# Eiropas Savienības C 345/2020

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 345 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 63. gadagājums2020. gada 16. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 345

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

63. gadagājums2020. gada 16. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 22.–25. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 324, 27.9.2019 .

  2018. gada 24. oktobrī pieņemtie teksti par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 331, 28.12.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2018.–2019. GADA SESIJA2018. gada 22.–25. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 324, 27.9.2019 .

  2018. gada 24. oktobrī pieņemtie teksti par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 331, 28.12.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 324, 27.9.2019 .

2018. gada 24. oktobrī pieņemtie teksti par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 331, 28.12.2018 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris |
| 2020/C 345/01 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra rezolūcija par darba ņēmēju finansiālās līdzdalības lomu darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā (2018/2053(INI)) | 2 |
| | Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris |
| 2020/C 345/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris |
| 2020/C 345/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ES finanšu interešu aizsardzību: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par neofašistu vardarbības palielināšanos Eiropā (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par dzīvnieku labturību, antimikrobiālo līdzekļu lietošanu un rūpnieciskās broileru audzēšanas ietekmi uz vidi (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 24) Katovicē (Polijā) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmi (COP14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par Facebook lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums Cambridge Analytica, un ietekme uz datu aizsardzību (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Azovas jūrā (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšanu (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu Eiropas Savienībā: laiks rīkoties (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par globalizācijas radīto iespēju izmantošanu: tirdzniecības aspekti (2018/2005(INI)) | 86 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

2020/C 345/01

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra rezolūcija par darba ņēmēju finansiālās līdzdalības lomu darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā (2018/2053(INI))

2

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

2020/C 345/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris

2020/C 345/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ES finanšu interešu aizsardzību: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par neofašistu vardarbības palielināšanos Eiropā (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par dzīvnieku labturību, antimikrobiālo līdzekļu lietošanu un rūpnieciskās broileru audzēšanas ietekmi uz vidi (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 24) Katovicē (Polijā) (2018/2598(RSP))

COP 24

32

2020/C 345/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmi (COP14) (2018/2791(RSP))

COP14

45

2020/C 345/09

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par Facebook lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums Cambridge Analytica, un ietekme uz datu aizsardzību (2018/2855(RSP))

Faceboo

Cambridge Analytica

58

2020/C 345/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (2018/2885(RSP))

Jamal Khashoggi

67

2020/C 345/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Azovas jūrā (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšanu (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu Eiropas Savienībā: laiks rīkoties (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par globalizācijas radīto iespēju izmantošanu: tirdzniecības aspekti (2018/2005(INI))

86

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris |
| 2020/C 345/17 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu apspriesties par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris |
| 2020/C 345/20 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Steeve Briois imunitāti (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Sophie Montel imunitāti (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Kyrtsos imunitāti (2018/2041(IMM)) | 108 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

2020/C 345/17

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu apspriesties par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti (2018/2058(IMM))

Alfonso Luigi Marra

98

2020/C 345/18

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti (2017/2133(IMM))

Manolis Kefalogiannis

101

2020/C 345/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

Oficiālā Vēstneša

103

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

2020/C 345/20

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Steeve Briois imunitāti (2018/2075(IMM))

Steeve Briois

104

2020/C 345/21

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Sophie Montel imunitāti (2018/2076(IMM))

Sophie Montel

106

2020/C 345/22

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Kyrtsos imunitāti (2018/2041(IMM))

Georgios Kyrtsos

108

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris |
| 2020/C 345/23 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Portugāles pieteikums EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektoru (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora vietnieku (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Resursi, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursi, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un minēto regulu labo attiecībā uz resursiem, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursiem, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai | 198 |
| 2020/C 345/34 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris |
| 2020/C 345/35 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz atbalstu strukturālām reformām dalībvalstīs groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana robežpārbaužu jomā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Šengenas informācijas sistēmas izmantošana to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi | 286 |
| 2020/C 345/44 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/83/EEK par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris |
| 2020/C 345/45 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšana un uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru, Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Veterinārās zāles ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana, laišana tirgū un lietošana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšana smagajiem kravas transportlīdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/..., ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem(Dokuments attiecas uz EEZ) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/33/EK par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanās ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietu | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Eiropas Zāļu aģentūras pārvietošana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 | 456 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

2020/C 345/23

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Portugāles pieteikums EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

Norte

Centro

Lisboa wearing apparel

116

2020/C 345/30

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektoru (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora vietnieku (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Resursi, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursi, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un minēto regulu labo attiecībā uz resursiem, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursiem, kas paredzēti mērķim Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai

198

2020/C 345/34

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

2020/C 345/35

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz atbalstu strukturālām reformām dalībvalstīs groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana robežpārbaužu jomā ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Šengenas informācijas sistēmas izmantošana to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

286

2020/C 345/44

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/83/EEK par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris

2020/C 345/45

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšana un uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru, Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm

Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Veterinārās zāles ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana, laišana tirgū un lietošana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšana smagajiem kravas transportlīdzekļiem ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/..., ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem(Dokuments attiecas uz EEZ)

337

2020/C 345/50

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/33/EK par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD))

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanās ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietu

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Eiropas Zāļu aģentūras pārvietošana ***IEiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004

456

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.–2019. GADA SESIJA

2018. gada 22.–25. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 324, 27.9.2019.

2018. gada 24. oktobrī pieņemtie teksti par 2016. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti OV L 331, 28.12.2018.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Darba ņēmēju finansiālās līdzdalības loma darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra rezolūcija par darba ņēmēju finansiālās līdzdalības lomu darbvietu radīšanā un bezdarbnieku aktivitātes atjaunošanā (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantu, kurā ES ir noteikta prasība veicināt augstu nodarbinātības līmeni, garantēt atbilstīgu sociālās aizsardzības līmeni, apkarot sociālo atstumtību, kā arī nodrošināt augstu izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 9. pantu, kurā ES ir noteikta prasība veicināt augstu nodarbinātības līmeni, garantēt atbilstīgu sociālās aizsardzības līmeni, apkarot sociālo atstumtību, kā arī nodrošināt augstu izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeni;

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. marta paziņojumu “Eiropas ekonomikas ilgtermiņa finansēšana” (COM(2014)0168),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. decembra paziņojumu “Rīcības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvā vadība – mūsdienīgs tiesiskais regulējums akcionāru lielākai iesaistīšanai un noturīgāku uzņēmumu veidošanai” (COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. decembra paziņojumu “Rīcības plāns: Eiropas uzņēmējdarbības tiesības un korporatīvā vadība – mūsdienīgs tiesiskais regulējums akcionāru lielākai iesaistīšanai un noturīgāku uzņēmumu veidošanai” (COM(2012)0740),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 3. oktobra paziņojumu “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei” (COM(2012)0573),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394) un Komisijas darba programmas 2008.un 2009. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (COM(2008)0394) un Komisijas darba programmas 2008.un 2009. gadam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 14. marta paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu” (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 14. marta paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana: uzņēmumu nodošana — nepārtrauktība ar jaunu sākumu” (COM(2006)0117),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūlija paziņojumu par sistēmu darbinieku finansiālās līdzdalības veicināšanai (COM(2002)0364) un Parlamenta 2003. gada 5. jūnija rezolūciju (2), par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 5. jūlija paziņojumu par sistēmu darbinieku finansiālās līdzdalības veicināšanai (COM(2002)0364) un Parlamenta 2003. gada 5. jūnija rezolūciju (2), par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2010. gada 21. oktobra atzinumu par darbinieku finansiālo līdzdalību Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) 2010. gada 21. oktobra atzinumu par darbinieku finansiālo līdzdalību Eiropā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūciju par darbinieku informēšanu un uzklausīšanu un pārstrukturēšanas paredzēšanu un pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par darbinieku finansiālo līdzdalību uzņēmumu peļņas gūšanā (4) un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par darbinieku finansiālo līdzdalību uzņēmumu peļņas gūšanā (4) un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (2013/2127(INI)),

| — | ņemot vērā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas pieprasīto pētījumu “Darbinieku finansiālā līdzdalība uzņēmumu peļņas gūšanā”, ko publicēja 2012. gada septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas pieprasīto pētījumu “Darbinieku finansiālā līdzdalība uzņēmumu peļņas gūšanā”, ko publicēja 2012. gada septembrī,

| — | ņemot vērā kapitāla tirgu savienības rīcības plāna vidusposma pārskatīšanu (COM(2017)0292), kas publicēta 2017. gada 8. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kapitāla tirgu savienības rīcības plāna vidusposma pārskatīšanu (COM(2017)0292), kas publicēta 2017. gada 8. jūnijā,

| — | ņemot vērā Komisijas izmēģinājuma projektu “Darbinieku īpašumtiesību un līdzdalības veicināšana”, kura galīgā versija tika publicēta 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas izmēģinājuma projektu “Darbinieku īpašumtiesību un līdzdalības veicināšana”, kura galīgā versija tika publicēta 2014. gadā,

| — | ņemot vērā PEPPER IV ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā un uzņēmumu darbības rezultātu salīdzinošā novērtēšana Eiropas Savienības dalībvalstīs un kandidātvalstīs”, ko 2009. gada oktobrī publicēja Berlīnes Brīvā universitāte, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PEPPER IV ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā un uzņēmumu darbības rezultātu salīdzinošā novērtēšana Eiropas Savienības dalībvalstīs un kandidātvalstīs”, ko 2009. gada oktobrī publicēja Berlīnes Brīvā universitāte,

| — | ņemot vērā PEPPER III ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti Eiropas Savienības jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs”, ko 2006. gada jūnijā publicēja Berlīnes Brīvā universitāte, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PEPPER III ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti Eiropas Savienības jaunajās dalībvalstīs un kandidātvalstīs”, ko 2006. gada jūnijā publicēja Berlīnes Brīvā universitāte,

| — | ņemot vērā neatkarīgo ekspertu augsta līmeņa grupas 2003. gada 18. decembra ziņojumu par transnacionāliem šķēršļiem darbinieku finansiālās līdzdalības palielināšanai transnacionālos uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neatkarīgo ekspertu augsta līmeņa grupas 2003. gada 18. decembra ziņojumu par transnacionāliem šķēršļiem darbinieku finansiālās līdzdalības palielināšanai transnacionālos uzņēmumos,

| — | ņemot vērā PEPPER II ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti (tostarp līdzdalība akciju kapitālā) dalībvalstīs”, ko Komisija publicēja 1997. gada janvārī (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PEPPER II ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti (tostarp līdzdalība akciju kapitālā) dalībvalstīs”, ko Komisija publicēja 1997. gada janvārī (COM(1996)0697),

| — | ņemot vērā PEPPER I ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti”, ko 1991. gada martā publicēja Komisija un Eiropas Universitātes institūts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PEPPER I ziņojumu “Darbinieku līdzdalības peļņas gūšanā veicināšana un uzņēmumu darbības rezultāti”, ko 1991. gada martā publicēja Komisija un Eiropas Universitātes institūts,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0293/2018),

| A. | tā kā pastāv vairāki darbinieku finansiālās līdzdalības (DFL) modeļi, no kuriem darba devējs var izvēlēties: peļņas sadale, individuālu darbinieku akciju īpašumtiesības, darbinieku īpašumtiesību kooperatīvie modeļi un darba ņēmēju akciju īpašumtiesību plāni (ESOP); |
| --- | --- |

A.

tā kā pastāv vairāki darbinieku finansiālās līdzdalības (DFL) modeļi, no kuriem darba devējs var izvēlēties: peļņas sadale, individuālu darbinieku akciju īpašumtiesības, darbinieku īpašumtiesību kooperatīvie modeļi un darba ņēmēju akciju īpašumtiesību plāni (ESOP);

| B. | tā kā konkrētajam uzņēmumam un tā darbiniekiem ir rūpīgi jāizvēlas vispiemērotākais DFL modelis, pienācīgi ņemot vērā īpašu valsts nodokļu noteikumu un nozares kontekstu, un tas būs galvenokārt atkarīgs no uzņēmuma lieluma, darbības un statusa, jo īpaši tad, ja uzņēmuma akcijas tiek kotētas biržā; tā kā nav pareizi ES līmenī izstrādāt visaptverošu, universālu DFL modeli; |
| --- | --- |

B.

tā kā konkrētajam uzņēmumam un tā darbiniekiem ir rūpīgi jāizvēlas vispiemērotākais DFL modelis, pienācīgi ņemot vērā īpašu valsts nodokļu noteikumu un nozares kontekstu, un tas būs galvenokārt atkarīgs no uzņēmuma lieluma, darbības un statusa, jo īpaši tad, ja uzņēmuma akcijas tiek kotētas biržā; tā kā nav pareizi ES līmenī izstrādāt visaptverošu, universālu DFL modeli;

| C. | tā kā saskaņā ar 2013. gada Eiropas uzņēmumu apsekojuma (5) datiem DFL shēmas var būt ievērojami atšķirīgas atkarībā no uzņēmuma raksturlielumiem; tā kā 62 % Eiropas uzņēmumu izmanto kādu mainīgā atalgojuma veidu, tostarp 30 % — peļņas sadali un 25 % — samaksu, kas saistīta ar grupas sniegumu; tā kā akciju īpašumtiesību shēmas izmanto 5 % uzņēmumu; tā kā DFL sistēmas ir vairāk izplatītas privātajā sektorā nekā valsts sektorā (ar dažiem izņēmumiem valsts iestādēs), kā arī dažās ekonomikas nozarēs, jo īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, finanšu, apdrošināšanas pakalpojumu un konsultāciju jomā; tā kā šīs DFL sistēmas drīzāk izmanto lielākie uzņēmumi nekā mazie un vidējie uzņēmumi un tās ir ierastākas uzņēmumos ar ārvalstu kapitālu vai starptautiskos uzņēmumos, kā arī uzņēmumos, kas atrodas ekonomiski (6) centrāli izvietotajos vai attīstītākajos reģionos; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar 2013. gada Eiropas uzņēmumu apsekojuma (5) datiem DFL shēmas var būt ievērojami atšķirīgas atkarībā no uzņēmuma raksturlielumiem; tā kā 62 % Eiropas uzņēmumu izmanto kādu mainīgā atalgojuma veidu, tostarp 30 % — peļņas sadali un 25 % — samaksu, kas saistīta ar grupas sniegumu; tā kā akciju īpašumtiesību shēmas izmanto 5 % uzņēmumu; tā kā DFL sistēmas ir vairāk izplatītas privātajā sektorā nekā valsts sektorā (ar dažiem izņēmumiem valsts iestādēs), kā arī dažās ekonomikas nozarēs, jo īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģiju, finanšu, apdrošināšanas pakalpojumu un konsultāciju jomā; tā kā šīs DFL sistēmas drīzāk izmanto lielākie uzņēmumi nekā mazie un vidējie uzņēmumi un tās ir ierastākas uzņēmumos ar ārvalstu kapitālu vai starptautiskos uzņēmumos, kā arī uzņēmumos, kas atrodas ekonomiski (6) centrāli izvietotajos vai attīstītākajos reģionos;

| D. | tā kā ESOP ir DFL veids, kurā ir piesaistīts starpniekuzņēmums, kas darbinieku vārdā var izmantot balsstiesības vai citas pārvaldības formas, un kurā darbinieki minētos starpniekuzņēmumus var brīvi izvēlēties; |
| --- | --- |

D.

tā kā ESOP ir DFL veids, kurā ir piesaistīts starpniekuzņēmums, kas darbinieku vārdā var izmantot balsstiesības vai citas pārvaldības formas, un kurā darbinieki minētos starpniekuzņēmumus var brīvi izvēlēties;

| E. | tā kā DFL shēmas, kurās darba ņēmējus iesaista konsultācijās un lēmumu pieņemšanā, ir spējušas sniegt (7) labumu gan darbiniekam, gan uzņēmumam, jo īpaši ilgtspējīgas pārvaldības, pārredzamības, sociālā dialoga, savstarpējās cieņas starp darba devējiem un darbiniekiem un tādu citu aspektu ziņā kā, piemēram, personāla atlase, paturēšana darbā, darbinieku motivācija, apmierinātība ar darbu un prasmju pilnveidošana, kā arī kopējā produktivitāte un rentabilitāte; |
| --- | --- |

E.

tā kā DFL shēmas, kurās darba ņēmējus iesaista konsultācijās un lēmumu pieņemšanā, ir spējušas sniegt (7) labumu gan darbiniekam, gan uzņēmumam, jo īpaši ilgtspējīgas pārvaldības, pārredzamības, sociālā dialoga, savstarpējās cieņas starp darba devējiem un darbiniekiem un tādu citu aspektu ziņā kā, piemēram, personāla atlase, paturēšana darbā, darbinieku motivācija, apmierinātība ar darbu un prasmju pilnveidošana, kā arī kopējā produktivitāte un rentabilitāte;

| F. | tā kā darbinieku dalība lēmumu pieņemšanā varētu uzlabot uzņēmuma darbības rezultātus un darba ņēmēju darba dzīves kvalitāti un tā kā tā varētu kļūt par darba vietas inovācijas instrumentu (8), kas veicina sapratni par īpašumtiesībām, sekmē informācijas plūsmu uzņēmumā un uzlabo uzticības līmeni starp darba devējiem un darbiniekiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā darbinieku dalība lēmumu pieņemšanā varētu uzlabot uzņēmuma darbības rezultātus un darba ņēmēju darba dzīves kvalitāti un tā kā tā varētu kļūt par darba vietas inovācijas instrumentu (8), kas veicina sapratni par īpašumtiesībām, sekmē informācijas plūsmu uzņēmumā un uzlabo uzticības līmeni starp darba devējiem un darbiniekiem;

| G. | tā kā DFL shēmām var būt pozitīva ietekme uz dalībvalstu ekonomiku, jo tās atbalsta uzņēmumus, tostarp MVU un darba tirgu; tā kā darbinieku finansiālā līdzdalība uzņēmumā var veicināt apmierinātību ar darbu, sapratni par īpašumtiesībām, savstarpēju cieņu starp darba devējiem un darbiniekiem un vispārējo sniegumu, kā arī palīdzēt darba ņēmējiem atrast darba iespējas savā izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

G.

tā kā DFL shēmām var būt pozitīva ietekme uz dalībvalstu ekonomiku, jo tās atbalsta uzņēmumus, tostarp MVU un darba tirgu; tā kā darbinieku finansiālā līdzdalība uzņēmumā var veicināt apmierinātību ar darbu, sapratni par īpašumtiesībām, savstarpēju cieņu starp darba devējiem un darbiniekiem un vispārējo sniegumu, kā arī palīdzēt darba ņēmējiem atrast darba iespējas savā izcelsmes valstī;

| H. | tā kā kapitāla tirgus savienības (KTS) attīstības kontekstā EFP varētu sekmēt tādu KTS mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar iekļaujošu izaugsmi un saimnieciskās darbības pārredzamību; tā kā, saistot DFL ar dalībnieku apmācību, ko nodrošina uzņēmumi un dalībvalstis, varētu uzlabot ES iedzīvotāju finanšu izglītības līmeni, iespējams, samazinot viņu nevēlēšanos ieguldīt un, iespējams, palielinot privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā kapitāla tirgus savienības (KTS) attīstības kontekstā EFP varētu sekmēt tādu KTS mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar iekļaujošu izaugsmi un saimnieciskās darbības pārredzamību; tā kā, saistot DFL ar dalībnieku apmācību, ko nodrošina uzņēmumi un dalībvalstis, varētu uzlabot ES iedzīvotāju finanšu izglītības līmeni, iespējams, samazinot viņu nevēlēšanos ieguldīt un, iespējams, palielinot privātos ieguldījumus;

| I. | tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģijā un stratēģijā “Eiropa 2020” ir noteiktas prioritātes, lai uzlabotu darbvietu kvalitāti un nodrošinātu labākus darba apstākļus; tā kā darbinieku līdzdalības uzņēmuma finanšu rezultātos palielināšana un labākas atlīdzības piedāvājumi varētu palīdzēt sasniegt šos mērķus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas nodarbinātības stratēģijā un stratēģijā “Eiropa 2020” ir noteiktas prioritātes, lai uzlabotu darbvietu kvalitāti un nodrošinātu labākus darba apstākļus; tā kā darbinieku līdzdalības uzņēmuma finanšu rezultātos palielināšana un labākas atlīdzības piedāvājumi varētu palīdzēt sasniegt šos mērķus;

| J. | tā kā DFL ir jāiet roku rokā ar darba ņēmēju augsta līmeņa informētību, apmācību un apspriešanos ar viņiem, lai viņi būtu pilnībā informēti par finansiālās līdzdalības shēmām, kurās var piedalīties, un lai tādējādi, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, viņi varētu novērtēt iespējamos ieguvumus un riskus, ko rada šīs shēmas, piemēram, uzņēmuma maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā DFL ir jāiet roku rokā ar darba ņēmēju augsta līmeņa informētību, apmācību un apspriešanos ar viņiem, lai viņi būtu pilnībā informēti par finansiālās līdzdalības shēmām, kurās var piedalīties, un lai tādējādi, pamatojoties uz pilnīgu informāciju, viņi varētu novērtēt iespējamos ieguvumus un riskus, ko rada šīs shēmas, piemēram, uzņēmuma maksātnespējas gadījumā;

| K. | tā kā, īstenojot DFL, pastiprinātu sociālo dialogu un stratēģisku lēmumu pieņemšanu, darba devēji varētu ieguldīt sava darbaspēka attīstības iespējās, tādējādi veicinot cīņu pret sociālo atstumtību un nodrošinot augsta līmeņa apmācību; |
| --- | --- |

K.

tā kā, īstenojot DFL, pastiprinātu sociālo dialogu un stratēģisku lēmumu pieņemšanu, darba devēji varētu ieguldīt sava darbaspēka attīstības iespējās, tādējādi veicinot cīņu pret sociālo atstumtību un nodrošinot augsta līmeņa apmācību;

| L. | tā kā iesaistot darbiniekus lēmumu pieņemšanas procesā, kas atkarīgs no shēmas specifikas, DFL var dažos gadījumos palīdzēt uzņēmumiem, tostarp MVU, risināt pārstrukturēšanas un uzņēmējdarbības nepārtrauktības jautājumus, tostarp uzņēmumu pēctecības un paaudžu atjaunošanas problēmas, piemēram, ģimenes uzņēmumos; |
| --- | --- |

L.

tā kā iesaistot darbiniekus lēmumu pieņemšanas procesā, kas atkarīgs no shēmas specifikas, DFL var dažos gadījumos palīdzēt uzņēmumiem, tostarp MVU, risināt pārstrukturēšanas un uzņēmējdarbības nepārtrauktības jautājumus, tostarp uzņēmumu pēctecības un paaudžu atjaunošanas problēmas, piemēram, ģimenes uzņēmumos;

| M. | tā kā ir jāpatur prātā, ka DFL piemīt gan pozitīvi, gan negatīvi elementi; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir jāpatur prātā, ka DFL piemīt gan pozitīvi, gan negatīvi elementi;

| N. | tā kā DFL ir saistīts ar zināmiem finansiāliem riskiem, bet varētu arī kalpot kā šoka amortizators, kas paredz prēmijas vai citas atlīdzības un arī nodrošina, ka darbiniekiem pieder uzkrāto akciju portfelis; tā kā īpaši ESOP var būt piemērs uzņēmuma pārdošanas darbiniekiem modelim biržā nekotētos uzņēmumos, kur darbiniekiem noteiktā prioritāte šādas pārdošanas procesā varētu ļaut viņiem potenciāli aizsargāt savu darbvietu, ja pastāv iespēja, ka citi uzņēmumi īsteno pārpirkšanas iespējas; |
| --- | --- |

N.

tā kā DFL ir saistīts ar zināmiem finansiāliem riskiem, bet varētu arī kalpot kā šoka amortizators, kas paredz prēmijas vai citas atlīdzības un arī nodrošina, ka darbiniekiem pieder uzkrāto akciju portfelis; tā kā īpaši ESOP var būt piemērs uzņēmuma pārdošanas darbiniekiem modelim biržā nekotētos uzņēmumos, kur darbiniekiem noteiktā prioritāte šādas pārdošanas procesā varētu ļaut viņiem potenciāli aizsargāt savu darbvietu, ja pastāv iespēja, ka citi uzņēmumi īsteno pārpirkšanas iespējas;

| O. | tā kā ir vajadzīgi pasākumi, lai aizsargātu darbiniekus no riska, proti, gan darba, gan ieguldītā kapitāla zaudēšanas gadījumā, ja darba devēju ir skārusi krīze; tā kā DFL nevar izmantot tam, lai samazinātu darba ņēmēju iegūtās sociālās un darba tiesības, ar to nedrīkst aizstāj parasto darba samaksu, citus atalgojuma veidus vai iemaksas pensiju shēmās, un tas nedrīkst būt veids, kā pārnest riskus uz darba ņēmēju vai neievērot darba tiesības; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir vajadzīgi pasākumi, lai aizsargātu darbiniekus no riska, proti, gan darba, gan ieguldītā kapitāla zaudēšanas gadījumā, ja darba devēju ir skārusi krīze; tā kā DFL nevar izmantot tam, lai samazinātu darba ņēmēju iegūtās sociālās un darba tiesības, ar to nedrīkst aizstāj parasto darba samaksu, citus atalgojuma veidus vai iemaksas pensiju shēmās, un tas nedrīkst būt veids, kā pārnest riskus uz darba ņēmēju vai neievērot darba tiesības;

| P. | tā kā dalībai DFL joprojām ir jābūt darbiniekiem brīvprātīgai, jo īpaši MVU gadījumā, tāpat neietekmējot ne viņu mobilitāti darba tirgū, sociālo apdrošinājumu, ne arī tiesības uz kolektīvu rīcību; tā kā tādēļ darbiniekiem vienmēr vajadzētu būt piekļuvei informācijai par uzņēmuma ekonomisko stāvokli, izņemot komercnoslēpumam un komerciāli sensitīvai informācijai, un informētiem par katras pieejamās DFL shēmas priekšrocībām un trūkumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā dalībai DFL joprojām ir jābūt darbiniekiem brīvprātīgai, jo īpaši MVU gadījumā, tāpat neietekmējot ne viņu mobilitāti darba tirgū, sociālo apdrošinājumu, ne arī tiesības uz kolektīvu rīcību; tā kā tādēļ darbiniekiem vienmēr vajadzētu būt piekļuvei informācijai par uzņēmuma ekonomisko stāvokli, izņemot komercnoslēpumam un komerciāli sensitīvai informācijai, un informētiem par katras pieejamās DFL shēmas priekšrocībām un trūkumiem;

| Q. | tā kā fiskālie stimuli ir galvenie DFL veicināšanas elementi, kas varētu atmaksāties vidējā termiņā līdz ilgtermiņā, ņemot vērā to, ka valstīs, kurās ir senas darbinieku finansiālās līdzdalības tradīcijas, ir arī visattīstītākās darbinieku īpašumtiesības un lielākās nodokļu priekšrocības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā fiskālie stimuli ir galvenie DFL veicināšanas elementi, kas varētu atmaksāties vidējā termiņā līdz ilgtermiņā, ņemot vērā to, ka valstīs, kurās ir senas darbinieku finansiālās līdzdalības tradīcijas, ir arī visattīstītākās darbinieku īpašumtiesības un lielākās nodokļu priekšrocības;

| R. | tā kā aktīva nodarbinātības politika, piemēram, atbalsts patiesai pašnodarbinātībai un normāla un sociāla uzņēmējdarbība, ir svarīgi instrumenti bezdarbnieku reintegrācijai darba tirgū saskaņā ar Eiropas Uzņēmējdarbības rīcības plānu, ko pieņēma 2013. gada janvārī; |
| --- | --- |

R.

tā kā aktīva nodarbinātības politika, piemēram, atbalsts patiesai pašnodarbinātībai un normāla un sociāla uzņēmējdarbība, ir svarīgi instrumenti bezdarbnieku reintegrācijai darba tirgū saskaņā ar Eiropas Uzņēmējdarbības rīcības plānu, ko pieņēma 2013. gada janvārī;

| S. | tā kā pašreizējais Eiropas Sociālais fonds sekmē sociālo uzņēmējdarbību un sociālo un solidāro ekonomiku un tā kā arī gaidāmajam ESF Plus būtu tas jāturpina; tā kā DFL var sniegt vērtīgu ieguldījumu sociālās un solidaritātes ekonomikas attīstībā, piemēram, padarot ieguldījumus vai finansējumu pieejamāku; |
| --- | --- |

S.

tā kā pašreizējais Eiropas Sociālais fonds sekmē sociālo uzņēmējdarbību un sociālo un solidāro ekonomiku un tā kā arī gaidāmajam ESF Plus būtu tas jāturpina; tā kā DFL var sniegt vērtīgu ieguldījumu sociālās un solidaritātes ekonomikas attīstībā, piemēram, padarot ieguldījumus vai finansējumu pieejamāku;

| T. | tā kā ar DFL var papildināt ES programmas, kuru mērķis ir uzlabot, jo īpaši MVU, piekļuvi kapitālam, piemēram, ar COSME programmas, InnovFin programmas, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ar DFL var papildināt ES programmas, kuru mērķis ir uzlabot, jo īpaši MVU, piekļuvi kapitālam, piemēram, ar COSME programmas, InnovFin programmas, programmas “Radošā Eiropa” un Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu;

| U. | tā kā DFL varētu būt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda papildu instruments, kas sniedz atbalstu cilvēkiem, kuri zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālo pārmaiņu dēļ vai finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē, tādos jautājumos kā pārkvalificēšana, apmācība, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšana un darba ņēmēju īstenota uzņēmuma pārdošana darbiniekiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā DFL varētu būt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda papildu instruments, kas sniedz atbalstu cilvēkiem, kuri zaudējuši darbu globalizācijas izraisītu lielu strukturālo pārmaiņu dēļ vai finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē, tādos jautājumos kā pārkvalificēšana, apmācība, atbalsts pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšana un darba ņēmēju īstenota uzņēmuma pārdošana darbiniekiem;

| V. | tā kā ES pamatnostādnes attiecībā uz DFL varētu palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt sistēmas DFL shēmām, kas potenciāli varētu dot labumu gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem, kā arī palielināt sabiedrības informētību par DFL; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES pamatnostādnes attiecībā uz DFL varētu palīdzēt dalībvalstīm izstrādāt sistēmas DFL shēmām, kas potenciāli varētu dot labumu gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem, kā arī palielināt sabiedrības informētību par DFL;

| 1. | aicina Komisiju apsvērt atbilstīgus ieteikumus, lai mudinātu dalībvalstis un uzņēmumus, jo īpaši MVU, izstrādāt un piedāvāt DFL shēmas darbinieku un uzņēmumu labā un interesēs; uzsver, ka minētajām shēmām vajadzētu:






  — | aizsargāt darbinieku ienākumu drošību, |
| --- | --- | --- |

1.

—

aizsargāt darbinieku ienākumu drošību,

| — | krīzes situācijā neapdalīt darba ņēmējus, |
| --- | --- |

—

krīzes situācijā neapdalīt darba ņēmējus,

| — | nenovirzīt uzņēmējdarbības risku uz darbiniekiem, |
| --- | --- |

—

nenovirzīt uzņēmējdarbības risku uz darbiniekiem,

| — | garantēt darba ņēmēju ieguldījumu augstu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

—

garantēt darba ņēmēju ieguldījumu augstu aizsardzības līmeni;

| 2. | aicina dalībvalstis, popularizējot darbinieku līdzdalības shēmas uzņēmumos un darba ņēmējiem, sniegt neobligātus stimulus, tostarp nodokļu atvieglojumus, kas nav pretrunā valsts nodokļu noteikumiem, atbilstoši paraugprakses principiem, vienlaikus atbalstot darba ņēmēju sociālās aizsardzības augstākos standartus un aizsargājot viņu tiesības uz kolektīvu rīcību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir jāintegrē DFL darba ņēmēju iesaistīšanas sistēmā, piemēram, uzņēmuma lēmumu pieņemšanā, tostarp ar darbinieku pārstāvju starpniecību, un ka ar DFL nedrīkst aizstāt taisnīgu un pienācīgu samaksu, ne arī tā var būt alternatīva valsts pensijām vai pensiju shēmām, par kurām panākta kolektīva vienošanās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju īstenot piecu punktu rīcības plānu, kas iekļauts noslēguma ziņojumā izmēģinājuma projektam par darbinieku iesaistīšanas un līdzdalības veicināšanu (2014); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka pastāv saikne starp valsts līmeņa likumdošanas pasākumiem, ar kuriem atbalsta DFL shēmas, un to uzņēmumu un darba ņēmēju skaitu, kas tos izmanto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver starpvalstu šķēršļus, ar ko saskaras gan uzņēmumi, kas piedāvā šādas shēmas vairākās dalībvalstīs, gan darbinieki, proti, tiesību aktu un dubultu nodokļu uzlikšanas risku, kas var radīt būtiskas administratīvās izmaksas un ietekmēt darba ņēmēju pārvietošanās brīvību, kurai ir būtiska nozīme cīņā pret bezdarbu, konverģences un integrācijas uzlabošanā starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot izpratni, kā norādīts izmēģinājuma projekta par darbinieku īpašumtiesību un līdzdalības veicināšanu (2014) galīgajā ziņojumā, izmantot pētniecības projektu rezultātus un veicināt pārrobežu paraugprakses nododamību, kā arī ierosināt vienkāršus, zemākā līmeņa pamata atbalsta modeļus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt īpašas tīmekļa vietnes, kurās būtu atrodami MVU un VVB peļņas sadales līgumu paraugi, lai atvieglotu to ieviešanu, kā arī informācija par saistītajiem riskiem un citi svarīgi materiāli; tāpat aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt vākt datus par finanšu līdzdalības shēmu izmantošanu un izplatību, kā arī pārbaudīt finansiālās līdzdalības ietekmi uz uzņēmuma darbību, darba kvalitāti un darba ņēmēju noturēšanu, izmantojot Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda palīdzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis un Komisiju palīdzēt uzņēmumiem, kas izrāda interesi par DFL, ar risinājumiem un īpašiem atbalsta pasākumiem, lai novērstu pārmērīgas administratīvās un izstrādes izmaksas, kas saistītas ar DFL īstenošanu, jo īpaši MVU, un mudināt tādus ārpakalpojumu sniedzējus kā bankas un ieguldījumu fondi piedāvāt vienkāršas DFL shēmas, kas piemērotas šāda veida uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot, ka starpnieki neizmanto vismazākos uzņēmumus savās interesēs un netiek radītas slēptās izmaksas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt izglītību finanšu jomā, lai vairotu ES pilsoņu iespējas un uzlabotu izpratni par DFL; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar sociālajiem partneriem, darbinieku īpašumtiesību organizācijām un citām ieinteresētajām personām jau procesa sākumā, lai izstrādātu vispiemērotākās DFL sistēmas, un gadījumos, kad DFL shēma ir uzskatāma par piemērotu, to apspriest katrā atsevišķā uzņēmumā, ne vien ņemot vērā uzņēmuma lielumu un veidu, darbaspēku un finanšu situāciju, bet arī valsts tiesību aktus un praksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | iesaka darbinieku uzkrājumu shēmas mehānismus un instrumentus apspriest katras nozares līmenī, lai MVU un mikrouzņēmumiem piedāvātu standartizētu līgumu paraugus, ko šie uzņēmumi var tieši un vienkārši piemērot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka DFL vajadzētu būt pieejamai visiem darbiniekiem bez diskriminācijas un neatkarīgi no viņu vecuma, dzimuma, valstspiederības, pilnas vai daļējas slodzes darba nosacījumiem utt.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | piebilst, ka diferencēto pieeju darbiniekiem var pamatot ar vajadzību apmierināt darbinieku dažādās vajadzības un intereses, piemēram, ierobežotas akciju iegādes plāni, kas pieejami tikai vadošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ESOP būtu arī jāļauj darbiniekiem izmantot ESOP kontu citam, ne vien pašreizējā darba devēja pašu kapitālam, lai mazinātu koncentrācijas risku, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina, ka lēmumam par pievienošanos DFL shēmām pamatā vajadzētu būt pilnīgi brīvprātīgam, proti, nekāda veida rīcību nevajadzētu vērst pret darbiniekiem, kuri izvēlas nepievienoties shēmai, un, ja viņi piekrīt pievienoties, darbinieku piekrišanai vajadzētu būt balstītai uz pienācīgu apmācību un informāciju, pilnībā apzinoties savas tiesības, pienākumus un riskus, uzņēmuma situāciju, katras shēmas priekšrocības un trūkumus un to ietekmi uz nodokļiem pēc pievienošanās shēmai, kā arī nosacījumus, kurus piemēro, aizejot no darba uzņēmumā vai izstājoties no shēmas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka ar DFL nedrīkstētu aizstāt vai mazināt standarta bāzes atalgojumu, ne arī citus iemaksu veidus, piemēram, sociālās apdrošināšanas iemaksas, bet ka šiem ieņēmumiem vajadzētu būt papildinošiem visām sociālajām un līgumā noteiktajām tiesībām, un tas ir priekšnoteikums DFL ieviešanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ir jāveido vairāk saikņu starp DFL un sociālo ekonomiku, jo īpaši izmantojot tādas programmas kā “Radošā Eiropa”, kas piedāvā mikrokredītus līdz 25 000 EUR apjomā maziem uzņēmumiem un sociālajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā darba tirgus straujo attīstību un pārmaiņas tajā, kā arī no tā izrietošās problēmas, kas saistītas ar prasmēm, digitalizāciju, automatizāciju, bagātības nevienlīdzību un sociālās apdrošināšanas samazinājumu, un nemitīgi radīt jaunas iespējas atbalstīt un aizsargāt darbiniekus, lai tie pielāgotos un pilnveidotos gan profesionāli, gan individuāli; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver DFL nozīmīgo lomu gan uzņēmējdarbības gara, gan uzņēmējdarbības veicināšanā, atvieglojot pētniecību un piekļuvi kapitālam, jo īpaši jaunizveidotiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver — lai arī mikrouzņēmumiem ir svarīga nozīme lielākās daļas ES dalībvalstu ekonomikā, joprojām nav īstenoti atbalstoši pasākumi darbinieku akciju īpašumtiesību jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē tādu Komisijas ģenerāldirektorātu iniciatīvas kā, piemēram, ĢD EMPL, ĢD FISMA un ĢD GROW, ar kurām atbalsta nodarbinātību, MVU un kapitāla tirgu savienību, un prasa koordinētu pieeju vislabākajai pieejamo resursu izmantošanai, paturot prātā, ka galīgais labuma guvējs ir Eiropas pilsonis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(2)  OV C 68 E, 18.3.2004., 429. lpp.

(3)  OV C 440, 30.12.2015., 23. lpp.

(4)  OV C 482, 23.12.2016., 41. lpp.

(5)  Trešais Eiropas uzņēmumu apsekojums, Eurofound (2013).

(6)  Izmaiņas atalgojuma un prēmiju sistēmās, Eurofound (2016).

(7)  Ikgadējais ekonomikas pārskats par darbinieku akciju īpašumtiesībām Eiropas valstīs.

(8)  Inovācija darbavietā Eiropas uzņēmumos, Eurofound (2016).

---

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Atļaujas atjaunošana ģenētiski modificētai kukurūzai NK603 × MON 810

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumu, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D058360/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumu, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastāv vai ir ražoti no tās (D058360/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 11. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 11. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 24. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 26. februārī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2018. gada 24. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2018. gada 26. februārī (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2016. gada 20. oktobrī uzņēmums Monsanto Europe N.V./S.A. Komisijai iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu par atļaujas atjaunošanu ģenētiski modificētai kukurūzai NK603 × MON 810 lietošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2016. gada 20. oktobrī uzņēmums Monsanto Europe N.V./S.A. Komisijai iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu par atļaujas atjaunošanu ģenētiski modificētai kukurūzai NK603 × MON 810 lietošanai pārtikā un barībā;

| B. | tā kā 2018. gada 24. janvāris EFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu (1) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu, kurā tā secināja, ka atjaunošanas pieteikumā nav pierādījumu par jauniem apdraudējumiem, modificētu iedarbību vai zinātnisku nenoteiktību, kas mainītu sākotnējā riska novērtējuma secinājumus par ģenētiski modificēto kukurūzu NK603 × MON 810, ko EFSA pieņēma 2005. gadā (2); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 24. janvāris EFSA pieņēma labvēlīgu atzinumu (1) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu, kurā tā secināja, ka atjaunošanas pieteikumā nav pierādījumu par jauniem apdraudējumiem, modificētu iedarbību vai zinātnisku nenoteiktību, kas mainītu sākotnējā riska novērtējuma secinājumus par ģenētiski modificēto kukurūzu NK603 × MON 810, ko EFSA pieņēma 2005. gadā (2);

| C. | tā kā saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu EFSA neveica sistemātisku literatūras meklēšanu, bet vienkārši novērtēja pieteikuma iesniedzēja veikto literatūras meklēšanu un pamatojoties uz to secināja, ka nav konstatētas jaunas publikācijas, kas varētu radīt bažas par drošumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar EFSA zinātnisko atzinumu EFSA neveica sistemātisku literatūras meklēšanu, bet vienkārši novērtēja pieteikuma iesniedzēja veikto literatūras meklēšanu un pamatojoties uz to secināja, ka nav konstatētas jaunas publikācijas, kas varētu radīt bažas par drošumu;

| D. | tā kā EFSA pieņēma savu atzinumu, pamatojoties uz pieņēmumu, ka ģenētiski modificētās kukurūzas NK603 x MON 810 divu notikumu DNS sekvence ir identiska sākotnēji novērtēto notikumu sekvencei; tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis nekādus datus, kas pamatotu šo hipotēzi; |
| --- | --- |

D.

tā kā EFSA pieņēma savu atzinumu, pamatojoties uz pieņēmumu, ka ģenētiski modificētās kukurūzas NK603 x MON 810 divu notikumu DNS sekvence ir identiska sākotnēji novērtēto notikumu sekvencei; tā kā pieteikuma iesniedzējs nav iesniedzis nekādus datus, kas pamatotu šo hipotēzi;

| E. | tā kā ģenētiski modificētā kukurūza NK603 × MON 810 rada proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem; tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (5); |
| --- | --- |

E.

tā kā ģenētiski modificētā kukurūza NK603 × MON 810 rada proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem; tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (5);

| F. | tā kā, atļaujot Savienībā ievest ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810, tiks veicināta tās audzēšana citur, piemēram, Argentīnā, Brazīlijā, Kanādā, Kolumbijā, Japānā, Filipīnās, Dienvidāfrikā un Urugvajā, kas savukārt palielinās glifosāta saturošu herbicīdu izmantošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā, atļaujot Savienībā ievest ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × MON 810, tiks veicināta tās audzēšana citur, piemēram, Argentīnā, Brazīlijā, Kanādā, Kolumbijā, Japānā, Filipīnās, Dienvidāfrikā un Urugvajā, kas savukārt palielinās glifosāta saturošu herbicīdu izmantošanu;

| G. | tā kā ģenētiski modificēta kukurūza NK603 x MON 810 rada Cry1Ab proteīnu, kas ir Bt proteīns (iegūts no Bacillus thuringiensis), kurš piešķir rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas kukaiņu kaitēkļiem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.); |
| --- | --- |

G.

tā kā ģenētiski modificēta kukurūza NK603 x MON 810 rada Cry1Ab proteīnu, kas ir Bt proteīns (iegūts no Bacillus thuringiensis), kurš piešķir rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas kukaiņu kaitēkļiem (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.);

| H. | tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7); |
| --- | --- |

H.

tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7);

| I. | tā kā joprojām pastāv bažas par tauriņu kārtas kaitēkļu rezistences veidošanos pret proteīnu Cry1Ab, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās to audzē; |
| --- | --- |

I.

tā kā joprojām pastāv bažas par tauriņu kārtas kaitēkļu rezistences veidošanos pret proteīnu Cry1Ab, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās to audzē;

| J. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā šie komentāri inter alia attiecas uz to, ka: trūkst informācijas par pašlaik izmantotajām līnijām; trūkst datu, piemēram, attiecībā uz šūnu MON 810 un NK603 horizontālās gēnu pārneses potenciālu; literatūras apskats ir nepietiekams; ir daļēji novecojusi datu ģenerēšana; ir fragmentāra vides monitoringa pieeja, tostarp tas, ka nav veikts monitorings par vidē nonākušo Cry proteīnu noturību, nav veikta nekāda Cry toksīna iedarbības uz vidi analīze un ka ir ignorēta teosintes — kukurūzai radniecīga savvaļas auga — sastopamība Eiropas Savienībā (8); |
| --- | --- |

J.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā šie komentāri inter alia attiecas uz to, ka: trūkst informācijas par pašlaik izmantotajām līnijām; trūkst datu, piemēram, attiecībā uz šūnu MON 810 un NK603 horizontālās gēnu pārneses potenciālu; literatūras apskats ir nepietiekams; ir daļēji novecojusi datu ģenerēšana; ir fragmentāra vides monitoringa pieeja, tostarp tas, ka nav veikts monitorings par vidē nonākušo Cry proteīnu noturību, nav veikta nekāda Cry toksīna iedarbības uz vidi analīze un ka ir ignorēta teosintes — kukurūzai radniecīga savvaļas auga — sastopamība Eiropas Savienībā (8);

| K. | tā kā, neraugoties uz šīm bažām, monitoringa plāns pēc laišanas tirgū netika pieprasīts; tā kā konkrētiem gadījumiem specifisks vides monitorings pēc laišanas tirgū arī netika uzskatīts par nepieciešamu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, neraugoties uz šīm bažām, monitoringa plāns pēc laišanas tirgū netika pieprasīts; tā kā konkrētiem gadījumiem specifisks vides monitorings pēc laišanas tirgū arī netika uzskatīts par nepieciešamu;

| L. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2018. gada 11. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 13 dalībvalstis balsoja pret, tikai 11 balsoja par, un četras atturējās; |
| --- | --- |

L.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2018. gada 11. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 13 dalībvalstis balsoja pret, tikai 11 balsoja par, un četras atturējās;

| M. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (EK) (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (9); |
| --- | --- |

M.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (EK) (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (9);

| N. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (10) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (10) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (11) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju apturēt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  zinātniskais atzinums par Monsanto pieteikumu (pieteikums EFSA-GMO-RX-007) — ģenētiski modificētās kukurūzas NK603 × MON810 novērtējums atļaujas atjaunošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-007); EFSA Journal 2018, 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018., 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). – Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). – Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197), |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197),

