objektima za uzgoj. Naposljetku, zbog blage klime peradi je omogućen rani izlazak na pašnjake u odnosu na drugu perad iz slobodnog uzgoja.

Izbrisana je odredba u kojoj se navodi da se klanje odvija na zemljopisnom području:

„SVA POLJOPRIVREDNA GOSPODARSTVA I MJESTA NA KOJIMA SE OBAVLJA KLANJE NALAZE SE NA DEFINIRANOM ZEMLJOPISNOM PODRUČJU.”

Zahtjev za provođenje klanja na zemljopisnom području uklonjen je jer se čini da se sve više klaonica zatvara; trenutačno se na zemljopisnom području nalazi još nekoliko klaonica, no situacija bi se u nekoliko godina mogla promijeniti, a sektor bi se tada našao u složenoj situaciji.

Dodane su sljedeće odredbe:

„5.5.   Uvjeti za izlov i prijevoz peradi

Najmanje pet sati prije izlova peradi s mjesta uzgoja životinjama se uskraćuje hrana kako bi se osiguralo učinkovito pražnjenje njihova probavnog trakta.

Radi dobrobiti životinja prijevoz između mjesta uzgoja i klaonice ne smije trajati dulje od tri sata.

5.6.   Mirovanje prije klanja

Kako bi se peradi omogućio oporavak nakon prijevoza potrebno je osigurati da miruju najmanje 30 minuta.”

Tim se odredbama osigurava ispunjavanje minimalnih uvjeta za dobrobit životinja koji utječu na svojstva proizvoda.

5.5.   Rubrika „Povezanost”

Rubrika „Povezanost”

U važećoj specifikaciji dio o povezanosti razrađen je u mnogim poddijelovima. Oni su u cijelosti prepravljeni u rubrici specifikacije „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem” kako bi se jasnije dokazala povezanost između peradi „Volailles d’Ancenis” i njezina zemljopisnog područja, bez izmjene sadržaja. Povezanost zemljopisnog područja i proizvoda temelji se na ugledu i posebnostima proizvoda. Naime, značajke okoliša (šumovito područje, velika hidrografska gustoća predjela, blaga klima) i značajke povezane sa znanjem i iskustvom gospodarskih subjekata (rani izlazak životinja na pašnjake, hranidba, vegetacija na pašnjacima) povijesno su omogućile stjecanje ugleda i čuvenost naziva.

Ta se rubrika uvodi odlomkom u kojem je navedena osnova za povezanost sa zemljopisnim područjem: „Povezanost s podrijetlom peradi ‚Volailles d’Ancenis’ temelji se na njezinu ugledu i posebnostima proizvoda povezanima sa znanjem i iskustvom uzgajivača.”

Rubrika je zatim podijeljena na tri dijela:

| — | Dio „Posebnosti zemljopisnog područja” uključuje prirodne čimbenike, među kojima se ističu brdovit teren zemljopisnog područja, velika hidrografska gustoća predjela, velika raznolikost tla i njegova poljoprivrednog potencijala na zajedničkoj podlozi, Armoričkom masivu, što dovodi do raznovrsne upotrebe parcela, te blaga klima, prisutnost mineralnih elemenata pod nazivom „grit” u tlu, ljudsko znanje i iskustvo u obilnoj hranidbi dvorišne peradi žitaricama i oblikovanje terena u šumovito područje. |
| --- | --- |

—

Dio „Posebnosti zemljopisnog područja” uključuje prirodne čimbenike, među kojima se ističu brdovit teren zemljopisnog područja, velika hidrografska gustoća predjela, velika raznolikost tla i njegova poljoprivrednog potencijala na zajedničkoj podlozi, Armoričkom masivu, što dovodi do raznovrsne upotrebe parcela, te blaga klima, prisutnost mineralnih elemenata pod nazivom „grit” u tlu, ljudsko znanje i iskustvo u obilnoj hranidbi dvorišne peradi žitaricama i oblikovanje terena u šumovito područje.

| — | U dijelu „Posebnosti proizvoda” istaknuta su posebna svojstva proizvoda (okrugli trup sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti). |
| --- | --- |

—

U dijelu „Posebnosti proizvoda” istaknuta su posebna svojstva proizvoda (okrugli trup sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti).

| — | Konačno, u dijelu „Uzročna povezanost” opisuje se međudjelovanje prirodnih i ljudskih čimbenika i proizvoda, odnosno proizvodnja peradi koja se razvila oslanjajući se:






  — | na veliku raznolikost kvalitete tla (proizvodnja žitarica i travnjaci u neposrednoj zemljopisnoj blizini), |
| --- | --- | --- |

—

Konačno, u dijelu „Uzročna povezanost” opisuje se međudjelovanje prirodnih i ljudskih čimbenika i proizvoda, odnosno proizvodnja peradi koja se razvila oslanjajući se:

—

na veliku raznolikost kvalitete tla (proizvodnja žitarica i travnjaci u neposrednoj zemljopisnoj blizini),

| — | na blagu klimu (koja omogućuje posebno rani izlazak peradi na pašnjake), |
| --- | --- |

—

na blagu klimu (koja omogućuje posebno rani izlazak peradi na pašnjake),

| — | na prisutnost velike količine živice (zaštita peradi od grabežljivaca i vjetra, prirodne prečke, koje su bogat izvor kukaca i „grita”, poticaj na istraživanje pašnjaka), |
| --- | --- |

—

na prisutnost velike količine živice (zaštita peradi od grabežljivaca i vjetra, prirodne prečke, koje su bogat izvor kukaca i „grita”, poticaj na istraživanje pašnjaka),

| — | na upotrebu spororastućih otpornih sojeva, |
| --- | --- |

—

na upotrebu spororastućih otpornih sojeva,

| — | na ishranu koja obiluje žitaricama, |
| --- | --- |

—

na ishranu koja obiluje žitaricama,

| — | na konstituciju peradi (okrugli trup sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti). |
| --- | --- |

—

na konstituciju peradi (okrugli trup sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti).

Svi ti čimbenici omogućili su da perad „Volailles d’Ancenis” stekne ugled najprije na regionalnoj razini (sajam peradi u Ancenisu), a zatim i na nacionalnoj razini (nagrade na Općem poljoprivrednom natjecanju od 1995.).

Zbog prethodno navedenih razloga, točka (f) sažetka naslovljena „Povezanost” zamijenjena je točkom 5. „Povezanost sa zemljopisnim područjem” jedinstvenog dokumenta.

5.6.   Rubrika „Označivanje”

Rubrika „Označivanje”

Sljedeća odredba specifikacije:

„Sve oznake pričvršćene na proizvode obuhvaćene zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ‚Volailles d’Ancenis’ moraju dobiti prethodno odobrenje:

„Sve oznake pričvršćene na proizvode obuhvaćene zaštićenom oznakom zemljopisnog

| 1) | Odbora za certificiranje udruženja SEVRE ET LOIRE QUALITE |
| --- | --- |

1)

Odbora za certificiranje udruženja SEVRE ET LOIRE QUALITE

| 2) | Nacionalne komisije za oznake i normativno certificiranje usklađenosti. |
| --- | --- |

2)

Nacionalne komisije za oznake i normativno certificiranje usklađenosti.

Upućivanja na oznakama moraju biti u skladu s obveznim i posebnim upućivanjima na proizvode obuhvaćene oznakom Label, koja su navedena u službenim tehničkim uputama za oznake kakvoće peradi (Label) Ministarstva poljoprivrede.”.

Izbrisana je jer su sve informacije iz te točke u specifikaciji zastarjele iz sljedećih razloga:

| — | Naziv certifikacijskog tijela zaduženog za kontrole (Odbor za certificiranje udruženja Sèvre et Loire Qualité) otada je izmijenjen i potrebno je ukloniti te informacije s oznaka; |
| --- | --- |

—

Naziv certifikacijskog tijela zaduženog za kontrole (Odbor za certificiranje udruženja Sèvre et Loire Qualité) otada je izmijenjen i potrebno je ukloniti te informacije s oznaka;

| — | Organizacija francuskih uprava koja provodi ispitivanje službenih oznaka podrijetla (Nacionalna komisija za oznake i normativno certificiranje usklađenosti) izmijenjena je i to tijelo više ne postoji. Kao i u prethodnoj točki, potrebno je ukloniti te informacije s oznaka; |
| --- | --- |

—

Organizacija francuskih uprava koja provodi ispitivanje službenih oznaka podrijetla (Nacionalna komisija za oznake i normativno certificiranje usklađenosti) izmijenjena je i to tijelo više ne postoji. Kao i u prethodnoj točki, potrebno je ukloniti te informacije s oznaka;

| — | Naposljetku, službene tehničke upute za oznake kakvoće peradi (Label) koje je izdalo Ministarstvo poljoprivrede više ne postoje, stoga više nije ispravno povezivati specifikaciju proizvoda obuhvaćenog ZOZP-om s nacionalnim dokumentom treće strane. |
| --- | --- |

—

Naposljetku, službene tehničke upute za oznake kakvoće peradi (Label) koje je izdalo Ministarstvo poljoprivrede više ne postoje, stoga više nije ispravno povezivati specifikaciju proizvoda obuhvaćenog ZOZP-om s nacionalnim dokumentom treće strane.