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

(1)  Zinātniskais atzinums par ģenētiski modificēto kukurūzu NK603 × MON810 atļaujas atjaunošanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (pieteikums EFSA-GMO-RX-007); EFSA Journal 2018, 16(2):5163. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums par Mosanto pieteikumu (atsauce EFSA-GMO-UK-2004-01) par ģenētiski modificētas, pret kaitēkļiem un glifosātu izturīgas kukurūzas NK603 × MON 810 laišanu tirgū, izmantošanai pārtikā un barībā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 EFSA Journal (2005) 309, 1.-22: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  IARC monogrāfijas 112. sējums: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 2015. gada 20. marts: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Skat., piemēram, El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM. Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn [Histopatoloģiskas izmaiņas dažos ar ģenētiski modificētu kukurūzu barotu žurku tēviņu orgānos] (Ajeeb YG), J Am Sci., 2012; 8(9):1127-1123. Journal of American Science, 2012, 8 (9), 1117. — 1123. lpp.: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control [salīdzinošs pētījums par Cry toksīna izmantošanu insektu kontrolei]. Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012, pp. 195-230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Skat. EFSA jautājumu reģistra G pielikumu attiecībā uz jautājumu Nr. EFSA-Q-2017–00028,

kas pieejams tiešsaistē: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(10)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(11)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 atļaušana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (D058361/01, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienotas divas, trīs vai četras atsevišķas modifikācijas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar ko atceļ Lēmumu 2011/366/ES (D058361/01,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 11. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2018. gada 11. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts,

| — | ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 28. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 1. augustā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 28. jūnijā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 1. augustā (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V. 2013. gada 26. novembrī Monsanto Company vārdā iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Beļģijas valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 1507 × 59122, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”); tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 vai sastāv no tās un kurus nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai, izņemot audzēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V. 2013. gada 26. novembrī Monsanto Company vārdā iesniedza pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu Beļģijas valsts kompetentajai iestādei, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × MON 88017 × 1507 × 59122, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”); tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 vai sastāv no tās un kurus nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai, izņemot audzēšanu;

| B. | tā kā turklāt pieteikums attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur, sastāv vai ražoti no 25 atsevišķu transformācijas notikumu apakškombinācijām, kas veido ģenētiski modificēto kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122; tā kā 12 no šīm apakškombinācijām jau ir atļautas; tā kā Komisijas īstenošanas lēmums, ar ko piešķir atļauju kukurūzai, aptver 14 apakškombinācijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā turklāt pieteikums attiecās uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur, sastāv vai ražoti no 25 atsevišķu transformācijas notikumu apakškombinācijām, kas veido ģenētiski modificēto kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122; tā kā 12 no šīm apakškombinācijām jau ir atļautas; tā kā Komisijas īstenošanas lēmums, ar ko piešķir atļauju kukurūzai, aptver 14 apakškombinācijas;

| C. | tā kā uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., kas ir atļaujas turētājs vienai no 12 jau atļautajām apakškombinācijām — MON 89034 × MON 88017, pieprasīja, lai Komisijai atceltu Lēmumu 2011/366/ES un šo lēmumu iekļaut Komisijas lēmuma darbības jomā; tā kā šis pieprasījums tika apmierināts; tā kā šādas pieejas leģitimitāte ir apšaubāma; |
| --- | --- |

C.

tā kā uzņēmums Monsanto Europe S.A./N.V., kas ir atļaujas turētājs vienai no 12 jau atļautajām apakškombinācijām — MON 89034 × MON 88017, pieprasīja, lai Komisijai atceltu Lēmumu 2011/366/ES un šo lēmumu iekļaut Komisijas lēmuma darbības jomā; tā kā šis pieprasījums tika apmierināts; tā kā šādas pieejas leģitimitāte ir apšaubāma;

| D. | tā kā 2017. gada 28. jūnijā EFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu (5) attiecībā uz piecu transformācijas notikumu kukurūzu, iepriekš novērtētajām apakškombinācijām un pārējām apakškombinācijām; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 28. jūnijā EFSA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu (5) attiecībā uz piecu transformācijas notikumu kukurūzu, iepriekš novērtētajām apakškombinācijām un pārējām apakškombinācijām;

| E. | tā kā EFSA atzīst, ka nav iesniegti konkrēti dati par nevienu no 14 apakškombinācijām; tā kā daudzas no tām vēl nav izveidotas; tā kā neraugoties uz to EFSA tomēr secina, ka visas apakškombinācijas “var būt tikpat drošas kā piecu transformācijas notikumu kukurūza”; |
| --- | --- |

E.

tā kā EFSA atzīst, ka nav iesniegti konkrēti dati par nevienu no 14 apakškombinācijām; tā kā daudzas no tām vēl nav izveidotas; tā kā neraugoties uz to EFSA tomēr secina, ka visas apakškombinācijas “var būt tikpat drošas kā piecu transformācijas notikumu kukurūza”;

| F. | tā kā nav veikta toksikoloģiskā testēšana un netika iesniegti dati par pētījumiem ar dzīvniekiem attiecībā uz pārtiku/barību, kas iegūta no ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122 vai kādas no apakškombinācijām (6); |
| --- | --- |

F.

tā kā nav veikta toksikoloģiskā testēšana un netika iesniegti dati par pētījumiem ar dzīvniekiem attiecībā uz pārtiku/barību, kas iegūta no ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122 vai kādas no apakškombinācijām (6);

| G. | tā kā divās no kukurūzas šķirnēm ir proteīni, kas piešķir noturību pret glufosinātamonija herbicīdu (7); tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (8); |
| --- | --- |

G.

tā kā divās no kukurūzas šķirnēm ir proteīni, kas piešķir noturību pret glufosinātamonija herbicīdu (7); tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktie izslēgšanas kritēriji; tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (8);

| H. | tā kā divās no kukurūzas šķirnēm ir proteīni, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdu; tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (9); |
| --- | --- |

H.

tā kā divās no kukurūzas šķirnēm ir proteīni, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdu; tā kā 2015. gada 20. martā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra — specializēta PVO aģentūra vēža jomā — klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem (9);

| I. | tā kā, atļaujot importēt Savienībā ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un MON 59122, paredzams, ka tās audzēšana palielināsies citur, piemēram, Meksikā un Dienvidkorejā, kā arī attiecīgi palielinātos to herbicīdu izmantošana, kas satur glufosinātamoniju vai glifosātu; |
| --- | --- |

I.

tā kā, atļaujot importēt Savienībā ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un MON 59122, paredzams, ka tās audzēšana palielināsies citur, piemēram, Meksikā un Dienvidkorejā, kā arī attiecīgi palielinātos to herbicīdu izmantošana, kas satur glufosinātamoniju vai glifosātu;

| J. | tā kā četras no attiecīgajām kukurūzas šķirnēm ekspresē Cry proteīnus, kas ir Bt proteīni (iegūti no Bacillus thuringiensis), kas attiecīgi piešķir rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā četras no attiecīgajām kukurūzas šķirnēm ekspresē Cry proteīnus, kas ir Bt proteīni (iegūti no Bacillus thuringiensis), kas attiecīgi piešķir rezistenci pret dažiem tauriņu kārtas un vaboļu kārtas kaitēkļiem;

| K. | tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (10); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (11); |
| --- | --- |

K.

tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (10); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (11);

| L. | tā kā joprojām pastāv bažas par kaitēkļu mērķsugu rezistences veidošanos pret Cry proteīniem, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās šādu kukurūzu audzē; |
| --- | --- |

L.

tā kā joprojām pastāv bažas par kaitēkļu mērķsugu rezistences veidošanos pret Cry proteīniem, kas var izraisīt kaitēkļu apkarošanas prakses izmaiņas valstīs, kurās šādu kukurūzu audzē;

| M. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā šie komentāri inter alia attiecas uz: nepilnīgiem testēšanas modeļiem, trūkstošiem testiem, piemēram, attiecībā uz uzturvērtības novērtējumu, vai 90 dienu barošanas pētījuma trūkums ar grauzējiem; datu trūkumu vai nepietiekamiem datiem, piemēram, attiecībā uz neparedzētu ietekmi, kas saistīta ar notikumu kombināciju, vai saistībā ar potenciālo astoņu proteīnu mijiedarbību, kā rezultātā varētu rasties neparedzēta ietekme; nepareiziem pieņēmumiem, ko izdara pieteikuma iesniedzējs, piemēram, attiecībā uz norītas DNS noārdīšanos kuņģa un zarnu traktā; daļēji trūkstošiem vides risku novērtējumiem un nepietiekamu vides monitoringa plānu (12); |
| --- | --- |

M.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā šie komentāri inter alia attiecas uz: nepilnīgiem testēšanas modeļiem, trūkstošiem testiem, piemēram, attiecībā uz uzturvērtības novērtējumu, vai 90 dienu barošanas pētījuma trūkums ar grauzējiem; datu trūkumu vai nepietiekamiem datiem, piemēram, attiecībā uz neparedzētu ietekmi, kas saistīta ar notikumu kombināciju, vai saistībā ar potenciālo astoņu proteīnu mijiedarbību, kā rezultātā varētu rasties neparedzēta ietekme; nepareiziem pieņēmumiem, ko izdara pieteikuma iesniedzējs, piemēram, attiecībā uz norītas DNS noārdīšanos kuņģa un zarnu traktā; daļēji trūkstošiem vides risku novērtējumiem un nepietiekamu vides monitoringa plānu (12);

| N. | tā kā neatkarīgi pētījumi rada bažas arī par galvenajiem trūkumiem salīdzinošajā novērtējumā, būtiskiem trūkumiem attiecībā uz trūkstošo toksikoloģijas novērtējumu, par nepārliecinošo novērtējumu attiecībā uz alergenitāti, kombinētās ietekmes neņemšanu vērā un kļūdainu vides riska novērtējumu (13); |
| --- | --- |

N.

tā kā neatkarīgi pētījumi rada bažas arī par galvenajiem trūkumiem salīdzinošajā novērtējumā, būtiskiem trūkumiem attiecībā uz trūkstošo toksikoloģijas novērtējumu, par nepārliecinošo novērtējumu attiecībā uz alergenitāti, kombinētās ietekmes neņemšanu vērā un kļūdainu vides riska novērtējumu (13);

| O. | tā kā, neraugoties uz visām šīm bažām, EFSA nav uzskatījusi par vajadzīgu pārtikas/barības, kas iegūta no ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122 un to apakškombinācijam, pēcpārdošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

O.

tā kā, neraugoties uz visām šīm bažām, EFSA nav uzskatījusi par vajadzīgu pārtikas/barības, kas iegūta no ģenētiski modificētas kukurūzas MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 un 59122 un to apakškombinācijam, pēcpārdošanas uzraudzību;

| P. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2018. gada 11. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, tikai 11 balsoja par, un trīs atturējās; |
| --- | --- |

P.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2018. gada 11. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, tikai 11 balsoja par, un trīs atturējās;

| Q. | tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (14); |
| --- | --- |

Q.

tā kā gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2015. gada 22. aprīlī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā, gan paskaidrojuma rakstā, kurš pievienots 2017. gada 14. februārī iesniegtajam likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, Komisija pauda nožēlu, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot dalībvalstu komitejas labvēlīgu atzinumu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker šo praksi vairākkārt ir nosodījis kā nedemokrātisku (14);

| R. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (15) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu, |
| --- | --- |

R.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā (15) noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003, un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (16) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jo īpaši uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts ir pretrunā Regulā (EK) Nr. 178/2002 noteiktajiem vispārējo pārtikas tiesību aktu principiem, proti, nevar apstiprināt produktus, par kuriem nav sniegti nekaitīguma dati, kas nav pat testēti vai kas vēl nav pat radīti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju apturēt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  Zinātniskais atzinums par Monsanto pieteikumu EFSA-GMO-BE-2013-118 par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai kukurūzai MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un subkombinācijām, neatkarīgi no to izcelsmes, izmantošanai pārtikā un barībā, importēšanai un pārstrādei, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, EFSA Journal 15. sējums, 8. izdevums: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L., līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 399, 24.11.2017., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 19. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 17. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 35, 31.1.2018., 15. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018, 108. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (OV C 86, 6.3.2018, 108. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (OV C 86, 6.3.2018., 111. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 76. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (OV C 215, 19.6.2018., 80. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 70. lpp.).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). – Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (OV C 215, 19.6.2018., 73. lpp.). – Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (OV C 215, 19.6.2018., 83. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 298, 23.8.2018., 34. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 71. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 307, 30.8.2018., 67. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 337, 20.9.2018., 54. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 55. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 60. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (OV C 346, 27.9.2018., 122. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (OV C 346, 27.9.2018., 127. lpp.).

| — | Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (OV C 346, 27.9.2018., 133. lpp.).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 59122 (DAS-59122-7), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0051).

| — | Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 1. marta rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas no modifikācijām MON 87427, MON 89034 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumu 2010/420/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0052).

| — | Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197), |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 3. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū pārtiku un lopbarību, kas ražota no ģenētiski modificētām cukurbietēm H7-1 (KM-ØØØH71-4) (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0197),

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu GA21 (MON-ØØØ21-9), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0221).

| — | Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2018. gada 30. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā kombinēti divi vai trīs no vienkāršiem transformācijas notikumiem 1507, 59122, MON 810 un NK603, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās, un ar kuru atceļ Lēmumus 2009/815/EK, 2010/428/ES un 2010/432/ES (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0222).

(5)  EFSA ĢMO darba grupas zinātniskais atzinums par Monsanto pieteikumu EFSA-GMO-BE-2013-118 par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai kukurūzai MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un apakškombinācijām, neatkarīgi no to izcelsmes, izmantošanai pārtikā un barībā, importēšanai un pārstrādei, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. EFSA Journal 2017; 15(8):4921 32. lpp.: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  kā tas apstiprināts iepriekš minētajā EFSA atzinumā (EFSA Journal 2017; 15(8):4567).

(7)  Kukurūza MON-87427-7 ekspresē proteīnu CP4 EPSPS, kas piešķir toleranci pret glifosāta herbicīdiem; Kukurūza MON-89Ø34-3 ekpresē proteīnus Cry1A.105 un Cry2Ab2, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem; Kukurūza DAS-Ø15Ø7-1 ekspresē proteīnu Cry1F, kas aizsargā pret konkrētiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un proteīnu PAT, kas piešķir toleranci pret amonija glufosinātamonija herbicīdiem; Kukurūza MON-88Ø17-3 ekspresē modificētu Cry3Bb1 proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem; Kukurūza DAS-59122-7 ekspresē proteīnu Cry34Ab1 un proteīnu Cry35Ab1, kas aizsargā pret konkrētiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un proteīnu PAT, kas piešķir toleranci pret glufosinātamonija herbicīdiem.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides, 2015. gada 20. marts: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Skat., piemēram, El-Shamei Z.S, Gab-Alla A.A, Shatta A.A, Moussa E.A, Rayan A.M. Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn [Histopatoloģiskas izmaiņas dažos ar ģenētiski modificētu kukurūzu barotu žurku tēviņu orgānos] (Ajeeb YG), Journal of American Science, 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A., Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control [salīdzinošs pētījums par Cry toksīna izmantošanu insektu kontrolei]. Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R. (eds), Advanced Technologies for Managing Insect Pests, Dordrecht, Netherlands, Springer, 2012: pp. 195-230: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Skat. EFSA jautājumu reģistra G pielikumu attiecībā uz jautājumu Nr. EFSA-Q-2013–00926, pieejams tiešsaistē: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A., Then, C., Testbiotech komentāri par EFSA ĢMO darba grupas zinātnisko atzinumu par Monsanto pieteikumu EFSA-GMO-BE-2013-118 par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai kukurūzai MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 un apakškombinācijām, neatkarīgi no to izcelsmes, izmantošanai pārtikā un barībā, importēšanai un pārstrādei, kas iesniegts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, kas pieejams: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(15)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(16)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

ES finanšu interešu aizsardzība: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ES finanšu interešu aizsardzību: naudas un aktīvu atgūšana no trešām valstīm krāpšanas gadījumos (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) astoņpadsmito ziņojumu par 2017. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) astoņpadsmito ziņojumu par 2017. gadu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 5. jūlija Direktīvu (ES) 2017/1371 par cīņu pret krāpšanu, kas skar Savienības finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 12. oktobra Regulu (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. aprīļa paziņojumu par rīcības plānu PVN jomā: “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu” (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 7. aprīļa paziņojumu par rīcības plānu PVN jomā: “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu” (COM(2016)0148),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 3. septembra ziņojumu “29. gada ziņojums “Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (2017. gads)” (COM(2018)0553) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2018)0381 līdz 0386), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 3. septembra ziņojumu “29. gada ziņojums “Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (2017. gads)” (COM(2018)0553) un tam pievienotos Komisijas dienestu darba dokumentus (SWD(2018)0381 līdz 0386),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (galīgais ziņojums) (5) (CRIM rezolūcija) un 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cīņu pret korupciju un turpmākiem pasākumiem saistībā ar Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) rezolūciju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (galīgais ziņojums) (5) (CRIM rezolūcija) un 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cīņu pret korupciju un turpmākiem pasākumiem saistībā ar Īpašās komitejas organizētās noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos (CRIM) rezolūciju (6),

| — | ņemot vērā īpašo Eirobarometra 470. ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašo Eirobarometra 470. ziņojumu,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par krāpšanas apkarošanu muitas jomā un ES pašu līdzekļu aizsardzību (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par krāpšanas apkarošanu muitas jomā un ES pašu līdzekļu aizsardzību (O-000066/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0298/2018),

| A. | tā kā ES finanšu interešu aizsardzībai vajadzētu būt svarīgam tās ES politikas elementam, kas paredzēta iedzīvotāju uzticēšanās palielināšanai, nodrošinot, ka viņu nauda tiek izlietota pareizi un efektīvi; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES finanšu interešu aizsardzībai vajadzētu būt svarīgam tās ES politikas elementam, kas paredzēta iedzīvotāju uzticēšanās palielināšanai, nodrošinot, ka viņu nauda tiek izlietota pareizi un efektīvi;

| B. | tā kā tiesisko un administratīvo sistēmu dažādība dalībvalstīs rada problemātisku vidi krāpšanas apkarošanai un trūkst vienotu Eiropas līmeņa tiesību aktu cīņai pret organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesisko un administratīvo sistēmu dažādība dalībvalstīs rada problemātisku vidi krāpšanas apkarošanai un trūkst vienotu Eiropas līmeņa tiesību aktu cīņai pret organizēto noziedzību;

| C. | tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 2. punktā ir noteikts, ka, “lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses”; |
| --- | --- |

C.

tā kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 325. panta 2. punktā ir noteikts, ka, “lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, dalībvalstis veic tādus pašus pasākumus, kādus tās veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņu pašu finanšu intereses”;

| D. | tā kā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/42/ES par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (7) ir ieviesti ES minimālie standarti attiecībā uz īpašuma iesaldēšanu iespējamas vēlākas konfiskācijas nolūkā un īpašuma konfiskāciju krimināllietās; |
| --- | --- |

D.

tā kā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/42/ES par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (7) ir ieviesti ES minimālie standarti attiecībā uz īpašuma iesaldēšanu iespējamas vēlākas konfiskācijas nolūkā un īpašuma konfiskāciju krimināllietās;

| E. | tā kā ar Komisijas 2016. gada 21. decembra priekšlikumu regulai par iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu (2016/0412(COD)) ir ieviesti standartizēti dalībvalstu sadarbības veidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar Komisijas 2016. gada 21. decembra priekšlikumu regulai par iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu (2016/0412(COD)) ir ieviesti standartizēti dalībvalstu sadarbības veidi;

| F. | tā kā nevienu no šiem instrumentiem nevar piemērot trešām valstīm; |
| --- | --- |

F.

tā kā nevienu no šiem instrumentiem nevar piemērot trešām valstīm;

| G. | tā kā Padomes Regulā (ES) 2017/1939, un jo īpaši tās 104. pantā, ir paredzēti līdzekļi sadarbībai ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā Padomes Regulā (ES) 2017/1939, un jo īpaši tās 104. pantā, ir paredzēti līdzekļi sadarbībai ar trešām valstīm;

| H. | tā kā Eiropas Padomes Konvencijas par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (CETS Nr. 198) 3. panta 4. punktā ir norādīts, ka ikviena Puse pieņem tādus likumdošanas vai cita veida pasākumus, kādi var būt nepieciešami, lai nopietna pārkāpuma vai pārkāpumu, kā tie definēti valsts tiesību aktos, gadījumā prasītu pārkāpējam apliecināt iegūto līdzekļu vai cita īpašuma, kam draud konfiskācija, izcelsmi, ciktāl šāda prasība sader ar attiecīgās valsts tiesību aktu principiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Padomes Konvencijas par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (CETS Nr. 198) 3. panta 4. punktā ir norādīts, ka ikviena Puse pieņem tādus likumdošanas vai cita veida pasākumus, kādi var būt nepieciešami, lai nopietna pārkāpuma vai pārkāpumu, kā tie definēti valsts tiesību aktos, gadījumā prasītu pārkāpējam apliecināt iegūto līdzekļu vai cita īpašuma, kam draud konfiskācija, izcelsmi, ciktāl šāda prasība sader ar attiecīgās valsts tiesību aktu principiem;

| I. | tā kā reģionālā un globālā līmenī ANO un Eiropas Padome ir izstrādājušas vairākas konvencijas un mehānismus saistībā ar konfiskāciju un līdzekļu atgūšanu, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (2003. gada 31. oktobris), Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (2000. gada 15. novembris), Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (2005. gada 16. maijs) un Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (1990. gada 8. novembris); tā kā dažādu iemeslu dēļ šie instrumenti tomēr ne vienmēr ļauj efektīvi un savlaicīgi atgūt nozagtus līdzekļus; |
| --- | --- |

I.

tā kā reģionālā un globālā līmenī ANO un Eiropas Padome ir izstrādājušas vairākas konvencijas un mehānismus saistībā ar konfiskāciju un līdzekļu atgūšanu, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju (2003. gada 31. oktobris), Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (2000. gada 15. novembris), Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (2005. gada 16. maijs) un Eiropas Padomes Konvenciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (1990. gada 8. novembris); tā kā dažādu iemeslu dēļ šie instrumenti tomēr ne vienmēr ļauj efektīvi un savlaicīgi atgūt nozagtus līdzekļus;

| J. | tā kā ES šo jautājumu ir izvirzījusi par vienu no kopējās ārpolitikas un drošības politikas prioritātēm; tā kā šajā nolūkā tiek īstenoti izmēģinājuma projekti un sagatavošanas projekti; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES šo jautājumu ir izvirzījusi par vienu no kopējās ārpolitikas un drošības politikas prioritātēm; tā kā šajā nolūkā tiek īstenoti izmēģinājuma projekti un sagatavošanas projekti;

| K. | tā kā saskaņā ar 1., 3. un 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (8),OLAF ir pilnvarots veikt izmeklēšanu jebkurā vietā, kur tiek tērēti ES līdzekļi, tostarp trešās valstīs, kuras saņem ES palīdzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar 1., 3. un 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (8),OLAF ir pilnvarots veikt izmeklēšanu jebkurā vietā, kur tiek tērēti ES līdzekļi, tostarp trešās valstīs, kuras saņem ES palīdzību;

| L. | tā kā saskaņā ar 14. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF var slēgt administratīvas sadarbības vienošanās ar trešo valstu kompetentām iestādēm, pirms tam to saskaņojot ar kompetentajiem Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestu, |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar 14. pantu Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 OLAF var slēgt administratīvas sadarbības vienošanās ar trešo valstu kompetentām iestādēm, pirms tam to saskaņojot ar kompetentajiem Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestu,

| 1. | uzsver joprojām pastāvošo zaudētu ES līdzekļu problēmu, ko rada krāpniecības gadījumi, kuros līdzekļi tiek pārvietoti uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka prevencijas nolūkos ir jānovērš līdzekļu pārvietošana caur finanšu starpniekiem, kuri darbojas nepārredzamās un nesadarbīgās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar bažām uzsver, ka līdzekļi no trešām valstīm arī var tikt krāpnieciski pārvietoti uz ES; uzsver, ka ES finansētās un ANO Starpreģionālā noziedzības un tieslietu pētniecības institūta (UNICRI) īstenotās sagatavošanas darbības, ar ko sniedz atbalstu Arābu pavasara valstīm līdzekļu atgūšanā, rezultātam vajadzētu būt tādas pastāvīgas un plašākas ES programmas izstrādei, kura paredzēta līdzekļu atgūšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka līdzekļu piešķiršana ir jāsasaista ar datu par labuma guvējiem publicēšanu, lai atvieglotu līdzekļu atgūšanu krāpšanas gadījumā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ES līdz šim diemžēl ir noslēgusi nolīgumus par savstarpēju tiesisko palīdzību tikai ar dažām trešām valstīm, tādām kā Japāna, Lihtenšteina, Norvēģija un Savienotās Valstis, un lai gan pastāv aizdomas, ka līdzekļi tiek pārvietoti arī uz citām jurisdikcijām; aicina Komisiju veicināt centienus noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm, kuras saņem ES finansējumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka daudzām dalībvalstīm patlaban ir jābalstās uz divpusējiem nolīgumiem un ka nav ES līmeņa pieejas šim nopietnajam jautājumam; tāpēc uzsver nepieciešamību izstrādāt vienotāku pieeju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prasa ES virzīt pieteikumu dalībai Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO), cik ātri vien iespējams, un pastāvīgi sniegt Parlamentam jaunāko informāciju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju ieņemt stingrāku nostāju ar trešām valstīm parakstītajos nolīgumos, iekļaujot tajos krāpšanas apkarošanas klauzulas; pauž nožēlu, ka nav informācijas par to, cik daudz ES līdzekļu katru gadu tiek zaudēts tādu krāpniecības gadījumu dēļ, kas saistīti ar naudas pārvietošanu uz trešām valstīm; aicina Komisiju aprēķināt zaudēto ES līdzekļu apmēru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju veikt riska izvērtējumu attiecībā uz ES tiesību aktiem, kas atvieglo nelikumīgu naudas pārvietošanu ārpus ES, un novērst šīs sensitīvās vietas minētajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju izstrādāt visām dalībvalstīm vienādu standartizētu datu vākšanas metodi, lai varētu atklāt krāpnieciski iegūtu līdzekļu pārvietošanu uz trešām valstīm, ar mērķi pēc iespējas drīzāk izveidot centrālu ES datubāzi; uzsver, ka šāds mehānisms jau pastāv nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai un ka šo mehānismu varētu paplašināt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Eiropas Padomes Konvencija par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī šo līdzekļu meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (2005. gada 16. maijs) un Eiropas Padomes Konvencija par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, meklēšanu, izņemšanu un konfiskāciju (1990. gada 8. novembris) ir svarīgi instrumenti, kas atvieglo sadarbību ar trešām valstīm saistībā ar līdzekļu iesaldēšanu un atgūšanu; atzinīgi vērtē to, ka ir veiksmīgi noslēgušās sarunas par priekšlikumu regulai par iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu, un norāda, ka tās galvenie elementi varētu veidot lietderīgu pamatu sadarbībai ar trešām valstīm starptautisko konvenciju un tādu divpusējo nolīgumu kontekstā, kuros ES ir līgumslēdzēja puse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka ne visas ES dalībvalstis ir piekritušas iesaistīties EPPO darbā; uzsver, ka ir svarīgi, lai EPPO kļūtu par galveno elementu jebkurā turpmāk izveidotā mehānismā, kas paredzēts līdzekļu atgūšanai trešās valstīs, un šajā nolūkā ir nepieciešams, lai pašreizējos un turpmākajos nolīgumos par savstarpēju tiesisko palīdzību un līdzekļu atgūšanu, īpaši Eiropas Padomes un ANO konvencijās, tā tiktu atzīta par kompetentu iestādi saskaņā ar EPPO regulas 104. pantu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OV L 198, 28.7.2017., 29. lpp.

(2)  OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(4)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(5)  OV C 208, 10.6.2016., 89. lpp.

(6)  OV C 215, 19.6.2018., 96. lpp.

(7)  OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.

(8)  OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Neofašistu vardarbības palielināšanās Eiropā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par neofašistu vardarbības palielināšanos Eiropā (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2017. gada 9. maija ziņojumu par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar tiem saistītās neiecietības veidiem mūsdienās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2017. gada 9. maija ziņojumu par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un ar tiem saistītās neiecietības veidiem mūsdienās,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembris Rezolūciju Nr. 71/179 “Cīņa pret nacisma, neonacisma un citu tādu prakšu glorifikāciju, kas veicina rasisma, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības mūsdienu veidus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembris Rezolūciju Nr. 71/179 “Cīņa pret nacisma, neonacisma un citu tādu prakšu glorifikāciju, kas veicina rasisma, ksenofobijas un ar to saistītās neiecietības mūsdienu veidus”,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un īpaši tās 14. pantu un 12. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un īpaši tās 14. pantu un 12. protokolu,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6. un 7. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 6. un 7. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK (1), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (Rasu līdztiesības direktīva); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK (1), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (Rasu līdztiesības direktīva);

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (4),

| — | ņemot vērā, ka 2016. gada jūnijā ir izveidota ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2016. gada jūnijā ir izveidota ES augsta līmeņa grupa rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2014. gada 30. septembra rezolūciju par pretdarbību neonacisma un labējā ekstrēmisma izpausmēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2014. gada 30. septembra rezolūciju par pretdarbību neonacisma un labējā ekstrēmisma izpausmēm,

| — | ņemot vērā ES Rīcības kodeksu par dezinformāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības kodeksu par dezinformāciju,

| — | ņemot vērā Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības kodeksu cīņai pret nelikumīgiem naidīgiem izteikumiem tiešsaistē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienības ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana; tā kā šīs ir visām dalībvalstīm kopējas vērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LES 2. pantu Savienības ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, vienlīdzības, tiesiskuma un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana; tā kā šīs ir visām dalībvalstīm kopējas vērtības;

| B. | tā kā tādēļ, ka nav bijis nopietnas pretestības neofašistiskām un neonacistiskām grupām, Eiropā šobrīd pieaug ksenofobija; |
| --- | --- |

B.

tā kā tādēļ, ka nav bijis nopietnas pretestības neofašistiskām un neonacistiskām grupām, Eiropā šobrīd pieaug ksenofobija;

| C. | tā kā atklāti neofašistiskas, neonacistiskas, rasistiskas un ksenofobiskas grupas un politiskās partijas sabiedrībā kurina naidu un vardarbību, atsaucot atmiņā, ko tās spēja nodarīt pagātnē; |
| --- | --- |

C.

tā kā atklāti neofašistiskas, neonacistiskas, rasistiskas un ksenofobiskas grupas un politiskās partijas sabiedrībā kurina naidu un vardarbību, atsaucot atmiņā, ko tās spēja nodarīt pagātnē;

| D. | tā kā naida runas izplatīšana tiešsaistē noved pie vardarbības, tostarp arī neofašistu grupu veiktas vardarbības; |
| --- | --- |

D.

tā kā naida runas izplatīšana tiešsaistē noved pie vardarbības, tostarp arī neofašistu grupu veiktas vardarbības;

| E. | tā kā neofašistiski grupējumi ir laupījuši dzīvību tūkstošiem dažādu cilvēku, protu, bēgļiem, migrantiem, pie etniskajām un reliģiskajām minoritātēm piederošiem cilvēkiem, LGBTQI, cilvēktiesību aizstāvjiem, aktīvistiem, politiķiem un policistiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā neofašistiski grupējumi ir laupījuši dzīvību tūkstošiem dažādu cilvēku, protu, bēgļiem, migrantiem, pie etniskajām un reliģiskajām minoritātēm piederošiem cilvēkiem, LGBTQI, cilvēktiesību aizstāvjiem, aktīvistiem, politiķiem un policistiem;

| F. | tā kā neofašistiski grupējumi ļaunprātīgi izmanto mūsu demokrātiskos instrumentus, lai izplatītu naidu un vardarbību; |
| --- | --- |

F.

tā kā neofašistiski grupējumi ļaunprātīgi izmanto mūsu demokrātiskos instrumentus, lai izplatītu naidu un vardarbību;

| G. | tā kā saskaņā ar to, ko ziņo Eiropols un savā runā 2017. gada 22. martā notikušajā pasākumā, kas bija veltīts 2016. gada Briseles uzbrukumu atcerei, uzsvēra par drošību atbildīgais komisārs Sers Džulians Kings, pieaug labējā vardarbīgā ekstrēmisma draudi, norādot, ka viņš nezina nevienu ES dalībvalsti, kuru kaut kādā veidā neskartu šis fenomens, un, lai uzsvērtu to, ko viņš dēvēja par mazāk atspoguļotiem draudiem drošībai, piesauca 2011. gada slaktiņu Norvēģijā, Lielbritānijas parlamenta deputātes Jo Cox slepkavību un uzbrukumus patvēruma meklētāju centriem un mošejām daudzviet Eiropā; tā kā neofašistisko un nenonacistisko grupējumu izpausmes ir ārkārtīgi dažādas; tā kā lielākā daļa šādu grupējumu izslēdz no sabiedrības atsevišķus indivīdus; tā kā šīs organizācijas bieži vien izmanto agresīvus izteicienus, kas vērsti pret minoritāšu grupām, un savu rīcību cenšas attaisnot, atsaucoties uz vārda brīvības principu; tā kā tiesības uz vārda brīvību nav absolūtas; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar to, ko ziņo Eiropols un savā runā 2017. gada 22. martā notikušajā pasākumā, kas bija veltīts 2016. gada Briseles uzbrukumu atcerei, uzsvēra par drošību atbildīgais komisārs Sers Džulians Kings, pieaug labējā vardarbīgā ekstrēmisma draudi, norādot, ka viņš nezina nevienu ES dalībvalsti, kuru kaut kādā veidā neskartu šis fenomens, un, lai uzsvērtu to, ko viņš dēvēja par mazāk atspoguļotiem draudiem drošībai, piesauca 2011. gada slaktiņu Norvēģijā, Lielbritānijas parlamenta deputātes Jo Cox slepkavību un uzbrukumus patvēruma meklētāju centriem un mošejām daudzviet Eiropā; tā kā neofašistisko un nenonacistisko grupējumu izpausmes ir ārkārtīgi dažādas; tā kā lielākā daļa šādu grupējumu izslēdz no sabiedrības atsevišķus indivīdus; tā kā šīs organizācijas bieži vien izmanto agresīvus izteicienus, kas vērsti pret minoritāšu grupām, un savu rīcību cenšas attaisnot, atsaucoties uz vārda brīvības principu; tā kā tiesības uz vārda brīvību nav absolūtas;

| H. | tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 30. pantā ir skaidri noteikts, ka neko šajā deklarācijā “nedrīkst interpretēt tādējādi, lai kādai valstij, personu grupai vai atsevišķām personām būtu tiesības jebkādā veidā darboties vai veikt darbības, kuru mērķis ir likvidēt šajā deklarācijā izklāstītās tiesības un brīvības”; |
| --- | --- |

H.

tā kā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 30. pantā ir skaidri noteikts, ka neko šajā deklarācijā “nedrīkst interpretēt tādējādi, lai kādai valstij, personu grupai vai atsevišķām personām būtu tiesības jebkādā veidā darboties vai veikt darbības, kuru mērķis ir likvidēt šajā deklarācijā izklāstītās tiesības un brīvības”;

| I. | tā kā Starptautiskajā konvencijā par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu ir apstiprināts, ka dalībnieces valstis nosoda visu veidu propagandu un visas organizācijas, kuras pamatojas uz vienas rases vai noteiktas ādas krāsas, vai etniskās izcelšanās cilvēku grupas pārākuma idejām vai teorijām; |
| --- | --- |

I.

tā kā Starptautiskajā konvencijā par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu ir apstiprināts, ka dalībnieces valstis nosoda visu veidu propagandu un visas organizācijas, kuras pamatojas uz vienas rases vai noteiktas ādas krāsas, vai etniskās izcelšanās cilvēku grupas pārākuma idejām vai teorijām;

| J. | tā kā vairākās dalībvalstīs fašisma slavināšana ir aizliegta saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairākās dalībvalstīs fašisma slavināšana ir aizliegta saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem;

| K. | tā kā Eiropols 2018. gada TESAT ziņoja par to, ka 2017. gadā par labēji ekstrēmistiskiem nodarījumiem apcietināto personu skaits ir gandrīz divkāršojies; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropols 2018. gada TESAT ziņoja par to, ka 2017. gadā par labēji ekstrēmistiskiem nodarījumiem apcietināto personu skaits ir gandrīz divkāršojies;

| L. | tā 2011. gada 22. jūlija uzbrukos Norvēģijā tika nogalināti 77 cilvēki, bet vēl 151 ievainots; |
| --- | --- |

L.

tā 2011. gada 22. jūlija uzbrukos Norvēģijā tika nogalināti 77 cilvēki, bet vēl 151 ievainots;

| M. | tā kā 2016. gada 16. jūnijā Bērstolā (Apvienotā Karaliste) tika nežēlīgi nogalināta Lielbritānijas parlamenta deputāte Jo Cox; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2016. gada 16. jūnijā Bērstolā (Apvienotā Karaliste) tika nežēlīgi nogalināta Lielbritānijas parlamenta deputāte Jo Cox;

| N. | tā kā saskaņā ar Eiropola 2018. gada TESAT ziņojuma datiem Lielbritānijā 2017. gadā izjaukti, izgāzušies vai notikuši pieci galēji labēju indivīdu veikti terorakti (5); |
| --- | --- |

N.

tā kā saskaņā ar Eiropola 2018. gada TESAT ziņojuma datiem Lielbritānijā 2017. gadā izjaukti, izgāzušies vai notikuši pieci galēji labēju indivīdu veikti terorakti (5);

| O. | tā kā 2018. gada 21. septembrī pēc antifašistiskas demonstrācijas Itālijas pilsētā Bari uzbrukumu piedzīvoja EP deputāte Eleonora Forenza un viņas palīgs Antonio Perillo; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2018. gada 21. septembrī pēc antifašistiskas demonstrācijas Itālijas pilsētā Bari uzbrukumu piedzīvoja EP deputāte Eleonora Forenza un viņas palīgs Antonio Perillo;

| P. | tā kā Francijas izlūkdienests ir paudis bažas par to, ka pieaug to militārpersonu un tiesībaizsardzības struktūru darbinieku skaits, kas iesaistās galēji labējos vardarbīgos grupējumos (6); |
| --- | --- |

P.

tā kā Francijas izlūkdienests ir paudis bažas par to, ka pieaug to militārpersonu un tiesībaizsardzības struktūru darbinieku skaits, kas iesaistās galēji labējos vardarbīgos grupējumos (6);

| Q. | tā kā Eiropas Padomes izveidotā Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI) ziņojumā, kas publicēts 2018. gada 15. maijā (7), ceļ trauksmi par to, ka Horvātijā pieaug labējā spārna ekstrēmisms un neofašisms, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Padomes izveidotā Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI) ziņojumā, kas publicēts 2018. gada 15. maijā (7), ceļ trauksmi par to, ka Horvātijā pieaug labējā spārna ekstrēmisms un neofašisms,

| R. | tā kā demonstrācijas laikā 2017. gada novembrī Polijas dienvidu daļas pilsētas Katovices laukumā Polijas galēji labējās kustības ONR (Nacionālradikālā nometne) biedri improvizētās karātavās bija pakāruši sešu Eiropas Parlamenta deputātu, kuri iestājas par tiesiskumu un citām Eiropas vērtībām, atveidojumus; tā kā izmeklēšana vēl nav pabeigta un nevienam no aizdomās turētajiem nav uzrādīta nekāda apsūdzība, lai gan šis incidents tika atspoguļots daudzos plašsaziņas līdzekļos un ir pieejami videoieraksti; |
| --- | --- |

R.

tā kā demonstrācijas laikā 2017. gada novembrī Polijas dienvidu daļas pilsētas Katovices laukumā Polijas galēji labējās kustības ONR (Nacionālradikālā nometne) biedri improvizētās karātavās bija pakāruši sešu Eiropas Parlamenta deputātu, kuri iestājas par tiesiskumu un citām Eiropas vērtībām, atveidojumus; tā kā izmeklēšana vēl nav pabeigta un nevienam no aizdomās turētajiem nav uzrādīta nekāda apsūdzība, lai gan šis incidents tika atspoguļots daudzos plašsaziņas līdzekļos un ir pieejami videoieraksti;

| S. | tā kā 2017. gada novembrī, atzīmējot Polijas neatkarības dienu, galēji labējās organizācijas Varšavā rīkoja lielu demonstrāciju, kurā pulcējās vairāk nekā 60 000 cilvēku; tā kā demonstranti turēja rokās ksenofobiskus plakātus, piemēram, “Balta Eiropa, kas sastāv no brāļu tautām”, bet uz dažiem plakātiem bija redzams 20. gs. trīsdesmito gadu fašistu simbols falanga; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2017. gada novembrī, atzīmējot Polijas neatkarības dienu, galēji labējās organizācijas Varšavā rīkoja lielu demonstrāciju, kurā pulcējās vairāk nekā 60 000 cilvēku; tā kā demonstranti turēja rokās ksenofobiskus plakātus, piemēram, “Balta Eiropa, kas sastāv no brāļu tautām”, bet uz dažiem plakātiem bija redzams 20. gs. trīsdesmito gadu fašistu simbols falanga;

| T. | tā kā Grieķijā joprojām notiek tiesvedība pret neonacistisko partiju “Zelta Rītausma”, kurai izvirzīta apsūdzība, ka tā ir krimināla organizācija, ir nogalinājusi Pavlos Fyssas un pastrādājusi citus noziegumus, tostarp slepkavības mēģinājumus; |
| --- | --- |

T.

tā kā Grieķijā joprojām notiek tiesvedība pret neonacistisko partiju “Zelta Rītausma”, kurai izvirzīta apsūdzība, ka tā ir krimināla organizācija, ir nogalinājusi Pavlos Fyssas un pastrādājusi citus noziegumus, tostarp slepkavības mēģinājumus;

| U. | tā kā 2018. gada 21. septembrī Atēnās brutālā uzbrukumā tika nogalināts LGBTQI aktīvists Zak Kostopoulos; tā kā viens no uzbrukumā apsūdzētajiem varētu būt saistīts ar ekstrēmi labējiem spēkiem; tā kā šis gadījums ir pilnībā jāizmeklē, lai tie, kas vainīgi vardarbīgajā attieksmē un nonāvēšanā, tiktu saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

U.

tā kā 2018. gada 21. septembrī Atēnās brutālā uzbrukumā tika nogalināts LGBTQI aktīvists Zak Kostopoulos; tā kā viens no uzbrukumā apsūdzētajiem varētu būt saistīts ar ekstrēmi labējiem spēkiem; tā kā šis gadījums ir pilnībā jāizmeklē, lai tie, kas vainīgi vardarbīgajā attieksmē un nonāvēšanā, tiktu saukti pie atbildības;

| V. | tā kā par sešu afrikāņu izcelsmes migrantu sašaušanu un ievainošanu rasistisku motīvu vadītā uzbrukumā Itālijas centrālā reģiona pilsētā Mačeratā kādam itālim piespriests 12 gadu cietumsods; |
| --- | --- |

V.

tā kā par sešu afrikāņu izcelsmes migrantu sašaušanu un ievainošanu rasistisku motīvu vadītā uzbrukumā Itālijas centrālā reģiona pilsētā Mačeratā kādam itālim piespriests 12 gadu cietumsods;

| W. | tā kā 2018. gada septembra vidū Kemnicā tika aizturēti septiņi galēji labējas pašpasludinātu kārtības uzturētāju grupas locekļi par nemiera celšanu un aizdomām, ka veidojas teroristiska organizācija, kas sevi dēvē par Kemnicas revolucionāriem; tā kā saskaņā ar federālo zemju prokuroru izplatīto informāciju izmeklētāji pēc grupas iekšējās komunikācijas izvērtēšanas ir paaugstinājuši apsūdzības no kriminālnozieguma uz terorismu; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2018. gada septembra vidū Kemnicā tika aizturēti septiņi galēji labējas pašpasludinātu kārtības uzturētāju grupas locekļi par nemiera celšanu un aizdomām, ka veidojas teroristiska organizācija, kas sevi dēvē par Kemnicas revolucionāriem; tā kā saskaņā ar federālo zemju prokuroru izplatīto informāciju izmeklētāji pēc grupas iekšējās komunikācijas izvērtēšanas ir paaugstinājuši apsūdzības no kriminālnozieguma uz terorismu;

| X. | tā kā 2017. gada 7. decembrī Francijā pieci kustības Generation Identitaire locekļi tika notiesāti par kūdīšanu uz rasu un reliģisku naidu; tā kā 2017. gada prezidenta vēlēšanu laikā personas, kas saistītas ar galēji labējiem grupējumiem, tostarp Action Française, plānoja teroraktus pret Francijas politiķiem un mošejām; tā kā 2018. gada 24. jūnijā tika arestēti 10 galēji labējā grupējuma Action des Forces Opérationnelles (AFO) locekļi par to, ka plānoja uzbrukumu sēriju musulmaņiem; tā kā 2018. gada 14. septembrī divi bijušie skinhedi tika atzīti par vainīgiem jauna studenta un antifašistiskā aktīvista Clét Méric nonāvēšanā tā paša gada jūnijā; |
| --- | --- |

X.

tā kā 2017. gada 7. decembrī Francijā pieci kustības Generation Identitaire locekļi tika notiesāti par kūdīšanu uz rasu un reliģisku naidu; tā kā 2017. gada prezidenta vēlēšanu laikā personas, kas saistītas ar galēji labējiem grupējumiem, tostarp Action Française, plānoja teroraktus pret Francijas politiķiem un mošejām; tā kā 2018. gada 24. jūnijā tika arestēti 10 galēji labējā grupējuma Action des Forces Opérationnelles (AFO) locekļi par to, ka plānoja uzbrukumu sēriju musulmaņiem; tā kā 2018. gada 14. septembrī divi bijušie skinhedi tika atzīti par vainīgiem jauna studenta un antifašistiskā aktīvista Clét Méric nonāvēšanā tā paša gada jūnijā;

| Y. | tā kā Spānijā pašlaik notiek izmeklēšana pret 12 neonacistiskās organizācijas Hodar Social Madrid locekļiem par kūdīšanu uz naidu; tā kā tika arestēti Spānijas fašistu grupējumu Falange, Alianza Nacional un Democracia Nacional biedri un Spānijas Augstākā tiesa viņiem piesprieda sodu par uzbrukumiem Blankvernas kultūras centram Madridē 2013. gadā brīdī, kad tajā tika svinēta Katalonijas Nacionālā diena; tā kā antirasistiskā NVO SOS Racismo 2016. gadā dokumentējusi 309 ksenofobijas motivētus uzbrukumus; tā kā pēc tam, kad tika ziņots par šiem gadījumiem, šīs organizācijas priekšsēdētājs saņēma nāves draudus un ir nosodījis efektīvu mehānismu trūkumu šo noziegumu apkarošanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Spānijā pašlaik notiek izmeklēšana pret 12 neonacistiskās organizācijas Hodar Social Madrid locekļiem par kūdīšanu uz naidu; tā kā tika arestēti Spānijas fašistu grupējumu Falange, Alianza Nacional un Democracia Nacional biedri un Spānijas Augstākā tiesa viņiem piesprieda sodu par uzbrukumiem Blankvernas kultūras centram Madridē 2013. gadā brīdī, kad tajā tika svinēta Katalonijas Nacionālā diena; tā kā antirasistiskā NVO SOS Racismo 2016. gadā dokumentējusi 309 ksenofobijas motivētus uzbrukumus; tā kā pēc tam, kad tika ziņots par šiem gadījumiem, šīs organizācijas priekšsēdētājs saņēma nāves draudus un ir nosodījis efektīvu mehānismu trūkumu šo noziegumu apkarošanai;

| Z. | tā kā Francisco Franco fonds — organizācija, kas glorificē diktatūru, tās pastrādātos noziegumus un Franko ģimeni, — ir apsūdzējis 19 cilvēkus vairākos noziegumos, par kuriem var tikt piespriests 13 gadus ilgs cietumsods, par to vien, ka viņi miermīlīgā un simboliskā veidā uz Pazo de Meirás muižas fasādes izritināja divus lielus plakātus ar aicinājumu valsts iestādēm iejaukties, lai šis īpašums tiktu atdots galīciešu tautai; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Francisco Franco fonds — organizācija, kas glorificē diktatūru, tās pastrādātos noziegumus un Franko ģimeni, — ir apsūdzējis 19 cilvēkus vairākos noziegumos, par kuriem var tikt piespriests 13 gadus ilgs cietumsods, par to vien, ka viņi miermīlīgā un simboliskā veidā uz Pazo de Meirás muižas fasādes izritināja divus lielus plakātus ar aicinājumu valsts iestādēm iejaukties, lai šis īpašums tiktu atdots galīciešu tautai;

| AA. | tā kā Spānijas Kongress ir pieņēmis rezolūciju par Francisco Franko mirstīgo atlieku pārvietošanu no viņa kapa kara memoriālā “Kritušo ieleja”, kas kļuvusi par galēji labējo svētceļojumu galamērķi; tā kā patiešām būtu jānovāc arī pārējie atlikušie militārās sacelšanās, pilsoņu kara un Franko diktatūras simboli un pieminekļi un attiecībā uz tiem, kurus nav iespējams novākt, jāveic nepieciešamā kontekstualizācija un reinterpretācija, lai tie varētu sniegt ieguldījumu sabiedrības informēšanā par pagātni un pagātnes atcerē; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Spānijas Kongress ir pieņēmis rezolūciju par Francisco Franko mirstīgo atlieku pārvietošanu no viņa kapa kara memoriālā “Kritušo ieleja”, kas kļuvusi par galēji labējo svētceļojumu galamērķi; tā kā patiešām būtu jānovāc arī pārējie atlikušie militārās sacelšanās, pilsoņu kara un Franko diktatūras simboli un pieminekļi un attiecībā uz tiem, kurus nav iespējams novākt, jāveic nepieciešamā kontekstualizācija un reinterpretācija, lai tie varētu sniegt ieguldījumu sabiedrības informēšanā par pagātni un pagātnes atcerē;

| AB. | tā kā neonacistiskā Ziemeļu pretošanās kustība (NMR) regulāri rīko demonstrācijas Skandināvijā, kuros izkliedz saukļus un izmanto savus zaļi baltos karogus; tā kā vairāki NRA locekļi ir notiesāti par vardarbīgiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem un policistiem; tā kā daudzo gadījumu dēļ, kad 2015. gadā tika aizdedzināti bēgļu uzņemšanas centri, Zviedrijas valdība vairs neizpauž, kuras ēkas paredzētas bēgļu izmitināšanai; |
| --- | --- |

AB.

tā kā neonacistiskā Ziemeļu pretošanās kustība (NMR) regulāri rīko demonstrācijas Skandināvijā, kuros izkliedz saukļus un izmanto savus zaļi baltos karogus; tā kā vairāki NRA locekļi ir notiesāti par vardarbīgiem uzbrukumiem civiliedzīvotājiem un policistiem; tā kā daudzo gadījumu dēļ, kad 2015. gadā tika aizdedzināti bēgļu uzņemšanas centri, Zviedrijas valdība vairs neizpauž, kuras ēkas paredzētas bēgļu izmitināšanai;

| AC. | tā kā ik gadu 16. martā Rīgā leģionāru piemiņas diena pulcē tūkstošiem cilvēku, kas godina latviešus, kuri dienēja Waffen-SS; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ik gadu 16. martā Rīgā leģionāru piemiņas diena pulcē tūkstošiem cilvēku, kas godina latviešus, kuri dienēja Waffen-SS;

| AD. | tā kā kopš 2018. gada sākuma C14 un citi galēji labēji grupējumi Ukrainā, piemēram, ar Azov saistītā nacionālā zemessardze, Right Sector, Karpatska Sich un citas vairākkārt uzbrukušas romu grupām, kā arī pretfašisma demonstrācijām, pilsētas domes sanāksmēm, Amnesty International rīkota pasākuma dalībniekiem, mākslas izstādēm, LGBTQI pasākumiem un vides aktīvistiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā kopš 2018. gada sākuma C14 un citi galēji labēji grupējumi Ukrainā, piemēram, ar Azov saistītā nacionālā zemessardze, Right Sector, Karpatska Sich un citas vairākkārt uzbrukušas romu grupām, kā arī pretfašisma demonstrācijām, pilsētas domes sanāksmēm, Amnesty International rīkota pasākuma dalībniekiem, mākslas izstādēm, LGBTQI pasākumiem un vides aktīvistiem;

| 1. | stingri nosoda teroristu uzbrukumus, slepkavības, psiholoģisko vardarbību, vardarbīgus fiziskus uzbrukumus un neofašistisku un neonacistisku organizāciju rīkotos gājienus, kas notikuši vairākās ES dalībvalstīs, un pauž nožēlu par tiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž dziļas bažas par to, ka palielinās fašisma, rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu normalizācija Eiropā, un pauž satraukumu par ziņojumiem, ka dažās dalībvalstīs notiek politisko līderu, politisko partiju un tiesībaizsardzības iestāžu vienošanās ar neofašistiem un neonacistiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | jo īpaši pauž bažas par neofašistu vardarbību, kas skar sabiedrību kopumā un ir vērsta pret konkrētām minoritātēm, piemēram, melnādainajiem eiropiešiem/ Āfrikas izcelsmes cilvēkiem, ebrejiem, musulmaņiem, romiem, trešo valstu valstspiederīgajiem, LGBTI un personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stingri nosoda neofašistisko grupējumu jebkāda veida uzbrukumus politiķiem un partiju biedriem, par kādiem saņemtas ziņas no dažām dalībvalstīm, sevišķi grupējuma CasaPound fašistisko vienību uzbrukumu EP deputātei Eleonora Forenza, viņas palīgam Antonio Perillo un citiem, kuri 2018. gada 21. septembrī piedalījās antifašisma demonstrācijā Itālijas pilsētā Bari; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļas bažas par nesodāmības apstākļiem, kādos dažās dalībvalstīs var darboties neofašistiski un neonacistiski grupējumi, un uzsver, ka šī nesodāmības sajūta ir viens no iemesliem, kas izskaidro satraucošo atsevišķu galēji labējo organizāciju piekoptas vardarbības pieaugumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst, ka pastāv satraucoša tendence, proti, neofašistiski un neonacistiski grupējumi izmanto sociālos medijus un internetu, lai organizētos un stratēģiski darbotos visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs sabiedriskā apraide ir kļuvusi par mediju, kas izplata vienas politiskās partijas propagandu, bieži vien izslēdz opozīcijas un minoritāšu grupas no sabiedrības un pat kūda uz vardarbību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka fašistu ideoloģija un neiecietība vienmēr ir saistāma ar uzbrukumu demokrātijai kā tādai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis stingri nosodīt visu līmeņu politiķu un valsts amatpersonu veiktus naida noziegumus, naida runu un vainas novelšanu visu veidu medijos, jo tie tiešā veidā normalizē un pastiprina naidu un vardarbību sabiedrībā, kā arī aicina noteikt sodus par minētajām darbībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis veikt turpmākus pasākumus, lai novērstu, nosodītu un apkarotu naida runas un naida noziegumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju, dalībvalstis un sociālo mediju uzņēmumus sadarbībā ar attiecīgajām valsts un starptautiskā līmeņa pilsoniskajām organizācijām pretdarboties rasisma, fašisma un ksenofobijas izplatībai internetā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis izmeklēt naida noziegumus, saukt pie kriminālatbildības par tiem un dalīties labākajā praksē par to, kā identificēt un izmeklēt naida noziegumus, tostarp tādus, kuru pamatā ir tieši ksenofobija dažādās tās izpausmēs; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis paredzēt un nodrošināt adekvātu atbalstu personām, kas cietušas no rasistu vai ksenofobu noziegumiem un naida noziegumiem, un visu liecinieku aizsardzību pret noziegumu izdarītājiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis izveidot policijas spēkos naida noziegumu apkarošanas vienības; aicina policijas spēkus nodrošināt, ka to darbinieki neveic nekāda veida rasistisku, ksenofobisku vai diskriminējošu rīcību un ka jebkura šāda rīcība tiek izmeklēta un atbildīgie saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju nākt klajā ar aicinājumu pilsoniskās sabiedrības organizācijām novērot naida runu un naida noziegumus dalībvalstīs un ziņot par tiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta, uzteic un pieprasa sabiedrības grupu un tādu pilsoniskās sabiedrības organizāciju aizsardzību, kuras cīnās pret fašismu, rasismu, ksenofobiju un citiem neiecietības veidiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina konsolidēt ES tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā, tostarp transponēt/īstenot spēkā esošos tiesību aktus un pieņemt jaunus tiesību aktus, tostarp vienlīdzīgas attieksmes direktīvu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka Padomes Pamatlēmums 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, kura īstenošanas termiņš bija 2010. gada novembris, ir juridiskais pamats, lai noteiktu sodus juridiskām personām, kas publiski kūda uz vardarbību vai naidu pret mazākuma grupu, un sods par izpausties kā izslēgšana no valsts finansējuma saņēmēju sarakstiem, aizliegums veikt komercdarbību, tiesas uzraudzības noteikšana un rīkojums izbeigt darbību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju atjaunināt tās 2014. gada ziņojumu par minētā Padomes pamatlēmuma īstenošanu un sākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalstīm, kuras nav ievērojušas Padomes pamatlēmuma noteikumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mudina dalībvalstis nodrošināt šā Padomes pamatlēmuma noteikumu ievērošanu, vērsties pret organizācijām, kas publiskās vietās un tiešsaistē izplata naida runu un vardarbību un patiešām aizliegt neofašistisku un neonacistisku grupējumu darbību, kā arī citu tādu nodibinājumu un asociāciju darbību, kas slavina un glorificē nacismu un fašismu, vienlaikus ievērojot vietējo tiesisko kārtību un jurisdikciju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prasa pilnīgu un savlaicīgu tiesībaizsardzības iestāžu, izlūkdienestu, tiesu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sadarbību cīņā pret fašismu, rasismu, ksenofobiju un citiem neiecietības veidiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis ievērot Eiropas Padomes ieteikumus par pretdarbību neonacisma un labējā ekstrēmisma izpausmēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis sniegt obligātu, uz cilvēktiesībām balstītu un pakalpojumorientētu apmācību darba vietā visu līmeņu tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem un tiesu sistēmas amatpersonām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis koncentrēt uzmanību uz profilaktiskiem pasākumiem, izmantojot izglītojošus un informētību palielinošus pasākumus un apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis un valstu sporta federācijas, sevišķi, futbola klubus cīnīties pret rasisma, fašisma un ksenofobijas izpausmēm stadionos un sporta kultūrā, nosodot un sodot vainīgos un sadarbībā ar skolām un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām veicinot pozitīvus izglītojošus pasākumus, kuru mērķauditorija ir jaunie līdzjutēji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina dalībvalstis sniegt apmācību tiem, kas strādā sabiedriskās apraides jomā, un plašsaziņas līdzekļiem, lai informētu viņus par problēmām un diskrimināciju, ar ko saskaras neofašistisku un neonacistisku grupējumu upuri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis ieviest nacionālas “iziešanas programmas”, lai palīdzētu indivīdiem pamest vardarbīgus neofašistiskus un neonacistiskus grupējumus; uzsver, ka šādām programmām nevajadzētu izpausties tikai kā intervences pasākumiem, bet gan vajadzētu sniegt ilgtermiņa atbalstu tiem, kam ir grūti atrast darbu, pārcelties uz dzīvi citur un izveidot jaunus un drošus sociālos kontaktus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka vēstures apzināšanās ir viens no priekšnoteikumiem, lai nepieļautu šādu noziegumu atkārtošanos nākotnē, un tai ir svarīga nozīme jauno paaudžu izglītošanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis nosodīt dažāda veida holokausta nolieguma izpausmes, tostarp nacistu un viņu sabiedroto pastrādāto noziegumu trivializāciju un nozīmes mazināšanu, un vērsties pret to; norāda, ka patiesību par holokaustu nedrīkst trivializēt ne politikā, ne medijos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina uz kopīgu atceres kultūru, kas nosoda pagātnē veiktos fašistu noziegumus; pauž dziļas bažas par to, ka jauno paaudzi Eiropā un citviet aizvien mazāk uztrauc fašisma vēsture un ka tāpēc pastāv risks, ka jaunā paaudze būs vienaldzīga pret jauniem draudiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina dalībvalstis veicināt tādu izglītību, kurā būtu integrēti mūsu sabiedrības daudzveidības un kopējās vēstures aspekti, tostarp informācija par tādām Otrā pasaules kara zvērībām kā holokausts un upuru sistemātisko dehumanizāciju gadu gaitā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai un ANO. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(4)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Dzīvnieku labturība, antimikrobiālo līdzekļu lietošana un rūpnieciskās broileru audzēšanas ietekme uz vidi

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par dzīvnieku labturību, antimikrobiālo līdzekļu lietošanu un rūpnieciskās broileru audzēšanas ietekmi uz vidi (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu (1) (Broileru direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 28. jūnija Direktīvu 2007/43/EK, ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu (1) (Broileru direktīva),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūciju par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūciju par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. (2),

| — | ņemot vērā ES 2017. gada “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. janvāra paziņojumu par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. janvāra paziņojumu par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. aprīļa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu un tās ietekmi uz gaļas cāļu labturību, kā arī uz labturības rādītāju izstrādi (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 13. aprīļa ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu un tās ietekmi uz gaļas cāļu labturību, kā arī uz labturības rādītāju izstrādi (COM(2018)0181),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 21. novembra pētījumu par Padomes Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu un labturības rādītāju izstrādi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 21. novembra pētījumu par Padomes Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu un labturības rādītāju izstrādi,

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūnijā panākto vienošanos par Veterināro zāļu regulu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūnijā panākto vienošanos par Veterināro zāļu regulu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulu (ES) 2016/429 par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Regulu (ES) 2017/625 par oficiālajām kontrolēm un citām oficiālajām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti pārtikas un barības aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību un augu aizsardzības līdzekļiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzību un Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par šo pašu jautājumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzību un Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvu 98/58/EK par šo pašu jautājumu (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 15. februāra Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/302, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES nosaka secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz mājputnu vai cūku intensīvo audzēšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 15. februāra Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/302, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/75/ES nosaka secinājumus par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP) attiecībā uz mājputnu vai cūku intensīvo audzēšanu (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES ir viena no lielākajām broileru audzētājām pasaulē, un ES pārtikas nolūkos tiek nokauti aptuveni 7 miljardi broileru; tā kā mājputnu nozarē, kurā audzēšana notiek saskaņā ar principu “no lauka līdz galdam”, ir nodarbināti vairāk nekā ceturtdaļa miljona cilvēku un Eiropā ir 23 000 broileru lielaudzētavu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir viena no lielākajām broileru audzētājām pasaulē, un ES pārtikas nolūkos tiek nokauti aptuveni 7 miljardi broileru; tā kā mājputnu nozarē, kurā audzēšana notiek saskaņā ar principu “no lauka līdz galdam”, ir nodarbināti vairāk nekā ceturtdaļa miljona cilvēku un Eiropā ir 23 000 broileru lielaudzētavu;

| B. | tā kā Direktīva 2007/43/EK (Broileru direktīva) nosaka minimālos standartus gaļas cāļu aizsardzībai; tā kā ir svarīgi, lai Komisija, dalībvalstis un ražotāji ievērotu šos noteikumus un šajā ziņā veiktu regulāras pārbaudes; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīva 2007/43/EK (Broileru direktīva) nosaka minimālos standartus gaļas cāļu aizsardzībai; tā kā ir svarīgi, lai Komisija, dalībvalstis un ražotāji ievērotu šos noteikumus un šajā ziņā veiktu regulāras pārbaudes;

| C. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2017. gada 21. novembra pētījumu par Padomes Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu 34 % broileru atbilstīgi vispārējam noteikumam tiek turēti blīvumā 33 kg/m2, 40 % — blīvumā no 34 līdz 39 kg/m2 un 26 % — maksimālajā blīvumā (līdz par 42 kg/m2), ko atļauj minētā direktīva; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2017. gada 21. novembra pētījumu par Padomes Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu 34 % broileru atbilstīgi vispārējam noteikumam tiek turēti blīvumā 33 kg/m2, 40 % — blīvumā no 34 līdz 39 kg/m2 un 26 % — maksimālajā blīvumā (līdz par 42 kg/m2), ko atļauj minētā direktīva;

| D. | tā kā Broileru direktīva netiek vienoti piemērota un tā kā Komisijas jaunākajā īstenošanas ziņojumā ir norādīts, ka izpilde dalībvalstīs labākajā gadījumā ir nekonsekventa; |
| --- | --- |

D.

tā kā Broileru direktīva netiek vienoti piemērota un tā kā Komisijas jaunākajā īstenošanas ziņojumā ir norādīts, ka izpilde dalībvalstīs labākajā gadījumā ir nekonsekventa;

| E. | tā kā viens no galvenajiem faktoriem, kas kopumā ietekmē pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu baktēriju veidošanos, ir antimikrobiālo veterināro zāļu pārmērīga lietošana, jo īpaši izmantojot tās kā augšanas stimulatorus un kā metafilakses un profilakses līdzekļus; tā kā slikti labturības apstākļi, kam iemesls ir lielais mājputnu blīvums vai karstuma radītais stress, var izraisīt imunoloģisku deficītu un broileri var kļūt uzņēmīgāki pret slimībām; |
| --- | --- |

E.

tā kā viens no galvenajiem faktoriem, kas kopumā ietekmē pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu baktēriju veidošanos, ir antimikrobiālo veterināro zāļu pārmērīga lietošana, jo īpaši izmantojot tās kā augšanas stimulatorus un kā metafilakses un profilakses līdzekļus; tā kā slikti labturības apstākļi, kam iemesls ir lielais mājputnu blīvums vai karstuma radītais stress, var izraisīt imunoloģisku deficītu un broileri var kļūt uzņēmīgāki pret slimībām;

| F. | tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) ir ziņojuši, ka pret daudzām zālēm rezistentu Campylobacter spp. un Salmonella spp. zoonotisko celmu klātbūtne broileru gaļā rada paaugstinātu apdraudējumu sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) un Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) ir ziņojuši, ka pret daudzām zālēm rezistentu Campylobacter spp. un Salmonella spp. zoonotisko celmu klātbūtne broileru gaļā rada paaugstinātu apdraudējumu sabiedrības veselībai;

| G. | tā kā dzīvnieku labturības noteikumi būtu jāatjaunina, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām un pienācīgi ņemot vērā lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas konkurētspēju ilgtermiņā; tā kā tādu audzēšanas sistēmu izmantošana, kas nodrošina augstākus labturības standartus, var uzlabot dzīvnieku veselības un labturības rezultātus, tādējādi samazinot vajadzību pēc antimikrobiāliem līdzekļiem un vienlaikus saglabājot augstu produktu kvalitāti; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzīvnieku labturības noteikumi būtu jāatjaunina, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām un pienācīgi ņemot vērā lauksaimniecības dzīvnieku audzēšanas konkurētspēju ilgtermiņā; tā kā tādu audzēšanas sistēmu izmantošana, kas nodrošina augstākus labturības standartus, var uzlabot dzīvnieku veselības un labturības rezultātus, tādējādi samazinot vajadzību pēc antimikrobiāliem līdzekļiem un vienlaikus saglabājot augstu produktu kvalitāti;

| H. | tā kā EFSA 2010. gada zinātniskajā atzinumā par ģenētisko parametru ietekmi uz labturību un rūpnieciski audzētu broileru rezistenci pret stresu konstatēts, ka ģenētiskā selekcija, kuras pamatā ir broileru augšanas ātrums, var apdraudēt šo mājputnu veselību un labturību; |
| --- | --- |

H.

tā kā EFSA 2010. gada zinātniskajā atzinumā par ģenētisko parametru ietekmi uz labturību un rūpnieciski audzētu broileru rezistenci pret stresu konstatēts, ka ģenētiskā selekcija, kuras pamatā ir broileru augšanas ātrums, var apdraudēt šo mājputnu veselību un labturību;

| I. | tā kā Eiropas iedzīvotājus ļoti interesē dzīvnieku labturība un iedzīvotāji vēlas, lai kā patērētājiem viņiem būtu iespēja izdarīt apzinātāku izvēli; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas iedzīvotājus ļoti interesē dzīvnieku labturība un iedzīvotāji vēlas, lai kā patērētājiem viņiem būtu iespēja izdarīt apzinātāku izvēli;

| J. | tā kā jaunākajā Eirobarometra speciālajā aptaujā par dzīvnieku labturību konstatēts, ka vairāk nekā 50 % Eiropas pilsoņu, iegādājoties dzīvnieku izcelsmes produktus, meklē informāciju par ražošanas metodi un būtu ar mieru maksāt vairāk, ja tiek ievēroti augstāki dzīvnieku labturības standarti; tā kā vairāk nekā 80 % Eiropas pilsoņu vēlas, lai ES uzlabotu lauksaimniecības dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunākajā Eirobarometra speciālajā aptaujā par dzīvnieku labturību konstatēts, ka vairāk nekā 50 % Eiropas pilsoņu, iegādājoties dzīvnieku izcelsmes produktus, meklē informāciju par ražošanas metodi un būtu ar mieru maksāt vairāk, ja tiek ievēroti augstāki dzīvnieku labturības standarti; tā kā vairāk nekā 80 % Eiropas pilsoņu vēlas, lai ES uzlabotu lauksaimniecības dzīvnieku labturību;

| K. | tā kā 25 % no ES patērētajām mājputnu krūtiņām ieved no trešām valstīm, kurās nav tik stingru tiesību aktu par dzīvnieku labturību; tā kā lielāko daļu importētās mājputnu gaļas izmanto ēdināšanas pakalpojumos vai pārtikas apstrādē, kur nav obligāti jānorāda informācija par gaļas izcelsmi, kā arī nav attiecīga marķējuma; |
| --- | --- |

K.

tā kā 25 % no ES patērētajām mājputnu krūtiņām ieved no trešām valstīm, kurās nav tik stingru tiesību aktu par dzīvnieku labturību; tā kā lielāko daļu importētās mājputnu gaļas izmanto ēdināšanas pakalpojumos vai pārtikas apstrādē, kur nav obligāti jānorāda informācija par gaļas izcelsmi, kā arī nav attiecīga marķējuma;

| L. | tā kā no Taizemes, Brazīlijas un Ukrainas kopumā tiek importēti 90 % gaļas, kam izcelsme ir trešās valstis, un tā kā Komisijas DG SANTE ir veicis šīs gaļas pārbaudes, kurās konstatētas būtiskas nepilnības ražošanas procesā un ES tiesību aktu ievērošanā; tā kā ES lauksaimnieki, kā arī NVO, ir pauduši bažas par lēti saražotas ievestās mājputnu gaļas ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi un par maldinošo marķējumu mājputnu gaļai, kas pārstrādāta Eiropas Savienībā, taču tās izcelsme ir trešās valstis, |
| --- | --- |

L.

tā kā no Taizemes, Brazīlijas un Ukrainas kopumā tiek importēti 90 % gaļas, kam izcelsme ir trešās valstis, un tā kā Komisijas DG SANTE ir veicis šīs gaļas pārbaudes, kurās konstatētas būtiskas nepilnības ražošanas procesā un ES tiesību aktu ievērošanā; tā kā ES lauksaimnieki, kā arī NVO, ir pauduši bažas par lēti saražotas ievestās mājputnu gaļas ekonomisko, sociālo un vidisko ietekmi un par maldinošo marķējumu mājputnu gaļai, kas pārstrādāta Eiropas Savienībā, taču tās izcelsme ir trešās valstis,

| 1. | pieņem zināšanai rezultātus, kuri gūti Komisijas ziņojumā par Direktīvas 2007/43/EK piemērošanu un tās ietekmi uz gaļas ražošanai audzētu cāļu labturību, konstatējot, ka pienācīgi šo direktīvu īsteno tikai divas trešdaļas dalībvalstu; pauž bažas par to, ka saskaņā ar ziņojumu daudzās fermās mājputnu turēšanas blīvums ir lielāks nekā to paredz vispārējais noteikums, proti, 33 kg/m2; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ir nobažījies par to, ka broileru gaļā aizvien biežāk sastop pret daudzām zālēm rezistentus zoonozes izraisītājus, tādus kā Campylobacter spp., Salmonella spp. un E. coli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst lauksaimnieku centienus, kas dažādās dalībvalstīs jau ir veikti broileru labturības jomā, īstenojot Broileru direktīvu, jo īpaši centienus, ko lauksaimnieki veic saskaņā ar brīvprātīgām shēmām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Direktīvas 2007/43/EK saskaņotu īstenošanu un pilnīgu izpildi attiecībā uz ēku specifikācijām un drošību, lai tiktu īstenoti direktīvas mērķi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka negodīga prakse rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, jo tie, kas neievēro noteikumus, rada zaudējumus tiem, kuri šos noteikumus ievēro; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju noteikt stabilus, izmērāmus un saskaņotus dzīvnieku labturības rādītājus attiecībā uz broileriem un vecāku līnijas saimēm, tostarp norādījumus par labāko pieejamo praksi inkubatoros; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju un dalībvalstis, popularizējot paraugpraksi, risināt mājputnu fermu ugunsgrēku problēmu; aicina dalībvalstis dzīvnieku turētājiem pilnībā nodrošināt atbilstīgus un pietiekamus apmācību kursus, kā paredzēts Direktīvā 2007/43/EK; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa EFSA sagatavot atzinumu par to, kāda ir zoonozi izraisošu un pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentu Campylobacter spp., Salmonella spp. un E. coli izplatība un riska faktori; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē 2018. gada 5. jūnijā panākto vienošanos par Veterināro zāļu regulu; atzinīgi vērtē noteikumus, kas paredzēti, lai ierobežotu antibiotiku lietošanu metafilakses un profilakses nolūkos; atgādina par savu nostāju attiecībā uz preventīviem pasākumiem un EMA/EFSA kopīgo zinātnisko atzinumu (8), kurā prasīts: izmantot šķirnes, kas aug veselīgākos apstākļos un lēnāk, nodrošināt turēšanas blīvumu, kas nepalielina saslimšanas risku, turēt dzīvniekus mazākās grupās, nošķirt slimos dzīvniekus (Regulas (ES) 2016/429 10. pants), kā arī prasa īstenot spēkā esošos labturības tiesību aktus; uzskata, ka regulējums sekmēs tik ļoti nepieciešamos pasākumus saistībā ar rezistenci pret antimikrobiāliem līdzekļiem (AMR) un veicinās inovāciju veterināro zāļu jomā; uzskata, ka Eiropas mājputnu nozare un valsts iestādes īsteno iniciatīvas, ar kurām, modernizējot mājputnu fermas, var samazināt antibiotiku izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka uzlaboti lopkopības paņēmieni nodrošinās mājputniem labāku dzīves kvalitāti un samazinās vajadzību lietot antimikrobiālos līdzekļus, un šādi uzlabojumi ir, piemēram, dabiskā apgaismojuma, tīra gaisa un papildu vietas nodrošināšana un amonjaka līmeņa samazināšana; atgādina Komisijai par dzīvnieku veselības stratēģijā iekļauto paziņojumu un pārliecinošo konstatējumu, ka profilakse ir labāka par ārstēšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka dzīvnieku labturības nodrošināšana pati par sevi ir profilakses pasākums, kas palīdz samazināt dzīvnieku saslimšanas risku un līdz ar to pazemina antimikrobiālo līdzekļu lietošanu, kā arī bieži vien sniedz labākus ražošanas rezultātus; atzīmē, ka nepareiza antimikrobiālo līdzekļu lietošana var padarīt tos neefektīvus, kas attiecīgi var apdraudēt cilvēka veselību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju uzlabot ar AMR saistīto pētniecību un paraugpraksi un raudzīties, lai dalībvalstis efektīvi īstenotu tādus profilaktiskus pasākumus kā slimību uzraudzība un kontrole; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju veicināt rīcībpolitikas, ar ko mudinātu ieviest alternatīvas broileru audzēšanas sistēmas, kā arī izmantotu tradicionālās metodes un/vai broileru šķirnes, kas ļauj paaugstināt labturības standartus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju izstrādāt ceļvedi, ar ko atbalstītu konkurētspējīgu un ilgtspējīgu mājputnu audzēšanu un gaļas ražošanu, kas nodrošina augstākus broileru labturības apstākļus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju pastiprināt robežkontroli no trešām valstīm importētai mājputnu gaļai, lai pārliecinātos, ka importētie produkti atbilst ES tiesību aktiem dzīvnieku labturības, pārtikas nekaitīguma un vides jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir pieaudzis vistas gaļas imports no valstīm, kurās ir zemāki vidiskie, sociālie, pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku labturības standarti; aicina Komisiju nodrošināt, lai importētā vistas gaļa, gaļas produkti un izstrādājumi būtu ražoti atbilstīgi Savienības vidiskajiem, sociālajiem, pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku labturības standartiem, tādējādi nodrošinot taisnīgus un vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES ražotājiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, ar kuriem prasītu obligāti marķēt tādu mazumtirdzniecības, ēdināšanas un pārtikas nozarē izmantotu pārstrādes produktu izcelsmi, kuru sastāvā ir importēta mājputnu gaļa, lai patērētāji varētu izdarīt informētu izvēli; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju attiecībā uz broileriem ieviest ES ražošanas marķējumu, kas būtu līdzīgs ES izmantotajam olu marķējumam, lai uzlabotu pārredzamību un informētu patērētājus par dzīvnieku labturību lauksaimnieciskajā ražošanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV L 182, 12.7.2007., 19. lpp.

(2)  OV C 366, 27.10.2017., 149. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0421.

(4)  OV L 84, 31.3.2016., 1. lpp.

(5)  OV L 95, 7.4.2017., 1. lpp.

(6)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

(7)  OV L 43, 21.2.2017., 231. lpp.

(8)  EMA Veterināro zāļu komiteja (CVMP) un EFSA Darba grupa bioloģiskā apdraudējuma jautājumos (BIOHAZ), 2016. EMA un EFSA kopīgais zinātniskais atzinums par pasākumiem, ar ko Eiropas Savienībā samazināt vajadzību pēc antimikrobiāliem līdzekļiem lopkopībā, un par izrietošo ietekmi uz pārtikas nekaitīgumu.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konference (COP 24) Katovicē (Polija)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par ANO 2018. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 24) Katovicē (Polijā) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, lēmumu Nr. 1/CP.21 un ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Kioto protokola pušu sanākšanu Pušu konferences 11. sesijā (CMP 11), kas no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notika Parīzē (Francijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, lēmumu Nr. 1/CP.21 un ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Kioto protokola pušu sanākšanu Pušu konferences 11. sesijā (CMP 11), kas no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim notika Parīzē (Francijā),

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 18. sesiju (COP 18) un Kioto protokola pušu sanākšanu Pušu konferences 8. sesijā (CMP 8), kas no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim notika Dohā (Katarā), un grozījuma pieņemšanu Protokolam, ar ko nosaka Kioto protokola otro saistību periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 18. sesiju (COP 18) un Kioto protokola pušu sanākšanu Pušu konferences 8. sesijā (CMP 8), kas no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim notika Dohā (Katarā), un grozījuma pieņemšanu Protokolam, ar ko nosaka Kioto protokola otro saistību periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,

| — | ņemot vērā to, ka 2016. gada 22. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) galvenajā mītnē Ņujorkā Parīzes nolīgums tika atvērts parakstīšanai un bija pieejams parakstīšanai līdz 2017. gada 21. aprīlim un ka Parīzes nolīgumu ir parakstījušas 195 valstis un 175 valstis ir deponējušas tā ratifikācijas instrumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2016. gada 22. aprīlī Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) galvenajā mītnē Ņujorkā Parīzes nolīgums tika atvērts parakstīšanai un bija pieejams parakstīšanai līdz 2017. gada 21. aprīlim un ka Parīzes nolīgumu ir parakstījušas 195 valstis un 175 valstis ir deponējušas tā ratifikācijas instrumentu,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 23. sesiju (COP 23), Kioto protokola pušu sanākšanu 13. sesijā (CMP 13) un Parīzes nolīguma pušu sanākšanu Pušu konferences 2. sesijā (CMA 2), kas no 2017. gada 4. līdz 16. novembrim notika Bonnā (Vācijā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 23. sesiju (COP 23), Kioto protokola pušu sanākšanu 13. sesijā (CMP 13) un Parīzes nolīguma pušu sanākšanu Pušu konferences 2. sesijā (CMA 2), kas no 2017. gada 4. līdz 16. novembrim notika Bonnā (Vācijā),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā savu 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par ES klimata diplomātiju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2018. gada 3. jūlija rezolūciju par ES klimata diplomātiju (1),

| — | ņemot vērā savu 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2017. gada 4. oktobra rezolūciju par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 15. februāra, 2016. gada 30. septembra, 2017. gada 23. jūnija un 2018. gada 22. marta secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 15. februāra, 2016. gada 30. septembra, 2017. gada 23. jūnija un 2018. gada 22. marta secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. oktobra, 2018. gada 26. februāra un 2018. gada 9. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 13. oktobra, 2018. gada 26. februāra un 2018. gada 9. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija Lēmumu (ES) 2017/1541 par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Kigali grozījumu Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošām vielām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija Lēmumu (ES) 2017/1541 par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Kigali grozījumu Monreālas protokolam par ozona slāni noārdošām vielām (3),

| — | ņemot vērā, ka 2015. gada 6. martā Latvija un Eiropas Komisija iesniedza UNFCCC Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2015. gada 6. martā Latvija un Eiropas Komisija iesniedza UNFCCC Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND),

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. novērtējuma ziņojumu, kopsavilkuma ziņojumu un IPCC īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana par 1,5 oC”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. novērtējuma ziņojumu, kopsavilkuma ziņojumu un IPCC īpašo ziņojumu “Globālā sasilšana par 1,5 oC”,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2017. gada novembrī publicēto astoto kopsavilkuma ziņojumu par emisiju apjoma atšķirībām, kā arī UNEP trešo ziņojumu par pielāgošanās plaisu par 2017. gadu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2017. gada novembrī publicēto astoto kopsavilkuma ziņojumu par emisiju apjoma atšķirībām, kā arī UNEP trešo ziņojumu par pielāgošanās plaisu par 2017. gadu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2017. gada ziņojumu par stāvokli enerģētikas un CO2 jomā pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Enerģētikas aģentūras 2017. gada ziņojumu par stāvokli enerģētikas un CO2 jomā pasaulē,

| — | ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) 2018. gada martā publicēto paziņojumu par pasaules klimata stāvokli 2017. gadā un ņemot vērā PMO informatīvā biļetena par siltumnīcefekta gāzu emisiju 13. izdevumu, kas publicēts 2017. gada 30. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Meteoroloģijas organizācijas (PMO) 2018. gada martā publicēto paziņojumu par pasaules klimata stāvokli 2017. gadā un ņemot vērā PMO informatīvā biļetena par siltumnīcefekta gāzu emisiju 13. izdevumu, kas publicēts 2017. gada 30. oktobrī,

| — | ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma ziņojumu par pasaules mēroga riska faktoriem 2018. gadā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma ziņojumu par pasaules mēroga riska faktoriem 2018. gadā (4),

| — | ņemot vērā Videi saudzīgas izaugsmes darba grupas 2018. gada 5. marta paziņojumu “Finansējums ES rīcībai klimata politikas jomā — ar klimatu saistīto izdevumu palielināšana un integrēšana nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS)” (5), ko parakstījuši 14 ES vides un klimata ministri, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Videi saudzīgas izaugsmes darba grupas 2018. gada 5. marta paziņojumu “Finansējums ES rīcībai klimata politikas jomā — ar klimatu saistīto izdevumu palielināšana un integrēšana nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS)” (5), ko parakstījuši 14 ES vides un klimata ministri,

| — | ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2017. gada novembrī publicēto ziņojumu par CO2 un antropogēno CO2 emisiju operatīvā monitoringa un verifikācijas atbalsta spēju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2017. gada novembrī publicēto ziņojumu par CO2 un antropogēno CO2 emisiju operatīvā monitoringa un verifikācijas atbalsta spēju (6),

| — | ņemot vērā Fērbenksas deklarāciju, ko Arktikas valstu ārlietu ministri pieņēma Arktikas Padomes 10. ministru sanāksmē, kura 2017. gada 10. un 11. maijā notika Fērbenksā (Aļaskā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Fērbenksas deklarāciju, ko Arktikas valstu ārlietu ministri pieņēma Arktikas Padomes 10. ministru sanāksmē, kura 2017. gada 10. un 11. maijā notika Fērbenksā (Aļaskā),

| — | ņemot vērā pirmo augstākā līmeņa sanāksmi “Viena planēta”, kas 2017. gada 12. decembrī notika Parīzē, un ņemot vērā 12 tajā pieņemtās saistības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmo augstākā līmeņa sanāksmi “Viena planēta”, kas 2017. gada 12. decembrī notika Parīzē, un ņemot vērā 12 tajā pieņemtās saistības,

| — | ņemot vērā Pāvesta Franciska encikliku “Esi slavēts” (Laudato Si), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pāvesta Franciska encikliku “Esi slavēts” (Laudato Si),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. jūnija Mesebergas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. jūnija Mesebergas deklarāciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī un 181 no 197 Konvencijas pusēm ir ANO deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus (2018. gada 11. oktobra dati); |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī un 181 no 197 Konvencijas pusēm ir ANO deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus (2018. gada 11. oktobra dati);

| B. | tā kā 2015. gada 6. martā Eiropas Savienība iesniedza UNFCCC ES un tās dalībvalstu INND, tā apņemoties sasniegt saistošu mērķi līdz 2030. gadam panākt, ka iekšzemes SEG emisijas apjoms samazinās vismaz par 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada 6. martā Eiropas Savienība iesniedza UNFCCC ES un tās dalībvalstu INND, tā apņemoties sasniegt saistošu mērķi līdz 2030. gadam panākt, ka iekšzemes SEG emisijas apjoms samazinās vismaz par 40 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni;

| C. | tā kā ar saistībām, ko Parīzes nolīguma parakstītāji līdz šim ir apņēmušies izpildīt, būs par maz, lai sasniegtu kopējo mērķi; tā kā pašreizējais ES un tās dalībvalstu iesniegtais nacionāli noteiktais devums (NND) neatbilst arī Parīzes nolīgumā nospraustajiem mērķiem un tāpēc ir jāpārskata; |
| --- | --- |

C.

tā kā ar saistībām, ko Parīzes nolīguma parakstītāji līdz šim ir apņēmušies izpildīt, būs par maz, lai sasniegtu kopējo mērķi; tā kā pašreizējais ES un tās dalībvalstu iesniegtais nacionāli noteiktais devums (NND) neatbilst arī Parīzes nolīgumā nospraustajiem mērķiem un tāpēc ir jāpārskata;

| D. | tā kā būtiski ES tiesību aktu elementi, kas palīdz nodrošināt ES NND — jo īpaši Atjaunojamo energoresursu direktīva un Energoefektivitātes direktīva, — ir pieņemti ar vērienīgākiem mērķiem, nosakot, ka līdz 2030. gadam ES ir jāpanāk, lai SEG emisijas apjoms samazinātos vismaz par 45 %; tā kā pat tad, ja 45 % samazinājums Eiropas Savienībā līdz 2030. gadam tiks panākts, ar to vēl nepietiks, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus un gadsimta vidus mērķi panākt, ka emisijas apjoma neto pieaugums līdzinās nullei; |
| --- | --- |

D.

tā kā būtiski ES tiesību aktu elementi, kas palīdz nodrošināt ES NND — jo īpaši Atjaunojamo energoresursu direktīva un Energoefektivitātes direktīva, — ir pieņemti ar vērienīgākiem mērķiem, nosakot, ka līdz 2030. gadam ES ir jāpanāk, lai SEG emisijas apjoms samazinātos vismaz par 45 %; tā kā pat tad, ja 45 % samazinājums Eiropas Savienībā līdz 2030. gadam tiks panākts, ar to vēl nepietiks, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus un gadsimta vidus mērķi panākt, ka emisijas apjoma neto pieaugums līdzinās nullei;

| E. | tā kā pārredzamai emisiju mērīšanai ir galvenā nozīme, lai panāktu vērā ņemamu progresu, taisnīgi samazinot SEG emisijas apjomu visā pasaulē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pārredzamai emisiju mērīšanai ir galvenā nozīme, lai panāktu vērā ņemamu progresu, taisnīgi samazinot SEG emisijas apjomu visā pasaulē;

| F. | tā kā pēc trim nemainīgas apjoma vērtības gadiem 2017. gadā bija vērojama oglekļa emisiju apjoma palielināšanās gan pasaulē, gan Eiropas Savienībā; tā kā šī pieauguma sadalījums pasaulē ir nevienmērīgs; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc trim nemainīgas apjoma vērtības gadiem 2017. gadā bija vērojama oglekļa emisiju apjoma palielināšanās gan pasaulē, gan Eiropas Savienībā; tā kā šī pieauguma sadalījums pasaulē ir nevienmērīgs;

| G. | tā kā 2017. gadā bieži bija vērojami ekstremāli laikapstākļi un tika reģistrēti gaisa temperatūras rekordi, un tas nozīmē, ka klimata politikas jomā pasaulē ir nepieciešama vēl steidzamāka rīcība; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2017. gadā bieži bija vērojami ekstremāli laikapstākļi un tika reģistrēti gaisa temperatūras rekordi, un tas nozīmē, ka klimata politikas jomā pasaulē ir nepieciešama vēl steidzamāka rīcība;

| H. | tā kā vērienīga klimata pārmaiņu mazināšanas politika var nodrošināt izaugsmi un radīt darbvietas; tā kā atsevišķas nozares tomēr nav pasargātas no oglekļa emisiju pārvirzes, ja citos tirgos mērķi nebūs vienlīdz vērienīgi; tā kā tāpēc ir nepieciešama pienācīga aizsardzība pret oglekļa emisiju pārvirzi, lai saglabātu darbvietas attiecīgajās nozarēs; |
| --- | --- |

H.

tā kā vērienīga klimata pārmaiņu mazināšanas politika var nodrošināt izaugsmi un radīt darbvietas; tā kā atsevišķas nozares tomēr nav pasargātas no oglekļa emisiju pārvirzes, ja citos tirgos mērķi nebūs vienlīdz vērienīgi; tā kā tāpēc ir nepieciešama pienācīga aizsardzība pret oglekļa emisiju pārvirzi, lai saglabātu darbvietas attiecīgajās nozarēs;

| I. | tā kā klimata pārmaiņas pastiprina vairākus citus apdraudējuma faktorus, kas nesamērīgi smagi skar jaunattīstības valstis; tā kā sausums un citi nelabvēlīgi laikapstākļi noplicina un iznīcina resursus, no kuriem ir tieši atkarīga trūcīgo ļaužu iztika, un provocē lielāku konkurenci par atlikušajiem resursiem, tā saasinot humanitārās krīzes un vairojot saspīlējumu, iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, radikalizāciju un konfliktus; tā kā ir fakti, kas liecina, ka klimata pārmaiņas ir bijis viens no faktoriem, kas veicinājis nemierus un plašāku vardarbību Tuvo Austrumu, Sāhelas un Āfrikas raga valstīs, kas ir atbalsojies krietni tālāk par šo valstu robežām; |
| --- | --- |

I.

tā kā klimata pārmaiņas pastiprina vairākus citus apdraudējuma faktorus, kas nesamērīgi smagi skar jaunattīstības valstis; tā kā sausums un citi nelabvēlīgi laikapstākļi noplicina un iznīcina resursus, no kuriem ir tieši atkarīga trūcīgo ļaužu iztika, un provocē lielāku konkurenci par atlikušajiem resursiem, tā saasinot humanitārās krīzes un vairojot saspīlējumu, iedzīvotāju piespiedu pārvietošanu, radikalizāciju un konfliktus; tā kā ir fakti, kas liecina, ka klimata pārmaiņas ir bijis viens no faktoriem, kas veicinājis nemierus un plašāku vardarbību Tuvo Austrumu, Sāhelas un Āfrikas raga valstīs, kas ir atbalsojies krietni tālāk par šo valstu robežām;

| J. | tā kā IPCC ziņojums “Globālā sasilšana par 1,5 oC” turklāt liecina, ka šāda temperatūras pieauguma sekas, visticamāk, nebūs tik ļoti nopietnas kā sasilšanai par 2 oC; |
| --- | --- |

J.

tā kā IPCC ziņojums “Globālā sasilšana par 1,5 oC” turklāt liecina, ka šāda temperatūras pieauguma sekas, visticamāk, nebūs tik ļoti nopietnas kā sasilšanai par 2 oC;

| K. | tā kā ir jārīkojas krietni stingrāk, lai klimata pārmaiņu mazināšana būtu sekmīga ilgtermiņā, un tas jo īpaši attiecas uz attīstītajām valstīm, jo ir jāatbrīvojas no oglekļa ekonomikas un jāveicina klimata ziņā vieda izaugsme, cita starpā arī jaunattīstības valstīs; tā kā pastāvīgi ir jācenšas nodrošināt spēcīgāku atbalstu jaunattīstības valstīm finanšu, tehnoloģiju un spēju veidošanas jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir jārīkojas krietni stingrāk, lai klimata pārmaiņu mazināšana būtu sekmīga ilgtermiņā, un tas jo īpaši attiecas uz attīstītajām valstīm, jo ir jāatbrīvojas no oglekļa ekonomikas un jāveicina klimata ziņā vieda izaugsme, cita starpā arī jaunattīstības valstīs; tā kā pastāvīgi ir jācenšas nodrošināt spēcīgāku atbalstu jaunattīstības valstīm finanšu, tehnoloģiju un spēju veidošanas jomā;

| L. | tā kā tas, ka lielākajiem emitētājiem neizdodas savu SEG emisijas apjomu samazināt atbilstoši tam, kā ir jārīkojas, lai planētas vidējās temperatūras pieaugumu noturētu zem 1,5 oC vai 2 oC, un tādēļ klimata pārmaiņu kontekstā nepieciešamo pielāgošanās pasākumu jau tā milzīgais apjoms un izmaksas palielinās vēl vairāk, un to īpaši smagi jūt vismazāk attīstītās valstis (VAV) un mazās salu jaunattīstības valstis (SIDS); tā kā būtu jāatbalsta visas iniciatīvas, ko VAV un SIDS īsteno, lai sagatavotu informāciju par risku un agrīnās brīdināšanas paziņojumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā tas, ka lielākajiem emitētājiem neizdodas savu SEG emisijas apjomu samazināt atbilstoši tam, kā ir jārīkojas, lai planētas vidējās temperatūras pieaugumu noturētu zem 1,5 oC vai 2 oC, un tādēļ klimata pārmaiņu kontekstā nepieciešamo pielāgošanās pasākumu jau tā milzīgais apjoms un izmaksas palielinās vēl vairāk, un to īpaši smagi jūt vismazāk attīstītās valstis (VAV) un mazās salu jaunattīstības valstis (SIDS); tā kā būtu jāatbalsta visas iniciatīvas, ko VAV un SIDS īsteno, lai sagatavotu informāciju par risku un agrīnās brīdināšanas paziņojumus;

| M. | tā kā plaisa starp pielāgošanās vajadzībām un attiecīgajiem pasākumiem kļūst aizvien lielāka, tāpēc šis process ir steidzami jāpavērš pretējā virzienā un tādēļ jāveic daudz spēcīgāki pasākumi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un tām pielāgotos; |
| --- | --- |

M.

tā kā plaisa starp pielāgošanās vajadzībām un attiecīgajiem pasākumiem kļūst aizvien lielāka, tāpēc šis process ir steidzami jāpavērš pretējā virzienā un tādēļ jāveic daudz spēcīgāki pasākumi, lai mazinātu klimata pārmaiņas un tām pielāgotos;

| N. | tā kā nav pieļaujams, ka ar pielāgošanos saistītās izmaksas nākas segt konkrētu pasākumu īstenošanas vietā, un tiem, kuri galvenokārt atbildīgi par SEG emisijas apjoma pieaugumu, ir jāuzņemas lielākā daļa sloga pasaules mērogā; |
| --- | --- |

N.

tā kā nav pieļaujams, ka ar pielāgošanos saistītās izmaksas nākas segt konkrētu pasākumu īstenošanas vietā, un tiem, kuri galvenokārt atbildīgi par SEG emisijas apjoma pieaugumu, ir jāuzņemas lielākā daļa sloga pasaules mērogā;

| O. | tā kā Parīzes nolīguma 7. pantā ir noteikts vispārējs pielāgošanās mērķis un tagad šo mērķi nevilcinoties ir jāsāk īstenot praksē; tā kā par svarīgu elementu būtu jākļūst nacionālajiem pielāgošanās plāniem (NPP); |
| --- | --- |

O.

tā kā Parīzes nolīguma 7. pantā ir noteikts vispārējs pielāgošanās mērķis un tagad šo mērķi nevilcinoties ir jāsāk īstenot praksē; tā kā par svarīgu elementu būtu jākļūst nacionālajiem pielāgošanās plāniem (NPP);

| P. | tā kā meži būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas un tām pielāgoties; tā kā atmežošanas radīto emisiju īpatsvars ir gandrīz 20 % no pasaules SEG emisiju apjoma un atmežošanu jo īpaši veicina lauksaimniecības dzīvnieku, sojas un palmu eļļas plašāka rūpnieciskā audzēšana, cita starpā arī ES tirgus vajadzībām; tā kā ES būtu jāpanāk, ka tā mazāk veicina atmežošanu netieši (iegādājoties ar atmežošanu saistītus produktus); |
| --- | --- |

P.

tā kā meži būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas un tām pielāgoties; tā kā atmežošanas radīto emisiju īpatsvars ir gandrīz 20 % no pasaules SEG emisiju apjoma un atmežošanu jo īpaši veicina lauksaimniecības dzīvnieku, sojas un palmu eļļas plašāka rūpnieciskā audzēšana, cita starpā arī ES tirgus vajadzībām; tā kā ES būtu jāpanāk, ka tā mazāk veicina atmežošanu netieši (iegādājoties ar atmežošanu saistītus produktus);

| Q. | tā kā zemes ir maz un tās izmantošana tradicionālās un pirmās paaudzes biodegvielas izejvielu ražošanai var vēl vairāk pasliktināt situāciju attiecībā uz nodrošinājumu ar pārtiku un iznīcināt nabadzīgo ļaužu iztiku jaunattīstības valstīs, un to jo īpaši veicina zemes sagrābšana, iedzīvotāju piespiedu pārvietošana, piesārņojums un pirmiedzīvotāju tautu tiesību pārkāpumi; tā kā šādu kaitējumu var nodarīt arī oglekļa emisiju izlīdzināšanas un mežu atjaunošanas shēmas, ja tās nav pienācīgi izstrādātas un īstenotas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā zemes ir maz un tās izmantošana tradicionālās un pirmās paaudzes biodegvielas izejvielu ražošanai var vēl vairāk pasliktināt situāciju attiecībā uz nodrošinājumu ar pārtiku un iznīcināt nabadzīgo ļaužu iztiku jaunattīstības valstīs, un to jo īpaši veicina zemes sagrābšana, iedzīvotāju piespiedu pārvietošana, piesārņojums un pirmiedzīvotāju tautu tiesību pārkāpumi; tā kā šādu kaitējumu var nodarīt arī oglekļa emisiju izlīdzināšanas un mežu atjaunošanas shēmas, ja tās nav pienācīgi izstrādātas un īstenotas;

| 1. | atgādina, ka klimata pārmaiņas — kas rada arī citus riskus un tos vairo, — ir viena no visaktuālākajām problēmām, kas cilvēcei ir steidzami jārisina, un ka visām pasaules valstīm un dalībniekiem ir jādara viss iespējamais, lai ar nelokāmu individuālu rīcību pret tām cīnītos; turklāt vērš uzmanību uz to, ka savlaicīga starptautiskā sadarbība, solidaritāte un neatlaidīgi konsekventa apņemšanās rīkoties vienoti ir vienīgais risinājums, kas ļauj izpildīt kolektīvo pienākumu nosargāt visu planētu un tās bioloģisko daudzveidību esošajām un nākamajām paaudzēm; uzsver, ka ES ir gatava arī turpmāk uzņemties vadošo lomu, īstenojot šos centienus pasaules mērogā un tomēr nodrošinot, ka ir iespējama ilgtspējīga SEG emisiju mazapjoma ekonomikas attīstība, kas garantē drošu energoapgādi, priekšrocības Eiropas uzņēmumiem konkurētspējas ziņā un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

1.