Label

Odredba:

„Oznaka zemljopisnog podrijetla navodi se na oznaci nakon naziva proizvoda.”

Zamijenjena je sljedećom odredbom u specifikaciji:

„Osim obveznih podataka utvrđenih propisima o označivanju i prezentiranju hrane, na oznaci se navodi i sljedeće:

| — | registrirani naziv proizvoda ‚Volailles d’Ancenis’, |
| --- | --- |

—

registrirani naziv proizvoda ‚Volailles d’Ancenis’,

| — | logotip ZOZP-a Europske unije u istom vidnom polju.” |
| --- | --- |

—

logotip ZOZP-a Europske unije u istom vidnom polju.”

Nadalje, izbrisan je tekst iz točke (h) sažetka naslovljen „Označivanje” i stoga nije uključen u točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

5.7.   Ostalo

Ostalo

—   Skupina koja podnosi zahtjev:

Sljedeća je odredba specifikacije obrisana:

„1. PODACI O SKUPINI KOJA PODNOSI ZAHTJEV

| 1.1. Naziv: Les Fermiers d'Ancenis |
| --- |
| 1.2. Adresa 276, bd Schuman |
| 44150 Ancenis, Francuska |
| Tel. |
| Faks |
| +33 40988954 |
| + 33 40960110 |

1.1. Naziv: Les Fermiers d'Ancenis

1.2. Adresa 276, bd Schuman

44150 Ancenis, Francuska

Tel.

Faks

+33 40988954

- 33 40960110

1.3. Pravni oblik Sindikat uređen Zakonom od 21.3.1884., osnovan 17.10.1975.

1.4. Sastav 225 članova proizvođača peradi Volailles d'Ancenis na dan 31.12.1994.”

Zamijenjena je sljedećom odredbom:

„Skupina koja podnosi zahtjev

| Les Fermiers du Val de Loire |
| --- |
| Boulevard Pasteur – BP 50262 44158 Ancenis Cedex, Francuska |
| Tel. +33 240988252 |
| Faks +33 240831500 |
| E-pošta: fermiersduvaldeloire@terrena.fr |

Les Fermiers du Val de Loire

Boulevard Pasteur – BP 50262 44158 Ancenis Cedex, Francuska

Tel. +33 240988252

Faks +33 240831500

E-pošta: fermiersduvaldeloire@terrena.fr

Neprofitna organizacija na koju se primjenjuje Zakon iz 1901. (fr. Association loi 1901)”

Ta se izmjena odnosi na ažuriranje kontaktnih podataka skupine.

Predmetna izmjena specifikacije proizvoda ne utječe na jedinstveni dokument.

—   Nadzorna tijela:

U skladu s postojećim uputama na nacionalnoj razini, čija je svrha usklađivanje teksta specifikacija proizvoda, brišu se naziv i podaci za kontakt certifikacijskog tijela. Odsad se u toj rubrici navode podaci o francuskim nadležnim tijelima u području kontrole: Nacionalni institut za podrijetlo i kakvoću (INAO) i Glavna uprava za tržišno natjecanje, potrošačka pitanja i sprečavanje prijevara (DGCCRF). Odsad su naziv i podaci o certifikacijskom tijelu dostupni na internetskim stranicama INAO-a te u bazi podataka Europske komisije.

Ta izmjena specifikacije proizvoda ne utječe na jedinstveni dokument.

—   Nacionalni zahtjevi:

Glavne točke koje je potrebno kontrolirati dodane su u nacionalne zahtjeve u skladu s važećim nacionalnim propisima.

Ta izmjena specifikacije proizvoda ne utječe na jedinstveni dokument.

—   Kontrole:

Važećom specifikacijom predviđa se posebna rubrika za kontrolu odredaba specifikacije koja je slična planu kontrole. U skladu s postojećim zahtjevima za kontrolu svi ti elementi uklonjeni su iz specifikacije. Istodobno je izrađen plan kontrole kako bi se osigurala kontrola cijele predložene specifikacije.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VOLAILLES D’ANCENIS”

„VOLAILLES D’ANCENIS”

EU br.: PGI-FR-0167-AM02 – 15.10.2019.

EU br.: PGI-FR-0167-AM02 – 15.10.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Volailles d’Ancenis”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Vrsta proizvoda (vidjeti Prilog XI.)

Razred 1.1. Svježe meso (i nusproizvodi klanja)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Volailles d’Ancenis” ptice su iz reda Galliformes. Pripadaju različitim porodicama i obuhvaćaju više vrsta životinja:

Galliformes

| — | pilad, tovljene kokoši, kopune, |
| --- | --- |

—

pilad, tovljene kokoši, kopune,

| — | biserke, uškopljene mužjake biserki, |
| --- | --- |

—

biserke, uškopljene mužjake biserki,

| — | pure. |
| --- | --- |

—

pure.

Sva perad potječe od izdržljivih, spororastućih sojeva prikladnih za dugotrajan uzgoj i klanje na granici spolne zrelosti, čime se osigurava optimalna kvaliteta (u pogledu usklađenosti i organoleptičkih svojstava).

Uzgajaju se u slobodnom sustavu, na travnatim i šumovitim ispustima, koji su pogodni za istraživanje pašnjaka svojstveno tim sojevima.

Perad „Volailles d’Ancenis” odlikuje se okruglim trupom sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti.

Prema vrsti peradi svojstva gotovih proizvoda su sljedeća:

| | Najmanja masa | Boja mesa i kože | Boja nogu |
| --- | --- | --- | --- |
| Pile | 1 kg | Žuta ili bijela | Žuta, bijela ili crna |
| Biserka | 0,850 kg | Bež | Crna |
| Kopun | 2,5 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Uškopljeni mužjak biserke | 1,4 kg | Bež | Crna |
| Tovljena kokoš | 1,6 kg | Žuta ili bijela | Žuta ili bijela |
| Pura | 2,3 kg | Žuta ili bijela | Crna |

Najmanja masa

Boja mesa i kože

Boja nogu

Pile

1 kg

Žuta ili bijela

Žuta, bijela ili crna

Biserka

0,850 kg

Bež

Crna

Kopun

2,5 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Uškopljeni mužjak biserke

1,4 kg

Bež

Crna

Tovljena kokoš

1,6 kg

Žuta ili bijela

Žuta ili bijela

Pura

2,3 kg

Žuta ili bijela

Crna

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za perad „Volailles d’Ancenis” sastoji se od 100 % biljaka, minerala i vitamina, od čega najmanje 70 % čine žitarice i proizvodi od žitarica. Najmanje 12 % svih žitarica daje se u obliku cjelovitog zrna pšenice tijekom cijelog razdoblja tova (nakon 28 dana) kako bi se potaknuo rad želuca životinja i zadovoljile prirodne potrebe ptica.

Postotak proizvoda dobivenih od žitarica i njihovih nusproizvoda ne smije prelaziti 15 % ukupnog pripravka. Postotak ukupne masti u hrani za životinje iznosi najviše 6 %.

Različite kategorije sirovina u hrani za životinje:

| — | Zrnje žitarica i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Zrnje žitarica i njihovi proizvodi;

| — | Zrnje ili plodovi uljarica i njihovi proizvodi. |
| --- | --- |

—

Zrnje ili plodovi uljarica i njihovi proizvodi.

U slučaju biljnih ulja upotrebljavaju se samo sirova i rafinirana ulja;

| — | Zrnje mahunarki i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Zrnje mahunarki i njihovi proizvodi;

| — | Gomoljače i korjenjače i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Gomoljače i korjenjače i njihovi proizvodi;

| — | Ostale sjemenke, plodovi i njihovi proizvodi, primjerice grožđe i njegovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Ostale sjemenke, plodovi i njihovi proizvodi, primjerice grožđe i njegovi proizvodi;

| — | Krmivo, vlaknasto krmivo i njihovi proizvodi, primjerice lucerna i njezini proizvodi; |
| --- | --- |

—

Krmivo, vlaknasto krmivo i njihovi proizvodi, primjerice lucerna i njezini proizvodi;

| — | Ostalo bilje, alge i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Ostalo bilje, alge i njihovi proizvodi;

| — | Minerali i njihovi proizvodi; |
| --- | --- |

—

Minerali i njihovi proizvodi;

| — | Proizvodi i nusproizvodi fermentacije mikroorganizama: neaktivne ili mrtve stanice pivskog kvasca, uzgajanog na biljnom supstratu; |
| --- | --- |

—

Proizvodi i nusproizvodi fermentacije mikroorganizama: neaktivne ili mrtve stanice pivskog kvasca, uzgajanog na biljnom supstratu;

| — | Ostalo:






  — | Proizvodi dobiveni preradom biljaka; |
| --- | --- | --- |

—

Ostalo:

—

Proizvodi dobiveni preradom biljaka;

| — | Proizvodi dobiveni preradom začina i mirodija; |
| --- | --- |

—

Proizvodi dobiveni preradom začina i mirodija;

| — | Proizvodi dobiveni preradom biljaka. |
| --- | --- |

—

Proizvodi dobiveni preradom biljaka.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Perad „Volailles d’Ancenis” uzgaja se na definiranom zemljopisnom području od dobi od jednog dana do izlova radi klanja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Perad „Volailles d’Ancenis” stavlja se na tržište cijela ili u komadima, svježa ili zamrznuta.