Zinātniskais pamatojums rīcībai klimata politikas jomā

| 2. | norāda, ka PMO ir apstiprinājusi — 2015., 2016. un 2017. bija trīs vissiltākie gadi, kādi līdz šim ir reģistrēti, kā rezultātā ļoti izteikta bija Arktikas sasilšana, kas ilgstoši ietekmēs jūras līmeni kopumā un laikapstākļus visā pasaulē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pamatīgo un, visticamāk, neatgriezenisko ietekmi, ko radītu planētas temperatūras pieaugums par 2 oC, varētu nepieļaut, ja vien tiktu strādāts pie vērienīgākā 1,5 oC ierobežojuma sasniegšanas, bet tādā gadījumā ne vēlāk kā līdz 2050. gadam būtu jāpanāk, lai pasaules SEG emisijas apjoma neto pieaugums līdzinātos nullei; uzsver, ka vajadzīgie tehniskie risinājumi ir pieejami un izmaksu ziņā tie kļūst aizvien konkurētspējīgāki un ka visas ES politikas nostādnes ir rūpīgi jāsaskaņo ar Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķiem un regulāri jāpārskata, lai tās šiem mērķiem atbilstu; tāpēc gaida, kādi būs IPCC 2018. gada īpašā ziņojuma secinājumi par sekām, ko radītu globālā sasilšana, ja temperatūras pieaugums būtu 1,5 oC salīdzinājumā ar attiecīgo pirmsindustriālā laikmeta līmeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka PVO dati liecina — klimata pārmaiņas ietekmē veselībai noteicošos sociālos un vides faktorus (tīrs gaiss, nekaitīgs dzeramais ūdens, pietiekami daudz pārtikas un droša patvēruma vieta) un laikposmā no 2030. līdz 2050. gadam katru gadu no nepilnvērtīga uztura, malārijas, caurejas un no karstuma radītas slodzes mirušo skaits palielināsies vēl par 250 000 cilvēku; atzīmē, ka ārkārtīgi augsta gaisa temperatūra ir faktors, kas tieši veicina mirstību no sirds un asinsvadu sistēmas un elpošanas orgānu slimībām, un tas jo īpaši attiecas uz vecāka gadagājuma cilvēkiem; atzīst, ka klimata pārmaiņas ir konfliktu katalizators; uzskata, ka Parīzes nolīguma saistību pilnīga izpilde lielā mērā palīdzētu vairot drošību un mieru gan Eiropā, gan visā pasaulē; |
| --- | --- |

4.

Parīzes nolīguma ratifikācija un saistību izpilde

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Parīzes nolīgums ir līdz šim visātrāk ratificētais šāda veida dokuments, un atzinīgi vērtē gan valsts, gan nevalstisko dalībnieku aktīvu iesaistīšanos pasaules līmenī un apņēmību panākt nolīguma pilnīgu un drīzu īstenošanu, kā to apliecina saistības, kas paustas nozīmīgos pasaules mēroga pasākumos, piemēram, Ziemeļamerikas 2017. gada augstākā līmeņa sanāksmē par klimatu, kura no 2017. gada 4. līdz 6. decembrim notika Čikāgā, augstākā līmeņa sanāksmē “Viena planēta”, kas tika rīkota 2017. gada 12. decembrī Parīzē, un Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par rīcību klimata politikas jomā, kura no 2018. gada 12. līdz 14. septembrim notika Sanfrancisko; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ar pašlaik piedāvāto NND globālo sasilšanu izdotos ierobežot vien tiktāl, lai planētas temperatūras pieaugums būtu aptuveni 3,2 oC (7), un tas nav ne tuvu 2 oC mērķim; aicina visas nolīguma Puses ar konstruktīvu ieguldījumu panākt, ka tiek ieviests līdz 2020. gadam īstenojams process, kad NND būs jāatjaunina, un nodrošināt, ka Pušu NND atbilst ilgtermiņa mērķim, kas attiecībā uz planētas vidējās temperatūras pieaugumu ir noteikts Parīzes nolīgumā, proti, noturēt to krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar attiecīgo pirmsindustriālā laikmeta līmeni un turpmāk censties to ierobežot vēl vairāk, tā lai temperatūras pieaugums nepārsniegtu 1,5 oC; atzīst, ka ar spēkā esošajām saistībām — tostarp tām, kuras apņēmusies pildīt Savienība un tās dalībvalstis, — nepietiek, lai sasniegtu nolīguma mērķus; tāpēc uzsver, ka pasaules SEG emisijas apjoma maksimums būtu jāsasniedz pēc iespējas drīzāk un ka visām nolīguma Pusēm, jo īpaši ES un visām G20 valstīm, vajadzētu rīkoties enerģiskāk un līdz 2020. gadam atjaunināt savu NND, ņemot vērā to, kā noslēgsies 2018. gada veicinošais dialogs, kura rezultātā ir iecerēts novērst atšķirības, kas pagaidām vēl liedz iespēju šo mērķi sasniegt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka tad, ja citas ekonomikas ziņā ietekmīgākās valstis attiecībā uz SEG emisijas samazināšanu neuzņemsies ES līdzvērtīgas saistības, būs jāpatur spēkā noteikumi, kas vērsti pret oglekļa emisiju pārvirzi, sevišķi attiecībā uz nozarēm ar lielu oglekļa emisiju pārvirzes risku, lai tādējādi garantētu Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaules mērogā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž nožēlu, ka lielākā daļa trešo valstu, kuras uzņēmušās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, tikai tagad ļoti lēni sāk diskusiju par sava devuma palielināšanu; tāpēc prasa Komisijai racionāli formulēt ES apsvērumus par savu saistību palielināšanu, spēcīgāku akcentu liekot uz citu partneru motivēšanu darīt to pašu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka vērienīga klimata politika Eiropas Savienībai ir būtiska, lai tā spētu rīkoties kā uzticams partneris pasaules mērogā, ka ES ir svarīgi klimata jomā saglabāt savas līderpozīcijas pasaules mērogā un neatkāpties no Parīzes nolīguma noteikumiem: atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta un Padomes panākto vienošanos atjaunojamiem energoresursiem un energoefektivitātei noteiktos mērķrādītājus līdz 2030. gadam palielināt attiecīgi līdz 32 % un 32,5 %, kas nodrošinās, ka SEG emisijas apjoms līdz 2030. gadam būs samazinājies vairāk nekā par 45 %; tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas apsvērumus par ES NND atjaunināšanu, lai ES dalībvalstis rēķinātos ar šādu vērienīgāku apņemšanos un attiecīgi palielinātu savu emisiju samazināšanas mērķi 2030. gadam; aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām sagatavot Eiropas Savienībai vērienīgu gadsimta vidus bezemisiju attīstības stratēģiju, ar ko nodrošināt izmaksu ziņā lietderīgu risinājumu, kas ne vēlāk kā līdz 2050. gadam palīdzētu sasniegt Parīzes nolīgumā paredzēto neto bezemisiju attīstības mērķi un Savienībā pāriet uz neto bezoglekļa ekonomiku, Savienībai taisnīgi dzēšot savu daļa atlikušajā pasaules oglekļa budžetā; atbalsta ierosinājumu atjaunināt Savienības NND, nosakot, ka līdz 2030. gadam visas ekonomikas mērogā ir jāpanāk iekšzemes SEG emisijas apjoma samazināšanās par 55 % salīdzinājumā ar attiecīgo 1990. gada līmeni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē ANO ģenerālsekretāra paziņojumu par to, ka līdztekus Ģenerālās asamblejas 74. sesijai 2019. gada septembrī tiks rīkota augstākā līmeņa sanāksme par klimatu, lai veicinātu klimata jomā paredzēto pasākumu raitāku īstenošanu, tā cenšoties sasniegt Parīzes nolīguma mērķus un jo īpaši panākt vērienīgāku saistību uzņemšanos attiecībā uz klimatu; aicina ES un tās dalībvalstis atbalstīt šo ieceri — ar nepārprotamu līdzdalību un politisku apņemšanos palielināt savas saistības — un palīdzēt panākt nopietnu ieguldījumu no citām nolīguma Pusēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu, ka ASV prezidents Donalds Tramps ir paziņojis par ASV nodomu izstāties no Parīzes nolīguma, un uzskata to par soli regresa virzienā; pauž gandarījumu, ka pēc ASV prezidenta D. Trampa paziņojuma visas ietekmīgākās nolīguma Puses ir apstiprinājušas savu apņēmību īstenot Parīzes nolīgumu; ļoti atzinīgi vērtē to, ka lielākie ASV štati, pilsētas, augstskolas un citi nevalstiskie dalībnieki turpina aktīvi iesaistīties pasākumos rīcības atbalstam klimata politikas jomā, īstenojot kampaņu ar lozungu “Mēs vēl piedalāmies!”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzstāj, ka jo īpaši pēc ASV prezidenta D. Trampa paziņojuma ir svarīgi, lai būtu pieņemti attiecīgi noteikumi, kas vērsti pret oglekļa emisiju pārvirzi, un lai būtu nodrošināts, ka tie, kuriem šajā ziņā ir vislabākie rezultāti, saņem bezmaksas kvotas, kā tas ir noteikts ETS direktīvā; prasa Komisijai izvērtēt, cik efektīvi un likumīgi būtu papildu pasākumi, ar ko nodrošina aizsardzību nozarēm, kurās ir oglekļa emisiju pārvirzes risks, piemēram, oglekļa emisijām nosakot robežas šķērsošanas nodokļa pielāgojumu un maksu par patēriņu, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kuru izcelsmes valsts nepilda tai Parīzes nolīgumā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka 2019. gada 1. janvārī stāsies spēkā Monreālas protokola Kigali grozījums, kura ratifikācijas instrumentu līdz šim ir deponējušas 27 nolīguma Puses, tostarp septiņas ES dalībvalstis; aicina visas Monreālas protokola Puses, sevišķi tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav iesniegušas savu ratifikācijas instrumentu, izdarīt visu, kas vajadzīgs, lai minēto protokolu nevilcinoties ratificētu, jo tas ir nepieciešams, lai palīdzētu īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus, kas nosprausti klimata un enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka visas dalībvalstis ir ratificējušas Kioto protokola Dohas grozījumu un ka 2017. gada 21. decembrī ir deponēts vienotais Savienības ratifikācijas instruments; uzskata, ka šis solis nodrošinās svarīgu priekšrocību sarunās, lai sekmīgi noslēgtos 2018. gada sarunu kārta par klimatu, un, pateicoties kolektīviem centieniem, tas ļaus efektīvi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka pasākumu īstenošana un mērķu vēriens laikposmā līdz 2020. gadam bija viens no galvenajiem jautājumiem COP 23 sarunās; atzinīgi vērtē lēmumu rīkot divus izsvēršanas pasākumus COP 2018. un 2019. gada sesijās; aicina Komisiju un dalībvalstis sagatavoties tam, ka pirms 2020. gada īstenojamo pasākumu izsvēršanas reizē COP 24 tām nāksies iepazīstināt ar savu ieguldījumu emisiju samazināšanā līdz 2020. gadam; uzskata to par nopietnu soli ceļā uz mērķi panākt visu nolīguma Pušu vērienīgāku rīcību laikposmā pēc 2020. gada un tāpēc gaida, ar kādu rezultātu noslēgsies pirmais izsvēršanas pasākums Katovicē — tam vajadzētu būt COP lēmumam, ar ko no jauna tiek apstiprināta apņemšanās līdz 2020. gadam panākt, lai nolīguma Pušu 2030. gada NND būtu vērienīgāks, tā nodrošinot, ka tas atbilst Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot komunikācijas stratēģijas un pasākumus, lai vairotu gan sabiedrības, gan politisko atbalstu rīcībai klimata politikas jomā un lai veicinātu izpratni par ieguvumiem, ko cīņa pret klimata pārmaiņām sniedz arī citās jomās, piemēram, labāka gaisa kvalitāte un sabiedrības veselība, dabas resursu aizsardzība, ekonomikas izaugsme un lielāka nodarbinātība, drošāka energoapgāde un mazākas enerģijas importa izmaksas, un arī priekšrocības, ko starptautiskās konkurences ziņā nodrošina inovācija un tehnoloģiju izstrāde; uzsver, ka uzmanība būtu jāpievērš arī tam, ka veidojas saikne starp klimata pārmaiņām un sociālo netaisnību, migrāciju, nestabilitāti un nabadzību un ka rīcība pasaules mērogā var lielā mērā palīdzēt šīs problēmas atrisināt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka sinerģijas mehānismi, kas izveidojušies starp Parīzes nolīgumu, Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Sendai ietvarprogrammu un Adisabebas rīcības programmu (finansējums attīstībai), un arī ar citām Riodežaneiro konvencijām, ir svarīgi un cits citam pakārtoti soļi ceļā uz to, lai panāktu, ka vienlaikus var risināt jautājumus gan par nabadzības izskaušanu, gan par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

17.

COP 24 Katovicē

| 18. | atzīst, ka COP 22 un COP 23 prezidentvalstīm veiksmīgi izdevās kopīgi sagatavot 2018. gada veicinošo dialogu, kurš guva plašu nolīguma Pušu atbalstu un kura īstenošana sākās 2018. gada janvārī; cer, ka ar pirmajiem tā rezultātiem varēs iepazīties COP 24 un ka politiskie secinājumi, kas pēc tam tiks pieņemti, līdz 2020. gadam nodrošinās pasaules mēroga kolektīvā mērķa īstenošanu atbilstoši Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķiem; ir gandarīts, ka veicinošais dialogs nenozīmē vien valstu valdību savstarpēju apspriešanos, bet dod iespēju ieinteresēto personu lokam, tostarp reģioniem, pilsētām un to vēlētajiem pārstāvjiem, pievērst valstu un pasaules politikas lēmumu pieņēmēju uzmanību rīcībai klimata politikas jomā svarīgākajiem jautājumiem; atzinīgi vērtē pilsētu un reģionu veicinošos dialogus un sagaida, ka Eiropā tiks rīkots vairāk šādu dialogu; cer uz nevalstisko dalībnieku ieguldījumu un aicina visas nolīguma Puses savu devumu nodrošināt laikus, lai politiskās diskusijas Katovicē risinātos raitāk; |
| --- | --- |

18.

| 19. | turklāt atzīst — kaut arī saistībā ar Parīzes rīcības darba programmu (noteikumu kopumu) COP 23 ir panākts progress, turpmāk vēl būs nopietni jāstrādā pie tā, lai programma būtu pilnībā sagatavota un lai panāktu konkrētu lēmumu pieņemšanu COP 24; prasa izdarīt visu, kas līdz augstākā līmeņa sanāksmei vēl ir jāizdara, lai pabeigtu noteikumu kopuma sagatavošanu, jo tas ir ārkārtīgi svarīgi savlaicīgai Parīzes nolīguma īstenošanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atbalsta tādu noteikumu kopumu, saskaņā ar kuru visām nolīguma pusēm augstā līmenī ir jānodrošina pārredzamība un jāpilda stabili saistošie noteikumi un tādēļ var precīzi noteikt, kāds progress ir panākts, un vairot starptautiskajā procesā iesaistīto nolīguma Pušu savstarpēju uzticēšanos; ir nobažījies, jo dažas nolīguma Puses joprojām nevēlas strādāt pie tā, lai emisiju mērīšana būtu pilnībā pārredzama; aicina visas ekonomikas ziņā ietekmīgākās valstis uzņemties vadību sarunās par noteikumu kopumu un veicināt saistošu prasību pieņemšanu attiecībā uz monitoringa un verificēšanas sistēmām, cita starpā arī par to, ka savlaicīgi ir sniedzami ticami dati un prognozes par siltumnīcefekta gāzu emisijām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka noteikumu kopumu ir būtiski papildināt ar novērojumos balstītiem atmosfēras datiem, lai ziņošana būtu ticamāka un precīzāka; aicina Komisiju, Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA), Eiropas Meteoroloģisko satelītu izmantošanas organizāciju (EUMETSAT), Eiropas Vidēja termiņa laika prognožu centru (ECMWF), Integrēto oglekļa novērošanas sistēmas (ICOS) Eiropas pētniecības infrastruktūru, valsts pārskatu aģentūras un pētniecības centrus un citus galvenos dalībniekus veidot darbības spēju, kas informāciju par antropogēnām emisijām ļautu iegūt no satelītu datiem, ievērojot vajadzīgās prasības, cita starpā arī ar satelītu konstelācijas palīdzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz to, ka COP 24 Katovicē Eiropas Savienībai ir svarīgi paust vienotu viedokli un rīkoties saliedēti, lai garantētu savu politisko ietekmi un ticamību; mudina visas dalībvalstis atbalstīt Eiropas Savienībai piešķirto pilnvarojumu sarunās un divpusēju tikšanos reizēs ar citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis jautājumu par rīcību klimata politikas jomā iekļaut svarīgu starptautisku forumu darba kārtībā (piemēram, ANO un tādās struktūrās kā G7 un G20) un meklēt daudzpusēju partnerattiecību veidošanas iespējas konkrētos jautājumos, kas saistīti ar Parīzes nolīguma un IAM īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

Atklātība, iekļaušanas spēja un pārredzamība

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzturēt spēkā un nostiprināt stratēģiskās partnerattiecības ar attīstītajām valstīm un jaunietekmes valstīm, lai dažu nākamo gadu laikā varētu izveidoties klimata jomas līderu grupa, un izrādīt lielāku solidaritāti ar neaizsargātām valstīm; atbalsta pastāvīgu un aktīvu ES līdzdalību tā dēvētajā “vērienīgu mērķu koalīcijā” un sadarbību ar šīs koalīcijas dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ir atpazīstama to apņemšanās panākt Parīzes nolīguma patiesi nozīmīgu īstenošanu, tādēļ 2018. gadā vienojoties par stabilu noteikumu kopumu un sekmīgi īstenojot veicinošo dialogu COP 24; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir vajadzīga visu pušu efektīva līdzdalība, lai sasniegtu mērķi ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu tā, ka tas nepārsniedz 1,5 oC, un tas savukārt nozīmē, ka ir jārisina jautājums par nostiprinātām vai pretrunīgām interesēm; šajā sakarībā atkārtoti pauž atbalstu iniciatīvām, ar ko valdības, kuras pārstāv lielāko daļu pasaules iedzīvotāju, cenšas ieviest īpašu interešu konfliktu pārvaldības politiku UNFCCC struktūrā; aicina Komisiju un dalībvalstis konstruktīvi iesaistīties šajā procesā, nenonākot pretrunā UNFCCC un Parīzes nolīguma mērķiem un uzdevumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vērš uzmanību uz to, ka 80 % no klimata pārmaiņu dēļ pārvietotajām personām ir sievietes, kuras klimata pārmaiņas vispār ietekmē vairāk nekā vīriešus un kurām arī nākas izturēt vairāk, kaut gan galveno lēmumu pieņemšanā par rīcību klimata politikas jomā viņas ir mazāk iesaistītas; tāpēc uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt sievietēm pilnvērtīgas iespējas un panākt, lai viņas kā līdztiesīgas dalībnieces un līderes varētu piedalīties starptautiskos forumos, piemēram, UNFCCC, kā arī pasākumos, kas klimata jomā īstenojami valsts, reģionu un vietējā līmenī, lai attiecīgie pasākumi būtu sekmīgi un efektīvi; aicina ES un dalībvalstis klimata jomas politikā integrēt dzimumu līdztiesības aspektu un veicināt pirmiedzīvotāju sieviešu un sieviešu tiesību aizstāvju līdzdalību UNFCC pamatstruktūrā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē COP 23 pieņemto lēmumu, saskaņā ar kuru Pielāgošanās fonds turpinās kalpot Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai; atzīst to, cik šis fonds ir svarīgs kopienām, kas ir vismazāk pasargātas no klimata pārmaiņām, un tāpēc atzinīgi vērtē dalībvalstu jauno apņemšanos nodrošināt šim fondam 93 miljonus ASV dolāru; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzīst, ka ES un tās dalībvalstis nodrošina lielāko daļu no publiskā sektora finansējuma klimata jomā; pauž bažas, ka attīstīto valstu faktiskie solījumi nesakrīt ar to kolektīvi noteikto mērķi — nodrošināt finansējumu, kas sasniedz 100 miljardus ASV dolāru gadā; uzsver, ka šī mērķa sasniegšanai būtisks ir visu attīstīto nolīguma Pušu devums, jo ilgtermiņa finansējumam ir izšķiroša nozīme, lai jaunattīstības valstis spētu pildīt uzdevumus, ko sev noteikušas attiecībā uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to mazināšanu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka būtu jānodrošina ES budžeta atbilstība ES starptautiskajām saistībām attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību un arī vidējā termiņā un ilgtermiņā īstenojamiem ES mērķiem klimata un enerģētikas jomā un ka tas nedrīkstētu būt pretrunā šiem mērķiem un traucēt tos sasniegt; ar bažām atzīmē, ka mērķis rīcībai klimata politikas jomā atvēlēt 20 % no visiem Savienības izdevumiem, visticamāk, netiks sasniegts, un tāpēc pieprasa korektīvu rīcību; turklāt uzsver, ka mērķiem, kas noteikti klimata un enerģētikas jomā, jau no paša sākuma vajadzētu būt uzmanības centrā, risinot politiskās diskusijas par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) laikposmam pēc 2020. gada, lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgo mērķu sasniegšanai vajadzīgie līdzekļi būs pieejami; atgādina par savu nostāju, saskaņā ar kuru ar klimata jomu saistīto izdevumu pašreizējo apjomu pēc iespējas drīzāk, bet ne vēlāk kā līdz 2027. gadam vajadzētu palielināt no 20 % līdz 30 %; uzskata, ka visiem pārējiem DFS izdevumiem būtu jāatbilst Parīzes nolīguma prasībām un ka tie nedrīkstētu bremzēt centienus mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pieprasa izveidot atsevišķu automātiskas darbības ES publiskā finansējuma piešķiršanas mehānismu, ar kuru sniegt adekvātu papildu atbalstu, lai panāktu, ka ES taisnīgi maksā savu daļu 100 miljardiem ASV dolāru, kas ir starptautiski noteiktais klimata jomas finansēšanas mērķis; |
| --- | --- |

30.

Nevalstisko dalībnieku loma

| 31. | atgādina — Parīzes nolīgumā ir atzīts, ka klimata politikā svarīga nozīme ir daudzlīmeņu pārvaldībai un ka ir nepieciešama sadarbība ar reģioniem, pilsētām un nevalstiskajiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž gandarījumu par to, ka visā pasaulē aizvien aktīvāki kļūst vēl plašāka spektra nevalstiskie dalībnieki, kas rīcību klimata politikas jomā ir apņēmušies īstenot ar konkrētiem un mērāmiem rezultātiem; uzsver, ka pilsoniskajai sabiedrībai, privātajam sektoram un valsts vietējo līmeņu pārvaldes iestādēm ir izšķiroša nozīme, jo tas ir sabiedriskās domas un valsts rīcības aktivizētājs un dzinējspēks; aicina ES, dalībvalstis un visas nolīguma Puses veicināt un atvieglot absolūti pārredzamu dialogu ar nevalstiskajiem dalībniekiem un iesaistīties šādā dialogā, jo tieši šie dalībnieki aizvien biežāk kļūst par līderiem cīņā pret klimata pārmaiņām, un aicina tās tāpat rīkoties arī attiecībā uz valsts vietējo līmeņu pārvaldes dalībniekiem, jo īpaši gadījumos, kad ES attiecības ar attiecīgās valsts valdību klimata politikas jomā ir pasliktinājušās; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka COP 23 25 pilsētas, kas pārstāv 150 miljonus iedzīvotāju, pirmās ir paudušas apņemšanos līdz 2050. gadam kļūt par neto bezemisiju pilsētām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju vēl intensīvāk strādāt pie attiecību veidošanas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, paplašināt gan tematisko, gan konkrētās nozarēs īstenojamo sadarbību starp pilsētām un reģioniem ne vien ES teritorijā, bet arī aiz ES robežām, izstrādāt pielāgošanās un izturētspējas pasākumu iniciatīvas un nostiprināt ilgtspējīgas attīstības modeļus un emisiju samazināšanas plānus tādās galvenajās nozarēs kā enerģētika, rūpniecība, tehnoloģija, lauksaimniecība un transports gan pilsētās, gan lauku rajonos, piemēram, īstenojot mērķsadarbības programmas, Starptautisko pilsētsadarbības programmu, sniedzot atbalstu tādām platformām kā Pilsētas mēru pakts un veidojot jaunus forumus labākās prakses apmaiņai; aicina ES un dalībvalstis atbalstīt reģionālo un vietējo dalībnieku centienus reģionu un vietējā līmenī ieviest noteiktas iemaksas (līdzīgas NND), ar kuru palīdzību šī procesa rezultātā klimata jomā var noteikt vēl vērienīgākus mērķus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina Komisiju savā priekšlikumā par ES gadsimta vidus ilgtermiņa neto bezemisiju attīstības stratēģiju noteikt visām nozarēm konkrētus siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas mērķus 2050. gadam un skaidri izklāstīt to, kā attiecīgos mērķus sasniegt, cita starpā arī kā sasniegt 2035., 2040. un 2045. gadam paredzētos starpposma mērķrādītājus; aicina Komisiju tajā ierosināt, kā veicināt oglekļa piesaistīšanu krātuvēs atbilstoši Parīzes nolīguma prasībām, lai tādējādi ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panāktu, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas apjoma neto pieaugums Eiropas Savienībā līdzinās nullei un ka turpmāk tas drīz vien ir ar mīnusa zīmi; prasa ar šo stratēģiju garantēt centienu taisnīgu sadalījumu starp nozarēm, iekļaut tajā mehānismu, ar ko apkopot reizi piecos gados veicamās globālās izsvēršanas rezultātus, un ņemt vērā gaidāmā IPCC īpašā ziņojuma secinājumus, Eiropas Parlamenta ieteikumus un nostājas, kā arī nevalstisko dalībnieku (piemēram, vietējo un reģionālo pašvaldību, pilsoniskās sabiedrības un privātā sektora) viedokli; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ES ilgtermiņa stratēģija būtu jāuzskata par iespēju noteikt turpmākās stratēģiskās prioritātes mūsdienīgai, zaļai ES ekonomikai, kurā pilnībā tiek izmantotas tehnikas progresa piedāvātās iespējas, kurā ir nemainīgi augsts sociālā nodrošinājuma līmenis un arī augsti patērētāju aizsardzības standarti un no kuras būs labums gan rūpniecībai, gan pilsoniskajai sabiedrībai, jo īpaši ilgākā laikposmā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas un programmas, ar ko pievērsties dekarbonizācijas un tehnoloģiju progresa virzītai paradigmas maiņai nozarēs, turklāt nodrošināt, ka ir iespējama zināšanu un labas prakses apmaiņa starp reģioniem, darba ņēmējiem un uzņēmumiem, kuriem šāda maiņa ir aktuāla, kā arī sniegt reģioniem un darba ņēmējiem atbalstu, lai palīdzētu tiem sagatavoties strukturālām pārmaiņām, aktīvi meklētu jaunas ekonomiskās iespējas un izstrādātu stratēģiskas izvietošanas politiku, kas garantētu, ka Eiropā ir iespējama taisnīga pāreja uz neto bezemisiju ekonomiku; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata — lai panāktu NND atbilstību saistībām, kuras saskaņā ar Parīzes nolīgumu ir jāpilda attiecībā uz visu ekonomiku kopumā, būtu jāmudina nolīguma Puses ņemt vērā arī starptautiskās kuģošanas un aviācijas radītās emisijas un vienoties par īstenošanas pasākumiem, kas minēto nozaru radīto emisiju problēmas risināšanai ir veicami starptautiskā, reģionu un atsevišķas valsts līmenī; |
| --- | --- |

37.

Vispusīgi centieni visās nozarēs

| 38. | atzinīgi vērtē to, ka emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu veidošana pasaulē turpinās, un jo īpaši to, ka 2017. gada decembrī Ķīnā ir sākusies valsts mēroga oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības shēmas pirmā posma īstenošana; atzinīgi vērtē 2017. gada beigās parakstīto vienošanos par ES ETS un Šveices ETS sasaisti un mudina Komisiju pamatīgāk izpētīt šādas sasaistes iespējas un citu veidu sadarbību ar trešo valstu un reģionu oglekļa emisiju tirgiem, kā arī stimulēt oglekļa emisiju tirgu un citu oglekļa emisiju cenas noteikšanas mehānismu turpmāku veidošanos, kas palīdzēs samazināt pasaules kopējo emisiju apjomu, vairos lietderību un izmaksu ietaupījumus un mazinās oglekļa emisiju pārvirzes risku, nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaules mērogā; aicina Komisiju iedibināt aizsardzības mehānismus, kuri garantētu, ka jebkāda sasaiste ar ES ETS arī turpmāk palīdzēs vēl vairāk un noturīgi mazināt klimata pārmaiņas un neiedragās saistības, ko attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju Savienība ir apņēmusies īstenot savā teritorijā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž nožēlu, ka transports ir vienīgā nozare, kurā emisiju apjoms kopš 1990. gada ir palielinājies; uzsver, ka tas nav savienojams ar ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību, jo tai ir vajadzīgs, lai emisijas no visām sabiedrības darbības sfērām samazinātos krietni ātrāk un vēl lielākā apjomā; atgādina, ka līdz 2050. gadam būs jāpanāk transporta nozares pilnīga dekarbonizācija; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž pamatīgu vilšanos par to, ka Komisijas priekšlikums par vieglo automobiļu un vieglo kravas automobiļu CO2 emisiju standartiem laikposmā pēc 2020. gada neatbilst Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž bažas par to, cik vērienīga ir ICAO Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA), ņemot vērā, ka vēl turpinās darbs pie standartiem un ieteicamās prakses, ar ko shēmu ir plānots ieviest, sākot no 2019. gada; stingri iebilst pret centieniem obligāti piemērot CORSIA lidojumiem Eiropas teritorijā, ignorējot ES tiesību aktus un lēmumu pieņemšanas autonomiju; uzsver, ka CORSIA standartu un ieteicamās prakses projektu vēl vairāk vājināt nedrīkst; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai CORSIA noteikumi būtu stingrāki un līdz ar to nākotnē arī tās ietekme būtu spēcīgāka; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (8) un jo īpaši tās 1. panta 7. punktā ir skaidri norādīts, ka abi līdztiesīgie likumdevēji — Eiropas Parlaments un Padome — ir vienīgās iestādes, kas lemj par jebkādiem turpmākiem ETS direktīvas grozījumiem; aicina dalībvalstis, vadoties pēc Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu, iesniegt oficiālu atrunu attiecībā uz CORSIA standartiem un ieteicamo praksi, norādot, ka vispirms ir vajadzīga vienošanās ar Padomi un Eiropas Parlamentu, lai īstenotu CORSIA un piedalītos tās brīvprātīgajos posmos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina, ka Savienība atļāva līdz 2024. gadam pagarināt vēl vienu atbrīvojumu no ES ETS lidojumiem ārpus EEZ, tā cenšoties atvieglot ICAO centienus rast pasaules mēroga risinājumu attiecībā uz aviācijas radītām emisijām; tomēr uzsver, ka turpmāk tiesību akti būtu jāgroza tikai tad, ja tas ir saskaņā ar apņemšanos panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanos visas Savienības ekonomikas mērogā, jo pēc 2020. gada vairs nav paredzēts izmantot CO2 emisiju izlīdzināšanas vienības; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē to, ka, pateicoties ES ETS, aviācijā jau ir izdevies samazināt/kompensēt aptuveni 100 miljonus tonnu CO2 emisiju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina — tiek prognozēts, ka laikposmā līdz 2050. gadam kuģošanas radīto CO2 emisiju apjoms palielināsies par 50–250 %, un jau ir pieejami tehniskie līdzekļi, ar kuriem emisijas no kuģiem var būtiski samazināt; atzinīgi vērtē vienošanos, kas attiecībā uz sākotnējo SJO stratēģiju par kuģu radītās SEG emisijas apjoma samazināšanu 2018. gada aprīlī ir panākta SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 72. sesijā, jo tas ir pirmais solis ceļā uz to, lai nozare sniegtu savu ieguldījumu, palīdzot praksē īstenot Parīzes nolīguma mērķi ierobežot planētas vidējas temperatūras pieaugumu; aicina SJO ātri vienoties par jauniem saistošiem emisiju samazināšanas pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, un uzsver, ka ir būtiski attiecīgo pasākumus steidzami īstenot līdz 2023. gadam; uzsver, ka ir nepieciešami turpmāki pasākumi un rīcība, lai risinātu jūras transporta radīto emisiju problēmu, un tāpēc prasa ES un dalībvalstīm uzmanīgi sekot līdzi tam, kāda būs SJO vienošanās ietekme un kā šī vienošanās tiks īstenota, un arī apsvērt iespēju veikt papildu pasākumus ES līmenī, kas garantētu, ka SEG emisija no kuģiem samazinās atbilstoši Parīzes nolīguma mērķim ierobežot planētas vidējās temperatūras pieaugumu; mudina Komisiju starptautisko kuģošanu iekļaut savā topošajā dekarbonizācijas stratēģijā 2050. gadam, lai nodrošinātu, ka lēmumus investēt ES pieņem, pievēršoties arī kuģu bezoglekļa degvielas un dzinēju tehnoloģijas veidiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzīmē, ka atmežošanas un meža degradācijas radīto emisiju īpatsvars ir 20 % no pasaules kopējā SEG emisijas apjoma; uzsver, ka mežiem un mitrājiem ir klimata pārmaiņu mazināšanai būtiska nozīme, jo tiem ir liels oglekļa uztveršanas potenciāls; norāda, ka dabiskie oglekļa piesaistītāji un krātuves ES un visā pasaulē būtu jāsaglabā un ilgtermiņā jāvairo un ka kopējā pasaules mežu platība, kā arī mežu pielāgošanās spēja un noturība pret klimata pārmaiņām ir vēl vairāk jāpalielina, lai sasniegtu Parīzes nolīgumā nosprausto ilgtermiņa mērķi; vērš uzmanību arī uz to, ka ir vajadzīgi klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi, kas vērsti tieši uz tropu mežiem, un ka vispirms ir jāsāk novērst mežu izzušanas un klimata pārmaiņu pamatcēloņus; |
| --- | --- |

46.

Noturība pret klimata pārmaiņām, tām pielāgojoties

| 47. | aicina Komisiju pārskatīt ES pielāgošanās pasākumu stratēģiju, jo pielāgošanās pasākumi ir nenovēršama vajadzība visām valstīm, ja tās vēlas mazināt klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi un pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz pret klimata pārmaiņām noturīga izaugsme un ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka vietējo kopienu un pirmiedzīvotāju pārstāvju platformas aktivizēšana ir viens no COP 23 panākumiem un vēl viens svarīgs solis ceļā uz Parīzē pieņemto lēmumu īstenošanu; ir pārliecināts, ka šī platforma veicinās efektīvu pieredzes un labākās prakses apmaiņu pielāgošanās pasākumu un stratēģiju jomā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ir jāizstrādā publiski pieejamas, pārredzamas un lietotājdraudzīgas sistēmas un instrumenti, ar ko sekot līdzi tam, kā un cik efektīvi tiek īstenoti nacionālie pielāgošanās plāni un darbības; |
| --- | --- |

49.

Klimata diplomātija

| 50. | stingri atbalsta Savienības politikas pasākumu un klimata diplomātijas turpmāku un vēl spēcīgāku īstenošanu, kas ir ļoti svarīga, lai partnervalstīs vairāk uzmanības būtu pievērsts rīcībai klimata politikas jomā un lai veidotu pasaules sabiedrības viedokli; prasa personāla un finanšu resursus EĀDD un Komisijai piešķirt tā, lai tas labāk atspoguļotu stingro apņemšanos īstenot klimata diplomātiju un tajā aktīvāk iesaistīties; uzstāj, ka ir jāizstrādā vispusīga stratēģija attiecībā uz ES klimata diplomātiju un ka klimata aspekti ir jāiestrādā visās ES ārējās darbības jomās, tostarp tirdzniecības, attīstības sadarbības, humānās palīdzības, kā arī drošības un aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka klimata pārmaiņas aizvien pamatīgāk ietekmē starptautisko drošību un reģionālo stabilitāti, un tam par iemeslu ir vides degradācija, iztikas zudums, klimata pārmaiņu izraisīta cilvēku pārvietošanās un ar to saistīti nemieru veidi, kuru gadījumā klimata pārmaiņas bieži vien var uzskatīt par apdraudējuma pavairotāju; tāpēc mudina ES un dalībvalstis sadarboties ar saviem partneriem visā pasaulē, lai labāk izprastu, integrētu, prognozētu un pārvaldītu klimata pārmaiņu destabilizējošo ietekmi; līdz ar to uzsver, ka klimata diplomātiju ir būtiski integrēt ES konfliktu novēršanas politikas nostādnēs; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis sākt veidot ļoti plaša vēriena alianses, kuru vadībā, piemēram, rīcība klimata politikas jomā tiktu integrēta dažādos ārpolitikas jautājumos, cita starpā arī tajos, kas skar tirdzniecību, starptautisko migrāciju, starptautisko finanšu iestāžu reformu, mieru un drošību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju klimata pārmaiņu dimensiju iestrādāt starptautiskajos tirdzniecības un investīciju nolīgumos, nosakot, ka Parīzes nolīguma ratifikācija un īstenošana ir prasība, kas jāpilda turpmāko tirdzniecības nolīgumu slēdzējiem; aicina Komisiju vispusīgi izvērtēt to, cik lielā mērā spēkā esošie nolīgumi ir atbilstoši Parīzes nolīgumam; |
| --- | --- |

53.

Rūpniecība un konkurētspēja

| 54. | vērš uzmanību uz to, ka klimata pārmaiņas pirmkārt un galvenokārt ir sabiedrības problēma un ka tāpēc cīņai pret tām ir nemainīgi jābūt vienam no vadošajiem ES politikas un rīcības principiem, cita starpā arī rūpniecības, enerģētikas, pētniecības un digitālo tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē Eiropas iedzīvotāju, uzņēmumu un nozaru centienus pildīt Parīzes nolīgumā noteiktos pienākumus un atzinīgi vērtē arī līdz šim panākto progresu; mudina tos noteikt vēl augstākus mērķus un pilnībā izmantot iespējas, kas rodas saistībā ar Parīzes nolīgumu, neatpaliekot no tehnoloģiju progresa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka stabils un paredzams tiesiskais regulējums un nepārprotami politiskie signāli, kas raidīti gan ES, gan pasaules līmenī, atvieglo un veicina ar klimata jomu saistītas investīcijas; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” iekļautie likumdošanas priekšlikumi ir svarīgi, lai panāktu spēcīgāku ES konkurētspēju, nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas iedzīvotājiem un nospraustu mērķus atbilstoši ES saistībām, kuras tā ir uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu un tā piecu gadu pārskatīšanas mehānismu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē to, ka vairākas valstis, kurās atrodas ES energoietilpīgo nozaru lielākie konkurenti, ir ieviesušas oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības vai citus oglekļa emisiju cenas noteikšanas mehānismus; mudina arī citas valstis sekot šim piemēram; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka ir būtiski palielināt kvalitatīvu darbvietu un kvalificēts darbinieku skaitu ES rūpniecībā, lai sekmētu tās inovāciju un noturīgu paradigmas maiņu; prasa īstenot holistisku un iekļaujošu procesu, lai izstrādātu alternatīva uzņēmējdarbības modeļa perspektīvu ogļrūpniecības un intensīvas oglekļa emisijas reģionos, kur liela daļa strādājošo ir nodarbināti no oglekļa atkarīgās nozarēs, un tādējādi palīdzētu plaukstošām nozarēm un pakalpojumiem vieglāk panākt noturīgu paradigmas maiņu, tomēr izrādot cieņu tradīcijām un mantojumam un rēķinoties ar pieejamā darbaspēka prasmēm; uzsver, ka dalībvalstu rīcība ir būtiska, lai ātrāk īstenotu reformas, kuru rezultātā šajos reģionos darbaspēkam varētu taisnīgi nodrošināt iespējas mainīties; atgādina, ka šajā ziņā absolūti nepieciešams ir papildu finansiāls atbalsts no ES; |
| --- | --- |

58.

Enerģētikas politika

| 59. | atgādina, ka investīcijas atjaunojamos energoresursos ES samazinās; tāpēc uzsver, ka atjaunojamo energoresursu enerģijai un energoefektivitātei ir būtiska nozīme, lai samazinātu emisijas, garantētu drošu energoapgādi, kā arī nepieļautu un mazinātu enerģētisko nabadzību, tā nodrošinot aizsardzību un palīdzību neaizsargātām un trūcīgām mājsaimniecībām; prasa pasaules līmenī veicināt energoefektivitātes un energoekonomijas pasākumu īstenošanu, kā arī atjaunojamo energoresursu izstrādi un to efektīvu izmantošanu (piemēram, stimulējot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašražošanu un pašpatēriņu); |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka prioritātes noteikšana energoefektivitātei, cita starpā arī ar principu “energoefektivitāte pirmajā vietā”, un pasaules mēroga līderpozīcijas atjaunojamo energoresursu jomā ir divi no galvenajiem ES enerģētikas savienības mērķiem; uzsver, ka šo mērķu sasniegšanai būtiska nozīme ir vērienīgiem tiesību aktiem paketē “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, kā arī topošajai gadsimta vidus stratēģijai, ar ko ir iecerēts efektīvi īstenot ES politikas nostādnes atbilstoši saistībām, kuras izriet no Parīzes nolīguma, proti, noturēt planētas vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC un nākotnē to iegrožot vēl vairāk, nepieļaujot, ka tas pārsniedz 1,5 oC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka ir būtiski izstrādāt enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas, viedos tīklus un veidot pieprasījumreakciju, jo tas palīdzēs stipri efektīvāk sākt ieviest atjaunojamos energoresursus enerģijas ražošanas un mājsaimniecību siltumapgādes un aukstumapgādes nozarēs; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina ES pārliecināt starptautisko sabiedrību nekavējoties pieņemt konkrētus pasākumus, cita starpā arī to īstenošanas grafiku, lai pakāpeniski likvidētu videi kaitīgās subsīdijas, kuras kropļo konkurenci, vājina starptautisko sadarbību un bremzē inovāciju; |
| --- | --- |

62.