Cijeli trupovi potječu od trupova klase A; rezati se mogu i trupovi klase B, ali dijelovi koji se stavljaju na tržište moraju pripadati klasi A.

Načini prezentiranja trupova:

| — | „spremni za kuhanje” (operušana perad, eviscerirana, bez glave, s nogama ili bez njih), pakirani u foliji, u kontroliranoj atmosferi ili u vakuumu; |
| --- | --- |

—

„spremni za kuhanje” (operušana perad, eviscerirana, bez glave, s nogama ili bez njih), pakirani u foliji, u kontroliranoj atmosferi ili u vakuumu;

| — | „bez debelog crijeva” (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama). |
| --- | --- |

—

„bez debelog crijeva” (operušana perad, eviscerirana, s glavom, nogama i iznutricama).

Iznutrice peradi (srce, želudac i jetra) stavljaju se na tržište svježe ili zamrznute.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

-

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Popis kantona i općina zemljopisnog područja ZOZP-a „Volailles d’Ancenis”:

Departman Loire-Atlantique u cijelosti

U departmanu Maine-et-Loire:

Kantoni:

| | Angers 1; |
| --- | --- |

Angers 1;

| | Angers 2; |
| --- | --- |

Angers 2;

| | Angers 3; |
| --- | --- |

Angers 3;

| | Angers 4; |
| --- | --- |

Angers 4;

| | Angers 5; |
| --- | --- |

Angers 5;

| | Angers 7, osim nekadašnjeg područja delegiranih općina Bauné i Corné (općina Loire-Authion) i La Ménitré, Beaupréau, Chalonnes-sur-Loire, Chemillé, Melay, osim nekadašnjeg područja delegirane općine Martigné-Briand (općina Terryanjou); |
| --- | --- |

Angers 7, osim nekadašnjeg područja delegiranih općina Bauné i Corné (općina Loire-Authion) i La Ménitré, Beaupréau, Chalonnes-sur-Loire, Chemillé, Melay, osim nekadašnjeg područja delegirane općine Martigné-Briand (općina Terryanjou);

| | Cholet 1; |
| --- | --- |

Cholet 1;

| | Cholet 2; |
| --- | --- |

Cholet 2;

| | La Pommeraye; |
| --- | --- |

La Pommeraye;

| | Les Ponts-de-Cé, osim nekadašnjeg područja delegiranih općina Chemellier i Coutures (općina Brissac-Loire-Aubance); |
| --- | --- |

Les Ponts-de-Cé, osim nekadašnjeg područja delegiranih općina Chemellier i Coutures (općina Brissac-Loire-Aubance);

| | Saint Macaire-en-Mauges; |
| --- | --- |

Saint Macaire-en-Mauges;

| | Tiercé, osim općina Baracé, Durtal, Étriché, Les Rairies, Montigné-les-Rairies i nekadašnjeg područja delegiranih općina Daumeray i Morannes (općina Morannes-sur-Sarthe-Daumeray). |
| --- | --- |

Tiercé, osim općina Baracé, Durtal, Étriché, Les Rairies, Montigné-les-Rairies i nekadašnjeg područja delegiranih općina Daumeray i Morannes (općina Morannes-sur-Sarthe-Daumeray).

Općine: Angers (dio kantona Angers 6), Montreuil-sur-Loir, Rives-du-Loir-en-Authion, Saint-Barthélemy-d'Anjou, Verrières-en-Anjou.

Departman Deux-Sèvres:

Kantoni:

| | Bressuire; |
| --- | --- |

Bressuire;

| | Cerizay; |
| --- | --- |

Cerizay;

| | La Gâtine, osim općina Doux, La Ferrière-en-Parthenay, Fomperron, Mazières-en-Gâtine, Oroux, Pressigny, Saint-Germier, Saint-Georges-de-Noisne, Saint-Marc-la-Lande, Thénezay i Verruyes; |
| --- | --- |

La Gâtine, osim općina Doux, La Ferrière-en-Parthenay, Fomperron, Mazières-en-Gâtine, Oroux, Pressigny, Saint-Germier, Saint-Georges-de-Noisne, Saint-Marc-la-Lande, Thénezay i Verruyes;

| | Mauléon; |
| --- | --- |

Mauléon;

| | Parthenay; |
| --- | --- |

Parthenay;

| | Thouars, osim općine Louzy. |
| --- | --- |

Thouars, osim općine Louzy.

Općine: Airvault, Argenton-l'Eglise, Availles-Thouarsais, Bouillé-Loretz, Boussais, Coulonges-Thouarsais, Glénay, Louin, Luché-Thouarsais, Luzay, Maisontiers, Pierrefite, Sainte-Gemme, Saint-Loup-Lamaire, Saint-Varent, Tessonnière, Val-en-Vigne.

Departman Vendée:

Kanton:

| | Mortagne-sur-Sèvre; |
| --- | --- |

Mortagne-sur-Sèvre;

| | Općine: Bazoges-en-Paillers, La Boissière-de-Montaigu i Treize-Septiers. |
| --- | --- |

Općine: Bazoges-en-Paillers, La Boissière-de-Montaigu i Treize-Septiers.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost s podrijetlom peradi „Volailles d’Ancenis” temelji se na njezinu ugledu i posebnostima proizvoda povezanima sa znanjem i iskustvom uzgajivača.

Zemljopisno područje ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” obuhvaća cijelu dolinu donjeg toka rijeke Loire od njezina ušća do pritoka Loir. Reljef je brdovit i ispresijecan prilično razgranatom mrežom rijeka.

Zemljopisno područje odlikuje se velikom raznolikošću tla na zajedničkoj podlozi Armoričkog masiva, te prostornom raznolikošću prisutnom i na razini poljoprivrednog gospodarstva u smislu poljoprivrednog potencijala tla. Time se u velikoj mjeri objašnjava sustav usjeva, u okviru kojeg su poljoprivrednici i uzgajivači tog područja tradicionalno namjenjivali najisušenija ili slabo drenirana zemljišta za sadnju travnjaka, najdublja i/ili najplodnija zemljišta za sadnju žitarica (uglavnom pšenica i ječam), a ostala zemljišta za sadnju krmnih usjeva.

Zemljopisno područje ZOZP-a „Volailles d’Ancenis” jedno je od glavnih francuskih šumskih područja. U departmanima Loire Atlantique, Maine-et-Loire, Vendée i Deux-Sèvres nalaze se brojni šumarci; stoga su na cijelom zemljopisnom području šumarci kontinuirano prisutni. Živica, koja je zbog različitih vrsta biljaka koje sadržava pravi izvor biološke raznolikosti, zaklonište je za divlje životinje, posebno kukce; oni su, uz gujavice, znatan izvor bjelančevina u ispaši peradi iako ih je teže kvantificirati. I tla su izvor mineralnih tvari, takozvanog „grita”: to su kamenčići koji se mogu naći u površinskom dijelu slabo obrađenog šumovitog tla i koji pogoduju razvoju želuca peradi, koja ih guta.

Klima zemljopisnog područja sastoji se od širokog spektra mezoklime (pretežno blage i oceanske), koja omogućuje rani izlazak peradi. Zahvaljujući količini proljetnih oborina, koja pogoduje ranijem rastu trave, poljoprivrednici su povijesno ranije puštali perad van.

Zemljopisno područje peradi „Volailles d’Ancenis” tradicionalno je područje mješovitog uzgoja. Usporedno s tim dvjema glavnim linijama proizvodnje, razvija se i dvorišni uzgoj peradi, u kojem pšenica čini osnovu hrane za perad. Tom dodatnom aktivnošću tradicionalno su se bavile žene i tako svakodnevno stvarale novčana sredstva. Navedene su se tradicije uzgoja nastavile i još uvijek su prisutne u proizvodnji peradi „Volailles d’Ancenis”: životinje su svakodnevno na otvorenom, sjede na prečkama kao dvorišna perad, a uzgajivač ili uzgajivačica, kao što je to nekad radila poljoprivrednica, svakodnevno ručno bacaju pšenicu peradi, koja se uglavnom hrani žitaricama. Velika pozornost posvećuje se hranidbi i tovu kako bi se uzgojila pilad tovljena sjemenkama, odnosno masna pilad.

Perad „Volailles d’Ancenis” uzgaja se na tradicionalan slobodni način. Svojstven im je rani izlazak, odnosno 37. dan za pilad, kopune i tovljene kokoši, 53. dan za biserke i uškopljene mužjake biserki te 42. dan za pure.

Taj rani izlazak, ali i važno istraživanje pašnjaka mogući su zahvaljujući otpornosti sojeva. Budući da je ta perad prirodno vrlo aktivna, ima potrebu za sjedenjem na prečkama, struganjem i kljucanjem, čemu pogoduju poljoprivredne prakse skupine proizvođača.

Hrana za perad „Volailles d’Ancenis” sastoji se od 100 % biljaka, minerala i vitamina, od čega najmanje 70 % čine žitarice i proizvodi od žitarica. Najmanje 12 % tih žitarica u obliku je cjelovitog zrna pšenice, što potiče rad želuca i pridonosi organoleptičkim svojstvima.

Perad „Volailles d’Ancenis” stoga se odlikuje okruglim trupom sa zaobljenim fileima i masnim naslagama na bočnim stranama bedara i na obje strane prsne kosti.

Proizvodnja peradi „Volailles d’Ancenis” razvila se na temelju iskorištavanja velike raznolikosti kvalitete tla, i na razini proizvodnog područja i u okviru poljoprivrednog gospodarstva.

Naime, kako bi u potpunosti iskoristili prednosti zemljišta ljudi su se prilagodili uvođenjem komplementarnih poljoprivrednih sustava, odnosno miješanog uzgoja, koji spaja proizvodnju žitarica i goveda.

U tu su svrhu ljudi morali rascjepkati svoja zemljišta i oblikovati šumovit krajolik, karakterističan za zemljopisno područje peradi „Volailles d’Ancenis”.

Taj se krajolik sastoji od zaštitne živice koja ograđuje pašnjake, pogodne za slobodan uzgoj peradi. On štiti od vjetra i grabežljivaca. Izvor je niza prirodnih prečki, kukaca i grita, pogodnih za razvoj peradi. Osim toga, potiče istraživanje pašnjake duž cijele njegove površine.

Izbor otpornih sojeva, pretežno blaga i oceanska klima te zaštitna živica omogućuju rani izlazak životinja. Zahvaljujući ranom izlasku perad može unijeti velike količine trave u organizam.

Tim otpornim sojevima prirodno je sjedenje, za što mogu poslužiti niže grane živice, ali i prečke u peradarnicima koje im uzgajivači stavljaju na raspolaganje. Omogućivanjem te redovite aktivnosti osigurava se očuvanje svojstava peradi „Volailles d’Ancenis”.

Piladi su omogućena i druga prirodna ponašanja, primjerice kljucanje i struganje, zahvaljujući dostupnosti predmeta za kljucanje i činjenici da im uzgajivač svakodnevno ručno baca pšenicu. Brojni su elementi koji omogućuju razvoj karakterističnih zaobljenijih trupova osiguravajući pticama mirovanje nužno za njihov uspješan tov povezan s dugotrajnim uzgojem.

Zahvaljujući tradicionalnoj prirodi te proizvodnje perad je stekla regionalni ugled o kojem svjedoči tjedni sajam peradi u Ancenisu.

Svi ti elementi osiguravaju gotovom proizvodu priznatu kvalitetu o kojoj svjedoče medalje osvojene od 1995. na Općem poljoprivrednom natjecanju u Parizu.

Upućivanje na objavu specifikacije

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.legifrance.gouv.fr/affichTexte.do?cidTexte=JORFTEXT000039121349&dateTexte=&categorieLien=id

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

---

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/27

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 395/07)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„KUNSÁG / KUNSÁGI”

PDO-HU-A1332-AM03

Datum obavijesti: 10.9.2020.

OPIS I RAZLOZI ZA ODOBRENU IZMJENU

1.   Proširenje područja proizvodnje izvan razgraničenog područja

| (a) | Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:






  — | VIII. Dodatni uvjeti |
| --- | --- | --- |

(a)

Naslov u specifikaciji proizvoda na koji se primjenjuje izmjena:

—

VIII. Dodatni uvjeti

| (b) | Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:






  — | |
| --- | --- | --- |

(b)

Naslov u jedinstvenom dokumentu na koji se primjenjuje izmjena:

—

| (c) | Obrazloženje: radi konkurentnosti i povećanja mogućnosti upotrebe grožđa koje se ondje uzgaja vrijedi proširiti proizvodnju izvan razgraničenog područja na cijelo područje dopušteno pravilima. U tom području vladaju uvjeti obrade jednaki onima iz područja proizvodnje koje je trenutačno obuhvaćeno zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági”. |
| --- | --- |

(c)

Obrazloženje: radi konkurentnosti i povećanja mogućnosti upotrebe grožđa koje se ondje uzgaja vrijedi proširiti proizvodnju izvan razgraničenog područja na cijelo područje dopušteno pravilima. U tom području vladaju uvjeti obrade jednaki onima iz područja proizvodnje koje je trenutačno obuhvaćeno zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Kunság

Kunsági

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

Pjenušavo vino

| 9. | Gazirana biser vina |
| --- | --- |

9.

Gazirana biser vina

4.   Opis vina

Rosé sortna i cuvée vina

Vina blijede ružičaste, ružičaste ili blijede ljubičaste boje nježne su i živahne kiselosti s okusom i mirisom voća. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Siller sortna i cuvée vina

Sortna vina imaju miris i okus karakterističan za sortu od koje su proizvedena. Miris i okus kupažnih vina odražavaju relativni udio sorti od kojih su proizvedena. Ova vina punog okusa i zaokruženih kiselina imaju umjeren sadržaj tanina. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Bijela sortna i cuvée vina

Vina svijetle zelene te svjetlije ili tamnije slamnatožute boje često su nježna i niske alkoholne jakosti. Svježeg su okusa, sa svojstvima ljetnog voća i ponekad agruma. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 16,67 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

16,67

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Crna sortna i cuvée vina

Vina rubinske ili tamnocrvene boje intenzivna su mirisa voća i začina te razigrana okusa, s umjerenim sadržajem tanina te ugodnom razinom kiselosti i alkoholne jakosti. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe

Vina boje starog zlata slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture, s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama. Ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti, s čestim sadržajem neprevrelog šećera.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

Vina rubinske ili tamnocrvene boje slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture, s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama. Ugodne su kiselosti i alkoholne jakosti, s čestim sadržajem neprevrelog šećera.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina zelenkasto žute boje, mirisa i okusa karakterističnog za sortu grožđa od koje su proizvedena, živahne su kiselosti, srednje punoće i alkoholnih svojstava. Vino može biti suho, polusuho, srednje slatko ili slatko.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina blijede ružičaste, ružičaste do blijede ljubičaste boje, delikatne, blage kiselosti i izrazito voćnog mirisa. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

Vina tamne rubinske ili tamnocrvene boje, mirisa voća i povremeno mirisa začina te umjerene punoće okusa. Riječ je o vinima blagog karaktera s notama dozrijevanja u drvenim bačvama i bocama i umjerenog sadržaja tanina. Ovisno o sadržaju šećera mogu biti suha, polusuha, srednje slatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa

Vina boje starog zlata slojevitog su mirisa i robusne, uljne teksture te se ističu visokim prirodnim sadržajem šećera. Svojstvenog su složenog mirisa i arome s notama meda, zrelog ili sušenog voća, a ponekad i sive plijesni Botrytis. Obično su poluslatka ili slatka.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa

Vina tamne rubinske ili tamnocrvene boje. Robusna crna vina punog okusa karakteristične arome zrelog ili sušenog voća i/ili začina i okusa tipičnog za dozrijevanje u drvenim bačvama ili bocama. Karakterizira ih umjeren sadržaj tanina i učestali sadržaj neprevrelog šećera.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Bijelo ledeno vino

Vino boje starog zlata, bogatog i slojevitog mirisa, živahne kiselosti i vrlo visokog udjela šećera te koncentriranog, slatkog okusa poput meda.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Crno ledeno vino

Vino brončane crvene boje, bogatog i slojevitog mirisa, s vrlo visokim udjelom šećera. Koncentriranog je okusa slatkog poput meda s umjerenim sadržajem tanina.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 33,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

3,5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

33,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Pjenušavo bijelo vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Pjenušavo rosé vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Pjenušavo crno vino

Boja pjenušavih vina ovisi o sorti. Njihov je miris i okus neutralan ili tipičan za sortu grožđa od koje su proizvedena. Skladne su kiselosti, lagana i prozračna te postojano pjenušava.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 9 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

9

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Gazirano bijelo biser vino

Gazirana biser vina blijede su zelenkasto žute do blijede slamnato-žute boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

7

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Gazirano rosé biser vino

Gazirana biser vina blijede su ružičaste do ružičaste boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

7

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

Gazirano crno biser vino

Gazirana biser vina blijede su ljubičaste boje. Relativno su niske alkoholne jakosti i čvrste kiselosti te su blago pjenušava. Mogu biti suha, polusuha ili slatka. Ova živahna, osvježavajuća vina imaju miris i okus svježeg grožđa.

| * | Ograničenja propisana zakonodavstvom EU-a primjenjuju se na najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida. |
| --- | --- |

*

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): | 7 |
| Najmanja ukupna kiselost: | 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | 13,33 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.):

7

Najmanja ukupna kiselost:

5 g/l, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

13,33

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Enološki postupci

(a)   Posebni enološki postupci

Obvezni enološki postupci – vino (1)

Poseban enološki postupak

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe,, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

Siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | rešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

rešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Crna sortna ili cuvée vina kasne berbe:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Obvezni enološki postupci – vino (2)

Poseban enološki postupak

Rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

Crna sortna ili cuvée vina izborne berbe:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa:

| — | grožđe se mora preraditi na dan berbe, |
| --- | --- |

—

grožđe se mora preraditi na dan berbe,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | mošt se mora pročistiti. |
| --- | --- |

—

mošt se mora pročistiti.