Pētniecība, inovācija, digitālās tehnoloģijas un kosmosa politika

| 63. | uzsver, ka pastāvīga, aizvien spēcīgāka pētniecība un inovācija tādās jomās ka klimata pārmaiņu mazināšana, attiecīgu pielāgošanās pasākumu politika, resursu efektīva izmantošana, ilgtspējīgas mazemisiju un bezemisiju tehnoloģijas, otrreizējo izejvielu ilgtspējīga izmantošana (“aprites ekonomika”) un datu vākšana par klimata pārmaiņām ir priekšnoteikums tam, lai cīņa pret klimata pārmaiņām būtu izmaksu ziņā efektīva, un palīdz mazināt atkarību no fosilā kurināmā veidiem; tāpēc prasa uzņemties vispārējas saistības palielināt un mērķtiecīgi nodrošināt investīcijas tieši šīm jomām; uzsver, ka par prioritāti ir jānosaka ilgtspējīgu enerģētikas projektu finansēšana saskaņā ar jauno programmu “Apvārsnis Eiropa”, ņemot vērā saistības, kas jāpilda enerģētikas savienības kontekstā un pildot Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, ka IAM radikāli maina starptautisko politiku attiecībā uz sadarbību attīstības jomā un ka ES ir apņēmusies šos mērķus īstenot gan savā iekšpolitikā, gan ārpolitikā; vērš uzmanību uz to, ka, ņemot vērā IAM ārējo dimensiju, ir jāizpēta dažādas metodes, kā palīdzēt jaunattīstības valstīm un jaunietekmes valstīm īstenot enerģētikas pārkārtošanu, cita starpā arī ar spēju veidošanas pasākumiem, palīdzību, kas ļauj samazināt atjaunojamo energoresursu un energoefektivitātes projektu kapitāla izmaksas, ar tehnoloģiju nodošanu un ar risinājumiem, kuri noderīgi viedo pilsētu veidošanai un arī tālāko reģionu un lauku kopienām, un tādējādi palīdzēt minētajām valstīm izpildīt savas saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu; šajā ziņā atzinīgi vērtē nesen izveidoto Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atgādina, ka pētniecība, inovācija un konkurētspēja ir viens no pieciem ES enerģētikas savienības stratēģijas pīlāriem; atzīmē, ka ES ir apņēmusies šajās jomās arī turpmāk saglabāt savas līderpozīcijas pasaules mērogā, tomēr veidojot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem; uzsver — lai varētu sākt izmantot nepiesārņojošas un ilgtspējīgas energotehnoloģijas, ir būtiski gan attīstītajās valstīs, gan jaunietekmes valstīs veidot un saglabāt spēcīgu inovācijas spēju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka digitālās tehnoloģijas ir fundamentāli svarīgas, lai atbalstītu enerģētikas pārkārtošanu un jo īpaši lai uzlabotu energoefektivitāti un energoekonomiju; uzsver ieguvumus, ko klimata jomā var sniegt Eiropas rūpniecības digitalizācija, nodrošinot resursu lietderīgu izmantošanu un mazāku materiālietilpību, kā arī uzlabojot pašreizējā darbaspēka potenciālu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ir cieši pārliecināts, ka Savienības kosmosa programmas būtu jāizstrādā tā, lai būtu nodrošināts, ka tās palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām un īstenot klimata pārmaiņu mazināšanas stratēģijas; šajā sakarībā atgādina, ka īpaši svarīga ir Savienības Zemes novērošanas un monitoringa programmas (Copernicus) sistēma un ka ir jāpanāk, lai tajā būtu ietverts CO2 monitoringa pakalpojums; uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka pastāvīgi pilnībā tiek brīvi īstenota atvērto datu politika, jo tas ir būtiski zinātnes aprindām un kalpo par pamatu starptautiskajai sadarbībai šajā jomā; |
| --- | --- |

67.

Jaunattīstības valstīs īstenojama rīcība klimata politikas jomā

| 68. | uzstāj, ka nedrīkst atteikties no iespējas ierobežot globālo sasilšanu līdz 1,5 oC atzīmei un ka lielākajiem emitētājiem, tostarp ES, ir strauji jākāpina klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu vēriens, jo līdz ar to būtiskus ieguvumus var nodrošināt arī ilgtspējīgas attīstības ziņā, un ka lielākajiem emitētājiem turklāt ievērojami jāpalielina atbalsts rīcībai, kas klimata politikas jomā ir īstenojama jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, cik liela nozīme ir pārdomātai lēmumu pieņemšanai klimata jomā un cik svarīgi ir šādu lēmumu pieņemšanu atbalstīt, uzlabojot jaunattīstības valstīm klimata jomā īpaši aktuālu pakalpojumu sniegšanu; prasa noteikt, ka tas ir svarīgs mērķis ES finansētai pētniecībai, un prasa ES rīkoties apņēmīgi, lai atvieglotu tehnoloģiju nodošanu jaunattīstības valstīm; prasa pieņemt PTO deklarāciju par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas būtu līdzvērtīga lēmumiem, kurus 2001. gadā Dohā pieņēma attiecībā uz Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atgādina, ka attīstītās valstis ir apņēmušās nodrošināt jaunu, papildu finansējumu rīcībai, kas jaunattīstības valstīs ir īstenojama klimata politikas jomā, paredzot, ka līdz 2020. gadam attiecīgā finansējuma apjoms sasniegs 100 miljardus ASV dolāru gadā; atzīst, ka ir jāturpina palielināt un stingrāk jāuzskaita finanšu jomā īstenojamie pasākumi, cita starpā arī pievēršot uzmanību prasībai par to, ka tam ir jābūt jaunam, papildu finansējumam un ka tas ir jāveido tikai no dotācijām līdzvērtīgiem aizdevumiem, kas aprēķināti pēc metodes, par kuru ir panākta vienošanās ESAO Attīstības palīdzības komitejā; iesaka ES dalībvalstīm rīkoties pēc Komisijas izstrādātās prakses parauga, oficiālo attīstības palīdzību saistībā ar klimata jomā nosprausto mērķi noteikt pēc Riodežaneiro rādītājiem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina ES ievērot principu par politikas saskaņotību attīstībai (PCD), kas iedibināts LESD 208. pantā, jo tas ir fundamentālas nozīmes aspekts ES ieguldījumam Parīzes nolīguma īstenošanā; tāpēc prasa, lai ES nodrošinātu attīstības, tirdzniecības, lauksaimniecības, enerģētikas un klimata jomā īstenojamās politikas savstarpēju konsekvenci; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atgādina, ka klimata pārmaiņas gan tieši, gan netieši ietekmē lauksaimniecības produktivitāti; vēlreiz atgādina, ka ir prasījis pašos pamatos mainīt to, kā mēs ražojam un patērējam pārtiku, un tāpēc pāriet uz ekoloģisku lauksaimniecības praksi, ņemot vērā secinājumus, kas iegūti, veicot Lauksaimniecības zināšanu, zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu attīstības jomā (IAASTD), un ieteikumus, kurus sniedzis ANO īpašais referents par tiesībām uz pārtiku; atzinīgi vērtē iniciatīvas, ko īsteno ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO), lai veicinātu vērienīgāku ekoloģisko lauksaimniecību, tā cenšoties sasniegt IAM; mudina ES un tās dalībvalstis pēc šāda parauga veidot savu attīstības politiku, cita starpā arī Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) lauksaimniecības investīciju logu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka transporta un ar tirdzniecību saistīto CO2 emisiju apjoms turpina palielināties un tas mazina ES klimata pārmaiņu stratēģijas efektivitāti; atzīmē — ja tiek veicināta eksporta virzīta attīstība, cita starpā ar rūpniecisku lauksaimniecību, kas vērsta uz eksportu, tad to ir grūti savienot ar absolūto nepieciešamību mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzskata, ka ES būtu jāizpēta iespējas, kā ieviest kontroles mehānismus tādu preču tirdzniecībai un patēriņam Eiropā, kuras var kaitēt mežiem (piemēram, soja, palmu eļļa, eikalipta produkti, liellopu gaļa, āda un kakao), un ka tas būtu jādara, ņemot vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar ES Rīcības plānu meža tiesību aktu ieviešanai, pārvaldībai un tirdzniecībai (FLEGT) un Kokmateriālu regulu un arī saistībā ar pasākumiem, kurus ES ir īstenojusi, lai regulētu citas piegādes ķēdes, cenšoties izbeigt vai nepieļaut nopietnu kaitējumu; atzīmē, ka šādu centienu sekmīgai īstenošanai galvenā nozīme ir tam, lai ar tiem cita starpā būtu nodrošināts, ka visā piegādes ķēdē tiek pildītas prasības par izsekojamību un obligātu pienācīgu pārbaudi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Eiropas Investīciju banku nekavējoties beigt kreditēt fosilā kurināmā projektus un prasa ES dalībvalstīm beigt piešķirt jebkādas eksporta kredīta garantijas fosilā kurināmā projektiem; prasa noteikt īpašas publiskā sektora garantijas zaļo investīciju atbalstam, ieviest marķējumu un piešķirt fiskālas priekšrocības zaļo investīciju fondiem un “zaļo” obligāciju emitēšanai; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver, cik liela nozīme ir globālā pielāgošanās mērķa īstenošanai praksē un tam, ka tiek rasts apjomīgs jaunu līdzekļu apjoms pielāgošanās vajadzībām jaunattīstības valstīs; prasa no ES un tās dalībvalstīm apņemšanos ievērojami palielināt pielāgošanās finansējumu, kuru tās nodrošina; atzīst, ka progress ir jāpanāk, arī risinot jautājumu par zaudējumiem un kaitējumu, kuru kompensēšanai būtu jārod papildu līdzekļi no novatoriskiem publiskā sektora finanšu avotiem, izmantojot Varšavas Starptautisko kompensēšanas mehānismu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, ka ir vajadzīgi augšupēji, vietējā līmeņa vadības projekti, kas sasniedz īpaši neaizsargātus cilvēkus un kopienas; atzīmē, ka uzsvars, kurš pašlaik tiek likts uz finansējuma apvienošanas darbībām un garantijām, ar ko atvieglo privātas investīcijas, ir izdevīgs liela mēroga projektiem, un prasa palīdzības fondu izmantošanu pienācīgi līdzsvarot; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzīmē, ka aviācijas nozare ļoti lielā mērā ir atkarīga no oglekļa emisiju izlīdzināšanas vienībām un ka mežu nodrošinātās izlīdzināšanas apjomu ir grūti izmērīt un neiespējami garantēt; uzsver, ka ir jāpanāk, lai Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA) un citi projekti nekādi nekaitētu nodrošinājumam ar pārtiku, tiesībām uz zemi un pirmiedzīvotāju tiesībām uz bioloģisko daudzveidību un lai būtu ievērots brīvprātīgas iepriekš norunātas piekrišanas princips; |
| --- | --- |

78.

Eiropas Parlamenta loma

| 79. | uzskata — tā kā starptautisku nolīgumu slēgšanai ir vajadzīga Parlamenta piekrišana un kā līdztiesīgam likumdevējam tam ir centrāla nozīme Parīzes nolīguma īstenošanai ES teritorijā, ir jānodrošina Parlamentam iespēja pilntiesīgi iekļauties ES delegācijas sastāvā; tāpēc sagaida, ka Parlaments saņems atļauju piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs Katovicē un ka Parlamentam no paša sarunu sākuma būs garantēta pieeja visiem sagatavošanās dokumentiem; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām trešo valstu līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0280.

(2)  OV C 346, 27.9.2018., 70. lpp.

(3)  OV L 236, 14.9.2017., 1. lpp.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf.

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/ Europa___International/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf.

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring.

(7)  UNEP. “The Emissions Gap Report 2017 – The emissions gap and its implications” [ANO Vides programmas 2017. gada ziņojums par emisiju apjoma atšķirībām un šo atšķirību sekām], 18. lpp.

(8)  OV L 350, 29.12.2017., 7. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksme (COP14)

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmi (COP14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 2. februāra rezolūciju par ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas vidusposma pārskatīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 2. februāra rezolūciju par ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas vidusposma pārskatīšanu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 15. novembra rezolūciju par rīcības plānu attiecībā uz vidi, cilvēkiem un ekonomiku (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 20. maija ziņojumu “Pārskats par dabas stāvokli Eiropas Savienībā. Ziņojums par Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas aptverto biotopu un sugu saglabāšanās stāvokli un tā attīstības tendencēm 2007.–2012. gada laikposmā, sagatavots saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu un Putnu direktīvas 12. pantu” (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 20. maija ziņojumu “Pārskats par dabas stāvokli Eiropas Savienībā. Ziņojums par Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas aptverto biotopu un sugu saglabāšanās stāvokli un tā attīstības tendencēm 2007.–2012. gada laikposmā, sagatavots saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 17. pantu un Putnu direktīvas 12. pantu” (COM(2015)0219),

| — | ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmi (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 un O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Komisijai un Padomei par Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 14. sanāksmi (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 un O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā stratēģiskajā plānā bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, ko 2010. gadā pieņēma Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Līgumslēdzēju puses, ietvertais pamatmērķis ir nekavējoties efektīvi rīkoties, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības (mums apkārt esošo ekosistēmu, sugu un ģenētisko resursu milzīgās daudzveidības) samazināšanos, proti, nodrošināt, lai līdz 2020. gadam ekosistēmas būtu noturīgas un turpinātu sniegt būtiskus pakalpojumus, tādējādi nodrošinot planētas dzīvās dabas dažādību un veicinot cilvēku labklājību un nabadzības izskaušanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā stratēģiskajā plānā bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, ko 2010. gadā pieņēma Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) Līgumslēdzēju puses, ietvertais pamatmērķis ir nekavējoties efektīvi rīkoties, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības (mums apkārt esošo ekosistēmu, sugu un ģenētisko resursu milzīgās daudzveidības) samazināšanos, proti, nodrošināt, lai līdz 2020. gadam ekosistēmas būtu noturīgas un turpinātu sniegt būtiskus pakalpojumus, tādējādi nodrošinot planētas dzīvās dabas dažādību un veicinot cilvēku labklājību un nabadzības izskaušanu;

| B. | tā kā Redzējums 2050. gadam, kas pieņemts saskaņā ar KBD, ir “Dzīvošana saskaņā ar dabu”, un tajā noteikts, ka “līdz 2050. gadam bioloģiskā daudzveidība tiek novērtēta, saglabāta, atjaunota un izmantota saprātīgi, saglabājot ekosistēmas pakalpojumus un veselīgu planētu un nodrošinot ieguvumus, kas svarīgi visiem cilvēkiem”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Redzējums 2050. gadam, kas pieņemts saskaņā ar KBD, ir “Dzīvošana saskaņā ar dabu”, un tajā noteikts, ka “līdz 2050. gadam bioloģiskā daudzveidība tiek novērtēta, saglabāta, atjaunota un izmantota saprātīgi, saglabājot ekosistēmas pakalpojumus un veselīgu planētu un nodrošinot ieguvumus, kas svarīgi visiem cilvēkiem”;

| C. | tā kā Redzējums 2050. gadam paredz piecus vispārējos mērķus: a) novērst bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņus, integrējot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas principus valdības politikā un sabiedrības rīcībā; b) samazināt tiešo spiedienu uz bioloģisko daudzveidību un veicināt ilgtspējīgu izmantošanu; c) uzlabot bioloģiskās daudzveidības stāvokli, aizsargājot ekosistēmas, sugas un ģenētisko daudzveidību; d) uzlabot bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu nodrošinātos ieguvumus visiem un e) uzlabot īstenošanu ar līdzdalības plānošanu, zināšanu pārvaldību un spēju veidošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Redzējums 2050. gadam paredz piecus vispārējos mērķus: a) novērst bioloģiskās daudzveidības samazināšanās cēloņus, integrējot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas principus valdības politikā un sabiedrības rīcībā; b) samazināt tiešo spiedienu uz bioloģisko daudzveidību un veicināt ilgtspējīgu izmantošanu; c) uzlabot bioloģiskās daudzveidības stāvokli, aizsargājot ekosistēmas, sugas un ģenētisko daudzveidību; d) uzlabot bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu nodrošinātos ieguvumus visiem un e) uzlabot īstenošanu ar līdzdalības plānošanu, zināšanu pārvaldību un spēju veidošanu;

| D. | tā kā Nagojas protokola par piekļuvi un ieguvumu sadali mērķis ir nodrošināt, lai ieguvumi, kas izriet no ģenētisko resursu izmantošanas, tiktu sadalīti taisnīgi un līdzvērtīgi; |
| --- | --- |

D.

tā kā Nagojas protokola par piekļuvi un ieguvumu sadali mērķis ir nodrošināt, lai ieguvumi, kas izriet no ģenētisko resursu izmantošanas, tiktu sadalīti taisnīgi un līdzvērtīgi;

| E. | tā kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 2020. gadam mērķis ir apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zudumu ES un palīdzēt līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos pasaulē, paturot prātā bioloģiskās daudzveidības patieso vērtību un ekosistēmu pakalpojumu būtisko ieguldījumu cilvēku labklājībā un ekonomiskajā labklājībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 2020. gadam mērķis ir apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu zudumu ES un palīdzēt līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos pasaulē, paturot prātā bioloģiskās daudzveidības patieso vērtību un ekosistēmu pakalpojumu būtisko ieguldījumu cilvēku labklājībā un ekonomiskajā labklājībā;

| F. | tā kā ES un dalībvalstis ir pieņēmušas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tai pievienotos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), aicinot pārveidot mūsu pasauli un aizsargāt mūsu planētu, tostarp dzīvību uz sauszemes un ūdenī, un ir apņēmušās šos mērķus īstenot pilnībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES un dalībvalstis ir pieņēmušas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tai pievienotos ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), aicinot pārveidot mūsu pasauli un aizsargāt mūsu planētu, tostarp dzīvību uz sauszemes un ūdenī, un ir apņēmušās šos mērķus īstenot pilnībā;

| G. | tā kā ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanās nozīmē ievērojamus sociālus un ekonomiskus zaudējumus ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā ekosistēmu stāvokļa pasliktināšanās nozīmē ievērojamus sociālus un ekonomiskus zaudējumus ES;

Vispārīgas piezīmes

| 1. | ar bažām norāda, ka Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķi 2020. gadam netiks sasniegti, ja bioloģiskā daudzveidība turpinās samazināties pašreizējā tempā, un aicina visas KBD Puses un ieinteresētas personas pastiprināt centienus; šajā sakarībā mudina Komisiju un dalībvalstis apņemties veikt tūlītējus, būtiskus un papildu pasākumus bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, lai sasniegtu ES mērķus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka globālās bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir būtiska problēma, kas ir ES stratēģiskajās interesēs, tādēļ tai būtu jāpievērš vislielākā politiskā uzmanība; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi sadarboties, jo īpaši izmantojot savus ārējos instrumentus, ar trešām valstīm, lai veicinātu un stiprinātu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas pasākumus un pārvaldību, jo īpaši visos daudzpusējos nolīgumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir jāīsteno visaptverošs pārvaldības režīms, kura mērķis ir bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana; aicina ES un dalībvalstis saglabāt stingru apņemšanos turpināt sekmēt KBD un uzņemties vadošo lomu saistībā ar gatavošanos laikposmam pēc 2020. gada, jo īpaši Pušu konferences četrpadsmitajā un piecpadsmitajā sanāksmē, un pārredzamā veidā izklāstīt savu redzējumu un prioritātes globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada izstrādei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un atjaunošana ir pamatā lielākās daļas ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanai un ir būtiska, lai sasniegtu ES politikas mērķus, kas cita starpā ir saistīti ar vidi, pārtikas nodrošinājumu, klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos tām, veselību, katastrofu riska mazināšanu un migrāciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmu saglabāšana ir sinerģisks pasākums un ilgtspējīgas attīstības pamatelements; uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāsekmē bioloģiskās daudzveidības aspekta integrēšana un labāka vides politikas saskaņotība visās ES iekšējās un ārējās politikas jomās, tostarp attiecībā uz to apņemšanos pilnībā īstenot IAM līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi ir novērst galvenos bioloģiskās daudzveidības samazināšanās un stāvokļa pasliktināšanās iemeslus, īstenojot ilgtermiņa stratēģisku pieeju, un izstrādāt un īstenot efektīvus lēmumus un pasākumus, sākot ar aizsargājamo teritoriju apzināšanu un saglabāšanu, ņemot vērā minēto teritoriju jutīgumu, apdraudēto sugu klātbūtni vai apzinātām zināšanu un/vai efektīvas pārvaldības nepilnībām, līdz bioloģiskās daudzveidības zuduma un tā negatīvās ietekmes uz pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu teritorijām un iztikas līdzekļiem ierobežošanai, ekosistēmu un to pakalpojumu atjaunošanai arī ārpus aizsargājamām teritorijām, bioloģiskās daudzveidības integrēšanai citās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zemes izmantošanas plānošanā, attīstības sadarbībā, pētniecībā un inovācijā, transportā, kalnrūpniecībā un veselības aizsardzībā, kā arī nevēlamu subsīdiju nepieļaušanai; uzskata, ka ir būtiski arī ierobežot bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un tās negatīvo ietekmi uz zemi un vietējo un pamatiedzīvotāju kopienu iztikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

6.

Konvencijas un Stratēģiskā plāna bioloģiskajai daudzveidībai 2011.–2020. gadam īstenošana

| 7. | atgādina, ka COP14 sanāksme Ēģiptē notiek Konvencijas stāšanās spēkā divdesmit piektajā gadadienā; tāpēc uzskata, ka ir ļoti svarīgi pastiprināt centienus, lai īstenotu pašreizējo stratēģisko plānu bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam, koncentrēties uz Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanu un Nagojas protokola par piekļuvi un ieguvumu sadali pamatelementiem un strādāt pie vērienīga stratēģiskā plāna laikposmam pēc 2020. gada un īstenošanas mehānisma, lai izstrādātu 2050. gada scenāriju, kurā ņemtas vērā jaunas problēmas bioloģiskās daudzveidības jomā saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķiem un IAM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķu nozīmi, cenšoties sasniegt Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un IAM, jo īpaši IAM 14. mērķi (saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus) un IAM 15. mērķi (aizsargāt sauszemes ekosistēmas, ilgtspējīgi apsaimniekot mežus, cīnīties pret pārtuksnešošanos, apturēt un vērst par labu zemes degradāciju un apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos); |
| --- | --- |

8.

| 9. | ar bažām norāda, ka ES novērtējumos (3) par aizsargājamo sugu un dzīvotņu saglabāšanās stāvokli ir konstatēts, ka tikai 7 % jūras sugu un 9 % jūras dzīvotņu ir “labvēlīgs saglabāšanās stāvoklis” un 27 % sugu novērtējumos un 66 % dzīvotņu novērtējumos konstatēts “nelabvēlīgs saglabāšanās stāvoklis”; |
| --- | --- |

9.

Globālais bioloģiskās daudzveidības satvars laikposmam pēc 2020. gada

| 10. | mudina palielināt globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada vērienu un uzlabot tā īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvi izstrādāt skaidrus, kvantitatīvus, izmērāmus mērķus un ar tiem saistītus snieguma rādītājus, labākus uzraudzības instrumentus, saistību uzņemšanās procesus un pārskatīšanas un ziņošanas mehānismus, kam piemēro vienotus standartus un kas ir līdzīgi Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām mehānismiem, ar mērķi Pušu interesēs uzlabot pārredzamību un pārskatatbildību, kā arī nākamā globālā plāna bioloģiskās daudzveidības jomā vispārējo efektivitāti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir vajadzīgs spēcīgāks starptautiskais satvars, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību pasaulē, apturētu tās stāvokļa pašreizējo lejupslīdi un pēc iespējas to atjaunotu; uzskata, ka šāda satvara pamatā vajadzētu būt mērķiem un brīvprātīgām saistībām, kas ietver valsts mērogā noteiktu ieguldījumu, ko papildina vietēja un reģionāla mēroga centieni, un citus piemērotus instrumentus, finanšu saistības un uzlabotas spēju veidošanas garantijas, kā arī piecu gadu pārskatīšanas mehānismu, īpašu uzmanību pievēršot labākai aizsargāto teritoriju pārvaldībai un efektīvākiem aizsardzības pasākumiem, kā arī vērienīgāku mērķu izstrādei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi līdz minimumam samazināt laiku, kas pēc globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada pieņemšanas paies, līdz valstis uz tā pamata izstrādās savus mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā, un tādējādi izvairīties no kavējumiem konkrētu darbību veikšanā, kuru mērķis ir apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos; |
| --- | --- |

12.

Ekonomiskie apsvērumi un finansējums

| 13. | uzsver to, ka ekonomikas izaugsme var veicināt ilgtspējīgu attīstību tikai tad, ja tā ir atsaistīta no bioloģiskās daudzveidības degradācijas un dabas spējas veicināt cilvēku labklājību, un uzsver, ka ir svarīgi paplašināt uz dabas resursiem balstītus risinājumus, lai palīdzētu sabiedrībai pilnībā ilgtspējīgā veidā risināt sarežģītas problēmas ar sociālajiem un ekonomiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir jāparedz pietiekams finansējums bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai; uzsver, ka pārbaudei no bioloģiskās daudzveidības viedokļa un bioloģiskajai daudzveidībai paredzētu līdzekļu iespējamai iezīmēšanai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā būs būtiska un pozitīva ietekme uz Redzējuma 2050. gadam sasniegšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt ar KBD saistītu jaunu starptautisku finanšu mehānismu izveidi bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un uzsver privāto finansēšanas iniciatīvu nozīmi šajā sakarā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt ieguldījumus, lai izpildītu Parīzes nolīguma saistības un tādējādi mazinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, un nodrošināt saskaņotību starp politiku klimata pārmaiņu seku mazināšanai, politiku pielāgošanās sekmēšanai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas politiku; |
| --- | --- |

16.

Mežsaimniecība un lauksaimniecība

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka 10.2.g) apakšpunktā (XXI/1.) attiecībā uz COP14 lēmumu minēts mežsaimniecības un lauksaimniecības potenciāls; uzsver, ka lauksaimniecības darbības un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana ir cieši saistītas; uzsver, ka ilgtspējīgi pārvaldīta lauksaimniecība un mežsaimniecība lielā mērā veicina sugu, dzīvotņu un ekosistēmu daudzveidību un mazina klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tomēr atzīmē, ka intensīvā lauksaimniecība negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību, jo īpaši attiecībā uz atmežošanu un pesticīdu izmantošanu; atgādina apputeksnētāju skaita satraucošo samazināšanos, jo tiem ir būtiska nozīme labi funkcionējošu ekosistēmu darbībā; aicina Puses uzņemties stingras saistības attiecībā uz ilgtspējīgu lauksaimniecību un mežsaimniecību, tostarp paredzēt prasības attiecībā uz agroekoloģisku pieeju sekmēšanu un kaitīgu augu aizsardzības līdzekļu pakāpenisku izskaušanu, kā arī stratēģijas augsnes un dzīvotņu aizsardzības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

18.

Inovācija

| 19. | atzinīgi vērtē to, ka 10.2. punkta h) apakšpunktā (XXI/1.) ir minēta tehnoloģiju attīstība; atgādina, ka inovācija, pētniecība un izstrāde ir nozīmīga Redzējuma 2050. gadam mērķu sasniegšanai, un aicina Puses īpašu uzmanību pievērst saiknei starp bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un labvēlīgu ietekmi uz cilvēka veselību un ekonomisko labklājību un koordinēt datu vākšanas pasākumus; |
| --- | --- |

19.

Spēju veidošana, sabiedrības informētība un visu dalībnieku iesaistīšana

| 20. | uzsver, ka veiksmīgas īstenošanas pamatā ir spēju veidošana un izpratnes veicināšana, tostarp par bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu vērtībām; tāpēc atzinīgi vērtē to, ka COP13 tās lēmumā XIII/23 un XXI/1 pieņēma īstermiņa rīcības plānu (2017.–2022. gadam) spēju veidošanas un komunikācijas stratēģijas uzlabošanai un sekmēšanai, un aicina COP14 turpināt darbu pie šiem svarīgajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot vispusīgu līdzdalības procesu, lai veidotu satvaru laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka lēmumā XXI/1 ir minētas sabiedrības informētības veicināšanas kampaņas, lai sagatavotos COP14, un aicina Puses veicināt sabiedrības izpratni un daudzu ieinteresēto personu iesaisti, lai nodrošinātu īpaši pielāgotus risinājumus vietējām kopienām un pirmiedzīvotājiem nolūkā veicināt zemju ilgtspējīgu izmantošanu lielākas bioloģiskās daudzveidības sekmēšanas nolūkā, pilnībā ievērojot ainavu un dzīvotņu reģionālās atšķirības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē nodomu aktīvi īstenot daudzu ieinteresēto personu pieeju, kurā iesaistīti reģionālie un vietējie dalībnieki un kura ir būtiska, lai novērtētu, aizsargātu, saglabātu, ilgtspējīgi izmantotu un atjaunotu bioloģisko daudzveidību, un uzsver, ka labāka sadarbība ar un starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un nozarēm, kā arī darījumdarbības un bioloģiskās daudzveidības platformām, radīs iespējas labāk īstenot bioloģiskās daudzveidības mērķus un tos integrēt citās politikas jomās; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV C 35, 31.1.2018., 2. lpp.

(2)  OV C 356, 4.10.2018., 38. lpp.

(3)  Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā “Reģionālais novērtējuma ziņojums par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem Eiropā un Vidusāzijā”, 2018.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnes

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par eurozonas nodarbinātības un sociālās politikas nostādnēm (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 5. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 16. februāra Balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās IV sadaļu (Solidaritāte), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un it īpaši tās IV sadaļu (Solidaritāte),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, it īpaši 1., 3., 4., 5., 8., 10. un 13. mērķi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, it īpaši 1., 3., 4., 5., 8., 10. un 13. mērķi,

| — | ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 14. maija ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 14. maija ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 7. decembra secinājumus “Veicināt sociālo ekonomiku — vienu no svarīgākajiem ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēkiem Eiropā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. maija paziņojumu “2018. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. maija paziņojumu “2018. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2018)0400),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumu “2018. gada izaugsmes pētījums” (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumu “2018. gada izaugsmes pētījums” (COM(2017)0690),

| — | ņemot vērā Komisijas un Padomes 2017. gada 22. novembra vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumam par 2018. gada izaugsmes pētījumu (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Padomes 2017. gada 22. novembra vienotā nodarbinātības ziņojuma projektu, kas pievienots Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumam par 2018. gada izaugsmes pētījumu (COM(2017)0674),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2017)0677) un Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa nostāju par to (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2017)0677) un Parlamenta 2018. gada 19. aprīļa nostāju par to (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2017)0770),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2018. gadu” (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra ziņojumu “Brīdināšanas mehānisma ziņojums par 2018. gadu” (COM(2017)0771),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumu “2018. gada budžeta plāna projekti: vispārējs izvērtējums” (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. novembra paziņojumu “2018. gada budžeta plāna projekti: vispārējs izvērtējums” (COM(2017)0800),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 26. aprīļa darba dokumentu “2013. gada ieteikuma “Ieguldīšana bērnos: nelabvēlīgu apstākļu apburtā loka pārraušana” vispārējs izvērtējums” (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 26. aprīļa darba dokumentu “2013. gada ieteikuma “Ieguldīšana bērnos: nelabvēlīgu apstākļu apburtā loka pārraušana” vispārējs izvērtējums” (SWD(2017)0258),

| — | ņemot vērā Komisijas sagatavoto dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam”, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par šo paktu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas sagatavoto dokumentu “Stratēģiska iesaistīšanās dzimumu līdztiesības jautājumu risināšanā laikposmā no 2016. gada līdz 2019. gadam”, Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011–2020) un Padomes 2011. gada 7. marta secinājumus par šo paktu (4),

| — | ņemot vērā 2002. gada Barselonas Eiropadomes mērķus bērnu aprūpes jomā, proti, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada Barselonas Eiropadomes mērķus bērnu aprūpes jomā, proti, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu vecumā no trim gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam un vismaz 33 % bērnu, kas jaunāki par trim gadiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2016)0604),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 14. septembra paziņojumu “Eiropas investīciju stiprināšana nodarbinātībai un izaugsmei: ceļā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda otro posmu un jauno Eiropas Ārējo investīciju plānu” (COM(2016)0581),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 10. jūnija paziņojumu “Jaunā prasmju programma Eiropai. Kopīgs darbs cilvēkkapitāla, nodarbināmības un konkurētspējas stiprināšanai” (COM(2016)0381),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 2. jūnija paziņojumu “Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma” (COM(2016)0356),

| — | ņemot vērā aprites ekonomikas paketi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aprites ekonomikas paketi (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu “Eiropa atkal investē. Novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 1. jūnija paziņojumu “Eiropa atkal investē. Novērtējums par Investīciju plānu Eiropai” (COM(2016)0359),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 8. marta paziņojumu “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127) un tā pielikumus,

| — | ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 11. septembra rezolūciju par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2018. gada izaugsmes pētījumā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: nodarbinātības un sociālie aspekti 2018. gada izaugsmes pētījumā (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. novembra rezolūciju par nevienlīdzības apkarošanu kā instrumentu darbvietu radīšanai un izaugsmes stimulēšanai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. novembra rezolūciju par nevienlīdzības apkarošanu kā instrumentu darbvietu radīšanai un izaugsmes stimulēšanai (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm (9),

| — | ņemot vērā 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (10),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembra rezolūciju par jauno Prasmju programmu Eiropai (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (13),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par pensiju atbilstību: pašreizējo un turpmāko ienākumu atbilstība vecumdienās ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par pensiju atbilstību: pašreizējo un turpmāko ienākumu atbilstība vecumdienās ES,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīm (2016–2070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada ziņojumu par novecošanu: ekonomikas un budžeta prognozes ES dalībvalstīm (2016–2070),

| — | ņemot vērā 2016. gada 2. februāra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 2. februāra normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas platformas izveidi sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā (15),

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu un Turīnas procesu, ko uzsāka 2014. gadā, lai stiprinātu Eiropas Sociālās hartas līgumu sistēmu Eiropas Padomē un saistībā ar Eiropas Savienības tiesībām (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu un Turīnas procesu, ko uzsāka 2014. gadā, lai stiprinātu Eiropas Sociālās hartas līgumu sistēmu Eiropas Padomē un saistībā ar Eiropas Savienības tiesībām (16),

| — | ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēguma konstatējumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (2015. gada septembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Personu ar invaliditāti tiesību komitejas noslēguma konstatējumus par Eiropas Savienības sākotnējo ziņojumu (2015. gada septembris),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada marta īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas 2017. gada marta īpašo ziņojumu Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme? Garantijas jauniešiem shēmas un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas novērtējums”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0329/2018),

| A. | tā kā 2018. gada jūnijā sezonāli izlīdzinātais bezdarba līmenis eurozonā bija 8,3 %, proti, mazāks nekā 2017. gada jūnijā (9,0 %), un bija zemākais eurozonā kopš 2008. gada decembra reģistrētais rādītājs; tā kā bezdarba līmenis eurozonas dalībvalstīs būtiski atšķiras: zemākais bezdarba līmenis 2018. gada jūnijā bija reģistrēts Maltā (3,9 %) un Vācijā (3,4 %), savukārt augstākais — kas joprojām rada bažas — bija konstatēts Grieķijā (20,2 % 2018. gada aprīlī) un Spānijā (15,2 %), kurās nodarbinātības līmenis bija attiecīgi 57,8 % un 65,5 %; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2018. gada jūnijā sezonāli izlīdzinātais bezdarba līmenis eurozonā bija 8,3 %, proti, mazāks nekā 2017. gada jūnijā (9,0 %), un bija zemākais eurozonā kopš 2008. gada decembra reģistrētais rādītājs; tā kā bezdarba līmenis eurozonas dalībvalstīs būtiski atšķiras: zemākais bezdarba līmenis 2018. gada jūnijā bija reģistrēts Maltā (3,9 %) un Vācijā (3,4 %), savukārt augstākais — kas joprojām rada bažas — bija konstatēts Grieķijā (20,2 % 2018. gada aprīlī) un Spānijā (15,2 %), kurās nodarbinātības līmenis bija attiecīgi 57,8 % un 65,5 %;

| B. | tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā 2018. gada jūnijā bija 16,9 % salīdzinājumā ar 18,9 % 2017. gada jūnijā; tā kā, neraugoties uz šī bezdarba līmeņa pastāvīgo samazināšanos, tas joprojām ir nepieņemami augsts, tā kā vairāk nekā divas reizes lielāks par vidējo vispārējo bezdarba līmeni un tā kā dažās valstīs bezdarbnieki ir aptuveni trešā daļa jauniešu; tā kā galvenā atbildība par bezdarba problēmas risināšanu gulstas uz dalībvalstīm un tām šajā nolūkā ir jāizstrādā un jāievieš regulatīvs darba tirgus satvars, izglītības un apmācības sistēmas un aktīvas darba tirgus politikas, lai cita starpā nodrošinātu iespējas strādāt pienācīgu darbu par pienācīgu darba samaksu; |
| --- | --- |

B.

tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā 2018. gada jūnijā bija 16,9 % salīdzinājumā ar 18,9 % 2017. gada jūnijā; tā kā, neraugoties uz šī bezdarba līmeņa pastāvīgo samazināšanos, tas joprojām ir nepieņemami augsts, tā kā vairāk nekā divas reizes lielāks par vidējo vispārējo bezdarba līmeni un tā kā dažās valstīs bezdarbnieki ir aptuveni trešā daļa jauniešu; tā kā galvenā atbildība par bezdarba problēmas risināšanu gulstas uz dalībvalstīm un tām šajā nolūkā ir jāizstrādā un jāievieš regulatīvs darba tirgus satvars, izglītības un apmācības sistēmas un aktīvas darba tirgus politikas, lai cita starpā nodrošinātu iespējas strādāt pienācīgu darbu par pienācīgu darba samaksu;

| C. | tā kā eurozonas dalībvalstīs būtiski atšķiras arī jauniešu bezdarba līmenis: 2018. gada jūnijā eurozonā zemākais jauniešu bezdarba līmenis bija reģistrēts Maltā (5,5 %) un Vācijā (6,2 %), savukārt augstākais — Grieķijā (42,3 % 2018. gada aprīlī), Spānijā (34,1 %) un Itālijā (32,6 %); |
| --- | --- |

C.

tā kā eurozonas dalībvalstīs būtiski atšķiras arī jauniešu bezdarba līmenis: 2018. gada jūnijā eurozonā zemākais jauniešu bezdarba līmenis bija reģistrēts Maltā (5,5 %) un Vācijā (6,2 %), savukārt augstākais — Grieķijā (42,3 % 2018. gada aprīlī), Spānijā (34,1 %) un Itālijā (32,6 %);

| D. | tā kā citas dalībvalstis saskaras ar strukturālām darba tirgus problēmām, tādām kā zems dalības līmenis un prasmju un kvalifikācijas neatbilstība; tā kā, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības, arvien vairāk palielinās nepieciešamība pēc konkrētiem pasākumiem neaktīvā darbaspēka integrēšanai vai reintegrēšanai; |
| --- | --- |

D.

tā kā citas dalībvalstis saskaras ar strukturālām darba tirgus problēmām, tādām kā zems dalības līmenis un prasmju un kvalifikācijas neatbilstība; tā kā, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības, arvien vairāk palielinās nepieciešamība pēc konkrētiem pasākumiem neaktīvā darbaspēka integrēšanai vai reintegrēšanai;

| E. | tā kā vispārējais nodarbinātības līmenis eurozonā 2017. gadā bija 71,0 % un sieviešu nodarbinātības līmenis — 65,4 %; tā kā saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” Eiropas Savienības mērķis ir panākt vismaz 75 % nodarbinātības līmeni personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem, tostarp nodarbinātībā vairāk iesaistot sievietes un vecāka gadagājuma darba ņēmējus un darbaspēkā labāk integrējot migrantus; tā kā eurozonas nodarbinātības līmenis 2016. gada beigās pārsniedza pirmskrīzes augsto līmeni un 2018. gada otrajā ceturksnī bija palielinājies par 1,5 % salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā; tā kā dažās dalībvalstīs tas tomēr nav sasniedzis pirms desmit gadiem reģistrēto līmeni un tā kā ir jāpatur prātā, ka Austrumeiropas valstīs to var drīzāk izskaidrot ar kopējā iedzīvotāju skaita ilgtermiņa samazināšanos, nevis ar nelabvēlīgām norisēm darba tirgū; tā kā bažas joprojām rada uz vienu darba ņēmēju nostrādāto stundu skaita samazināšanās — kuras viens no iemesliem ir piespiedu nepilns darba laiks — tendence: 2017. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu attiecīgais rādītājs nedaudz samazinājās (par 0,3 %), un tas vēl aizvien ir par aptuveni 3,0 % zemāks nekā 2008. gadā (17); |
| --- | --- |

E.

tā kā vispārējais nodarbinātības līmenis eurozonā 2017. gadā bija 71,0 % un sieviešu nodarbinātības līmenis — 65,4 %; tā kā saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” Eiropas Savienības mērķis ir panākt vismaz 75 % nodarbinātības līmeni personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem, tostarp nodarbinātībā vairāk iesaistot sievietes un vecāka gadagājuma darba ņēmējus un darbaspēkā labāk integrējot migrantus; tā kā eurozonas nodarbinātības līmenis 2016. gada beigās pārsniedza pirmskrīzes augsto līmeni un 2018. gada otrajā ceturksnī bija palielinājies par 1,5 % salīdzinājumā ar to pašu ceturksni iepriekšējā gadā; tā kā dažās dalībvalstīs tas tomēr nav sasniedzis pirms desmit gadiem reģistrēto līmeni un tā kā ir jāpatur prātā, ka Austrumeiropas valstīs to var drīzāk izskaidrot ar kopējā iedzīvotāju skaita ilgtermiņa samazināšanos, nevis ar nelabvēlīgām norisēm darba tirgū; tā kā bažas joprojām rada uz vienu darba ņēmēju nostrādāto stundu skaita samazināšanās — kuras viens no iemesliem ir piespiedu nepilns darba laiks — tendence: 2017. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu attiecīgais rādītājs nedaudz samazinājās (par 0,3 %), un tas vēl aizvien ir par aptuveni 3,0 % zemāks nekā 2008. gadā (17);

| F. | tā kā darba tirgus segmentācija īpaši ietekmē sievietes un mazkvalificētus, jaunus un vecāka gadagājuma cilvēkus, cilvēkus ar invaliditāti un migrantu izcelsmes personas, kuri arī, visticamāk, strādā nepilnas slodzes un pagaidu darbu, kas turpina pastāvēt līdzās nestandarta un netipiskiem nodarbinātības veidiem un fiktīvai pašnodarbinātībai; tā kā 55 līdz 64 gadus vecu iedzīvotāju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā 2017. gadā bija 57 %, t. i., ir par 10 procentpunktiem zemāks par vispārējo nodarbinātības līmeni, un tā kā nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem šajā vecuma grupā bija 13 procentpunkti, t. i., par 3 procentpunktiem lielāka nekā attiecīgais rādītājs visu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju vidū; tā kā saskaņā ar demogrāfiskajām prognozēm gados vecāku darba ņēmēju skaits palielināsies; |
| --- | --- |

F.

tā kā darba tirgus segmentācija īpaši ietekmē sievietes un mazkvalificētus, jaunus un vecāka gadagājuma cilvēkus, cilvēkus ar invaliditāti un migrantu izcelsmes personas, kuri arī, visticamāk, strādā nepilnas slodzes un pagaidu darbu, kas turpina pastāvēt līdzās nestandarta un netipiskiem nodarbinātības veidiem un fiktīvai pašnodarbinātībai; tā kā 55 līdz 64 gadus vecu iedzīvotāju nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā 2017. gadā bija 57 %, t. i., ir par 10 procentpunktiem zemāks par vispārējo nodarbinātības līmeni, un tā kā nodarbinātības līmeņa atšķirība starp dzimumiem šajā vecuma grupā bija 13 procentpunkti, t. i., par 3 procentpunktiem lielāka nekā attiecīgais rādītājs visu darbspējīgā vecuma iedzīvotāju vidū; tā kā saskaņā ar demogrāfiskajām prognozēm gados vecāku darba ņēmēju skaits palielināsies;

| G. | tā kā vispārēja kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamība ir pamatvajadzība un tāpēc dalībvalstīm tā ir jānodrošina un ir jāinvestē tajā; |
| --- | --- |

G.

tā kā vispārēja kvalitatīvas veselības aprūpes pieejamība ir pamatvajadzība un tāpēc dalībvalstīm tā ir jānodrošina un ir jāinvestē tajā;

| H. | tā kā 2016. gadā eurozonā nabadzības un sociālās atstumtības riskam bija pakļauts 23,1 % cilvēku — joprojām vairāk nekā 2009. gadā, un tā kā strādājošo nabadzības līmenis bija 9,5 %; tā kā 118 miljoni (par vienu miljonu vairāk nekā pirms krīzes) Eiropas iedzīvotāju joprojām ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu par 20 miljoniem salīdzinājumā ar 2008. gada atsauces rādītāju joprojām ir tālu no sasniegšanas; tā kā, neraugoties uz to, ka materiālās nenodrošinātības rādītāji pazeminās, monetārās nenodrošinātības un pakļautības nabadzības riskam rādītāji turpina palielināties; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2016. gadā eurozonā nabadzības un sociālās atstumtības riskam bija pakļauts 23,1 % cilvēku — joprojām vairāk nekā 2009. gadā, un tā kā strādājošo nabadzības līmenis bija 9,5 %; tā kā 118 miljoni (par vienu miljonu vairāk nekā pirms krīzes) Eiropas iedzīvotāju joprojām ir pakļauti nabadzības vai sociālās atstumtības riskam; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu par 20 miljoniem salīdzinājumā ar 2008. gada atsauces rādītāju joprojām ir tālu no sasniegšanas; tā kā, neraugoties uz to, ka materiālās nenodrošinātības rādītāji pazeminās, monetārās nenodrošinātības un pakļautības nabadzības riskam rādītāji turpina palielināties;

| I. | tā kā eurozonā ilgtermiņa bezdarba līmenis samazinās (no 5 % 2016. gadā līdz 4,4 % 2017. gadā), taču tā kā tas joprojām sastāda 48,5 % no kopējā bezdarba rādītāja, kas ir nepieņemami augsts īpatsvars; |
| --- | --- |

I.