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa:

| — | pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama, |
| --- | --- |

—

pulpa grožđa mora se fermentirati s kožicama,

| — | prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama, |
| --- | --- |

—

prešanje se može provoditi samo u serijskim prešama,

| — | se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe, |
| --- | --- |

—

se može puniti u boce najranije 1. ožujka godine koja slijedi nakon berbe,

| — | dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište. |
| --- | --- |

—

dozrijevanje u bocama najmanje tri mjeseca prije stavljanja na tržište.

Bijelo ledeno vino i crno ledeno vino:

| — | ručna berba pri temperaturi ispod –7 °C, |
| --- | --- |

—

ručna berba pri temperaturi ispod –7 °C,

| — | prešanje grožđa u smrznutom stanju, |
| --- | --- |

—

prešanje grožđa u smrznutom stanju,

| — | fermentacija dok se postigne potreban udio šećera, |
| --- | --- |

—

fermentacija dok se postigne potreban udio šećera,

| — | barem šest mjeseci dozrijevanja u bocama. |
| --- | --- |

—

barem šest mjeseci dozrijevanja u bocama.

Enološki postupci koji nisu dopušteni – vino

Poseban enološki postupak

Bijela sortna ili cuvée vina kasne berbe, crna sortna ili cuvée vina kasne berbe, bijela sortna ili cuvée vina izborne berbe, rosé sortna ili cuvée vina izborne berbe, crna sortna ili cuvée vina izborne berbe, bijela sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijelo ledeno vino, crno ledeno vino:

| — | obogaćivanje mošta; |
| --- | --- |

—

obogaćivanje mošta;

| — | doslađivanje vina. |
| --- | --- |

—

doslađivanje vina.

Pravila uzgoja vinove loze – način uzgoja i gustoća sadnje

Postupak uzgoja

U slučaju postojećih vinograda posađenih prije 31. prosinca 2011. vina sa zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” mogu se proizvoditi od grožđa iz tih vinograda dok god se oni obrađuju, neovisno o načinu uzgoja ili gustoći sadnje vinograda.

U slučaju vinograda posađenih nakon 31. prosinca 2011. zaštićenu oznaku izvornosti „Kunság/Kunsági” mogu nositi samo proizvodi od grožđa vinove loze posađene u skladu sa sljedećim načinima uzgoja:

| — | račvasti uzgoj, |
| --- | --- |

—

račvasti uzgoj,

| — | uzgoj u obliku kišobrana, |
| --- | --- |

—

uzgoj u obliku kišobrana,

| — | kordonac Moser, |
| --- | --- |

—

kordonac Moser,

| — | uzgoj u obliku jednostruke zavjese, |
| --- | --- |

—

uzgoj u obliku jednostruke zavjese,

| — | kordonac Sylvoz. |
| --- | --- |

—

kordonac Sylvoz.

Kada je riječ o vinogradima posađenima nakon 1. siječnja 2012., gustoća sadnje mora biti najmanje 3 300 trsova po hektaru. Pri utvrđivanju udaljenosti između redova i trsova, osim jednake udaljenosti između redova i trsova prihvatljiva je i sadnja dvostrukih redova i/ili trsova. Razmak između redova mora biti najmanje 1,00 m, a najviše 3,60 m, dok udaljenost između trsova mora biti najmanje 0,60 m, a najviše 1,20 m. U slučaju dvostrukih trsova ključni je čimbenik prosječna udaljenost između trsova.

Pri određivanju opterećenja trsa broj ostavljenih pupova koji izbijaju na svakom trsu ne smije biti veći od 16 po m2, neovisno o načinu uzgoja. Konačni prinos potreban za ispunjavanje proizvodnih ciljeva mora se po potrebi utvrditi regulacijom grozdova tijekom vegetacijskog razdoblja.

Za proizvodnju vinskih proizvoda označenih zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” može se upotrebljavati samo grožđe iz vinograda čija je stopa nestašice vinove loze ispod 10 %.

Pravila uzgoja vinove loze – vrijeme i način berbe i kvaliteta grožđa

Postupak uzgoja

Datum početka berbe svake godine odabire nadležno vijeće zajednice proizvođača vina na temelju probnih berbi, koje se provode svaki tjedan od 1. kolovoza svake godine.

U slučaju proizvoda od grožđa koje je ubrano prije datuma početka koji odabere vijeće zajednice proizvođača vina potvrda o podrijetlu ne može se izdati za kategoriju pod zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági” i ne može se staviti na tržište sa zaštićenom oznakom izvornosti „Kunság/Kunsági”. Datum berbe u obliku obavijesti objavljuje zajednica proizvođača vina.

Za proizvodnju vinskih proizvoda potrebno se pridržavati vrijednosti za najmanji udio šećera i potencijalnu alkoholnu jakost grožđa, koje su navedene u sljedećoj tablici, u skladu s važećim mađarskim zakonodavstvom i zakonodavstvom Europske unije.

Za vrijeme berbe obično se dopušta i ručni i mehanički način berbe, ali sljedeće se vrste mogu proizvoditi samo s ručno obranim grožđem:

| — | vino kasne berbe, |
| --- | --- |

—

vino kasne berbe,

| — | vino izborne berbe, |
| --- | --- |

—

vino izborne berbe,

| — | vino od prosušenoga grožđa, |
| --- | --- |

—

vino od prosušenoga grožđa,

| — | ledeno vino. |
| --- | --- |

—

ledeno vino.

Prirodan najmanji udio šećera i najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa

Postupak uzgoja

| Sorta/kategorija vina | Najmanji prirodni udio šećera grožđa u mađarskoj klasifikaciji mošta (Magyar mustfok – [MM°], pri 17,5 °C) |
| --- | --- |
| Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina: | 14,82 |
| Bijelo i crno vino kasne berbe: | 19,00 |
| Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe: | 19,00 |
| Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa: | 20,00 |
| Bijelo i crno ledeno vino: | 16,66 | 25,00 |
| Pjenušavo vino: | 14,82 |
| Gazirano biser vino: | 14,82 |

Sorta/kategorija vina

Najmanji prirodni udio šećera grožđa u mađarskoj klasifikaciji mošta (Magyar mustfok – [MM°], pri 17,5 °C)

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina:

14,82

Bijelo i crno vino kasne berbe:

19,00

Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe:

19,00

Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa:

20,00

Bijelo i crno ledeno vino:

16,66

25,00

Pjenušavo vino:

14,82

Gazirano biser vino:

14,82

Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa ([% vol.], pri 20 °C)

| Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina: | 9,0 |
| --- | --- |
| Bijelo i crno vino kasne berbe: | 12,08 |
| Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe: | 12,08 |
| Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa: | 12,83 |
| Bijelo i crno ledeno vino: | 16,66 |
| Pjenušavo vino: | 9,0 |
| Gazirano biser vino: | 9,0 |

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina:

9,0

Bijelo i crno vino kasne berbe:

12,08

Bijelo, rosé i crno vino izborne berbe:

12,08

Bijelo i crno vino od prosušenoga grožđa:

12,83

Bijelo i crno ledeno vino:

16,66

Pjenušavo vino:

9,0

Gazirano biser vino:

9,0

(b)   Najveći prinosi

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina, pjenušava vina

100 hektolitara po hektaru

Bijela sortna i cuvée vina, rosé sortna i cuvée vina, siller sortna i cuvée vina, crna sortna i cuvée vina, pjenušava vina

14 300 kg grožđa po hektaru

Gazirana biser vina

100 hektolitara po hektaru

Gazirana biser vina

14 300 kg grožđa po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

70 hektolitara po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina kasne berbe

10 000 kg grožđa po hektaru

Bijela, rosé i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

70 hektolitara po hektaru

Bijela, rosé i crna sortna ili cuvée vina izborne berbe

10 000 kg grožđa po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijela i crna ledena vina

42 hektolitara po hektaru

Bijela i crna sortna ili cuvée vina od prosušenoga grožđa, bijela i crna ledena vina

6 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područja sljedećih općina razvrstana su prema katastru vinograda u razred I. i II.: Abony, Akasztó, Albertirsa, Apostag, Ágasegyháza, Ballószög, Balotaszállás, Bácsalmás, Bácsszőlős, Bénye, Bócsa, Bugac, Cegléd, Ceglédbercel, Cibakháza, Csemő, Csengőd, Cserkeszőlő, Csépa, Csikéria, Csólyospálos, Dány, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Felsőlajos, Fülöpháza, Fülöpjakab, Fülöpszállás, Harta, Gomba, Harkakötöny, Helvécia, Hernád, Imrehegy, Inárcs, Izsák, Jakabszállás, Jánoshalma, Jászberény, Jászszentandrás, Jászszentlászló, Kakucs, Kaskantyú, Kecel, Kecskemét, Kelebia, Kerekegyháza, Kéleshalom, Kiskőrös, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Kocsér, Kóka, Kömpöc, Kunbaja, Kunbaracs, Kunfehértó, Kunszállás, Kunszentmiklós, Ladánybene, Lajosmizse, Lakitelek, Mélykút, Monor, Monorierdő, Móricgát, Nagykáta, Nagykőrös, Nagyrév, Nyárlőrinc, Nyársapát, Ócsa, Orgovány, Örkény, Páhi, Pálmonostora, Petőfiszállás, Pilis, Pirtó, Ráckeve, Solt, Soltszentimre, Soltvadkert, Szabadszállás, Szank, Szelevény, Szentkirály, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tabdi, Tápiószentmárton, Tápiószele, Tázlár, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug, Tompa, Tóalmás, Tököl, Újlengyel, Újszilvás i Zsana