tā kā eurozonā ilgtermiņa bezdarba līmenis samazinās (no 5 % 2016. gadā līdz 4,4 % 2017. gadā), taču tā kā tas joprojām sastāda 48,5 % no kopējā bezdarba rādītāja, kas ir nepieņemami augsts īpatsvars;

| J. | tā kā saskaņā ar pārskata par nodarbinātības un sociālajām norisēm Eiropā 2018. gada izdevumu ražīguma uz vienu nodarbināto nelielais pieauguma temps, kas ietekmē darba samaksas pieaugumu, ir saistīts ar tādiem faktoriem kā nepilnas slodzes darbvietu īpatsvara palielināšanās un nostrādāto stundu skaita samazināšanās; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar pārskata par nodarbinātības un sociālajām norisēm Eiropā 2018. gada izdevumu ražīguma uz vienu nodarbināto nelielais pieauguma temps, kas ietekmē darba samaksas pieaugumu, ir saistīts ar tādiem faktoriem kā nepilnas slodzes darbvietu īpatsvara palielināšanās un nostrādāto stundu skaita samazināšanās;

| K. | tā kā nepilna darba laika nodarbinātības un pagaidu nodarbinātības līmenis eurozonā ir saglabājies stabils kopš 2013. gada, lai gan šādas nodarbinātības īpatsvars kopējā nodarbinātībā ir augsts: 2017. gadā 21,2 % no visiem darba līgumiem bija nepilna darba laika līgumi; tā kā nepilnu darba laiku strādājošo sieviešu īpatsvars (31,4 %) ir ievērojami lielāks nekā nepilnu darba laiku strādājošo vīriešu īpatsvars (8,2 %) — parādība, kas var būtiski ietekmēt saņemamos ienākumus un sociālās aizsardzības pabalstus; tā kā 2016. gadā ar pagaidu darba līgumu strādājošo personu īpatsvars vislielākais bija vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem — 43,8 % no visiem attiecīgās vecuma grupas darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā nepilna darba laika nodarbinātības un pagaidu nodarbinātības līmenis eurozonā ir saglabājies stabils kopš 2013. gada, lai gan šādas nodarbinātības īpatsvars kopējā nodarbinātībā ir augsts: 2017. gadā 21,2 % no visiem darba līgumiem bija nepilna darba laika līgumi; tā kā nepilnu darba laiku strādājošo sieviešu īpatsvars (31,4 %) ir ievērojami lielāks nekā nepilnu darba laiku strādājošo vīriešu īpatsvars (8,2 %) — parādība, kas var būtiski ietekmēt saņemamos ienākumus un sociālās aizsardzības pabalstus; tā kā 2016. gadā ar pagaidu darba līgumu strādājošo personu īpatsvars vislielākais bija vecuma grupā no 15 līdz 24 gadiem — 43,8 % no visiem attiecīgās vecuma grupas darba ņēmējiem;

| L. | tā kā pensiju atbilstība joprojām ir problemātisks jautājums, jo sociālās atstumtības risks palielinās līdz ar vecumu, un tā kā pensijas atšķirība starp dzimumiem (37 %) joprojām ir problēma, kas skar daudz gados vecāku sieviešu, palielinot viņu nabadzības un sociālās atstumtības risku; tā kā pensija, uz ko ir tiesības nestandarta darba attiecībās esošām un pašnodarbinātām personām, ir mazāka nekā pensija, uz kuru ir tiesības darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā pensiju atbilstība joprojām ir problemātisks jautājums, jo sociālās atstumtības risks palielinās līdz ar vecumu, un tā kā pensijas atšķirība starp dzimumiem (37 %) joprojām ir problēma, kas skar daudz gados vecāku sieviešu, palielinot viņu nabadzības un sociālās atstumtības risku; tā kā pensija, uz ko ir tiesības nestandarta darba attiecībās esošām un pašnodarbinātām personām, ir mazāka nekā pensija, uz kuru ir tiesības darba ņēmējiem;

| M. | tā kā piekļuve sociāliem pakalpojumiem, tādiem kā bērnu aprūpes, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi, kā arī maksas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, kas atbalsta mobilitāti, būtiski ietekmē ienākumu atbilstību, it īpaši cilvēku ar zemiem ienākumiem un no sociālās aizsardzības pabalstiem atkarīgu personu gadījumā, |
| --- | --- |

M.

tā kā piekļuve sociāliem pakalpojumiem, tādiem kā bērnu aprūpes, veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes pakalpojumi, kā arī maksas ziņā pieejamiem pakalpojumiem, kas atbalsta mobilitāti, būtiski ietekmē ienākumu atbilstību, it īpaši cilvēku ar zemiem ienākumiem un no sociālās aizsardzības pabalstiem atkarīgu personu gadījumā,

| 1. | atzīmē — lai gan ekonomiskie apstākļi eurozonā pašlaik ir labvēlīgi un vispārējais nodarbinātības līmenis pastāvīgi palielinās, ekonomikas atlabšana eurozonā nav vienmērīgi sadalīta, un joprojām ir iespējami būtiski uzlabojumi ekonomikas konverģences, cīņas pret jauniešu un ilgtermiņa bezdarbu, dzimumu nelīdzsvarotību, darba tirgus segmentāciju un nevienlīdzību, it īpaši mazaizsargātās grupās, kā arī to cilvēku skaita samazināšanas, kuri strādā darbu, kuram nepieciešamā kvalifikācija ir zemāka par viņu kvalifikāciju, vispārējās nabadzības un it īpaši strādājošo nabadzības mazināšanas, bērnu nabadzības izskaušanas, ražīguma veicināšanas un darba samaksas palielināšanas jomā; atzīmē, ka ienākumu nevienlīdzība būtu bijusi daudz augstāka, ja nebūtu sociālo pārvedumu pārdalošās ietekmes: pateicoties sociālajiem pārvedumiem, 2015. gadā nabadzības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars samazinājās par aptuveni vienu trešdaļu (33,7 %); tomēr pauž nožēlu par to, ka sociālo pārvedumu ietekme nebija pietiekami liela visās dalībvalstīs un būtiski atšķīrās starp tām, piemēram, Beļģijā, Īrijā un Somijā tie samazināja ienākumu nevienlīdzību par vairāk nekā 20 %, savukārt Grieķijā, Igaunijā, Itālijā, Latvijā un Portugālē — par mazāk nekā 10 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka iespēja izmantot sociālās tiesības un pienācīgi funkcionējoša un efektīva sociālās aizsardzības sistēma, kas nodrošina atbilstošu aizsardzību visiem darba ņēmējiem neatkarīgi no viņu darba tiesisko attiecību, darba līguma vai nodarbinātības veida līdzās aktīvām un ilgtspējīgām darba tirgus politikām ir svarīgi priekšnoteikumi nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai, it īpaši vismazāk aizsargāto personu gadījumā, jo minētie faktori nodrošina iekļaujošu valsts darba tirgu un stiprina visas eurozonas ekonomikas noturību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē ar Strukturālo reformu atbalsta programmas starpniecību dalībvalstīm sniegto palielināto finanšu atbalstu, lai tās varētu veikt reformas, kuru mērķis ir kvalitatīvu darbvietu radīšana nolūkā palielināt nodarbinātību, bezdarba mazināšana, uzsvaru liekot uz ilgtermiņa un jauniešu bezdarba problēmas risināšanu, un cenšanās panākt darba samaksas pieaugumu; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu paplašināt Strukturālo reformu atbalsta programmas darbības jomu, tajā iekļaujot valstis, kuru valūta nav euro, ar mērķi veicināt ekonomisko un sociālo konverģenci visā ES; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pieņem zināšanai Komisijas 2018. gada konkrētām valstīm adresētos ieteikumus (KVAI), kas ir svarīga daļa no Eiropas pusgada procesa, un atzinīgi vērtē to, ka īpaša uzmanība tajos ir veltīta sociālām problēmām; mudina Komisiju nodrošināt saskaņotību starp sociāliem un ekonomiskiem KVAI un ievērot Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto elastības klauzulu, kā noteikts Padomes Kopīgi saskaņotajā nostājā par Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzēto elastīgumu; ar bažām atzīmē, ka pilnībā vai daļēji tika īstenoti tikai 50 % no KVAI attiecībā uz 2017. gadu, un mudina dalībvalstis pastiprināt centienus šo ieteikumu īstenošanā, it īpaši šādās jomās:






  — | nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp bērnu un strādājošo nabadzība, it īpaši mazaizsargātās grupās, |
| --- | --- | --- |

4.

—

nabadzība un sociālā atstumtība, tostarp bērnu un strādājošo nabadzība, it īpaši mazaizsargātās grupās,

| — | jauniešu un ilgtermiņa bezdarbs — atbilstoši Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (18), |
| --- | --- |

—

jauniešu un ilgtermiņa bezdarbs — atbilstoši Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (18),

| — | ienākumu nevienlīdzība, |
| --- | --- |

—

ienākumu nevienlīdzība,

| — | darba samaksas pieaugums, |
| --- | --- |

—

darba samaksas pieaugums,

| — | priekšlaicīga mācību pārtraukšana un lielais to jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), |
| --- | --- |

—

priekšlaicīga mācību pārtraukšana un lielais to jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET),

| — | izglītība, mūžizglītība, arodizglītība un apmācība, |
| --- | --- |

—

izglītība, mūžizglītība, arodizglītība un apmācība,

| — | pensiju sistēmu ilgtspēja un atbilstība, |
| --- | --- |

—

pensiju sistēmu ilgtspēja un atbilstība,

| — | veselības aprūpe, tostarp ilgtermiņa aprūpe, |
| --- | --- |

—

veselības aprūpe, tostarp ilgtermiņa aprūpe,

| — | droši un pielāgojami darba apstākļi, |
| --- | --- |

—

droši un pielāgojami darba apstākļi,

| — | dzimumu līdzsvars, it īpaši dalība darba tirgū, un darba samaksas un pensijas atšķirība starp dzimumiem; |
| --- | --- |

—

dzimumu līdzsvars, it īpaši dalība darba tirgū, un darba samaksas un pensijas atšķirība starp dzimumiem;

| 5. | tādēļ uzsver, ka pienācīgu darbvietu radīšana, sociālās aizsardzības pieejamība neatkarīgi no darba tiesisko attiecību vai darba līguma veida un darba samaksas pieaugums būtiski ietekmē nevienlīdzības un nabadzības un sociālās atstumtības riska mazināšanu, palīdz uzlabot dzīves līmeni un veicina ekonomikas atveseļošanos; uzsver, ka tāpēc dalībvalstīm savās reformās, kuras Komisija atbalsta ar KVAI starpniecību, īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādām politikām, kas palielina ražīguma un ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu, atbalsta kvalitatīvu darbvietu radīšanu un mazina nevienlīdzību un nabadzību, it īpaši bērnu nabadzību; mudina radīt beztermiņa nodarbinātības veidus, vienlaikus nodrošinot pielāgojamību, veicinot iekļaujošu darba tirgu un panākot taisnīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada 13. marta paziņojumu par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas pārraudzību (COM(2018)0130), kurā minētais pīlārs ir saskaņots ar Eiropas pusgada ciklu, pīlāra prioritātes atspoguļojot valsts līmenī veikto pasākumu un sasniegtā progresa analīzē; uzsver, ka ES sociālajiem mērķiem un saistībām prioritātes ziņā vajadzētu būt vienlīdzīgiem ar tās ekonomiskajiem mērķiem; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt sociālās tiesības, īstenojot Eiropas sociālo tiesību pīlāru tādā veidā, lai (ar attiecīgajā līmenī nodrošinātu tiesību aktu, politikas veidošanas mehānismu un finanšu instrumentu palīdzību) izveidotu reālu ES sociālo dimensiju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka eurozonas valstu darba tirgi būtiski savstarpēji atšķiras un ka tas apgrūtina to pareizu darbību; tādēļ prasa, neskarot subsidiaritātes principu, nodrošināt labi izstrādātas darba tirgus politikas un reformas, kas rada kvalitatīvu nodarbinātību, veicina vienlīdzīgas iespējas, vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem un sociālo un solidaritātes ekonomiku, atvieglo vienlīdzīgu piekļuvi darba tirgum un sociālajai aizsardzībai un darbaspēka mobilitāti, reintegrē bezdarbniekus un risina nevienlīdzības un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmu; aicina dalībvalstis izstrādāt sociālās un ekonomikas politikas saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumā par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (19), un šajās politikās īpašu uzmanību veltīt atbilstoša ienākumu atbalsta nodrošināšanai, darba tirgus pieejamībai un piekļuvei kvalitatīviem pakalpojumiem, jo visi šie faktori ir uzskatāmi par svarīgiem ilgtspējīga iznākuma priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver nepieciešamību palielināt nodarbinātības līmeni un veicināt pienācīgu darbvietu radīšanu, it īpaši ilgtermiņa bezdarbniekiem un mazkvalificētiem, gados jauniem un gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm, migrantiem, cilvēkiem ar invaliditāti, minoritātēm un atstumtām kopienām, piemēram, romiem, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi panākt vismaz 75 % nodarbinātības līmeni un lai mazinātu nabadzības, it īpaši bērnu un strādājošo nabadzības, risku un sociālo atstumtību, ar ko saskaras šie cilvēki; uzsver, ka jāsamazina nabadzībā nonākušu cilvēku skaits, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi par 20 miljoniem samazināt nabadzībā dzīvojošu cilvēku skaitu; uzsver, ka ir jāsamazina bērnu nabadzība, īstenojot ES mēroga Garantiju bērniem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis atbilstoši Eiropas sociālo tiesību pīlāram izstrādāt darbības un stratēģijas, kuru mērķis ir apmierināt to personu sociālās vajadzības, kurām nav pieejams darba tirgus, proti, galējā trūkumā dzīvojošu personu, tādu kā bezpajumtnieki, bērni, jaunieši un personas ar hroniskiem fiziskās un garīgās veselības traucējumiem, sociālās vajadzības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa valstu stratēģijas un ES līmeņa koordināciju, lai, reaģējot uz gados vecāku darba ņēmēju pieaugošo īpatsvaru ES darbaspēkā, darba tirgū apkarotu diskrimināciju vecuma dēļ, tostarp palielinot informētību par Padomes Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (20), saskaņojot noteikumus par arodveselību un drošību ar ilgtspējīgas nodarbinātības mērķiem — šajā sakarā ņemot vērā jaunos un vēl tikai veidojošos arodriskus —, nodrošinot mūžizglītības iespējas un uzlabojot politikas, ar kurām atbalsta darba un ģimenes dzīves saskaņošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina eurozonas dalībvalstis pilnībā izmantot pozitīvo ekonomisko perspektīvu un turpināt darba tirgus reformas, kurās īpaša uzmanība būtu veltīta darbvietu radīšanai, veicinot paredzamas, drošas un beztermiņa nodarbinātības veidus, juridiski noteiktus darba līgumus, kuros ir izklāstīti nodarbinātības noteikumi un nosacījumi, nepieļaujot un apkarojot fiktīvu pašnodarbinātību un nodrošinot pienācīgu sociālo aizsardzību neatkarīgi no darba tiesiskajām attiecībām un līguma veida; aicina dalībvalstis pieņemt un īstenot ierosināto Padomes ieteikumu par sociālās aizsardzības pieejamību un mudināt nestandarta nodarbinātībā iesaistītas personas pieteikties sociālās aizsardzības shēmās; uzsver, ka liela nozīme ir pašlaik notiekošajām sarunām par direktīvu par paredzamiem un pārredzamiem darba apstākļiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina dalībvalstis investēt aprūpes pakalpojumos visa dzīves cikla garumā, turpināt Eiropadomes 2002. gada Barselonas samitā noteikto bērnu aprūpes mērķu īstenošanu un izstrādāt mērķus gados vecāku un apgādājamu personu aprūpes jomā; uzskata, ka aprūpes pakalpojumu sniegšanai ģimenē nevajadzētu negatīvi ietekmēt sociālos un pensijas pabalstus; šajā sakarā aicina dalībvalstis nodrošināt to, ka pensiju tiesību uzkrāšanās ir pietiekama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina eurozonas dalībvalstis ar pienācīgu un pietiekamu pensijas pabalstu palīdzību samazināt pensijas atšķirību starp dzimumiem un nodrošināt paaudžu vienlīdzību, lai izskaustu nabadzību un sociālo atstumtību gados vecu cilvēku vidū un vienlaikus ilgtermiņā nodrošinātu pensiju sistēmu ilgtspēju un atbilstību, veicinātu augstāku nodarbinātības līmeni pienācīgās darbvietās, kas nodrošina lielākas iemaksas pensiju shēmās un nepārslogo jaunāko paaudzi; ar bažām atzīmē, ka lielākajā daļā eurozonas dalībvalstu saglabājas liela pensijas atšķirība starp dzimumiem un augsts priekšlaicīgas pensionēšanās līmenis; norāda, ka pensiju sistēmu ilgtspēju var uzlabot, cita starpā samazinot bezdarbu, efektīvi risinot nedeklarēta darba problēmu un integrējot migrantus un bēgļus darba tirgū; atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada ziņojumā par pensiju atbilstību iekļauto ieteikumu par nepieciešamību vispusīgi izvērtēt ar vecumu saistīto ienākumu atbilstību un pensiju sistēmu finansiālo ilgtspēju; prasa vairāk analizēt visvecākā gada gājuma cilvēku stāvokli, jo pensijas apmērs, uz kuru viņiem ir tiesības, laika gaitā inflācijas dēļ var būt samazinājies; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka dalībvalstu sociālās aizsardzības sistēmas reformām jābūt izstrādātām tā, lai atvieglotu dalību darba tirgū tiem, kas var strādāt, šajā sakarā nodrošinot to, ka strādāt ir izdevīgi; šajā sakarā uzsver, ka ienākumu atbalstam vajadzētu būt paredzētam tiem, kam tas visvairāk vajadzīgs; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē, ka brīvo darbvietu īpatsvars eurozonā 2018. gada pirmajā ceturksnī bija 2,1 %, proti, lielāks nekā 2017. gadā (1,9 %); uzsver, ka atbilstošas prasmes var iegūt un prasmju neatbilstību novērst, uzlabojot izglītības un apmācības, tostarp kvalitatīvas specializētās apmācības, kvalitāti un pieejamību, tostarp pieejamību maksas ziņā, uzlabojot kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, pastiprinot prasmju pilnveidošanas un pārkvalifikācijas pasākumus — īpašu uzmanību pievēršot pamatprasmēm — un nodrošinot pieaugušo neformālās izglītības apguves iespējas, kam ir nepieciešams atbilstošs atbalsts, tostarp ES finansējums, neskarot LESD 149. pantu, un finansējums valsts un reģionālā līmenī; šajā sakarā prasa konkrētiem mērķiem paredzētus pasākumus, lai sniegtu atbalstu mazaizsargātām grupām, tostarp romiem, cilvēkiem ar invaliditāti, mācības priekšlaicīgi pārtraukušajiem, ilgstošiem bezdarbniekiem, migrantiem un bēgļiem; apstiprina nepieciešamību palielināt arodmācību nozīmi darba tirgū un veikt pasākumus, lai uzlabotu to pievilcīgumu salīdzinājumā ar akadēmisko karjeru; atbalsta iniciatīvas “Prasmju pilnveides ceļi” pastāvīgu īstenošanu un uzraudzību nolūkā palīdzēt cilvēkiem iegūt prasmes, kas ir svarīgas 21. gadsimtā; aicina dalībvalstis prasmju pilnveidošanas un pārkvalificēšanās kontekstā prioritāti piešķirt visaptverošai apmācībai digitālo un uzņēmējdarbības iemaņu jomā un ņemt vērā pāreju uz digitālo ekonomiku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž bažas par to, ka ES-19 vidējie vispārējie valdības izdevumi izglītībai (procentos no IKP) laikposmā no 2009. gada līdz 2016. gadam ik gadu ir samazinājušies (21); uzsver, ka ar pietiekamiem resursiem nodrošinātai valsts izglītības sistēmai ir liela nozīme vienlīdzības un sociālās iekļaušanas panākšanā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ar lielām bažām norāda, ka joprojām liels ir to Eiropas iedzīvotāju skaitu, kuru lasītprasme un rakstītprasme ir vāja vai kuriem ir grūtības šajā jomā, tostarp piemīt funkcionālais vai mediju analfabētisms, jo tas savukārt rada bažas par viņu jēgpilnu un efektīvu dalību sabiedriskajā dzīvē un darba tirgū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina veicināt duālās izglītības sistēmu un citas līdzīgas politikas; uzsver, ka efektīva saikne starp izglītību, pētniecību, inovāciju un darba tirgu var dot izšķirošu ieguldījumu darbvietu radīšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka studentu un pedagoģiskā personāla labjutībai ļoti svarīga ir droša un piemērota mācību vide; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodarbinātības, izglītības un sociālās politikas ietvaros izstrādāt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu cilvēku ar invaliditāti un cilvēku no nelabvēlīgas vides efektīvu iekļaušanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda uz nepieciešamību plānot un veicināt organizētas un atjauninātas profesionālās orientācijas programmas skolās, it īpaši lauku, pierobežas, kalnainos un salu reģionos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atbalsta studentu, darba ņēmēju, sportistu un mākslinieku mobilitāti ES un eurozonā; tomēr pauž bažas par to, ka būtiskas dzīves līmeņa un darba standartu atšķirības eurozonā izraisa piespiedu migrāciju, tādējādi vēl vairāk pastiprinot intelektuālā darbaspēka emigrācijas ietekmi; norāda, ka būtisks priekšnoteikums intelektuālā darbaspēka emigrācijas problēmas risināšanai ir pienācīgu darbvietu radīšana, kā arī efektīvu izglītības, apmācības un profesionālās orientācijas stratēģiju veicināšana; prasa jaunas izglītības un nodarbinātības politikas, lai efektīvi risinātu šo problēmu, tostarp pilnībā attīstot Eiropas izglītības telpu; uzsver nepieciešamību izstrādāt Eiropas studenta karti, lai veicinātu mācību mobilitāti un atvieglotu sertifikātu, diplomu un profesionālās kvalifikācijas atzīšanu, tādējādi samazinot administratīvo slogu un izmaksas studentiem un izglītības un apmācības iestādēm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka saskaņā ar stratēģiskās sistēmas Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (ET 2020) kritērijiem līdz 2020. gadam to piecpadsmitgadīgo jauniešu īpatsvaram, kuriem ir nepietiekamas prasmes lasīšanā, matemātikā un zinātnēs, vajadzētu būt zemākam par 15 %; atzinīgi vērtē to, ka jaunajā sociālo rādītāju apkopojumā par piecpadsmitgadīgiem jauniešiem ir iekļauts kritērijs “nepietiekami sasniegumi izglītībā” (vāji sasniegumi matemātikā saskaņā ar Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) apsekojuma rezultātiem); |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka saskaņā ar ET 2020 kritērijiem līdz 2020. gadam vismaz 95 % bērnu (vecumā no četriem gadiem līdz obligātajam izglītības vecumam) būtu jāpiedalās agrīnajā pirmsskolas izglītībā; uzsver, ka sociālo rādītāju apkopojumā agrīnās pirmsskolas aprūpes joma ietver tikai vienu rādītāju attiecībā uz oficiālā aprūpē esošiem bērniem vecumā līdz trim gadiem; uzsver, ka šajā jomā trūkst informācijas par aprūpi, kas tiek sniegta vecākiem bērniem, kuri vēl nav sasnieguši obligāto izglītības vecumu, kā arī par bērnu aprūpes nodrošināšanas apmēru, kas izteikts kā sniegtās aprūpes stundu skaits; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ņem vērā atvērtās izglītības un atvērto universitāšu, it īpaši darba ņēmējiem paredzētu tiešsaistes apmācības programmu, pozitīvo lomu zināšanu un prasmju apguves procesā, jo tas ir dinamisks mācīšanās veids, kas atbilst pašreizējām vajadzībām un dalībnieku interesēm; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti pauž savu prasību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) vismaz trīskāršot Erasmus+ paredzēto līdzekļu summu, lai tā sasniegtu daudz vairāk jauniešu, jauniešu organizāciju, vidusskolu audzēkņu un mācekļu visā Eiropā; prasa īpašu uzmanību pievērst cilvēkiem no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides, lai viņiem dotu iespēju piedalīties šajā programmā, kā arī cilvēkiem ar invaliditāti — atbilstoši ES un dalībvalstu pienākumiem, kas izriet no ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina kultūras un radošās nozares kā darbvietu un labklājības radītājas stratēģisko potenciālu Eiropas Savienībā; uzsver, ka kultūras un radošās nozares uzņēmumi ir 11,2 % no visiem privātajiem uzņēmumiem, nodarbina 7,5 % no visām ES ekonomikā nodarbinātajām personām un rada 5,3 % no kopējās ES bruto pievienotās vērtības; uzsver kultūras un radošās nozares uzņēmumu lomu Eiropas kultūras un valodu daudzveidības saglabāšanā un veicināšanā un to devumu ekonomikas izaugsmē, inovācijā un nodarbinātībā, it īpaši jauniešu nodarbinātībā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka atbilstošas investīcijas un plānošana izglītības jomā, it īpaši digitālo prasmju un programmu izstrādes jomā, ir ļoti svarīgas, lai nodrošinātu Savienības konkurētspēju, kvalificēta darbaspēka pieejamību un darbaspēka nodarbināmību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju sniegt stimulus un tehnisko palīdzību jauniešiem, lai viņi varētu dibināt savus uzņēmumus, un ierosināt pasākumus uzņēmējdarbības veicināšanai, tostarp ar mācību programmu palīdzību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver nepieciešamību veikt reformas, kas ar elastīgas un uz mācīšanos orientētas pieejas palīdzību darba tirgu un tā darbaspēku sagatavo digitālajai pārejai — šajā procesā ņemot vērā visu vecumu cilvēkus un vidi, no kādas viņi nāk —, it īpaši nodrošinot atbilstīgas mūžizglītības un digitālo prasmju apguves iespējas, kas ir ļoti svarīgi, lai panāktu uz zināšanām balstītu ekonomiku; uzsver — lai nodrošinātu iedzīvotāju dalību piemērotā, elastīgā un kvalitatīvā apmācībā un karjeras veidošanā, liela nozīme ir profesionālajai orientācijai visa mūža garumā; šajā sakarā atgādina ierobežotās prasmju prognozēšanas iespējas, ņemot vērā strauji mainīgo darba tirgus būtību, un uzsver, ka tāpēc ļoti svarīgas ir tādas transversālās prasmes kā komunikācija, problēmu risināšana, radošums un spēja mācīties, jo tās visas palielina cilvēku izturību un spēju pielāgoties pārmaiņām un apgūt jaunas prasmes visā dzīves laikā; uzsver nepieciešamību nodrošināt to, ka valsts sociālās aizsardzības sistēma visiem darba ņēmējiem — tostarp tiem darba ņēmējiem, kas strādā jaunos darba veidos un ar jauna veida līgumiem, — sniedz atbilstošu aizsardzību, kā arī atbilstošu sociālo nodrošinājumu tiem, kas nevar strādāt vai nespēj atrast darbu; aicina dalībvalstis izstrādāt tādas darba tirgus politikas, kas atbalsta starpnozaru mobilitāti un darba ņēmēju pārkvalifikāciju, jo, mūsu darba tirgiem pielāgojoties ekonomikas digitālajai pārejai, šāda mobilitāte un pārkvalifikācija kļūs arvien nozīmīgāka; šajā sakarā uzsver nepieciešamību panākt gan arodbiedrību, gan darba devēju organizāciju iesaistīšanos, lai nodrošinātu taisnīgu pāreju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina eurozonas dalībvalstis veikt nepieciešamās reformas un palielināt sociālās investīcijas, lai nodrošinātu savu veselības aprūpes sistēmu pieejamību, tostarp maksas ziņā, kvalitāti un rentabilitāti; prasa atjaunot Eiropas mērķi būtiski palielināt veselīgas dzīves gadu skaitu, līdzās ārstnieciskiem pasākumiem profilaksi padarot par ES veselības politiku prioritāti; prasa aktīvi organizēt veselības veicināšanas kampaņas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa izstrādāt Eiropas stratēģiju ilgtermiņa aprūpes sistēmu kvalitātes un pieejamības nodrošināšanai, īstenojot uz tiesībām un kopienu balstītu pieeju ilgtermiņa aprūpei un atbalstam; prasa veikt ievērojamas investīcijas ilgtermiņa aprūpes pakalpojumos, lai sagatavotos lielākām vajadzībām, kas ir gaidāmas, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas; atzīst, ka ilgtermiņa aprūpes sektors piedāvā neatbilstošus darba apstākļus, un prasa no jauna izvērtēt aprūpes darbu un darba apstākļus aprūpes pakalpojumu sniegšanas sektorā, lai nodrošinātu ilgtermiņa aprūpes kvalitāti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda uz nepieciešamību pēc labi izstrādātām politikām, lai panāktu labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru, tostarp nodrošinot maksas ziņā pieejamu bērnu aprūpi, bērnu agrīno aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, līdzsvarojot dzimumu lomu aprūpes pakalpojumu sniegšanā starp vīriešiem un sievietēm un veicinot pielāgojamu darba režīmu un izdevīga un apmaksāta maternitātes, paternitātes, vecāku un aprūpētāja atvaļinājuma izmantošanu; šajā sakarā uzskata, ka darba un privātās dzīves līdzsvara uzlabošanas virzienā nepieciešams solis ir līdzsvarotas direktīvas par vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvaru pieņemšana; turklāt prasa Eiropas iniciatīvu par neoficiāliem aprūpētājiem paredzētu sociālo aizsardzību un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt strukturētu dialogu un darba devēju organizāciju, arodbiedrību un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību nodarbinātības un sociālās politikas un reformu izstrādē un īstenošanā, kā arī veicināt to aktīvu iesaistīšanos Eiropas pusgada procesā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata — lai saglabātu un palielinātu konkurētspēju pasaules mērogā, dalībvalstu darba tirgus tiesiskajam regulējumam ir jābūt skaidram, vienkāršam un elastīgam un ir jāuztur augsti darba standarti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV C 179, 25.5.2018., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0181.

(4)  OV C 155, 25.5.2011., 10. lpp.

(5)  Direktīvas (ES) 2018/849, (ES) 2018/850, (ES) 2018/851 un (ES) 2018/852.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0325.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0078.

(8)  OV C 356, 4.10.2018., 89. lpp.

(9)  OV C 346, 27.9.2018., 200. lpp.

(10)  OV C 346, 27.9.2018., 156. lpp.

(11)  OV C 337, 20.9.2018., 135. lpp.

(12)  OV C 242, 10.7.2018., 24. lpp.

(13)  OV C 76, 28.2.2018., 93. lpp.

(14)  OV C 366, 27.10.2017., 117. lpp.

(15)  OV C 35, 31.1.2018., 157. lpp.

(16)  
  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process
  .

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8030&furtherPubs=yes.

(18)  OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.

(19)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(20)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(21)  Eurostat dati.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

Facebook lietotāju datu izmantošana, ko veicis uzņēmums Cambridge Analytica, un ietekme uz datu aizsardzību

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par “Facebook” lietotāju datu izmantošanu, ko veicis uzņēmums “Cambridge Analytica”, un ietekme uz datu aizsardzību (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. un 52. pantu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 8., 9., 10., 11., 13., 16. un 17. pantu, un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu, jo īpaši tā 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. un 52. pantu, Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, jo īpaši tās 8., 9., 10., 11., 13., 16. un 17. pantu, un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas Protokolu, jo īpaši tā 3. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 2., 17., 19,, 20. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, jo īpaši tā 2., 17., 19,, 20. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (1) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi un tai pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi un tai pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā Pārstāvju palātas izmeklēšanu par viltus ziņām un tās Digitālo jautājumu, kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta komitejas 5. starpposma ziņojumu par dezinformāciju un “viltus ziņām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pārstāvju palātas izmeklēšanu par viltus ziņām un tās Digitālo jautājumu, kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta komitejas 5. starpposma ziņojumu par dezinformāciju un “viltus ziņām”,

| — | ņemot vērā ASV Pārstāvju palātas Enerģētikas un tirdzniecības komitejā rīkotās uzklausīšanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV Pārstāvju palātas Enerģētikas un tirdzniecības komitejā rīkotās uzklausīšanas,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 12. jūlija Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/1250 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK par pienācīgu aizsardzību, ko nodrošina ES un ASV privātuma vairogs (3),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātās aizsardzības pietiekamību (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedumu lietā C-362/14 Maximillian Schrems pret Data Protection Commissioner (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 25. janvāra spriedumu lietā C-498/16 Maximillian Schrems pret Facebook Ireland Limited (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 25. janvāra spriedumu lietā C-498/16 Maximillian Schrems pret Facebook Ireland Limited (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein pret Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 5. jūnija spriedumu lietā C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein pret Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7),

| — | ņemot vērā David Caroll iesniegto “Cambridge Analytica” adresēto oficiālo prasību atgūt viņa personas datus un atklāt avotu, no kura tie iegūti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā David Caroll iesniegto “Cambridge Analytica” adresēto oficiālo prasību atgūt viņa personas datus un atklāt avotu, no kura tie iegūti,

| — | ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2018. gada 19. marta Atzinumu Nr. 3/2018 par manipulācijām tiešsaistē un personas datiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU) 2018. gada 19. marta Atzinumu Nr. 3/2018 par manipulācijām tiešsaistē un personas datiem (8),

| — | ņemot vērā 29. panta darba grupas 2017. gada 3. oktobra vadlīnijas par automatizētu individuālu lēmumu pieņemšanu un profilēšanu Regulas (ES) 2016/679 vajadzībām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta darba grupas 2017. gada 3. oktobra vadlīnijas par automatizētu individuālu lēmumu pieņemšanu un profilēšanu Regulas (ES) 2016/679 vajadzībām (9),

| — | ņemot vērā divus rakstisko atbilžu kopumus, ar kuriem atbildēja uz jautājumiem, uz kuriem netika saņemta atbilde sanāksmē starp Eiropas Parlamenta politisko grupu vadītājiem un “Facebook” izpilddirektoru Marku Zakerbergu, kuras “Facebook” publicēja attiecīgi 2018. gada 23. maijā (10) un 2018. gada 4. jūnijā (11); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divus rakstisko atbilžu kopumus, ar kuriem atbildēja uz jautājumiem, uz kuriem netika saņemta atbilde sanāksmē starp Eiropas Parlamenta politisko grupu vadītājiem un “Facebook” izpilddirektoru Marku Zakerbergu, kuras “Facebook” publicēja attiecīgi 2018. gada 23. maijā (10) un 2018. gada 4. jūnijā (11);

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 14. februāra Ieteikumu (ES) 2018/234 par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu (12) un Komisijas 2018. gada 12. septembra ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, tiešsaistes pārredzamību, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un cīņu pret dezinformācijas kampaņām saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām (C(2018)5949) Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšana” (COM(2018)0637); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 14. februāra Ieteikumu (ES) 2018/234 par Eiropas Parlamenta 2019. gada vēlēšanu eiropeiskās būtības un efektīvas norises veicināšanu (12) un Komisijas 2018. gada 12. septembra ieteikumu par vēlēšanu sadarbības tīkliem, tiešsaistes pārredzamību, aizsardzību pret kiberdrošības incidentiem un cīņu pret dezinformācijas kampaņām saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām (C(2018)5949) Komisijas 2018. gada 12. septembra paziņojumu “Brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšana” (COM(2018)0637);

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz pārbaudes procedūru saistībā ar personas datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem Eiropas Parlamenta vēlēšanu kontekstā groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (COM(2018)0636),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra vadlīnijas par Savienības datu aizsardzības regulējuma piemērošanu vēlēšanu kontekstā (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 12. septembra vadlīnijas par Savienības datu aizsardzības regulējuma piemērošanu vēlēšanu kontekstā (COM(2018)0638),

| — | ņemot vērā visaptverošās uzklausīšanas par “Cambridge Analytica” izmantotajiem “Facebook” lietotājdatiem un ietekmi uz datu aizsardzību, ko ar Eiropas Parlamenta pilnvarojumu rīkoja Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visaptverošās uzklausīšanas par “Cambridge Analytica” izmantotajiem “Facebook” lietotājdatiem un ietekmi uz datu aizsardzību, ko ar Eiropas Parlamenta pilnvarojumu rīkoja Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja ziņojumus par izmeklēšanu saistībā ar datu analīzes izmantošanu un politiskajām kampaņām, un ziņojumu “Democracy disrupted” (“Iedragātā demokrātija”) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja ziņojumus par izmeklēšanu saistībā ar datu analīzes izmantošanu un politiskajām kampaņām, un ziņojumu “Democracy disrupted” (“Iedragātā demokrātija”) (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) 2018. gada 25. jūnijā sniegto liecību (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Patērētāju organizācijas (BEUC) 2018. gada 25. jūnijā sniegto liecību (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 23. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pētnieciskie žurnālisti atklāja un publiskoja liela mēroga “Facebook” lietotājdatu noplūdi saistībā ar piekļuvi, ko “Facebook” piešķīra trešo personu lietotnēm, un tai sekojošo minēto datu ļaunprātīgu izmantošanu vēlēšanu kampaņu īstenošanas nolūkos un citiem vēlāk atklātajiem personas datu aizsardzības pārkāpumiem attiecībā uz personas datiem, kurus vāc lielie sociālo tīklu uzņēmumi un kuri ir to rīcībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pētnieciskie žurnālisti atklāja un publiskoja liela mēroga “Facebook” lietotājdatu noplūdi saistībā ar piekļuvi, ko “Facebook” piešķīra trešo personu lietotnēm, un tai sekojošo minēto datu ļaunprātīgu izmantošanu vēlēšanu kampaņu īstenošanas nolūkos un citiem vēlāk atklātajiem personas datu aizsardzības pārkāpumiem attiecībā uz personas datiem, kurus vāc lielie sociālo tīklu uzņēmumi un kuri ir to rīcībā;

| B. | tā kā šie personas datu aizsardzības pārkāpumi ietekmēja cilvēkus visur pasaulē — gan Eiropas Savienības pilsoņus, gan Eiropas Savienības teritorijā dzīvojošus citu valstu pilsoņus; tā kā dažādu valstu parlamenti šajā lietā rīkoja uzklausīšanas un izmeklēšanas un publiskoja to rezultātus; |
| --- | --- |

B.

tā kā šie personas datu aizsardzības pārkāpumi ietekmēja cilvēkus visur pasaulē — gan Eiropas Savienības pilsoņus, gan Eiropas Savienības teritorijā dzīvojošus citu valstu pilsoņus; tā kā dažādu valstu parlamenti šajā lietā rīkoja uzklausīšanas un izmeklēšanas un publiskoja to rezultātus;

| C. | tā kā šie personas datu aizsardzības pārkāpumi aptvēra ilgu laiku; tā kā attiecīgie uzņēmumi pārkāpa tolaik piemērojamos ES datu aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 95/46/EK un Direktīvu 2002/58/EK; |
| --- | --- |

C.

tā kā šie personas datu aizsardzības pārkāpumi aptvēra ilgu laiku; tā kā attiecīgie uzņēmumi pārkāpa tolaik piemērojamos ES datu aizsardzības tiesību aktus, jo īpaši Direktīvu 95/46/EK un Direktīvu 2002/58/EK;

| D. | tā kā datu neatbilstīgā izmantošana, kas tika atklāta “Cambridge Analytica” skandālā, notika pirms Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) piemērošanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā datu neatbilstīgā izmantošana, kas tika atklāta “Cambridge Analytica” skandālā, notika pirms Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) piemērošanas;

| E. | tā kā “Facebook” apstiprināja, ka “Cambridge Analytica” nesaņēma nekādu informāciju par bankas kontiem, kredītkartēm vai valstspiederību; |
| --- | --- |

E.

tā kā “Facebook” apstiprināja, ka “Cambridge Analytica” nesaņēma nekādu informāciju par bankas kontiem, kredītkartēm vai valstspiederību;

| F. | tā kā “Cambridge Analytica” apgalvoja, ka datu apstrāde oficiāli tika veikta pētniecības nolūkā, bet pēc tam dati tika nodoti izmantošanai politiskos vai komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

F.

tā kā “Cambridge Analytica” apgalvoja, ka datu apstrāde oficiāli tika veikta pētniecības nolūkā, bet pēc tam dati tika nodoti izmantošanai politiskos vai komerciālos nolūkos;

| G. | tā kā attiecīgo uzņēmumu sākotnējā reakcija bija salīdzinoši neapmierinoša un nenodrošināja attiecīgajām valstu un Eiropas līmeņa iestādēm iespējas veikt pilnīgu un neatkarīgu izmeklēšanu un revīziju; |
| --- | --- |

G.

tā kā attiecīgo uzņēmumu sākotnējā reakcija bija salīdzinoši neapmierinoša un nenodrošināja attiecīgajām valstu un Eiropas līmeņa iestādēm iespējas veikt pilnīgu un neatkarīgu izmeklēšanu un revīziju;

| H. | tā kā Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji 2018. gada 22. maijā aiz slēgtām durvīm rīkoja pirmo viedokļu apmaiņu ar “Facebook” izpilddirektoru un dibinātāju Marku Zakerbergu, un šīs sanāksmes rezultātā Priekšsēdētāju konference pieprasīja Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai kopā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju, Juridisko komiteju un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rīkot visaptverošas papildu uzklausīšanas; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlamenta politisko grupu priekšsēdētāji 2018. gada 22. maijā aiz slēgtām durvīm rīkoja pirmo viedokļu apmaiņu ar “Facebook” izpilddirektoru un dibinātāju Marku Zakerbergu, un šīs sanāksmes rezultātā Priekšsēdētāju konference pieprasīja Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai kopā ar Konstitucionālo jautājumu komiteju, Juridisko komiteju un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteju rīkot visaptverošas papildu uzklausīšanas;

| I. | tā kā 2018. gada 4. jūnijā, 25. jūnijā un 2. jūlijā notika trīs uzklausīšanas par “Facebook” / “Cambridge Analytica” lietas ietekmi uz jautājumiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, vēlēšanu norisi, viltus ziņām un sociālo tīklu stāvokli tirgū, šajās uzklausīšanās piedaloties attiecīgajiem Eiropas Komisijas locekļiem, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) izpilddirektoram, EDAU, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) priekšsēdētājam, Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja priekšsēdētājam, Apvienotās Karalistes Vēlēšanu komisijas izpilddirektoram, attiecīgajiem iedzīvotājiem un korporācijai “Facebook”; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada 4. jūnijā, 25. jūnijā un 2. jūlijā notika trīs uzklausīšanas par “Facebook” / “Cambridge Analytica” lietas ietekmi uz jautājumiem, kas saistīti ar datu aizsardzību, vēlēšanu norisi, viltus ziņām un sociālo tīklu stāvokli tirgū, šajās uzklausīšanās piedaloties attiecīgajiem Eiropas Komisijas locekļiem, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) izpilddirektoram, EDAU, Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas (EDAK) priekšsēdētājam, Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja priekšsēdētājam, Apvienotās Karalistes Vēlēšanu komisijas izpilddirektoram, attiecīgajiem iedzīvotājiem un korporācijai “Facebook”;

| J. | tā kā “Facebook” atteicās uz minētajām uzklausīšanām nosūtīt attiecīgā hierarhijas līmeņa darbiniekus, kuriem būtu minēto komiteju priekšsēdētāju prasītais tehniskās lietpratības un zināšanu līmenis, tā vietā uz visām trim šīm uzklausīšanām nosūtot par sabiedriskajām attiecībām atbildīgus darbiniekus; tā kā informācijā, ko uzklausīšanā sniedza “Facebook” pārstāvji, netika precīzi raksturoti konkrētie pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem, bet sniegtas drīzāk vispārīgas atbildes; |
| --- | --- |

J.

tā kā “Facebook” atteicās uz minētajām uzklausīšanām nosūtīt attiecīgā hierarhijas līmeņa darbiniekus, kuriem būtu minēto komiteju priekšsēdētāju prasītais tehniskās lietpratības un zināšanu līmenis, tā vietā uz visām trim šīm uzklausīšanām nosūtot par sabiedriskajām attiecībām atbildīgus darbiniekus; tā kā informācijā, ko uzklausīšanā sniedza “Facebook” pārstāvji, netika precīzi raksturoti konkrētie pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem, bet sniegtas drīzāk vispārīgas atbildes;

| K. | tā kā EDAU savā Atzinumā Nr. 3/2018 vairākkārt pauž bažas par manipulāciju tiešsaistē un personas datiem; tā kā EDAU arī argumentē, ka, lai tirgus dalībniekus, kuriem tirgū ir dominējošs stāvoklis, varētu saukt pie atbildības, kā arī lai varētu aizsargāt demokrātiju pret pārmērīgu tirgus ietekmi, izšķirīga nozīme ir konkurences tiesībām; tā kā, novērtējot iespējamo ļaunprātību, kuras cēlonis ir tādu uzņēmumu dominējošs stāvoklis vai apvienošanās, kuri var būt uzkrājuši ievērojamu varu pār informāciju, vajadzētu pilnīgāk atspoguļot fizisko personu intereses; |
| --- | --- |

K.

tā kā EDAU savā Atzinumā Nr. 3/2018 vairākkārt pauž bažas par manipulāciju tiešsaistē un personas datiem; tā kā EDAU arī argumentē, ka, lai tirgus dalībniekus, kuriem tirgū ir dominējošs stāvoklis, varētu saukt pie atbildības, kā arī lai varētu aizsargāt demokrātiju pret pārmērīgu tirgus ietekmi, izšķirīga nozīme ir konkurences tiesībām; tā kā, novērtējot iespējamo ļaunprātību, kuras cēlonis ir tādu uzņēmumu dominējošs stāvoklis vai apvienošanās, kuri var būt uzkrājuši ievērojamu varu pār informāciju, vajadzētu pilnīgāk atspoguļot fizisko personu intereses;

| L. | tā kā 29. panta darba grupa savā 2017. gada 3. oktobra atzinumā norādīja, ka profilēšana un automatizēta lēmumu pieņemšana var radīt ievērojamus riskus fizisku personu tiesībām un brīvībām, kuru dēļ nepieciešami pienācīgi aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā 29. panta darba grupa savā 2017. gada 3. oktobra atzinumā norādīja, ka profilēšana un automatizēta lēmumu pieņemšana var radīt ievērojamus riskus fizisku personu tiesībām un brīvībām, kuru dēļ nepieciešami pienācīgi aizsardzības pasākumi;

| M. | tā kā EDAK priekšsēdētājs uzsvēra, ka “Facebook” / “Cambridge Analytica” lietas notikumi norisinājās pirms VDAR stāšanās spēkā, tāpēc šajā lietā nepiemēro VDAR noteikto sistēmu, kas paredz vadošās uzraudzības iestādes iesaistīšanos; tā kā minētās izmeklēšanas vadīja Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs; |
| --- | --- |

M.

tā kā EDAK priekšsēdētājs uzsvēra, ka “Facebook” / “Cambridge Analytica” lietas notikumi norisinājās pirms VDAR stāšanās spēkā, tāpēc šajā lietā nepiemēro VDAR noteikto sistēmu, kas paredz vadošās uzraudzības iestādes iesaistīšanos; tā kā minētās izmeklēšanas vadīja Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs;

| N. | tā kā “Facebook” atzina, ka noslēdza līgumu ar lietotņu izstrādātāju, iepriekš nepārbaudot tā noteikumus, kuri paredzēja paturēt izstrādātāja tiesības izpaust personas datus trešām personām; tā kā šai neuzmanībai bija smagas sekas, un šāda prakse bija nelikumīga arī saskaņā ar tolaik piemērojamo datu aizsardzības režīmu; |
| --- | --- |

N.

tā kā “Facebook” atzina, ka noslēdza līgumu ar lietotņu izstrādātāju, iepriekš nepārbaudot tā noteikumus, kuri paredzēja paturēt izstrādātāja tiesības izpaust personas datus trešām personām; tā kā šai neuzmanībai bija smagas sekas, un šāda prakse bija nelikumīga arī saskaņā ar tolaik piemērojamo datu aizsardzības režīmu;

| O. | tā kā pašlaik norisinās sarunas par E-privātuma regulu; |
| --- | --- |

O.

tā kā pašlaik norisinās sarunas par E-privātuma regulu;

| P. | tā kā EDAK norādīja, ka VDAR paredzētā konsekvences mehānisma ietvaros tiek izskatītas apmēram 100 pārrobežu lietas; tā kā šis mehānisms koordinē valstu datu aizsardzības iestāžu darbības, lai nodrošinātu kopēju pieeju ES datu aizsardzības tiesību aktu izpildes panākšanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā EDAK norādīja, ka VDAR paredzētā konsekvences mehānisma ietvaros tiek izskatītas apmēram 100 pārrobežu lietas; tā kā šis mehānisms koordinē valstu datu aizsardzības iestāžu darbības, lai nodrošinātu kopēju pieeju ES datu aizsardzības tiesību aktu izpildes panākšanā;

| Q. | tā kā sociālais tīkls “Facebook”, kas ir privātuma vairoga parakstītājs, ir apstiprinājis, ka līdz pat 2,7 miljonu ES iedzīvotāju dati bija starp tiem datiem, kurus neatbilstoši izmantojis politisko konsultāciju uzņēmums “Cambridge Analytica”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sociālais tīkls “Facebook”, kas ir privātuma vairoga parakstītājs, ir apstiprinājis, ka līdz pat 2,7 miljonu ES iedzīvotāju dati bija starp tiem datiem, kurus neatbilstoši izmantojis politisko konsultāciju uzņēmums “Cambridge Analytica”;

| R. | tā kā 2018. gada 28. septembrī korporācija “Facebook” paziņoja, ka tās sistēmas ir cietušas ārējā uzbrukumā, kurā uzbrucēji izmantoja ievainojamību, kas skāra 50 miljonu “Facebook” lietotāju kontu piekļuves pilnvaras, un tā kā Īrijas Datu aizsardzības komisija un citas datu aizsardzības iestādes ir sākušas izmeklēšanas par šiem faktiem, lai novērtētu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2018. gada 28. septembrī korporācija “Facebook” paziņoja, ka tās sistēmas ir cietušas ārējā uzbrukumā, kurā uzbrucēji izmantoja ievainojamību, kas skāra 50 miljonu “Facebook” lietotāju kontu piekļuves pilnvaras, un tā kā Īrijas Datu aizsardzības komisija un citas datu aizsardzības iestādes ir sākušas izmeklēšanas par šiem faktiem, lai novērtētu atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem;

| S. | tā kā ASV Federālās tirdzniecības komisija pašlaik izmeklē, vai korporācija “Facebook” ir pārkāpusi privātuma jomā dotos solījumus, tostarp nodrošināt atbilstību privātuma vairoga prasībām, vai arī tā ir veikusi negodīgas darbības, kas rada būtisku kaitējumu patērētājiem, pārkāpjot Likumu par Federālās tirdzniecības komisiju (FTC) un iepriekš 2011. gadā starp FTC un “Facebook” panākto vienošanos; |
| --- | --- |

S.

tā kā ASV Federālās tirdzniecības komisija pašlaik izmeklē, vai korporācija “Facebook” ir pārkāpusi privātuma jomā dotos solījumus, tostarp nodrošināt atbilstību privātuma vairoga prasībām, vai arī tā ir veikusi negodīgas darbības, kas rada būtisku kaitējumu patērētājiem, pārkāpjot Likumu par Federālās tirdzniecības komisiju (FTC) un iepriekš 2011. gadā starp FTC un “Facebook” panākto vienošanos;

| T. | tā kā četras patērētāju organizācijas Beļģijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē pret “Facebook” ir cēlušas kolektīvo prasību, pieprasot samaksāt finansiālu kompensāciju ietekmētajiem “Facebook” lietotājiem savā attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

T.

tā kā četras patērētāju organizācijas Beļģijā, Itālijā, Spānijā un Portugālē pret “Facebook” ir cēlušas kolektīvo prasību, pieprasot samaksāt finansiālu kompensāciju ietekmētajiem “Facebook” lietotājiem savā attiecīgajā valstī;

| U. | tā kā BEUC savā 2018. gada 25. jūnijā sniegtajā liecībā norādīja, ka ir jānodrošina platformas atbildība par trešo personu piekļuvi personas datiem; tā kā BEUC savos apsvērumos arī apgalvo, ka uzņēmumiem būtu jādara vairāk, lai nodrošinātu stabilas pārskatatbildības struktūras attiecībā uz partneru piekļuvi personas datiem un šo datu tālāku izmantošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā BEUC savā 2018. gada 25. jūnijā sniegtajā liecībā norādīja, ka ir jānodrošina platformas atbildība par trešo personu piekļuvi personas datiem; tā kā BEUC savos apsvērumos arī apgalvo, ka uzņēmumiem būtu jādara vairāk, lai nodrošinātu stabilas pārskatatbildības struktūras attiecībā uz partneru piekļuvi personas datiem un šo datu tālāku izmantošanu;

| V. | tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja veiktā izmeklēšana aptvēra arī saikni starp “Cambridge Analytica”, tā mātesuzņēmumu “SCL Elections Limited” un “Aggregate IQ”, un tajā ir izteikti apgalvojumi, ka abas minētās puses, iespējams, ir neatbilstīgi izmantojušas no “Facebook” iegūtos personas datus Apvienotās Karalistes referendumā par dalību ES, un šos datus izmantojušas, lai ietekmētu vēlētājus 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās; tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs savu izmeklēšanu galvenokārt veica saskaņā ar 1998. gada Datu aizsardzības likumu un 2003. gada Noteikumiem par privātumu un elektroniskajiem sakariem (PECR), vienlaikus paredzot, ka uz apskatāmo situāciju vēlāk vajadzības gadījumā var tikt attiecināta arī VDAR; |
| --- | --- |

V.

tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra biroja veiktā izmeklēšana aptvēra arī saikni starp “Cambridge Analytica”, tā mātesuzņēmumu “SCL Elections Limited” un “Aggregate IQ”, un tajā ir izteikti apgalvojumi, ka abas minētās puses, iespējams, ir neatbilstīgi izmantojušas no “Facebook” iegūtos personas datus Apvienotās Karalistes referendumā par dalību ES, un šos datus izmantojušas, lai ietekmētu vēlētājus 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās; tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs savu izmeklēšanu galvenokārt veica saskaņā ar 1998. gada Datu aizsardzības likumu un 2003. gada Noteikumiem par privātumu un elektroniskajiem sakariem (PECR), vienlaikus paredzot, ka uz apskatāmo situāciju vēlāk vajadzības gadījumā var tikt attiecināta arī VDAR;

| W. | tā kā Apvienotās Karalistes Pārstāvju palātas Īpašā kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta komiteja uzklausīšanā ieguva pierādījumus, kas liecināja par Krievijas iejaukšanos vēlēšanās Eiropas Savienībā, un aicināja atbildīgās valsts iestādes izmeklēt šos apgalvojumus; tā kā ASV 2017. gada maijā, lai izmeklētu Krievijas iejaukšanos 2016. gada prezidenta vēlēšanās un ar to saistītos jautājumus, tika iecelts īpašais prokurors, un tā kā šī izmeklēšana turpinās; |
| --- | --- |

W.

tā kā Apvienotās Karalistes Pārstāvju palātas Īpašā kultūras, plašsaziņas līdzekļu un sporta komiteja uzklausīšanā ieguva pierādījumus, kas liecināja par Krievijas iejaukšanos vēlēšanās Eiropas Savienībā, un aicināja atbildīgās valsts iestādes izmeklēt šos apgalvojumus; tā kā ASV 2017. gada maijā, lai izmeklētu Krievijas iejaukšanos 2016. gada prezidenta vēlēšanās un ar to saistītos jautājumus, tika iecelts īpašais prokurors, un tā kā šī izmeklēšana turpinās;

| X. | tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir nosūtījis “Facebook” paziņojumu par nodomu uzlikt naudas sodu 500 000 GBP apmērā par pārredzamības trūkumu un drošības problēmām saistībā ar datu vākšanu, kas ir 1998. gada Datu aizsardzības likumā paredzētā pirmā un septītā datu aizsardzības principa pārkāpums; |
| --- | --- |

X.

tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir nosūtījis “Facebook” paziņojumu par nodomu uzlikt naudas sodu 500 000 GBP apmērā par pārredzamības trūkumu un drošības problēmām saistībā ar datu vākšanu, kas ir 1998. gada Datu aizsardzības likumā paredzētā pirmā un septītā datu aizsardzības principa pārkāpums;

| Y. | tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs jau ir izsniedzis 23 informatīvus paziņojumus 17 dažādām organizācijām un privātpersonām, tostarp “Facebook”2018. gada 23. februārī, lai pieprasītu no organizācijām informāciju strukturētā veidā; tā kā “Facebook”2018. gada 18. maijā apstiprināja, ka “Aggregate IQ” izstrādāja un dažos gadījumos izvietoja reklāmas Ziemeļīrijas Demokrātiskās unionistu partijas (Democratic Unionist Party — DUP) kampaņas “Vote to Leave”, “Vote Leave”, “BeLeave” un “Veterans for Britain” vārdā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs jau ir izsniedzis 23 informatīvus paziņojumus 17 dažādām organizācijām un privātpersonām, tostarp “Facebook”2018. gada 23. februārī, lai pieprasītu no organizācijām informāciju strukturētā veidā; tā kā “Facebook”2018. gada 18. maijā apstiprināja, ka “Aggregate IQ” izstrādāja un dažos gadījumos izvietoja reklāmas Ziemeļīrijas Demokrātiskās unionistu partijas (Democratic Unionist Party — DUP) kampaņas “Vote to Leave”, “Vote Leave”, “BeLeave” un “Veterans for Britain” vārdā;

| Z. | tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir paudis bažas par lietotājiem pieejamo informāciju, par datu avotiem un lietotājiem piedāvāto kontroles iespēju pieejamību un pārredzamību; tā kā vienlaikus Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs arī norādīja, ka kopumā informācija par privātumu un “Facebook” nodrošinātās kontroles iespējas reāli neinformē lietotājus par viņu personiskās informācijas iespējamajiem izmantošanas veidiem; tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir izteicis bažas par gadījumiem, kad datiem tika piekļūts no “Facebook” platformas, bet tie tika izmantoti nolūkiem, kādos tos nebija paredzēts izmantot vai kādus datu subjekti nebūtu pamatoti sagaidījuši; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir paudis bažas par lietotājiem pieejamo informāciju, par datu avotiem un lietotājiem piedāvāto kontroles iespēju pieejamību un pārredzamību; tā kā vienlaikus Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs arī norādīja, ka kopumā informācija par privātumu un “Facebook” nodrošinātās kontroles iespējas reāli neinformē lietotājus par viņu personiskās informācijas iespējamajiem izmantošanas veidiem; tā kā Apvienotās Karalistes Informācijas komisāra birojs ir izteicis bažas par gadījumiem, kad datiem tika piekļūts no “Facebook” platformas, bet tie tika izmantoti nolūkiem, kādos tos nebija paredzēts izmantot vai kādus datu subjekti nebūtu pamatoti sagaidījuši;

| AA. | tā kā Apvienotās Karalistes Vēlēšanu komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka Apvienotās Karalistes politiskās partijas 2017. gadā tiešai reklamēšanai sociālajā tīklā “Facebook” iztērēja 3,2 miljonus GBP; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Apvienotās Karalistes Vēlēšanu komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka Apvienotās Karalistes politiskās partijas 2017. gadā tiešai reklamēšanai sociālajā tīklā “Facebook” iztērēja 3,2 miljonus GBP;

| AB. | tā kā sociālie tīkli ir svarīga politisko partiju un publisko iestāžu platforma, kas ļauj tiem sazināties ar iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā sociālie tīkli ir svarīga politisko partiju un publisko iestāžu platforma, kas ļauj tiem sazināties ar iedzīvotājiem;

| AC. | tā kā globālajām tiešsaistes platformām ir jārisina problēma, proti, kā iedarbīgi cīnīties ar nepatiesām ziņām, ņemot vērā dažādos draudus un plašsaziņas līdzekļu vidi dažādās valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

AC.

tā kā globālajām tiešsaistes platformām ir jārisina problēma, proti, kā iedarbīgi cīnīties ar nepatiesām ziņām, ņemot vērā dažādos draudus un plašsaziņas līdzekļu vidi dažādās valstīs un reģionos;

| AD. | tā kā datu analīze un algoritmi arvien vairāk ietekmē informāciju, kas pieejama iedzīvotājiem; tā kā šādas metodes, ja tās izmanto ļaunprātīgi, var apdraudēt pamattiesības uz informāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā datu analīze un algoritmi arvien vairāk ietekmē informāciju, kas pieejama iedzīvotājiem; tā kā šādas metodes, ja tās izmanto ļaunprātīgi, var apdraudēt pamattiesības uz informāciju, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu;

| AE. | tā kā algoritmiskā pārskatatbildība un pārredzamība ir būtisks aspekts pienācīgas informācijas un skaidras izpratnes par personas datu apstrādi nodrošināšanā fiziskām personām; tā kā šiem elementiem vajadzētu nozīmēt tādu tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošanu, ar kuriem nodrošina pārredzamību, automatizētas lēmumu pieņemšanas nediskriminējošu raksturu un to, ka tiek aizliegta indivīdu uzvedības iespējamības aprēķināšana; tā kā pārredzamībai būtu jādod personām jēgpilna informācija par procesā ietverto loģiku, tā nozīmīgumu un paredzamajām sekām; tā kā šeit būtu jāietver informācija par datiem, ko izmanto apmācībai lielo datu analīzē, un jāļauj iedzīvotājiem izprast un uzraudzīt lēmumus, kas viņus ietekmē; |
| --- | --- |

AE.

tā kā algoritmiskā pārskatatbildība un pārredzamība ir būtisks aspekts pienācīgas informācijas un skaidras izpratnes par personas datu apstrādi nodrošināšanā fiziskām personām; tā kā šiem elementiem vajadzētu nozīmēt tādu tehnisko un operatīvo pasākumu īstenošanu, ar kuriem nodrošina pārredzamību, automatizētas lēmumu pieņemšanas nediskriminējošu raksturu un to, ka tiek aizliegta indivīdu uzvedības iespējamības aprēķināšana; tā kā pārredzamībai būtu jādod personām jēgpilna informācija par procesā ietverto loģiku, tā nozīmīgumu un paredzamajām sekām; tā kā šeit būtu jāietver informācija par datiem, ko izmanto apmācībai lielo datu analīzē, un jāļauj iedzīvotājiem izprast un uzraudzīt lēmumus, kas viņus ietekmē;

| AF. | tā kā “Facebook”2018. gada 2. jūlija sanāksmē ar Eiropas komisāriem solīja sadarboties un nodrošināt neatkarīgiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem piekļuvi datiem par iespējamo manipulāciju vēlēšanu procesā, |
| --- | --- |

AF.

tā kā “Facebook”2018. gada 2. jūlija sanāksmē ar Eiropas komisāriem solīja sadarboties un nodrošināt neatkarīgiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem piekļuvi datiem par iespējamo manipulāciju vēlēšanu procesā,

| 1. | sagaida, ka visas tiešsaistes platformas nodrošinās pilnīgu atbilstību ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, proti, VDAR un Direktīvai 2002/58/EK (E-privātuma direktīvai), un palīdzēs lietotājiem izprast, kā viņu personas dati tiek apstrādāti mērķtiecīgas reklamēšanas modelī un ka viņiem ir pieejami efektīvi kontroles pasākumi, kas ietver atsevišķu piekrišanas sniegšanu dažādiem apstrādes nolūkiem un lielāku pārredzamību saistībā ar privātuma iestatījumiem un privātuma paziņojumu noformējumu un redzamību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ES datu aizsardzības tiesību aktos paredzēto atbrīvojumu attiecībā uz pētniecību nekādā gadījumā nedrīkst izmantot kā likuma apiešanas līdzekli datu neatbilstīgas izmantošanas nolūkos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai sociālā tīkla “Facebook” paziņojumu, ka tas izmanto vienīgi datus par personām, kuras nav “Facebook” lietotāji, lai izveidotu kopsavilkuma datu kopas, no kurām tas iegūst secinājumus par to, kā tiek izmantots pakalpojums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka vajadzīga daudz lielāka algoritmiskā atbildība un pārredzamība attiecībā uz datu apstrādi un analīzi privātajā un publiskajā sektorā un jebkādiem citiem dalībniekiem, kuri izmanto datu analīzi, — kas ir svarīgs līdzeklis, lai garantētu, ka fiziskās personas ir pienācīgi informēta par viņu personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka digitālajā laikmetā vēlēšanu tiesību akti ir jāpielāgo jaunajai digitālajai realitātei, un ierosina, ka vēlēšanu standarta (“bezsaistes”) drošības pasākumi, piemēram, noteikumi, kas piemērojami politiskajai komunikācijai vēlēšanu periodā, vēlēšanu kampaņas budžeta pārredzamība un ierobežojumi, prasība ievērot priekšvēlēšanu klusuma periodus un vienlīdzīga attieksme pret kandidātiem ir jāpiemēro arī tiešsaistē; uzskata, ka dalībvalstīm elektronisku vēlēšanu un reklāmas kampaņu īstenošanas vajadzībām vajadzētu ieviest obligātu digitālo nospiedumu sistēmu un īstenot Komisijas ieteikumu, kura mērķis ir palielināt apmaksātas politiskās reklāmas un komunikācijas pārredzamību; uzsver, ka jebkāda veida politiskajai reklāmai būtu jāietver viegli pieejama un saprotama informācija par izdevējorganizāciju un par personu, kas ir juridiski atbildīga par reklāmas izdevumiem, lai būtu skaidrs, kas finansē kampaņu, kā dažādās dalībvalstīs jau paredz spēkā esošās prasības attiecībā uz politisko kampaņu iespiedmateriāliem; ir pārliecināts, ka Savienības pilsoņiem vajadzētu spēt tiešsaistē viegli atpazīt apmaksātas politiskās reklāmas un komunikāciju un partiju, fondu vai organizāciju, kas ir to iniciators; uzstāj arī, ka pārredzamībā jāietver arī pilnīgas informācijas sniegšana par konkrētās politiskās reklāmas mērķauditorijas grupas atlases kritērijiem un paredzamo lielumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka “Facebook” ir atjauninājis privātuma iestatījumus, kas tagad sniedz lietotājiem iespēju atteikties no mērķtiecīgas komunikācijas, tostarp no tādas reklāmas demonstrēšanas, kas balstīta uz informāciju, kura iegūta no trešām personām, un “Facebook” savāktās personiskās informācijas izmantošanu nolūkā demonstrēt reklāmas citās tīmekļa vietnēs vai platformās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | iesaka visām tiešsaistes platformām nošķirt savu tiešsaistes reklāmas produktu izmantošanu pēc nolūka, proti, politiska vai komerciāla; atgādina, ka personas datu apstrādei politisko reklāmu vajadzībām ir nepieciešams atsevišķs, ar reklamēšanu komerciālos nolūkos nesaistīts, juridiskais pamatojums; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka prasība apliecināt politiskās reklāmas identitāti, atrašanās vietu un finansētāju, ko “Facebook” nesen ieviesis ASV, ir laba iniciatīva, kas uzlabos pārredzamību un veicinās cīņu pret ārvalstu dalībnieku īstenotu iejaukšanos vēlēšanu norisē; mudina “Facebook” ieviest tādas pašas prasības attiecībā uz politisko reklāmu arī Eiropā; aicina dalībvalstis attiecīgi pielāgot savus vēlēšanu tiesību aktus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka būtu jāaizliedz profilēšana politiskos un ar vēlēšanām saistītos nolūkos un profilēšana, kas balstīta uz personas rīcību tiešsaistē, kas var atklāt politiskās prioritātes, piemēram, uz darbībām, kas veiktas ar politiskas tematikas saturu, ciktāl saskaņā ar ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā tās atsaucas uz politisko vai filozofisko nostāju, un uzskata, ka sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām būtu jāuzrauga, vai šāda prakse tiek piekopta, un, ja tā ir, jāuzņemas iniciatīva un par to jāinformē iestādes; uzskata arī, ka uz citu veidu datiem, piemēram, sociālekonomiskiem vai demogrāfiskiem faktoriem, balstīta profilēšana būtu jāaizliedz; aicina politiskās partijas un citus vēlēšanās iesaistītus dalībniekus atturēties no profilēšanas izmantošanas politiskos un ar vēlēšanām saistītos nolūkos; aicina politiskās partijas būt pārredzamām saistībā ar tiešsaistes platformu un datu izmantošanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par Komisijas ierosinātajiem pasākumiem brīvu un taisnīgu Eiropas Parlamenta vēlēšanu nodrošināšanai, jo īpaši tiesību aktu grozījumu, ar ko paredzēti stingrāki Eiropas politisko partiju finansēšanas noteikumi un radīta iespēja piemērot finansiālas sankcijas par datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, kas veikti nolūkā apzināti ietekmēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātus; atgādina, ka uz personas datu apstrādi, ko Eiropas Savienībā veic politiskās partijas, attiecas VDAR, un ka šajā tiesību aktā ietverto principu, tiesību un pienākumu pārkāpuma gadījumā tiktu piemēroti papildu naudas sodi un sankcijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka iejaukšanās vēlēšanās ir milzīgs apdraudējums demokrātijai, kura novēršanai nepieciešami kopīgi centieni, kuros jāiesaista pakalpojumu sniedzēji, regulatori un politiskie dalībnieki un partijas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē dokumentu kopumu par Eiropas Parlamenta vēlēšanu priekšdarbiem, ko Komisija iesniedza 2018. gada 12. septembrī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina “Facebook” doto solījumu nodrošināt neatkarīgiem akadēmisko aprindu pārstāvjiem piekļuvi datiem par iespējamo manipulāciju vēlēšanu procesā un sagaida, ka līdz 2018. gada beigām saņems informāciju par galvenajiem konstatējumiem un ierosinātajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pieņem zināšanai darbības, ko “Facebook” ir veicis, lai novērstu datu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp tādu lietotņu atspējošanu vai aizliegšanu, par kurām ir aizdomas, ka tās neatbilstīgi izmanto lietotāju datus; sagaida, ka “Facebook”, reaģējot uz ziņojumiem par aizdomīgām vai ļaunprātīgām lietotnēm, rīkosies ātri un pirmkārt nemaz neļaus šādas lietotnes platformā izvietot; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas nav tikai pasīvas platformas, kurās tiek tikai apkopots lietotāju radīts saturs, norādot, ka šādu uzņēmumu darbības jomu un nozīmi ir paplašinājusi tehnoloģiju attīstība, tostarp uz algoritmiem balstītas reklamēšanas un satura publicēšanas iespēju parādīšanās; attiecīgi secina, ka šī jaunā loma būtu jāatspoguļo regulējuma jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ar nožēlu norāda, ka “Facebook” uz uzklausīšanām nevēlējās nosūtīt attiecīgā kompetences un hierarhijas līmeņa darbiniekus, un norāda, ka šāda pieeja kaitē Eiropas pilsoņu uzticībai sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām; pauž nožēlu par to, ka Marks Zakerbergs nevēlējās piedalīties atklātā uzklausīšanā ar Eiropas Parlamenta deputātiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka “Facebook” ir ne tikai ļaunprātīgi izmantojis ES iedzīvotāju uzticēšanos, bet arī pārkāpis ES tiesību aktus, un atgādina, ka “Facebook” pārstāvis rīkotajās uzklausīšanās apstiprināja, ka “Facebook” bija zināmi lietotnes “This is your digital life” noteikumi un ka lietotnes savāktie dati tiks nosūtīti trešām personām; secina, ka “Facebook” apzināti noslēdza līgumu ar lietotņu izstrādātāju, kurš atklāti deklarēja, ka patur tiesības izpaust personas datus trešām personām; secina arī, ka “Facebook” ir minēto personas datu pārzinis un tāpēc ir juridiski atbildīgs, kad tas slēdz līgumu ar apstrādātāju, kas pārkāpj ES datu aizsardzības tiesību aktus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņem vērā uzlabojumus privātuma jomā, ko “Facebook” ir veicis pēc “Facebook” / “Cambridge Analytica” skandāla, bet atgādina, ka “Facebook” solīja veikt pilnīgu iekšējo revīziju, par kuru Eiropas Parlaments vēl nav ticis informēts, un iesaka “Facebook” veikt būtiskas izmaiņas platformā, lai nodrošinātu tās atbilstību ES datu aizsardzības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina “Facebook” atļaut un nodrošināt iespējas ENISA un EDAK savu attiecīgo pilnvaru robežās veikt pilnīgu un neatkarīgu “Facebook” platformas revīziju, un iesniegt šādas revīzijas konstatējumus Komisijai, Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem; uzskata, ka arī citām lielām platformām būtu jāveic šāda revīzija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, cik steidzami ir nepieciešams cīnīties pret visiem mēģinājumiem manipulēt ar ES vēlēšanām un nostiprināt sociālo plašsaziņas līdzekļu platformām piemērojamos noteikumus saistībā ar reklāmas ienākumu gūšanas iespēju mazināšanu tiem kontiem un tīmekļa vietnēm, kuras izplata dezinformāciju; atzinīgi vērtē atsevišķos ceļvežus, kuros izklāstītas konkrētās darbības dezinformācijas apkarošanai visās ES dalībvalstīs, un ko tiešsaistes platformas un reklāmas nozares pārstāvji iesniedza Komisijai 2018. gada 16. oktobrī; mudina tiešsaistes platformas marķēt saturu, ko kopīgo robotprogrammatūra, piemērojot pārredzamus noteikumus, paātrināt viltus kontu dzēšanu, ievērot tiesas rīkojumus, ar kuriem prasa sniegt informāciju par tiem, kas rada nelikumīgus materiālus, un sadarboties ar neatkarīgiem faktu pārbaudītājiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem, lai plašā mērogā informētu lietotājus par dezinformāciju, kā arī nodrošināt korekcijas, ja tādas ir pieejamas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina visas tiešsaistes platformas, kas politiskajām partijām un kampaņām sniedz reklāmas pakalpojumus, savu pārdošanas nodaļu atbalsta darbinieku vidū ietvert speciālistus, kuri varētu politiskajām partijām un kampaņām sniegt konkrētus padomus par pārredzamību un atbildību attiecībā uz to, kā nepieļaut personas datu izmantošanu mērķtiecīgā komunikācijā ar lietotājiem; aicina visas tiešsaistes platformas, kas atļauj reklāmas pakalpojumu pircējiem veikt zināmu atlasi, sniegt juridiskas konsultācijas par šo pircēju kā datu kopīgo pārziņu atbildību, ņemot vērā ES Tiesas spriedumu Lietā Nr. C-210/16; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina visas tiešsaistes platformas attiecībā uz politisko reklāmu steidzami ieviest plānotās pārredzamības funkcijas, kurās būtu jāietver apspriešanās par šiem rīkiem ar valsts iestādēm, kuras atbildīgas par vēlēšanu novērošanu un norises kontroli, un šo iestāžu veikta minēto rīku izvērtēšana; uzstāj, ka šāda politiska un priekšvēlēšanu reklāma nebūtu jāīsteno, balstoties uz atsevišķu lietotāju profiliem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis pielāgot vēlēšanu noteikumus tiešsaistē īstenotu kampaņu specifikai, tostarp noteikumus par finansējumu, priekšvēlēšanu klusuma periodiem un plašsaziņas līdzekļu un dezinformācijas lomu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | iesaka paredzēt prasību, ka pēc referenduma kampaņām būtu jāveic trešās personas revīzijas, lai nodrošinātu, ka kampaņu rīcībā esošie personas dati tiek izdzēsti vai, gadījumā, ja tie ir tikuši kopīgoti, ka ir saņemta attiecīga piekrišana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina “Facebook” uzlabot pārredzamību, lai lietotāji varētu saprast, kā un kāpēc kāda politiskā partija vai kampaņa ar viņiem var mērķtiecīgi sazināties; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka datu aizsardzības iestādēm vajadzētu nodrošināt finansējumu, kas nepieciešams, lai tās varētu uzkrāt tādas pašas specializētās zināšanas, kādas ir organizācijām, kuru darbību tās pārbauda; aicina dalībvalstis parūpēties par to, ka datu aizsardzības iestādēm tiek nodrošināti personāla, tehniskie un finanšu resursi, kas nepieciešami, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus un īstenot savas pilnvaras, kā prasīts VDAR 52. pantā; mudina Komisiju rūpīgi pārbaudīt, kā dalībvalstis pilda savu pienākumu nodrošināt šo resursu pieejamību, un vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka “Facebook” ir pašsertificēta organizācija ES un ASV privātuma vairoga satvarā un tādējādi ir guvusi labumu no lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību, kas ir juridiskais pamats personas datu nosūtīšanai no Eiropas Savienības uz Amerikas Savienotajām Valstīm un turpmākai apstrādei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina par savu 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātā aizsardzības līmeņa pietiekamību, un, ņemot vērā to, ka “Facebook” ir atzinis, ka ir notikuši būtiski privātuma aizsardzības pārkāpumi, aicina ASV iestādes, kas ir atbildīgas par privātuma vairoga prasību izpildes nodrošināšanu, nekavējoties rīkoties, pilnībā ievērojot izteiktās garantijas un apņemšanās, lai tiktu ievērots pašreizējais privātuma vairoga regulējums, un vajadzības gadījumā šādus uzņēmumus svītrot no privātuma vairoga saraksta; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada jūnijā no privātuma vairoga saraksta tika izsvītrots uzņēmums “Cambridge Analytica”; aicina arī kompetentās ES datu aizsardzības iestādes izmeklēt šādus atklājumus un vajadzības gadījumā atlikt vai aizliegt datu nosūtīšanu privātuma vairoga ietvaros; sagaida, ka FTC kā atbildīgā ASV iestāde iesniegs Komisijai detalizētu kopsavilkumu par tās konstatējumiem pēc tam, kad tā būs pabeigusi savu izmeklēšanu par datu aizsardzības pārkāpumu, kurā iesaistīti uzņēmumi “Facebook” un “Cambridge Analytica”, un veiks atbilstošus, efektīvus un atturošus pasākumus noteikumu izpildes nodrošināšanai pret iesaistītajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu, ka ASV nav ievērojušas termiņu, kurā bija prasīts nodrošināt pilnīgu atbilstību privātuma vairoga prasībām, proti, 2018. gada 1. septembris; tāpēc uzskata, ka Komisija nav rīkojusies saskaņā ar VDAR 45. panta 5. punktu; tāpēc atbilstīgi Parlamenta 2018. gada 5. jūlija rezolūcijai par ES un ASV privātuma vairoga nodrošinātā aizsardzības līmeņa pietiekamību mudina Komisiju apturēt privātuma vairoga darbību, kamēr ASV iestādes neievēro tā prasības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka personas datu neatbilstīga izmantošana ietekmē miljardiem cilvēku pamattiesības visā pasaulē; uzskata, ka VDAR un E-privātuma direktīva paredz visaugstākos aizsardzības standartus; pauž nožēlu par to, ka “Facebook” nolēma uz 1,5 miljardiem lietotāju, kas nav ES iedzīvotāji, neattiecināt VDAR un E-privātuma direktīvā paredzētos aizsardzības standartus; apšauba šādas rīcības likumību; mudina visas tiešsaistes platformas piemērot VDAR (un E-privātuma) standartus visiem saviem pakalpojumiem neatkarīgi no tā, kur tos piedāvā, jo augstu personas datu aizsardzības līmeni arvien biežāk uzskata par konkurences priekšrocību; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju modernizēt konkurences noteikumus, lai tie atspoguļotu digitālo realitāti, un izvērtēt sociālo plašsaziņas līdzekļu platformu uzņēmējdarbības modeli un to iespējamo monopolstāvokli, pienācīgi ņemot vērā faktu, ka šāds monopolstāvoklis varētu neatbilst ierastajiem kritērijiem, bet drīzāk varētu pastāvēt zīmola īpatnību un glabāto personas datu apjoma dēļ, un veikt vajadzīgos pasākumus, lai situāciju labotu; aicina Komisiju ierosināt grozījumus Eiropas Elektronisko sakaru kodeksā, paredzot prasību “over-the-top” (OTT) sakaru pakalpojumu sniedzējiem nodrošināt savienojamību ar citiem sakaru veidiem, lai OTT sakaru lietotāji nebūtu no tiem norobežoti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa Eiropas Parlamentam, Komisijai, Padomei un visām citām Eiropas Savienības iestādēm, aģentūrām un struktūrām nodrošināt, ka to attiecīgajās tīmekļa vietnēs izmantotās sociālo plašsaziņas līdzekļu lapas un analītiskie un tirgvedības instrumenti nekādā veidā nepakļauj riskam iedzīvotāju personas datus; iesaka tām šajā perspektīvā izvērtēt savu pašreizējo komunikācijas politiku, kā rezultātā tās var apsvērt iespēju slēgt savus “Facebook” kontus kā nepieciešamu nosacījumu, lai aizsargātu ikvienas personas datus, kas ar tām sazinās; uzdod savam komunikācijas departamentam stingri ievērot EDAU Vadlīnijas par to personas datu aizsardzību, ko apstrādā ES iestāžu nodrošinātajos tīmekļa pakalpojumos (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka nākamajai Eiropas Komisijai būtu vienam no komisāriem īpaši jāuztic privātuma un datu aizsardzības portfelis, lai šis komisārs aktīvi strādātu ar partneriem no ES un ārpus tās un nodrošinātu, ka visi tiesību aktu priekšlikumi pilnībā atbilst ES tiesību aktu kopumam privātuma un datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mudina Padomi rast izeju no strupceļa sarunās par E-privātuma regulu un beidzot panākt vienošanos ar Parlamentu, nemazinot aizsardzības līmeni, ko pašlaik nodrošina E-privātuma direktīva, lai nodrošinātu pilsoņu tiesību aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz lietotāju aizsardzību pret informācijas mērķtiecīgu virzīšanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prasa Komisijai veikt revīziju par reklāmas nozares darbībām sociālajos plašsaziņas līdzekļos un ierosināt tiesību aktus, ja šī nozare un iesaistītās puses nevar vienoties par brīvprātīgu rīcības kodeksu ar preventīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina datu aizsardzības iestādes valsts un Eiropas līmenī veikt pilnīgu izmeklēšanu par “Facebook” un tā pašreizējo praksi, lai varētu paļauties uz VDAR jauno konsekvences mehānismu un sagatavotu piemērotu un efektīvu Eiropas regulējuma izpildes nodrošināšanas mehānisma reakciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai novērstu vēlēšanu rīkošanai izmantoto tīklu un informācijas sistēmu drošības riskus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar trešām pusēm, tostarp plašsaziņas līdzekļiem, tiešsaistes platformām un informācijas tehnoloģiju nodrošinātājiem, un jāīsteno informētības palielināšanas pasākumi, kuru nolūks būtu palielināt vēlēšanu pārredzamību un veicināt uzticēšanos vēlēšanu procesam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka dalībvalstīm, ja nepieciešams, ar Eurojust atbalstu, būtu steidzami jāuzsāk izmeklēšanas attiecībā uz ārvalstu spēku iespējami veiktiem pārkāpumiem tiešsaistes politiskajā telpā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un Amerikas Savienoto valstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei un “Facebook” izpilddirektoram. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(3)  OV L 207, 1.8.2016., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20180604RES04911/ 20180604RES04911.pdf

(12)  OV L 45, 17.2.2018., 40. lpp.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  http://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdf

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_en.pdf

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Žurnālista Jamal Khashoggi slepkavība Saūda Arābijas konsulātā Stambulā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšanu Saūda Arābijas konsulātā Stambulā (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Saūda Arābiju, jo īpaši 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (1), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par Raif Badawi lietu Saūda Arābijā (2), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Ali Mohammed al-Nimr lietu (3), 2018. gada 31. maija rezolūciju par sieviešu tiesību aizstāvju situāciju Saūda Arābijā (4), 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (5), 2017. gada 30. novembra rezolūciju par stāvokli Jemenā (6) un 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par stāvokli Jemenā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Saūda Arābiju, jo īpaši 2014. gada 11. marta rezolūciju par Saūda Arābiju, tās attiecībām ar ES un tās lomu Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā (1), 2015. gada 12. februāra rezolūciju par Raif Badawi lietu Saūda Arābijā (2), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Ali Mohammed al-Nimr lietu (3), 2018. gada 31. maija rezolūciju par sieviešu tiesību aizstāvju situāciju Saūda Arābijā (4), 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (5), 2017. gada 30. novembra rezolūciju par stāvokli Jemenā (6) un 2018. gada 4. oktobra rezolūciju par stāvokli Jemenā (7),

| — | ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par kopēju vīzas saņemšanas ierobežojumu noteikšanu Krievijas amatpersonām, kuras iesaistītas Sergeja Magņicka lietā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni piezīmes, kas tika izteiktas 2018. gada 9. oktobra kopīgajā preses konferencē ar Portugāles ārlietu ministru un 2018. gada 15. oktobrī Ārlietu Padomes kontekstā, kā arī viņas 2018. gada 20. oktobra paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par jaunākajām norisēm Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi lietā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni piezīmes, kas tika izteiktas 2018. gada 9. oktobra kopīgajā preses konferencē ar Portugāles ārlietu ministru un 2018. gada 15. oktobrī Ārlietu Padomes kontekstā, kā arī viņas 2018. gada 20. oktobra paziņojumu Eiropas Savienības vārdā par jaunākajām norisēm Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi lietā,

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (9),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2018. gada 19. oktobra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2018. gada 19. oktobra paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2018. gada 16. oktobra paziņojumu, kurā viņa mudināja Saūda Arābiju nodot atklātībai visu tās rīcībā esošo informāciju par Jamal Khashoggi pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO cilvēktiesību komisāres Michelle Bachelet2018. gada 16. oktobra paziņojumu, kurā viņa mudināja Saūda Arābiju nodot atklātībai visu tās rīcībā esošo informāciju par Jamal Khashoggi pazušanu,

| — | ņemot vērā ANO ekspertu 2018. gada 9. oktobra paziņojumu, kurā prasīts veikt izmeklēšanu par Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi pazušanu Stambulā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ekspertu 2018. gada 9. oktobra paziņojumu, kurā prasīts veikt izmeklēšanu par Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi pazušanu Stambulā,

| — | ņemot vērā ANO Darba grupas vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos 2018. gada 18. oktobra ziņojumu, kurā paustas dziļas bažas par jauno valsts sponsorētās nolaupīšanas praksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Darba grupas vardarbīgas vai piespiedu pazušanas jautājumos 2018. gada 18. oktobra ziņojumu, kurā paustas dziļas bažas par jauno valsts sponsorētās nolaupīšanas praksi,

| — | ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru 2018. gada 17. oktobra paziņojumu par Jamal Khashoggi pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu ārlietu ministru 2018. gada 17. oktobra paziņojumu par Jamal Khashoggi pazušanu,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas un Vācijas ārlietu ministru 2018. gada 14. oktobra paziņojumu par Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi pazušanu un 2018. gada 21. oktobra paziņojumu par viņa nāvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes, Francijas un Vācijas ārlietu ministru 2018. gada 14. oktobra paziņojumu par Saūda Arābijas žurnālista Jamal Khashoggi pazušanu un 2018. gada 21. oktobra paziņojumu par viņa nāvi,

| — | ņemot vērā Saūda Arābijas Ārlietu ministrijas paziņojumu par Saūda Arābijas valstspiederīgā Jamal Khashogi pazušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saūda Arābijas Ārlietu ministrijas paziņojumu par Saūda Arābijas valstspiederīgā Jamal Khashogi pazušanu,

| — | ņemot vērā Saūda Arābijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saūda Arābijas dalību ANO Cilvēktiesību padomē,

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē;

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu, ko Saūda Arābija ratificēja 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arābu Cilvēktiesību hartu, ko Saūda Arābija ratificēja 2009. gadā,

| — | ņemot vērā 1963. gada Vīnes konvenciju par konsulārajiem sakariem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1963. gada Vīnes konvenciju par konsulārajiem sakariem,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (UDHR),

| — | ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim Raif Badawi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada Saharova balvas par domas brīvību un vārda brīvību piešķiršanu Saūda Arābijas blogerim Raif Badawi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā plaši pazīstamais Saūda Arābijas žurnālists Jamal Khashoggi ir pazudis kopš viņš ieradās Saūda Arābijas konsulātā Stambulā 2018. gada 2. oktobrī, lai iegūtu dokumentus, kas bija vajadzīgi laulības reģistrācijai, un, neraugoties uz Saūda Arābijas amatpersonu sākotnējo apgalvojumu, ka viņš no ēkas izgājis, kopš tā laika viņš vairs nav redzēts; tā kā ļoti satraucoša informācija par to, kas ar viņu noticis, ir nākusi gaismā, liekot domāt par iespējamu ārpustiesas nogalināšanu un valsts sponsorētu slepkavību; |
| --- | --- |

A.

tā kā plaši pazīstamais Saūda Arābijas žurnālists Jamal Khashoggi ir pazudis kopš viņš ieradās Saūda Arābijas konsulātā Stambulā 2018. gada 2. oktobrī, lai iegūtu dokumentus, kas bija vajadzīgi laulības reģistrācijai, un, neraugoties uz Saūda Arābijas amatpersonu sākotnējo apgalvojumu, ka viņš no ēkas izgājis, kopš tā laika viņš vairs nav redzēts; tā kā ļoti satraucoša informācija par to, kas ar viņu noticis, ir nākusi gaismā, liekot domāt par iespējamu ārpustiesas nogalināšanu un valsts sponsorētu slepkavību;

| B. | tā kā Saūda Arābija vispirms noliedza jebkādu Jamal Khahogli pazušanu, bet pēc smaga starptautiskā spiediena atzina, ka viņš tika nogalināts tās konsulātā Stambulā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Saūda Arābija vispirms noliedza jebkādu Jamal Khahogli pazušanu, bet pēc smaga starptautiskā spiediena atzina, ka viņš tika nogalināts tās konsulātā Stambulā;

| C. | tā kā 2018. gada 19. oktobrī Saūda Arābijas prokurors paziņoja, ka “lietas izmeklēšana turpinās, [..] lai sauktu pie atbildības visus šajā lietā iesaistītos un lai viņi nonāktu tiesas priekšā”; tā kā Saūda Arābijas ārlietu ministrs 2018. gada 21. oktobrī paziņoja, ka šo operāciju veica personas, kas pārsniedza savas pilnvaras un pienākumus un ka Saūda Arābijas iestādes ir apņēmušās sodīt visus, kas atbildīgi par šo slepkavību; tā kā Mohammad Bin Salman Al Saud pilnībā kontrolē drošības dienestus, tāpēc ir maz ticams, ka, viņam nezinot vai bez viņa kontroles, būtu uzsākta šāda operācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 19. oktobrī Saūda Arābijas prokurors paziņoja, ka “lietas izmeklēšana turpinās, [..] lai sauktu pie atbildības visus šajā lietā iesaistītos un lai viņi nonāktu tiesas priekšā”; tā kā Saūda Arābijas ārlietu ministrs 2018. gada 21. oktobrī paziņoja, ka šo operāciju veica personas, kas pārsniedza savas pilnvaras un pienākumus un ka Saūda Arābijas iestādes ir apņēmušās sodīt visus, kas atbildīgi par šo slepkavību; tā kā Mohammad Bin Salman Al Saud pilnībā kontrolē drošības dienestus, tāpēc ir maz ticams, ka, viņam nezinot vai bez viņa kontroles, būtu uzsākta šāda operācija;

| D. | tā kā ir aizdomas, kuras Saūda Arābijas iestādes noliedz kā nepamatotas un absolūti nepatiesas, ka no konsulāta tika izņemti CCTV ieraksti, ka visam Turcijas personālam tika pavēlēts paņemt brīvdienu, ka pēc Jamal Khashoggi pazušanas daļa konsulāta telpu tika pārkrāsotas, un ka 15 Saūda Arābijas personas, no kurām, kā ziņots, lielākai daļa ir saikne ar kroņprinci Mohammad bin Salman, valsts drošības dienestiem, militārām iestādēm vai citām valdības ministrijām, ar divām fraktētām lidmašīnām ieradās Stambulā un aizbrauca no tās 2018. gada 2. oktobrī — dienā, kad pazuda Jamal Khashoggi; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir aizdomas, kuras Saūda Arābijas iestādes noliedz kā nepamatotas un absolūti nepatiesas, ka no konsulāta tika izņemti CCTV ieraksti, ka visam Turcijas personālam tika pavēlēts paņemt brīvdienu, ka pēc Jamal Khashoggi pazušanas daļa konsulāta telpu tika pārkrāsotas, un ka 15 Saūda Arābijas personas, no kurām, kā ziņots, lielākai daļa ir saikne ar kroņprinci Mohammad bin Salman, valsts drošības dienestiem, militārām iestādēm vai citām valdības ministrijām, ar divām fraktētām lidmašīnām ieradās Stambulā un aizbrauca no tās 2018. gada 2. oktobrī — dienā, kad pazuda Jamal Khashoggi;

| E. | tā kā pēc Jamal Khashoggi pazušanas, Saūda Arābijas iestādes ir radījušas šķēršļus, lai nepieļautu ātru, rūpīgu, efektīvu, objektīvu un pārredzamu izmeklēšanu; tā kā tikai pēc starptautiskā spiediena un pēc vienošanās ar Turcijas iestādēm izmeklētāji 2018. gada 15. oktobrī varēja pārbaudīt Saūda Arābijas konsulāta iekštelpas un 2018. gada 17. oktobrī tika dota piekļuve ģenerālkonsula rezidencei; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc Jamal Khashoggi pazušanas, Saūda Arābijas iestādes ir radījušas šķēršļus, lai nepieļautu ātru, rūpīgu, efektīvu, objektīvu un pārredzamu izmeklēšanu; tā kā tikai pēc starptautiskā spiediena un pēc vienošanās ar Turcijas iestādēm izmeklētāji 2018. gada 15. oktobrī varēja pārbaudīt Saūda Arābijas konsulāta iekštelpas un 2018. gada 17. oktobrī tika dota piekļuve ģenerālkonsula rezidencei;

| F. | tā kā Turcijas un Saūda Arābijas amatpersonas ir paziņojušas par kopīgu izmeklēšanu Jamal Khashoggi pazušanas lietā; tā kā ANO eksperti ir prasījuši veikt starptautisku un neatkarīgu izmeklēšanu šajā pazušanas lietā; tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis uzstāja, ka ir nepieciešama vienlaidu rūpīga, uzticību raisoša un pārredzama izmeklēšana, lai patiesā gaismā atklātu Jamal Khashoggi slepkavības apstākļus un nodrošinātu, ka tiek pilnībā saukti pie atbildības visi vainīgie; |
| --- | --- |

F.