7.   Glavna sorta (sorte) grožđa

arany sárfehér - fehér dinka

arany sárfehér - huszár szőlő

arany sárfehér - izsáki

arany sárfehér - izsáki sárfehér

arany sárfehér - német dinka

blauburger

bíbor kadarka

cabernet franc - cabernet

cabernet franc - carbonet

cabernet franc - carmenet

cabernet franc - gros cabernet

cabernet franc - gros vidur

cabernet franc - kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay - chardonnay blanc

chardonnay - kereklevelű

chardonnay - morillon blanc

chardonnay - ronci bilé

chasselas - chasselas blanc

chasselas - chasselas dorato

chasselas – chasselas doré

chasselas – chrupka belia

chasselas – fehér fábiánszőlő

chasselas – fehér gyöngyszőlő

chasselas – fendant blanc

chasselas – saszla belaja

chasselas – weisser gutedel

cserszegi fűszeres

ezerfürtű

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

furmint – furmint bianco

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

furmint – posipel

furmint – som

furmint – szigeti

furmint – zapfner

generosa

gyöngyrizling

hamburgi muskotály – miszket hamburgszki

hamburgi muskotály – moscato d'Amburgo

hamburgi muskotály – muscat de hambourg

hamburgi muskotály – muscat de hamburg

hamburgi muskotály – muszkat gamburgszkij

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – garszleveljü

hárslevelű – lindeblättrige

hárslevelű – lipovina

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

jubileum 75

kadarka – csetereska

kadarka – fekete budai

kadarka – gamza

kadarka – jenei fekete

kadarka – kadar

kadarka – kadarka negra

kadarka – negru moale

kadarka – szkadarka

kadarka – törökszőlő

karát

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kármin

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

kéknyelű – blaustängler

kékoportó – blauer portugieser

kékoportó – modry portugal

kékoportó – portugais bleu

kékoportó – portugalske modré

kékoportó – portugizer

kövidinka – a dinka crvena

kövidinka – a dinka mala

kövidinka – a dinka rossa

kövidinka – a kamena dinka

kövidinka – a ruzsica

kövidinka – steinschiller

leányka – dievcenske hrozno

leányka – feteasca alba

leányka – leányszőlő

leányka – mädchentraube

merlot

mátrai muskotály

nektár

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

pozsonyi fehér – czétényi

pozsonyi fehér – czétényi fehér

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

zengő

zenit

zweigelt – blauer zweigeltrebe

zweigelt – rotburger

zweigelt – zweigeltrebe

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8.   Opis povezanosti

„Za sve kategorije – opis razgraničenog područja”

| (a) | Prirodni i kulturni čimbenici
  Razgraničeno područje proizvodnje nalazi se u središnjem dijelu Mađarske. Većim je dijelom smješteno na području Velike mađarske ravnice, koje okružuju rijeke Dunav i Tisa i koje je poznato i kao međuriječje Dunava i Tise, te u regiji Tiszazug. Na sjeverozapadu nalazi se Čepeljski otok. Prema sjeveru povezano je s nekim područjima proizvodnje brda Gödöllő.
  Okolišna obilježja područja proizvodnje uglavnom proizlaze iz njegova položaja u nizinskoj ravnici. Područje se nalazi na manje od 150 m podmorske razine. Teren je ravan, s visinskim razlikama koje ne premašuju 10–20 m.
  Većina područja proizvodnje vinogradarske regije Kunság nalazi se na vapnenasto-pjeskovitom tlu (humus i živi pijesak) te smeđem šumskom tlu, černozemu, močvarnim livadama i aluvijalnim livadama. Pjeskovito tlo obično se brzo zagrijava, njegova svijetla boja bolje odražava sunčevu svjetlost (što pomaže pri zrenju grozdova) i otporno je na filokseru zbog visokog udjela kvarca koji premašuje 75 %. S druge strane, relativno je niskog kapaciteta u pogledu opskrbe hranjivim tvarima i pohrane vode, kao i udjela minerala.
  Klimatski uvjeti područja proizvodnje uglavnom su podložni kontinentalnoj klimi koja prevladava u Mađarskoj, prvenstveno obilježenoj vrućim ljetima i hladnim zimama.
  Prosječna je temperatura otprilike od 10 do 11 °C. Valovi vrućine česti su tijekom mjeseci vegetacijskog razdoblja, tj. u srpnju i kolovozu. Prosječni broj sunčanih sati iznosi više od 2 000 sati godišnje.
  Prosječna godišnja količina oborina iznosi 450–500 mm, što je uglavnom dovoljno za potrebe grožđa, ali s neujednačenom godišnjom distribucijom. |
| --- | --- |

(a)

Razgraničeno područje proizvodnje nalazi se u središnjem dijelu Mađarske. Većim je dijelom smješteno na području Velike mađarske ravnice, koje okružuju rijeke Dunav i Tisa i koje je poznato i kao međuriječje Dunava i Tise, te u regiji Tiszazug. Na sjeverozapadu nalazi se Čepeljski otok. Prema sjeveru povezano je s nekim područjima proizvodnje brda Gödöllő.

Okolišna obilježja područja proizvodnje uglavnom proizlaze iz njegova položaja u nizinskoj ravnici. Područje se nalazi na manje od 150 m podmorske razine. Teren je ravan, s visinskim razlikama koje ne premašuju 10–20 m.

Većina područja proizvodnje vinogradarske regije Kunság nalazi se na vapnenasto-pjeskovitom tlu (humus i živi pijesak) te smeđem šumskom tlu, černozemu, močvarnim livadama i aluvijalnim livadama. Pjeskovito tlo obično se brzo zagrijava, njegova svijetla boja bolje odražava sunčevu svjetlost (što pomaže pri zrenju grozdova) i otporno je na filokseru zbog visokog udjela kvarca koji premašuje 75 %. S druge strane, relativno je niskog kapaciteta u pogledu opskrbe hranjivim tvarima i pohrane vode, kao i udjela minerala.

Klimatski uvjeti područja proizvodnje uglavnom su podložni kontinentalnoj klimi koja prevladava u Mađarskoj, prvenstveno obilježenoj vrućim ljetima i hladnim zimama.

Prosječna je temperatura otprilike od 10 do 11 °C. Valovi vrućine česti su tijekom mjeseci vegetacijskog razdoblja, tj. u srpnju i kolovozu. Prosječni broj sunčanih sati iznosi više od 2 000 sati godišnje.

Prosječna godišnja količina oborina iznosi 450–500 mm, što je uglavnom dovoljno za potrebe grožđa, ali s neujednačenom godišnjom distribucijom.

| (b) | Ljudski čimbenici
  Zbog svoje velike zemljopisne površine područje proizvodnje ima bogatu tradiciju vinogradarstva i vinarstva. Vinogradi su u ovom području prvi put spomenuti u pisanom obliku 1075. godine. U srednjem vijeku proizvodnja vina prvenstveno je služila za lokalne potrebe. Nakon turske okupacije vinova loza zasađena je u razgraničenom području kako bi se obnovila napuštena pjeskovita područja i povezao živi pijesak. Epidemija filoksere 1875. godine ostavila je vinograde gotovo nedirnutima te im je uvelike osnažila ulogu. Tehnološki napredak na kraju 19. stoljeća znatno je poboljšao kvalitetu vina u regiji. Početkom 20. stoljeća vina ovih područja proizvodnje postala su naširoko poznata i njihovo se tržište značajno proširilo. To je dovelo do umnožavanja površine vinograda.
  Stalan i dugotrajan tehnološki napredak omogućava upotrebu reduktivne tehnologije i proizvodnju bijelih i rosé vina koja su trenutačno popularna te svježih crvenih vina s naglašenom voćnom notom grožđa.
  Slogan te vinogradarske regije, „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora” [„Vina regije Kunság vina su za svaki dan”], zaštićen je od 2000. godine.
  Proizvođači vina razgraničenog područja odabiru strukture sorti koje odgovaraju potencijalu ekoloških uvjeta, svjesno razvijaju zemljopisno područje tradicionalnih i novih sorti te se služe tehnikama za vinogradarstvo i vinarstvo koje odgovaraju tržišnim uvjetima.
  „Vino” |
| --- | --- |

(b)

Zbog svoje velike zemljopisne površine područje proizvodnje ima bogatu tradiciju vinogradarstva i vinarstva. Vinogradi su u ovom području prvi put spomenuti u pisanom obliku 1075. godine. U srednjem vijeku proizvodnja vina prvenstveno je služila za lokalne potrebe. Nakon turske okupacije vinova loza zasađena je u razgraničenom području kako bi se obnovila napuštena pjeskovita područja i povezao živi pijesak. Epidemija filoksere 1875. godine ostavila je vinograde gotovo nedirnutima te im je uvelike osnažila ulogu. Tehnološki napredak na kraju 19. stoljeća znatno je poboljšao kvalitetu vina u regiji. Početkom 20. stoljeća vina ovih područja proizvodnje postala su naširoko poznata i njihovo se tržište značajno proširilo. To je dovelo do umnožavanja površine vinograda.

Stalan i dugotrajan tehnološki napredak omogućava upotrebu reduktivne tehnologije i proizvodnju bijelih i rosé vina koja su trenutačno popularna te svježih crvenih vina s naglašenom voćnom notom grožđa.

Slogan te vinogradarske regije, „A Kunsági Bor a Mindennapok Bora” [„Vina regije Kunság vina su za svaki dan”], zaštićen je od 2000. godine.

Proizvođači vina razgraničenog područja odabiru strukture sorti koje odgovaraju potencijalu ekoloških uvjeta, svjesno razvijaju zemljopisno područje tradicionalnih i novih sorti te se služe tehnikama za vinogradarstvo i vinarstvo koje odgovaraju tržišnim uvjetima.

„Vino”

| 2. | Opis vina
  Vina se razvijaju brzo, umjerenog su udjela kiseline te blagog karaktera. Bijela i rosé vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Crna vina regije u općenitom su smislu voćna i lagana, manje intenzivne boje te slabije izraženih tanina. Okus vina manje je mineralan zbog vapnenasto-pješčanog tla.
  Vina izborne berbe karakteristična su za svoju sortu i uravnoteženog su udjela kiseline, alkohola i šećera.
  Vina kasne berbe i vina od prosušenoga grožđa zaokruženog su okusa i prepoznatljivog karaktera, što je rezultat metode proizvodnje i procesa dozrijevanja. Sadržavaju neprevreli šećer.
  Ledena vina punoga su okusa, a njihov sadržaj neprevreloga šećera, kiseline i alkohola pruža im uravnoteženost i slatkoću. |
| --- | --- |

2.

Vina se razvijaju brzo, umjerenog su udjela kiseline te blagog karaktera. Bijela i rosé vina intenzivne su arome i bogatog okusa. Crna vina regije u općenitom su smislu voćna i lagana, manje intenzivne boje te slabije izraženih tanina. Okus vina manje je mineralan zbog vapnenasto-pješčanog tla.

Vina izborne berbe karakteristična su za svoju sortu i uravnoteženog su udjela kiseline, alkohola i šećera.

Vina kasne berbe i vina od prosušenoga grožđa zaokruženog su okusa i prepoznatljivog karaktera, što je rezultat metode proizvodnje i procesa dozrijevanja. Sadržavaju neprevreli šećer.

Ledena vina punoga su okusa, a njihov sadržaj neprevreloga šećera, kiseline i alkohola pruža im uravnoteženost i slatkoću.

| 3. | Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda
  Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.
  Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.
  Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.
  U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.
  Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.
  „Pjenušavo vino” |
| --- | --- |

3.

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

„Pjenušavo vino”

| (b) | Ljudski čimbenici
  Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na pjenušava vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:
  proizvodnja biser i pjenušavih vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres). |
| --- | --- |

(b)

Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na pjenušava vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:

proizvodnja biser i pjenušavih vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

| 2. | Opis vina
  Pjenušava vina prozračna su i lagana, svježeg mirisa i živahne kiselosti. |
| --- | --- |

2.

Pjenušava vina prozračna su i lagana, svježeg mirisa i živahne kiselosti.

| 3. | Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda
  Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.
  Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.
  Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.
  U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.
  Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.
  „Gazirano biser vino”
  Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na gazirana biser vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:
  proizvodnja gaziranih biser vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres). |
| --- | --- |

3.

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Osim gospodarskog značaja, uzgoj vinove loze važan je i za generiranje i nadopunjavanje prihoda i zadržavanje lokalnog stanovništva. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

„Gazirano biser vino”

Osim prethodno navedenih ljudskih čimbenika, na gazirana biser vina „Kunság/Kunsági” odnosi se sljedeće:

proizvodnja gaziranih biser vina temelji se na sortama područja proizvodnje koje su specifične kiselosti (npr. Ezerjó, Cserszegi fűszeres).

| 2. | Opis vina
  Gazirana biser vina osvježavajućeg su mirisa i lagana. |
| --- | --- |

2.

Gazirana biser vina osvježavajućeg su mirisa i lagana.

| 3. | Povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda
  Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.
  Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.
  Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.
  U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.
  Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled. |
| --- | --- |

3.

Ekološko okruženje, osobito pješčana tla, ima važan utjecaj na svojstva vina. Te su značajke posebno prisutne u vinima koja se brzo razvijaju, a obično su lakša, relativno niske kiselosti, značajnije mekoće, kiseline koja se brzo razvija i umjerene alkoholne jakosti, što je prisutno u većini godina berbe.

Vina imaju niži sadržaj minerala tipičan za pjeskovita tla. Vina s tog područja proizvodnje uglavnom se svrstavaju u vina s kratkotrajnim dozrijevanjem koja se konzumiraju mlada. Ekološko okruženje potaknulo je širenje nekoliko tradicionalnih vinskih sorti područja (Ezerjó, Kadarka, Kövidinka). Tipični karakter sorti može se dodatno izraziti putem izbornih berbi. U određenim godinama berbe grožđe proizvodi jedinstvene vrijednosti. Berbe prezrelog i prosušenoga grožđa mogu se upotrebljavati kao sirovine za visoko alkoholna vina punog okusa, čija se kvaliteta poboljšava postupkom dozrijevanja. Lagana i svježa vina savršene su sirovine za proizvodnju pjenušavih vina i gaziranih biser vina.

Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Vinogradarska regija Kunság u vinogradarskom i vinarskom sektoru mađarske poljoprivrede zauzima ključnu ulogu s obzirom na to da se u njoj proizvodi gotovo polovica grožđa u zemlji. Zahvaljujući lokalnim ekološkim uvjetima (npr. pjeskovito tlo, nedostatak padalina), vinogradarstvo se smatra jednom od najisplativijih poljoprivrednih djelatnosti ove regije. Učinak oblikovanja krajobraza koji stvara uzgoj vinove loze čini izgled regije privlačnijim. Vinogradi djelotvorno sprečavaju širenje pijeska nošenog vjetrom, a vinova loza obično preživljava na tlima slabog kapaciteta zadržavanja vode bolje od drugih biljaka.

U vinogradima vinogradarske regije Kunság prevladavaju autohtone i novouzgojene mađarske sorte grožđa.

Zahvaljujući prvenstveno svojim relativno laganim, voćnim i aromatičnim muškatnim vinima, regija Kunság među potrošačima uživa visok ugled.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali uvjeti)

Pravila o oznakama – manje gospodarske jedinice koje se mogu označiti na etiketi

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

| i. | Oznaka naziva općina
  Nazivi općina koje pripadaju vinskoj regiji Kunság mogu se označivati kao geografske jedinice koje su manje od razgraničenog područja proizvodnje Kunság, uz izuzetak naziva općina Izsák i Monor. |
| --- | --- |

i.

Oznaka naziva općina

Nazivi općina koje pripadaju vinskoj regiji Kunság mogu se označivati kao geografske jedinice koje su manje od razgraničenog područja proizvodnje Kunság, uz izuzetak naziva općina Izsák i Monor.

| ii. | Oznaka naziva padina
  Sljedeći nazivi padina mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság” i nazivom općine:






  — | Arany-hegy (u općini Ceglédbercel), |
| --- | --- | --- |

ii.

Oznaka naziva padina

Sljedeći nazivi padina mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság” i nazivom općine:

—

Arany-hegy (u općini Ceglédbercel),

| — | Fischer-part (u općinama Cegléd i Ceglédbercel). |
| --- | --- |

—

Fischer-part (u općinama Cegléd i Ceglédbercel).

| iii. | Oznaka naziva okruga |
| --- | --- |

iii.

Oznaka naziva okruga

Sljedeći nazivi okruga mogu se označivati oznakom razgraničenog područja proizvodnje „Kunság”:

| — | Kecskemét, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene i Lajosmizse, |
| --- | --- |

—

Kecskemét, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Felsőlajos, Kecskemét, Kerekegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene i Lajosmizse,

| — | Tiszakürt, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas i Tiszaug. |
| --- | --- |

—

Tiszakürt, što sukladno katastru vinograda uključuje vinograde unutar graničnih područja razreda I. i II. u općinama Cserkeszőlő, Csépa, Nagyrév, Szelevény, Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas i Tiszaug.

U slučajevima gdje je naznačen naziv okruga, nazive općina koje pripadaju tom okrugu nije moguće upotrijebiti kao oznaku manje geografske jedinice.

Naziv manje geografske jedinice moguće je navesti na etiketi samo ako 100 % proizvoda potječe iz te jedinice.

Pravila o oznakama

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Ostali ograničeni izrazi:

| — | „Muskotály” [muškat] znači vino proizvedeno od berbe jedne ili više sljedećih sorti grožđa u mjeri od najmanje 85 %: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai Muskotály, Ottonel muskotály i/ili Tramini, |
| --- | --- |

—

„Muskotály” [muškat] znači vino proizvedeno od berbe jedne ili više sljedećih sorti grožđa u mjeri od najmanje 85 %: Cserszegi fűszeres, Irsai Olivér, Generosa, Hamburgi muskotály, Nektár, Mátrai Muskotály, Ottonel muskotály i/ili Tramini,

| — | „Primőr” [rano vino] znači vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i istoznačan izraz „újbor” [novo vino]. |
| --- | --- |

—

„Primőr” [rano vino] znači vino punjeno u boce u godini berbe. Može se upotrebljavati i istoznačan izraz „újbor” [novo vino].

Naziv sorte Arany Sárfehér ne smije biti označen na etiketi.

U slučaju miješanih vina može se upotrebljavati i mađarski način pisanja oznake „küvé” i njegova istoznačnica „házasítás” (miješano vino), kao i originalni način pisanja – cuvée.

Pravila u pogledu punjenja u boce

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

vina, pjenušava vina i gazirana biser vina smiju se puniti u boce samo u punionicama koje su registrirane pri Regionalnom vijeću zajednica proizvođača vina vinogradarske regije Kunság.

Proizvodnja izvan ograničenog područja proizvodnje:

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

dopušteno u općinama Bonyhád, Borota, Budapest, Csongrád i Hajós.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/download/d/4d/82000/Kunsag%20OEM_v4.pdf

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 20.11.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 395/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 395/46

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 395/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„PISTACCHIO DI RAFFADALI”

EU br.: PDO-IT-02449 – 22.2.2019.

ZOI (X) ZOZP ()

1.   Naziv

„Pistacchio di Raffadali”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni.

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka izvornosti „Pistacchio di Raffadali” odnosi se isključivo na proizvod (u ljusci, oljušteni ili oguljeni) biljaka botaničke vrste „Pistacia vera”, sorte „Napoletana”, poznate i kao „Bianca” ili „Nostrana”, cijepljene na vrstu „Pistacia terebinthus”, poznatu pod nazivom „Scornabeccu”.

U svakoj je sadnji dopušteno koristiti najviše 5 % biljaka koje ne pripadaju sorti „Napoletana” i/ili podloge koja nije „P. terebinthus”.

Proizvodi od biljaka koje ne pripadaju sorti „Napoletana” i/ili podlozi koja nije „P. terebinthus” neće dobiti certifikat.

U trenutku stavljanja na tržište proizvod „Pistacchio di Raffadali” mora imati sljedeća fizička i organoleptička svojstva:

| — | ukupni udio ulja > 30 % |
| --- | --- |

—

ukupni udio ulja > 30 %

| — | boja supki: zelena, uz omjer klorofila a i klorofila b ≥ 1,3 |
| --- | --- |

—

boja supki: zelena, uz omjer klorofila a i klorofila b ≥ 1,3

| — | okus: sladak, ugodan i snažan |
| --- | --- |

—

okus: sladak, ugodan i snažan

| — | udio vlage ≤ 6,5 % |
| --- | --- |

—

udio vlage ≤ 6,5 %

| — | prisutnost palmitinske kiseline ≥ 0,7 % |
| --- | --- |

—

prisutnost palmitinske kiseline ≥ 0,7 %

| — | izduženi oblik. |
| --- | --- |

—

izduženi oblik.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sadnja, uzgoj, žetva, sušenje, uklanjanje vanjske ovojnice, ljuštenje i guljenje.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Proizvod „Pistacchio di Raffadali” može se staviti na tržište:

| — | za proizvode (u ljusci, oljuštene ili oguljene) namijenjene za preradu, a ne za isporuku krajnjem potrošaču, u platnenim vrećama i/ili drugom prikladnom materijalu u masi do 25 kg; |
| --- | --- |

—

za proizvode (u ljusci, oljuštene ili oguljene) namijenjene za preradu, a ne za isporuku krajnjem potrošaču, u platnenim vrećama i/ili drugom prikladnom materijalu u masi do 25 kg;

| — | za proizvode, u ljusci, oljuštene ili oguljene, namijenjene za isporuku krajnjem potrošaču, u odgovarajućem prozirnom pakiranju ili pakiranju čiji je jedan dio proziran kako bi proizvod bio vidljiv. |
| --- | --- |

—

za proizvode, u ljusci, oljuštene ili oguljene, namijenjene za isporuku krajnjem potrošaču, u odgovarajućem prozirnom pakiranju ili pakiranju čiji je jedan dio proziran kako bi proizvod bio vidljiv.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na ambalaži i/ili vrećama mora se, osim europske oznake ZOI-ja i logotipa opisanog u nastavku, nalaziti naziv „Pistacchio di Raffadali”, napisan jasnim, neizbrisivim slovima koja se jasno razlikuju od svih drugih riječi.

Identifikacijski logotip proizvoda „Pistacchio di Raffadali” sastoji se od pravokutnika s grafičkim prikazom grane biljke pistacije s tri ovalna lista i četiri ploda pistacije u lagano raspuknutoj ljusci. Ispod pravokutnika slijedi tekst „PISTACCHIO DI RAFFADALI PDO”, napisan tiskanim slovima u fontu Gotham Medium.

Image 2

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Pistacchio di Raffadali” nalazi se unutar administrativnih granica sljedećih općina pokrajine Agrigento: Raffadali, Joppolo Giancaxio, Santa Elisabetta, Agrigento, Cianciana, Favara, Racalmuto, Sant’Angelo Muxaro, San Biagio Platani, Cattolica Eraclea, Casteltermini, Santo Stefano Quisquina, Aragona, Comitini, Grotte, Montallegro, Alessandria della Rocca, Siculiana, Realmonte, Naro, Porto Empedocle, Castrofilippo, Campobello di Licata, Ribera, Canicatti, Palma di Montechiaro, Ravanusa, Camastra te općina Montedoro i Serradifalco u pokrajini Caltanissetta.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Uzgoj pistacija znatno se povećao u drugoj polovici devetnaestog stoljeća nakon što su pašnjaci i zemljište na ugaru pretvoreni u nasade pistacija, a ta je kultura postala središnja točka cijelog poljoprivrednog i gospodarskog sustava tog područja.

Proizvodno područje odlikuje se vapnenačkim tlima tipičnima za evaporitne sedimente i polusuhom suptropskim sredozemnom klimom, s dugačkim i suhim ljetima, padalinama na jesen i zimi te velikim razlikama između dnevnih i noćnih temperatura, pri čemu minimalne temperature samo ponekad padaju na oko 0 °C.

Odabir i upotreba biljke terebint (Pistacia terebinthus), vrste koja je dobro prilagođena vrlo sušnim uvjetima, kao podloge, priroda supstrata vapnenačkog podrijetla i uzgoj bilja na osunčanim mjestima položenima prema jugu određuju kombinaciju čimbenika koji proizlaze iz pametnog odabira kojim se omogućuje proizvodnja plodova s posebnim značajkama kvalitete, kao što je visok udio ulja. Tu značajku pojačavaju visoke temperature u ljetnom razdoblju, zahvaljujući kojima se u fazi diferencijacije ploda stvara više masnih kiselina, koje su osnovni sastojak ulja u pistaciji. U studijama o klimi u području proizvodnje pistacija „Pistacchio di Raffadali” utvrđeno je da je, u usporedbi s ostalim područjima na istoku Sicilije na kojima se uzgajaju pistacije, tamošnje sušno razdoblje duže, s višim prosječnim mjesečnim temperaturama i iznosima najviše temperature.

Drugo svojstvo po kojem se ta pistacija razlikuje jest njezin sladak, ugodan i snažan okus koji je povezan sa sastavom tla u području uzgoja. Poznato je da apsorpcija minerala ovisi o pH vrijednosti tla te nekim makronutrijentima kao što su kalcij, fosfor, kalij i magnezij više odgovara kad je pH veći od 7. Uzorci prikupljeni u području proizvodnje pistacija „Pistacchio di Raffadali” pokazuju da su tla uglavnom subalkalna s pH vrijednostima većima od 7,5.

Plod „Pistacchio di Raffadali” ima i složen profil masnih kiselina, s udjelom palmitinske kiseline od najmanje 0,7 %.

Ljudski je aspekt izražen u specifičnom znanju i iskustvu u pogledu uzgoja proizvoda „Pistacchio di Raffadali” jer se biljke pažljivo obrezuju kako ne bi rasle u visinu, a grane se puštaju da gotovo dodiruju tlo. Iako se u početku tom tehnikom uzgoja željelo pojednostaviti postupak berbe i izbjeći nejednako dozrijevanje grozdova pistacija, s godinama je to postalo i razlikovno obilježje tamošnjeg krajobraza.

Glavni pokretači tih promjena tijekom stoljeća postali su poljoprivrednici: uz vrlo dobro korištenje karakteristika i optimalne uvjete okoliša, stekli su posebnu stručnu vještinu i stvorili krajobraz koji je jedinstven za to proizvodno područje.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

Cijeli tekst specifikacije dostupan je na sljedećoj poveznici:

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335.

ili izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu, šumarsku i turističku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” [„Kvaliteta”] i zatim na „Prodotti DOP IGP e STG” [„Proizvodi ZOI ZOZP i ZTS”] (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” [„Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”].

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---