tā kā Turcijas un Saūda Arābijas amatpersonas ir paziņojušas par kopīgu izmeklēšanu Jamal Khashoggi pazušanas lietā; tā kā ANO eksperti ir prasījuši veikt starptautisku un neatkarīgu izmeklēšanu šajā pazušanas lietā; tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis uzstāja, ka ir nepieciešama vienlaidu rūpīga, uzticību raisoša un pārredzama izmeklēšana, lai patiesā gaismā atklātu Jamal Khashoggi slepkavības apstākļus un nodrošinātu, ka tiek pilnībā saukti pie atbildības visi vainīgie;

| G. | tā kā Saūda Arābijas aģentu vēršanās pret Jamal Khashoggi Saūda Arābijas konsulātā ir 1963. gada Vīnes Konvencijas par konsulārajiem sakariem 55. panta 2. punkta klajš pārkāpums, jo minētajā punktā ir teikts, ka “konsulārās telpas nedrīkst izmantot jebkādā veidā, kurš nav savienojams ar konsulāro funkciju veikšanu”; tā kā minētās konvencijas 41. pantā ir norādīts, ka diplomātisko imunitāti “saskaņā ar kompetentas tiesu varas iestādes nolēmumu” var anulēt, ja ir izdarīts “smags noziegums”; |
| --- | --- |

G.

tā kā Saūda Arābijas aģentu vēršanās pret Jamal Khashoggi Saūda Arābijas konsulātā ir 1963. gada Vīnes Konvencijas par konsulārajiem sakariem 55. panta 2. punkta klajš pārkāpums, jo minētajā punktā ir teikts, ka “konsulārās telpas nedrīkst izmantot jebkādā veidā, kurš nav savienojams ar konsulāro funkciju veikšanu”; tā kā minētās konvencijas 41. pantā ir norādīts, ka diplomātisko imunitāti “saskaņā ar kompetentas tiesu varas iestādes nolēmumu” var anulēt, ja ir izdarīts “smags noziegums”;

| H. | tā kā gan Saūda Arābija, gan Turcija ir ANO Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu puses un to pienākums ir veikt visus pasākumus, lai novērstu spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un citus nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, izmeklēt apgalvojumus par darbībām, kas ir šādi noziegumi, un saukt pie atbildības tos, kas tiek turēti aizdomās par to izdarīšanu; tā kā saskaņā ar šo ANO konvenciju uz konkrēto noziegumu — Jamal Khashoggi nogalināšanu — attiecas universāla jurisdikcija un tādēļ aizdomās turētos var aizturēt jebkur parakstītāju valstu teritorijā un attiecīgā gadījumā tiesāt to valstu tiesās, |
| --- | --- |

H.

tā kā gan Saūda Arābija, gan Turcija ir ANO Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu puses un to pienākums ir veikt visus pasākumus, lai novērstu spīdzināšanu, piespiedu pazušanu un citus nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, izmeklēt apgalvojumus par darbībām, kas ir šādi noziegumi, un saukt pie atbildības tos, kas tiek turēti aizdomās par to izdarīšanu; tā kā saskaņā ar šo ANO konvenciju uz konkrēto noziegumu — Jamal Khashoggi nogalināšanu — attiecas universāla jurisdikcija un tādēļ aizdomās turētos var aizturēt jebkur parakstītāju valstu teritorijā un attiecīgā gadījumā tiesāt to valstu tiesās,

| I. | tā kā uzskatu brīvība un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir jebkura cilvēka pamattiesības un ārkārtīgi svarīgs demokratizācijas un reformu priekšnosacījums un katalizators, un tām ir būtiska nozīme varas kontrolēšanā; tā kā brīvi, dažādi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir jebkurai sabiedrībai būtiski svarīgi, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības; tā kā žurnālistu darbs, atklājot ļaunprātīgu varas izmantošanu, atsedzot korupciju un apstrīdot saņemto informāciju, bieži pakļauj viņus īpašam iebiedēšanas un vardarbības riskam. |
| --- | --- |

I.

tā kā uzskatu brīvība un preses un plašsaziņas līdzekļu brīvība gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir jebkura cilvēka pamattiesības un ārkārtīgi svarīgs demokratizācijas un reformu priekšnosacījums un katalizators, un tām ir būtiska nozīme varas kontrolēšanā; tā kā brīvi, dažādi un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi ir jebkurai sabiedrībai būtiski svarīgi, lai veicinātu un aizsargātu cilvēktiesības; tā kā žurnālistu darbs, atklājot ļaunprātīgu varas izmantošanu, atsedzot korupciju un apstrīdot saņemto informāciju, bieži pakļauj viņus īpašam iebiedēšanas un vardarbības riskam.

| J. | tā kā žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšana ir daļa no plašas izrēķināšanās ar prominentiem cilvēktiesību aizstāvjiem, sieviešu tiesību aktīvistēm, juristiem, žurnālistiem, rakstniekiem un blogeriem, un tā ir pastiprinājusies kopš kroņprincis Mohammad bin Salman sāka konsolidēt kontroli pār valsts drošības iestādēm; tā kā varas iestādes prasa piespriest vairākiem no šiem aktīvistiem nāvessodu; tā kā uzraudzības sistēmas un citas divējāda lietojuma ierīces tiek izmantotas, lai izsekotu cilvēktiesību aizstāvjus un režīma kritiķus Saūda Arābijā; tā kā Saūda Arābijas žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji, kas uzturas ārpus valsts, tostarp Rietumu galvaspilsētās, ir saskārušies ar draudiem viņu ģimenēm Saūda Arābijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā žurnālista Jamal Khashoggi nogalināšana ir daļa no plašas izrēķināšanās ar prominentiem cilvēktiesību aizstāvjiem, sieviešu tiesību aktīvistēm, juristiem, žurnālistiem, rakstniekiem un blogeriem, un tā ir pastiprinājusies kopš kroņprincis Mohammad bin Salman sāka konsolidēt kontroli pār valsts drošības iestādēm; tā kā varas iestādes prasa piespriest vairākiem no šiem aktīvistiem nāvessodu; tā kā uzraudzības sistēmas un citas divējāda lietojuma ierīces tiek izmantotas, lai izsekotu cilvēktiesību aizstāvjus un režīma kritiķus Saūda Arābijā; tā kā Saūda Arābijas žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji, kas uzturas ārpus valsts, tostarp Rietumu galvaspilsētās, ir saskārušies ar draudiem viņu ģimenēm Saūda Arābijā;

| K. | tā kā vienlaikus Saūda Arābijas režīms īsteno dārgi izmaksājošu kampaņu starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos, kurā attēlo sevi kā modernizējošu spēku un paziņo reformas, kaut arī sistēma joprojām ir nedemokrātiska un diskriminējoša; tā kā, valdot sašutumam par Jamal Khashoggi pazušanu, vairāki augsta līmeņa runātāji, sponsori un plašsaziņas līdzekļu partneri ir atsaukuši savu dalību konferencē par turpmākajām ieguldījumu iniciatīvām, kas notika Rijādā 2018. gada oktobrī; |
| --- | --- |

K.

tā kā vienlaikus Saūda Arābijas režīms īsteno dārgi izmaksājošu kampaņu starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos, kurā attēlo sevi kā modernizējošu spēku un paziņo reformas, kaut arī sistēma joprojām ir nedemokrātiska un diskriminējoša; tā kā, valdot sašutumam par Jamal Khashoggi pazušanu, vairāki augsta līmeņa runātāji, sponsori un plašsaziņas līdzekļu partneri ir atsaukuši savu dalību konferencē par turpmākajām ieguldījumu iniciatīvām, kas notika Rijādā 2018. gada oktobrī;

| L. | tā kā Saūda Arābijas režīms vairākos gadījumos ir izdarījis spiedienu un izteicis draudus valstīm un starptautiskām organizācijām un ir bloķējis starptautiskas neatkarīgas izmeklēšanas, atbildot uz kritiku no šīm valstīm un organizācijām par cilvēktiesību pārkāpumiem Saūda Arābijā vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Jemenā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Saūda Arābijas režīms vairākos gadījumos ir izdarījis spiedienu un izteicis draudus valstīm un starptautiskām organizācijām un ir bloķējis starptautiskas neatkarīgas izmeklēšanas, atbildot uz kritiku no šīm valstīm un organizācijām par cilvēktiesību pārkāpumiem Saūda Arābijā vai starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumiem, kas izdarīti Jemenā;

| M. | tā kā Vācijas kanclere 2018. gada 21. oktobrī paziņoja, ka, ņemot vērā neizskaidrotos Jamal Khashoggi nāves apstākļus, Vācija uz laiku pārtrauks ieroču eksportu uz Saūda Arābiju; |
| --- | --- |

M.

tā kā Vācijas kanclere 2018. gada 21. oktobrī paziņoja, ka, ņemot vērā neizskaidrotos Jamal Khashoggi nāves apstākļus, Vācija uz laiku pārtrauks ieroču eksportu uz Saūda Arābiju;

| 1. | visnotaļ stingri nosoda Jamal Khashoggi spīdzināšanu un nogalināšanu un izsaka līdzjūtību viņa ģimenei un draugiem; mudina Saūda Arābijas iestādes atklāt viņa mirstīgo atlieku atrašanās vietu; atgādina, ka sistemātiska piespiedu pazušanas un ārpustiesas nogalināšanas prakse ir noziegums pret cilvēci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa veikt neatkarīgu un objektīvu starptautisko izmeklēšanu par Jamal Khashoggi nāves apstākļiem; aicina konstatēt vainīgos un saukt pie atbildības taisnīgas tiesas procesā saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, kuru veiktu neatkarīga tiesa, klātesot starptautiskajiem novērotājiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ir ārkārtīgi nobažījies par informāciju saistībā ar Jamal Khashoggi likteni un aizdomām par Saūda Arābijas aģentu iesaisti; ņem vērā Turcijas un Saūda Arābijas amatpersonu patlaban veikto izmeklēšanu un mudina uz turpmākiem kopīgiem centieniem; aicina Saūda Arābijas iestādes pilnībā sadarboties ar Turcijas iestādēm un mudina Turcijas iestādes no savas puses darīt pieejamu visu informāciju, ne tikai hipotēzes, lai skaidri precizētu, kas notika 2018. gada 2. oktobrī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti norāda — ja Saūda Arābijas aģenti ir vainojami Jamal Khashoggi pazušanā un slepkavībā, ir jāsauc pie atbildības gan valsts iestādes, gan fiziskas personas; aicina PV/AP un dalībvalstis, tiklīdz būs noskaidroti fakti šajā sakarā, būt gatavām noteikt mērķtiecīgas sankcijas, tostarp vīzas aizliegumus un līdzekļu iesaldēšanu pret Saūda Arābijas personām, kā arī piemērot sankcijas pret Saūda Arābijas Karalisti attiecībā uz cilvēktiesību pārkāpumiem; uzstāj, ka šādās sankcijām būtu jāaptver ne tikai vainīgie, bet arī šā nozieguma plānotāji un atbalstītāji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par to, ka Jamal Khashoggi pazušana ir saistīta ar kritiku, ko viņš pēdējo gadu laikā paudis par Saūda Arābijas īstenoto politiku; atkārtoti aicina Saūda Arābijas iestādes sākt ievērot pamattiesības, tostarp tiesības uz dzīvību un tiesības uz vārda brīvību un miermīlīgu opozīciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina PV/AP, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un dalībvalstis saistībā ar ES attiecībām ar Persijas līča sadarbības padomi turpināt strukturētu dialogu ar Saūda Arābiju par cilvēktiesībām, pamatbrīvībām un valsts problemātisko lomu reģionā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda Saūda Arābijas iestāžu īstenoto cilvēktiesību aizstāvju, aktīvistu juristu, žurnālistu, garīdznieku, rakstnieku un blogeru nepārtraukto vajāšanu gan valstī, gan ārpus tās, kas apdraud reformu procesa uzticamību Saūda Arābijā; uzstāj, lai Saūda Arābijas varas iestādes veic nepieciešamos pasākumus, dodot iespēju ikvienam brīvi izmantot savas tiesības bez jebkādas vajāšanas vai jebkādām citām represijām, piemēram, draudiem viņu ģimenēm; aicina Saūda Arābijas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus cilvēktiesību aizstāvjus un citas pārliecības dēļ ieslodzītās personas, kas aizturētas un notiesātas tikai tāpēc, ka izmantojušas vārda brīvību un miermīlīgi darbojušās cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt vārda brīvību gan tiešsaistē, gan bezsaistē, kā arī preses brīvību un nodrošināt žurnālistu aizsardzību; uzsver, ka žurnālistu iebiedēšana, uzbrukumi viņiem un viņu nogalināšana ir jebkurā gadījumā nepieļaujama un raisa visdziļākās bažas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina Saūda Arābijas iestādēm par to starptautiskajām saistībām saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodīšanu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina ES un tās dalībvalstis ieņemt spēcīgu nostāju nākamajā Cilvēktiesību padomes sanāksmē Ženēvā, kuras laikā 2018. gada 5. novembrī vispārējā periodiskā pārskata satvarā Saūda Arābija iepazīstinās ar savu stāvokli cilvēktiesību jomā; atkārtoti aicina ES dalībvalstis ierosināt ANO Cilvēktiesību padomē iecelt īpašu referentu par cilvēktiesībām Saūda Arābijā; aicina dalībvalstis nākamajā Cilvēktiesību padomes sanāksmē uzņemties iniciatīvu un aktualizēt jautājumu par tādu valstu dalību, kam ir ļoti apšaubāms sniegums cilvēktiesību jomā, tostarp par Saūda Arābijas dalību; pauž nožēlu par vairāku dalībvalstu balsojumu, atbalstot Saūda Arābijas dalību Cilvēktiesību padomē; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž stingru atbalstu iniciatīvai izveidot ES vispārēju cilvēktiesību sankciju režīmu, kas tiktu piemērots cilvēktiesību pārkāpējiem visā pasaulē un kas izpaustos kā vīzu aizliegums attiecīgajām personām un viņu aktīvu iesaldēšana; sagaida, ka Nīderlandes iestāžu organizētajā konferencē, kuru plānots rīkot Hāgā novembrī, lai sāktu iniciatīvu, tiks gūti konkrēti rezultāti, un mudina dalībvalstis un EĀDD pilnībā atbalstīt šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Saūda Arābijas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot Raif Badawi, jo viņš ir ieslodzītais pārliecības dēļ, proti, ieslodzīts un notiesāts tikai tāpēc, ka izmantojis savas tiesības uz vārda brīvību; aicina ES iestādes izvirzīt jautājumu par viņa lietu jebkuros augsta līmeņa kontaktos un izveidot starpiestāžu darba grupu ar attiecīgajiem dalībniekiem, tostarp EĀDD un ES delegāciju, lai pastiprinātu centienus nodrošināt viņa atbrīvošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa noteikt moratoriju nāves sodam; prasa pārskatīt visus piespriestos nāvessodus, lai nodrošinātu, ka to tiesas prāvas atbilst starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Padomi panākt kopēju nostāju, lai noteiktu ES mēroga ieroču embargo attiecībā uz Saūda Arābiju un ievērot Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP; aicina noteikt embargo attiecībā uz uzraudzības sistēmu un citu divējāda lietojuma preču eksportu, kuras var izmantot Saūda Arābijā, veicot represijas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ANO ģenerālsekretāram, ANO augstajai komisārei cilvēktiesību jautājumos, Turcijas valdībai, Viņa Augstībai Karalim Salman bin Abdulaziz Al Saudun, kroņprincim Mohammad Bin Salman Al Saud, Saūda Arābijas Karalistes valdībai un Saūda Arābijas Karalistes Nacionālā dialoga centra ģenerālsekretāram; prasa šo rezolūciju pārtulkot arābu valodā. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 378, 9.11.2017., 64. lpp.

(2)  OV C 310, 25.8.2016., 29. lpp.

(3)  OV C 349, 17.10.2017., 34. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0232.

(5)  OV C 35, 31.1.2018., 142. lpp.

(6)  OV C 356, 4.10.2018., 104. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0383.

(8)  OV C 408, 30.11.2017., 43. lpp.

(9)  OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Stāvoklis Azovas jūrā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Azovas jūrā (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu: |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Ukrainu:

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 15. maija paziņojumu par daļēju Kerčas tilta atvēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 15. maija paziņojumu par daļēju Kerčas tilta atvēršanu,

| — | ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un ANO hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Jūras tiesību konvenciju, Kodolieroču neizplatīšanas līgumu un ANO hartu,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2018/1085, ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un kurā sešus uzņēmumus, kas iesaistītas Kerčas tilta būvniecībā, pievieno personu, uzņēmumu un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 30. jūlija Lēmumu (KĀDP) 2018/1085, ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un kurā sešus uzņēmumus, kas iesaistītas Kerčas tilta būvniecībā, pievieno personu, uzņēmumu un struktūru sarakstam, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. 269/2014 I pielikumā,

| — | ņemot vērā 2003. gada Nolīgumu starp Krievijas Federāciju un Ukrainu par sadarbību Azovas jūras un Kerčas šauruma izmantošanā, 1994. gada 5. decembra Budapeštas memorandu par drošības garantijām un 2015. gada 12. februāra Pasākumu kopumu Minskas vienošanās īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada Nolīgumu starp Krievijas Federāciju un Ukrainu par sadarbību Azovas jūras un Kerčas šauruma izmantošanā, 1994. gada 5. decembra Budapeštas memorandu par drošības garantijām un 2015. gada 12. februāra Pasākumu kopumu Minskas vienošanās īstenošanai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā stāvoklis Azovas jūrā tika izskatīts 2003. gada divpusējā nolīgumā starp Ukrainu un Krieviju, kurā šīs teritorijas tiek definētas kā abu valstu iekšējie ūdeņi un dod abām pusēm pilnvaras pārbaudīt aizdomīgus kuģus; tā kā gan 2003. gada nolīgums, gan ANO Jūras tiesību konvencija paredz kuģošanas brīvību; |
| --- | --- |

A.

tā kā stāvoklis Azovas jūrā tika izskatīts 2003. gada divpusējā nolīgumā starp Ukrainu un Krieviju, kurā šīs teritorijas tiek definētas kā abu valstu iekšējie ūdeņi un dod abām pusēm pilnvaras pārbaudīt aizdomīgus kuģus; tā kā gan 2003. gada nolīgums, gan ANO Jūras tiesību konvencija paredz kuģošanas brīvību;

| B. | tā kā Kerčas tilta būvniecība un gāzesvada un zemūdens kabeļu ierīkošana uz nelikumīgi anektēto Krimas pussalu bez Ukrainas piekrišanas ir vēl viens Ukrainas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpums no Krievijas Federācijas puses; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kerčas tilta būvniecība un gāzesvada un zemūdens kabeļu ierīkošana uz nelikumīgi anektēto Krimas pussalu bez Ukrainas piekrišanas ir vēl viens Ukrainas suverenitātes un teritoriālās integritātes pārkāpums no Krievijas Federācijas puses;

| C. | tā kā Kerčas tilts ierobežo to kuģu izmēru, kuri var sasniegt Ukrainas ostas Azovas jūrā, — augstums virs ūdens līmeņa ne vairāk kā 33 metri un garums ne vairāk kā 160 metri —, un tas liedz šajā šaurumā iebraukt Panamax klases kuģiem, kuri pirms tilta būvniecības veidoja vairāk nekā 20 % no visu kuģu satiksmes Azovas jūrā; tā kā pirms tilta pār Kerčas šaurumu atvēršanas šā gada pavasarī pārbaudēm bija gadījuma raksturs, tās bija neuzbāzīgas un neradīja darbības traucējumus kuģu un kravu brīvajā plūsmā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kerčas tilts ierobežo to kuģu izmēru, kuri var sasniegt Ukrainas ostas Azovas jūrā, — augstums virs ūdens līmeņa ne vairāk kā 33 metri un garums ne vairāk kā 160 metri —, un tas liedz šajā šaurumā iebraukt Panamax klases kuģiem, kuri pirms tilta būvniecības veidoja vairāk nekā 20 % no visu kuģu satiksmes Azovas jūrā; tā kā pirms tilta pār Kerčas šaurumu atvēršanas šā gada pavasarī pārbaudēm bija gadījuma raksturs, tās bija neuzbāzīgas un neradīja darbības traucējumus kuģu un kravu brīvajā plūsmā;

| D. | tā kā Krievija bieži un aizskaroši bloķē un pārbauda kuģus, kas iet cauri Kerčas šaurumam, kuģojot uz vai no Ukrainas ostām; tā kā minētās procedūras rada kavēšanos līdz vienai nedēļai un tādējādi samazina kravu plūsmu un rada reālus finansiālus zaudējumus Ukrainas vietējai ekonomikai un tirgotājiem, kuru kuģi tiek pakļauti šim režīmam; tā kā saskaņā ar Ukrainas valdības avotiem līdz septembra beigām vairāk nekā 200 kuģu bija jāiziet šī pārmērīgā procedūra, tostarp vairāk nekā 120 kuģiem, kas reģistrēti ES, bet uz kuģiem, kas kuģo zem Krievijas karoga šādas pārbaudes neattiecas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Krievija bieži un aizskaroši bloķē un pārbauda kuģus, kas iet cauri Kerčas šaurumam, kuģojot uz vai no Ukrainas ostām; tā kā minētās procedūras rada kavēšanos līdz vienai nedēļai un tādējādi samazina kravu plūsmu un rada reālus finansiālus zaudējumus Ukrainas vietējai ekonomikai un tirgotājiem, kuru kuģi tiek pakļauti šim režīmam; tā kā saskaņā ar Ukrainas valdības avotiem līdz septembra beigām vairāk nekā 200 kuģu bija jāiziet šī pārmērīgā procedūra, tostarp vairāk nekā 120 kuģiem, kas reģistrēti ES, bet uz kuģiem, kas kuģo zem Krievijas karoga šādas pārbaudes neattiecas;

| E. | tā kā šīs pilsētas un plašāks reģions jau saskaras ar negatīvām ekonomiskām un sociālām sekām, ko rada Krimas aneksija un ieilgušais, Krievijas atbalstītais konflikts Ukrainas austrumos; tā kā šī jaunā Krievijas rīcība jau ir būtiski negatīvi ietekmējusi vietējo ekonomiku un krasi samazinājusi kravu apgrozību Ukrainas ostās; |
| --- | --- |

E.

tā kā šīs pilsētas un plašāks reģions jau saskaras ar negatīvām ekonomiskām un sociālām sekām, ko rada Krimas aneksija un ieilgušais, Krievijas atbalstītais konflikts Ukrainas austrumos; tā kā šī jaunā Krievijas rīcība jau ir būtiski negatīvi ietekmējusi vietējo ekonomiku un krasi samazinājusi kravu apgrozību Ukrainas ostās;

| F. | tā kā šā milzīgā tilta būvei ir bijusi negatīva ietekme uz vidi, pazeminot jūras līmeni šaurumā un ietekmējot ūdens apmaiņu starp Azovas jūru un Melno jūru; |
| --- | --- |

F.

tā kā šā milzīgā tilta būvei ir bijusi negatīva ietekme uz vidi, pazeminot jūras līmeni šaurumā un ietekmējot ūdens apmaiņu starp Azovas jūru un Melno jūru;

| G. | tā kā 2018. gada septembrī Ukraina nolēma atcelt 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju un izveidot jūras spēku bāzi Azovas jūrā, tādējādi palielinot savu militāro klātbūtni, uz šo piekrastes joslu pārvietot jūras kājnieku un piekrastes artilērijas vienības; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2018. gada septembrī Ukraina nolēma atcelt 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju un izveidot jūras spēku bāzi Azovas jūrā, tādējādi palielinot savu militāro klātbūtni, uz šo piekrastes joslu pārvietot jūras kājnieku un piekrastes artilērijas vienības;

| 1. | stingri nosoda Krievijas Federācijas pārmērīgās darbības Azovas jūrā, jo tās ir starptautisko tiesību un Krievijas uzņemto saistību pārkāpums; nosoda to, ka komerckuģi, tostarp gan Ukrainas kuģi, gan kuģi ar trešo valstu karogiem, arī dažādās ES dalībvalstīs reģistrēti kuģi, tiek pārāk bieži apturēti un pakļauti pārmērīgi stingrām pārbaudēm; uzsver, ka kuģu pārbaudes, lai gan tās ir atļauts veikt izlases kārtā, nedrīkst ļaunprātīgi izmantot vai veikt politisku iemeslu dēļ ar mērķi vēl vairāk destabilizēt Ukrainas drošību un integritāti, kā arī tās sociālo un ekonomisko situāciju; aicina Padomi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augstās pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) pieprasīt, lai Krievijas Federācija nekavējoties izbeidz intensīvās un diskriminējošās kuģu pārbaudes, un vajadzības gadījumā apsvērt atbilstīgus pretpasākumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž nopietnas bažas par ļoti nestabilo drošības situāciju Azovas jūrā, kas varētu viegli pāraugt atklātā konfliktā; pauž ārkārtīgas bažas par Azovas jūras un Melnās jūras reģiona, jo īpaši nelikumīgi okupētās un anektētās Krimas pussalas, nepārtraukto militarizāciju, Krievijas Federācijas īstenoto piekļuves liegšanas (A2/AD) spēju attīstīšanu, kas ietver jaunu S-400 pretgaisa sistēmu izvietošanu un karakuģu un patruļkuģu pārvietošanu no Kaspijas jūras; pauž nožēlu par to, ka Azovas jūra ir kļuvusi par jaunu jūrniecības dimensiju, kurā Krievija izvērš kareivīgas darbības pret Ukrainu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda tilta būvniecību pār Kerčas šaurumu ar mērķi savienot nelikumīgi anektēto Krimas pussalu ar kontinentālo Krieviju un navigācijas tiesību pārkāpumu Ukrainas teritoriālajos ūdeņos; norāda, ka Krievijai ir saistošas starptautiskās jūras tiesības un divpusējais sadarbības nolīgums ar Ukrainu un tā nedrīkst kavēt vai ierobežot tranzīta ceļus caur Kerčas šaurumu un Azovas jūru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž atbalstu Ukrainas neatkarībai un teritoriālajai integritātei, vēlreiz apstiprina Ukrainas suverenitāti attiecībā uz Krimas pussalu un daļu no Azovas jūras un Ukrainas absolūtās tiesības netraucēti piekļūt Azovas jūrai, kā noteikts ANO Jūras tiesību konvencijā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka Krievijas Federācija turpina Ukrainas teritorijā nelikumīgi iegūt naftu un gāzi; uzsver iespējamos draudus, ka Krievija varētu sagrābt Azovas jūrā esošās Ukrainas naftas un gāzes atradnes, tiklīdz tā būs īstenojusi savu mērķi pārvērst šo jūru par Krievijas Federācijā esošu iekšējo ezeru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, tā kā Krievija šādu modeli, proti, neievērot trešo valstu teritoriālo ūdeņu robežas vai bloķēt jūras transportu, jau ir izmantojusi Baltijas jūrā, jo īpaši pret Baltijas valstīm un Poliju (Vislas līcī); |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina VP/AP ciešāk uzmanīt mainīgo drošības situāciju Azovas jūrā, ņemot vērā to, ka te, pie pašām Eiropas durvīm, varētu izveidoties vēl viens konflikts, kam varētu būt plašāka ietekme uz drošību, tieši skarot ES un tās dalībvalstis; šajā sakarībā uzskata, ka būtu ļoti lietderīgi iecelt ES īpašo sūtni Krimā un Donbasa reģionā, kura pienākumi attiektos arī uz Azovas jūru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina PV/AP veikt nepieciešamos pasākumus, lai ierosinātu EDSO īpašās novērošanas misijas Ukrainā pilnvaras, kas attiecas uz visu Ukrainas teritoriju, tostarp jūras teritorijām, aptvertu arī jauno spriedzes zonu Azovas jūrā, un uzsver, ka vai nu misijas rīcībā jānodod visi nepieciešamie līdzekļi, lai veiktu uzraudzības funkciju jūras teritorijās, vai arī šai jūras teritorijai būtu jāizveido atsevišķa starptautiska uzraudzības misija; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Kerčas tilts ir uzbūvēts nelikumīgi, un atzinīgi vērtē Padomes lēmumu noteikt ierobežojošus pasākumus pret sešiem uzņēmumiem, kuri bija iesaistīti Kerčas tilta būvniecībā; mudina PV/AP, kopīgi ar Padomē esošajām ES dalībvalstīm skaidri paziņot, ka mērķtiecīgās sankcijas pret Krieviju tiks pastiprinātas, ja konflikts Azovas jūrā turpinās saasināties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti pauž bažas par Eiropas uzņēmumu iesaistīšanos Kerčas tilta būvniecībā, jo tie ar šo līdzdalību apzināti vai neapzināti mazināja ES sankciju režīma ietekmi; šajā sakarībā aicina Komisiju izvērtēt un pārbaudīt, kā tiek piemēroti spēkā esošie ES ierobežojošie pasākumi, un aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par valsts muitas veiktajām izmeklēšanām vai kriminālizmeklēšanām saistībā ar iespējamiem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atbalsta Ukrainas puses centienus visos diplomātiskos pasākumos un juridiskajās procedūrās, kas paredzētas starptautiskajos tiesību aktos un attiecīgajās konvencijās, tostarp notiekošajā šķīrējtiesas procesā saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju, lai vērstos pret Krievijas naidīgajām darbībām Azovas jūrā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju un EĀDD pilnībā novērtēt ekonomisko kaitējumu, ko radījusi de facto blokāde, un apsvērt iespējamos veidus, kā atbalstīt pārvadātājus un ostas, kuras ir cietušas no šīs blokādes, jo īpaši stiprinot ES iesaistīšanos Mariupolē un Berdjanskā, uzlabojot sociālo noturību un veicinot šo pilsētu un plašāka Ukrainas dienvidaustrumu reģiona ekonomisko attīstību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par Kerčas tilta nelabvēlīgo ietekmi uz vidi, kas varētu skart visu Melnās jūras baseina valstu intereses; aicina Ukrainu, Komisiju un Melnās jūras esošās dalībvalstis uzraudzīt situāciju, apmainīties ar būtisku informāciju un apzināt iespējamās sanācijas vajadzības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž līdzjūtību 2018. gada 17. oktobrī Kerčas koledžā notikušās masu slepkavības, kurā 20 cilvēki tika nogalināti un desmitiem ievainoti, upuru ģimenes locekļiem: |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, Ukrainas prezidentam, valdībai un parlamentam, Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un Parlamentam un ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV L 194, 31.7.2018., 147. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Stāvoklis Venecuēlā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par stāvokli Venecuēlā (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2), 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (5), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (6), 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (7) un 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Venecuēlu, jo īpaši 2014. gada 27. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (1), 2014. gada 18. decembra rezolūciju Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas vajāšanu (2), 2015. gada 12. marta rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (3), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (4), 2017. gada 27. aprīļa rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (5), 2018. gada 8. februāra rezolūciju par stāvokli Venecuēlā (6), 2018. gada 3. maija rezolūciju par vēlēšanām Venecuēlā (7) un 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežām ar Kolumbiju un Brazīliju (8),

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtus (SKT),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas prokurores Fatou Bensouda2018. gada 8. februāra paziņojumu par to, ka ir sākta iepriekšēja pārbaude par stāvokli Filipīnās un Venecuēlā, un 2018. gada 27. septembra paziņojumu par sešu Romas statūtu dalībvalstu grupas atzinuma pieprasījumu par stāvokli Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas prokurores Fatou Bensouda2018. gada 8. februāra paziņojumu par to, ka ir sākta iepriekšēja pārbaude par stāvokli Filipīnās un Venecuēlā, un 2018. gada 27. septembra paziņojumu par sešu Romas statūtu dalībvalstu grupas atzinuma pieprasījumu par stāvokli Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2018. gada 15. oktobrī pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2018. gada 15. oktobrī pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā to, ka 2018. gada 19. septembrīEduardo Stein tika iecelts par ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) un ANO Migrācijas aģentūras (IOM) kopīgo īpašo pārstāvi Venecuēlas bēgļiem un migrantiem šajā reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2018. gada 19. septembrīEduardo Stein tika iecelts par ANO Bēgļu aģentūras (UNHCR) un ANO Migrācijas aģentūras (IOM) kopīgo īpašo pārstāvi Venecuēlas bēgļiem un migrantiem šajā reģionā,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 9. oktobra paziņojumu par pašvaldības amatpersonas Fernando Albán nāvi Venecuēlā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) 2018. gada 9. oktobra paziņojumu par pašvaldības amatpersonas Fernando Albán nāvi Venecuēlā,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas 2018. gada 10. oktobra paziņojumu par Fernando Albán nāvi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas un Cilvēktiesību apakškomitejas 2018. gada 10. oktobra paziņojumu par Fernando Albán nāvi,

| — | ņemot vērā ar darba braucienu saistīto ziņojumu par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežas ar Kolumbiju un Brazīliju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar darba braucienu saistīto ziņojumu par migrācijas krīzi un humanitāro situāciju Venecuēlā un pie tās sauszemes robežas ar Kolumbiju un Brazīliju,

| — | ņemot vērā lēmumu piešķirt 2017. gada Saharova balvu Venecuēlas demokrātiskajai opozīcijai un politieslodzītajiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lēmumu piešķirt 2017. gada Saharova balvu Venecuēlas demokrātiskajai opozīcijai un politieslodzītajiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā stāvoklis cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā Venecuēlā turpina būtiski pasliktināties; tā kā Venecuēla piedzīvo līdz šim nepieredzētu sociālu, ekonomisku un humanitāru krīzi, kas sekoja politiskajai krīzei, kuras rezultātā gāja bojā ļoti daudz cilvēku un aptuveni 2,3 miljoni cilvēku kļuva par migrantiem un bēgļiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā stāvoklis cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma jomā Venecuēlā turpina būtiski pasliktināties; tā kā Venecuēla piedzīvo līdz šim nepieredzētu sociālu, ekonomisku un humanitāru krīzi, kas sekoja politiskajai krīzei, kuras rezultātā gāja bojā ļoti daudz cilvēku un aptuveni 2,3 miljoni cilvēku kļuva par migrantiem un bēgļiem;

| B. | tā kā 87 % no Venecuēlas iedzīvotājiem dzīvo nabadzībā, tostarp 61,2 % — galējā nabadzībā; tā kā māšu mirstība ir palielinājusies par 60 %, savukārt zīdaiņu mirstība — par 30 %; tā kā 89 % Venecuēlas iedzīvotāju nav pietiekamu finanšu resursu, lai iegādātos pietiekami daudz pārtikas savai ģimenei; tā kā saskaņā ar SVF aplēsēm 2018. gadā inflācija sasniegs 1,4 miljonus %, savukārt 2019. gadā — 10 miljonus %; |
| --- | --- |

B.

tā kā 87 % no Venecuēlas iedzīvotājiem dzīvo nabadzībā, tostarp 61,2 % — galējā nabadzībā; tā kā māšu mirstība ir palielinājusies par 60 %, savukārt zīdaiņu mirstība — par 30 %; tā kā 89 % Venecuēlas iedzīvotāju nav pietiekamu finanšu resursu, lai iegādātos pietiekami daudz pārtikas savai ģimenei; tā kā saskaņā ar SVF aplēsēm 2018. gadā inflācija sasniegs 1,4 miljonus %, savukārt 2019. gadā — 10 miljonus %;

| C. | tā kā, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības gatavību, Venecuēlas valdība diemžēl stūrgalvīgi turpina atteikties atklāti saņemt starptautisko humāno palīdzību un atvieglot tās sadali, tādējādi ignorējot atbildību pret saviem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz starptautiskās sabiedrības gatavību, Venecuēlas valdība diemžēl stūrgalvīgi turpina atteikties atklāti saņemt starptautisko humāno palīdzību un atvieglot tās sadali, tādējādi ignorējot atbildību pret saviem iedzīvotājiem;

| D. | tā kā 2018. gada 8. oktobrī Venecuēlas politiskās policijas Bolivāra valsts izlūkdienesta (SEBIN) telpās, iespējams, tika spīdzināts un noslepkavots Venecuēlas opozīcijas politiķis Fernando Albán; tā kā, neraugoties uz ANO un ES prasībām, iestādes ir atteikušās atļaut veikt viņa nāves apstākļu neatkarīgu izmeklēšanu, tostarp nav ļāvušas neatkarīgai tiesu ekspertu grupai veikt starptautisku autopsiju; tā kā F. Albán tika turēts apcietinājumā SEBIN telpās un tādēļ Venecuēlas iestādes ir atbildīgas par viņa atrašanās vietu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gada 8. oktobrī Venecuēlas politiskās policijas Bolivāra valsts izlūkdienesta (SEBIN) telpās, iespējams, tika spīdzināts un noslepkavots Venecuēlas opozīcijas politiķis Fernando Albán; tā kā, neraugoties uz ANO un ES prasībām, iestādes ir atteikušās atļaut veikt viņa nāves apstākļu neatkarīgu izmeklēšanu, tostarp nav ļāvušas neatkarīgai tiesu ekspertu grupai veikt starptautisku autopsiju; tā kā F. Albán tika turēts apcietinājumā SEBIN telpās un tādēļ Venecuēlas iestādes ir atbildīgas par viņa atrašanās vietu;

| E. | tā kā 2018. gada 13. oktobrī 2017. gada Saharova balvas laureātu Lorent Saleh atbrīvoja, tūlīt pēc tam nogādāja lidostā un nekavējoties piespiedu kārtā izraidīja uz Spāniju; tā kā viņš cietumā bija pavadījis četrus gadus, kur pārcieta šausminošu spīdzināšanu un tika turēts bez tiesas sprieduma, un viņa lietas izskatīšana tika atlikta 53 reizes; tā kā viņa un daudzu citu upuru liecības apstiprina sistemātisko apspiešanu un nežēlīgu un necilvēcīgu izturēšanos pret politiski ieslodzītajiem Venecuēlā; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada 13. oktobrī 2017. gada Saharova balvas laureātu Lorent Saleh atbrīvoja, tūlīt pēc tam nogādāja lidostā un nekavējoties piespiedu kārtā izraidīja uz Spāniju; tā kā viņš cietumā bija pavadījis četrus gadus, kur pārcieta šausminošu spīdzināšanu un tika turēts bez tiesas sprieduma, un viņa lietas izskatīšana tika atlikta 53 reizes; tā kā viņa un daudzu citu upuru liecības apstiprina sistemātisko apspiešanu un nežēlīgu un necilvēcīgu izturēšanos pret politiski ieslodzītajiem Venecuēlā;

| F. | tā kā Venecuēlā joprojām apcietinājumā ir vairāk nekā divsimt politieslodzīto; tā kā Nacionālās asamblejas deputāts Juan Recasens tika patvaļīgi arestēts un spīdzināts un ar viņu nav iespējams sazināties, kas ir pastāvīgs un nelikumīgs viņa politiskās imunitātes pārkāpums; |
| --- | --- |

F.

tā kā Venecuēlā joprojām apcietinājumā ir vairāk nekā divsimt politieslodzīto; tā kā Nacionālās asamblejas deputāts Juan Recasens tika patvaļīgi arestēts un spīdzināts un ar viņu nav iespējams sazināties, kas ir pastāvīgs un nelikumīgs viņa politiskās imunitātes pārkāpums;

| G. | tā kā pret Nacionālās asamblejas priekšsēdētāju un 2017. gada Saharova balvas laureātu Julio Borges, bijušo ģenerālprokurori Luisa Ortega Diaz un bijušo Venecuēlas Valsts ministrijas prokuroru Zair Mundaray Rodriguez ir izvirzītas nepamatotas apsūdzības par līdzdalību Venecuēlas prezidenta Nicolás Maduro nogalināšanas mēģinājumā; tā kā Venecuēlas iestādes ar Interpola starpniecību ir izdevušas šo trīs personu apcietināšanas orderus; |
| --- | --- |

G.

tā kā pret Nacionālās asamblejas priekšsēdētāju un 2017. gada Saharova balvas laureātu Julio Borges, bijušo ģenerālprokurori Luisa Ortega Diaz un bijušo Venecuēlas Valsts ministrijas prokuroru Zair Mundaray Rodriguez ir izvirzītas nepamatotas apsūdzības par līdzdalību Venecuēlas prezidenta Nicolás Maduro nogalināšanas mēģinājumā; tā kā Venecuēlas iestādes ar Interpola starpniecību ir izdevušas šo trīs personu apcietināšanas orderus;

| H. | tā kā Venecuēlā pieaug vardarbība un pilnīga nesodāmība, jo iestādes nesauc pie atbildības tos, kas veikuši nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp slepkavības, pārmērīga spēka izmantošanu pret demonstrāciju dalībniekiem, patvaļīgu aizturēšanu, spīdzināšanu un citas pazemojošas un necilvēcīgas darbības, kā arī krimināli sodāmus noziegumus; |
| --- | --- |

H.

tā kā Venecuēlā pieaug vardarbība un pilnīga nesodāmība, jo iestādes nesauc pie atbildības tos, kas veikuši nopietnus cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp slepkavības, pārmērīga spēka izmantošanu pret demonstrāciju dalībniekiem, patvaļīgu aizturēšanu, spīdzināšanu un citas pazemojošas un necilvēcīgas darbības, kā arī krimināli sodāmus noziegumus;

| I. | tā kā 2018. gada 8. februārī SKT prokurore sāka iepriekšējas pārbaudes par stāvokli Venecuēlā; tā kā 2018. gada 27. septembrī sešas SKT Romas statūtu dalībvalstis (Argentīna, Kanāda, Kolumbija, Čīle, Paragvaja un Peru) lūdza, lai prokurore sāktu izmeklēšanu saistībā ar Venecuēlas teritorijā veiktajiem noziegumiem pret cilvēci; tā kā prasību veikt šādu izmeklēšanu atbalstīja arī Francija un Kostarika; tā kā šis ir līdz šim pirmais Romas statūtu dalībvalstu grupas iesniegtais atzinuma pieprasījums par stāvokli citas dalībvalsts teritorijā; tā kā Parlaments šo pašu aicinājumu izteica divas reizes — 2018. gada 8. februāra rezolūcijā par situāciju Venecuēlā un 2017. gada 13. septembra rezolūcijā par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (9); |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada 8. februārī SKT prokurore sāka iepriekšējas pārbaudes par stāvokli Venecuēlā; tā kā 2018. gada 27. septembrī sešas SKT Romas statūtu dalībvalstis (Argentīna, Kanāda, Kolumbija, Čīle, Paragvaja un Peru) lūdza, lai prokurore sāktu izmeklēšanu saistībā ar Venecuēlas teritorijā veiktajiem noziegumiem pret cilvēci; tā kā prasību veikt šādu izmeklēšanu atbalstīja arī Francija un Kostarika; tā kā šis ir līdz šim pirmais Romas statūtu dalībvalstu grupas iesniegtais atzinuma pieprasījums par stāvokli citas dalībvalsts teritorijā; tā kā Parlaments šo pašu aicinājumu izteica divas reizes — 2018. gada 8. februāra rezolūcijā par situāciju Venecuēlā un 2017. gada 13. septembra rezolūcijā par ES politiskajām attiecībām ar Latīņameriku (9);

| J. | tā kā 2017. gada 13. novembrī Padome nolēma noteikt ieroču embargo pret Venecuēlu un aizliegumu eksportēt materiālus, kurus varētu izmantot represijām valstī; tā kā 2018. gada 22. janvārī tā vienprātīgi nolēma piemērot sankcijas pret septiņām Venecuēlas augsta līmeņa amatpersonām, nosakot ierobežojošus pasākumus, piemēram, ceļošanas aizliegumu un līdzekļu iesaldēšanu, tādējādi reaģējot uz demokrātijas principu pārkāpumiem; tā kā 2018. gada 25. jūnijā sankcijas tika attiecinātas uz vienpadsmit Venecuēlas amatpersonām, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem un demokrātijas un tiesiskuma apdraudējumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada 13. novembrī Padome nolēma noteikt ieroču embargo pret Venecuēlu un aizliegumu eksportēt materiālus, kurus varētu izmantot represijām valstī; tā kā 2018. gada 22. janvārī tā vienprātīgi nolēma piemērot sankcijas pret septiņām Venecuēlas augsta līmeņa amatpersonām, nosakot ierobežojošus pasākumus, piemēram, ceļošanas aizliegumu un līdzekļu iesaldēšanu, tādējādi reaģējot uz demokrātijas principu pārkāpumiem; tā kā 2018. gada 25. jūnijā sankcijas tika attiecinātas uz vienpadsmit Venecuēlas amatpersonām, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem un demokrātijas un tiesiskuma apdraudējumu;

| K. | tā kā ES kopā ar citām demokrātiskām struktūrām nav atzinusi ne prezidenta, ne Konstitutīvās nacionālās asamblejas vēlēšanas, ne arī iestādes, kas izveidotas šādu nelikumīgu procesu rezultātā; tā kā Valsts vēlēšanu padome (CNE) 2018. gada 9. decembri ir noteikusi par valsts municipālo padomju vēlēšanu datumu; tā kā galvenajām un lielākajām opozīcijas politiskajām partijām Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) un Voluntad Popular nebūs atļauts piedalīties; tā kā starptautiskā sabiedrība nepieņems vēlēšanu rezultātus, ja opozīcijas līderi atradīsies ieslodzījumā un politiskajām partijām būs aizliegts piedalīties vēlēšanās; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES kopā ar citām demokrātiskām struktūrām nav atzinusi ne prezidenta, ne Konstitutīvās nacionālās asamblejas vēlēšanas, ne arī iestādes, kas izveidotas šādu nelikumīgu procesu rezultātā; tā kā Valsts vēlēšanu padome (CNE) 2018. gada 9. decembri ir noteikusi par valsts municipālo padomju vēlēšanu datumu; tā kā galvenajām un lielākajām opozīcijas politiskajām partijām Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) un Voluntad Popular nebūs atļauts piedalīties; tā kā starptautiskā sabiedrība nepieņems vēlēšanu rezultātus, ja opozīcijas līderi atradīsies ieslodzījumā un politiskajām partijām būs aizliegts piedalīties vēlēšanās;

| L. | tā kā Ārlietu padomes 2018. gada 15. oktobrī pieņemtajos secinājumos ir ietverta atsauce uz pašreizējās krīzes politisku risinājumu, izpētot iespēju izveidot kontaktgrupu, kuras mērķis būtu veicināt iniciatīvu kopīgi ar galvenajiem reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, lai radītu apstākļus, kas var novest pie politiska procesa; |
| --- | --- |

L.

tā kā Ārlietu padomes 2018. gada 15. oktobrī pieņemtajos secinājumos ir ietverta atsauce uz pašreizējās krīzes politisku risinājumu, izpētot iespēju izveidot kontaktgrupu, kuras mērķis būtu veicināt iniciatīvu kopīgi ar galvenajiem reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, lai radītu apstākļus, kas var novest pie politiska procesa;

| M. | tā kā divi mēģinājumi veidot Vatikāna un starptautisku mediatoru vadītu nacionālu dialogu starp valdību un opozīciju nolūkā rast krīzes risinājumu bija nesekmīgi, jo Venecuēlas iestādes pret šo ierosinājumu neattiecās nopietni un to vienīgais mērķis bija iegūt laiku un starptautisku atzīšanu, |
| --- | --- |

M.

tā kā divi mēģinājumi veidot Vatikāna un starptautisku mediatoru vadītu nacionālu dialogu starp valdību un opozīciju nolūkā rast krīzes risinājumu bija nesekmīgi, jo Venecuēlas iestādes pret šo ierosinājumu neattiecās nopietni un to vienīgais mērķis bija iegūt laiku un starptautisku atzīšanu,

| 1. | pauž visdziļāko līdzjūtību Fernando Albán ģimenei un draugiem; šajā sakarībā nosoda Venecuēlas iestāžu izdarītos noziegumus un prasa šajā konkrētajā lietā nekavējoties veikt neatkarīgu izmeklēšanu par valdības rīcību, tostarp starptautisku autopsiju, ko veiktu neatkarīgu tiesu ekspertu grupa; atgādina, ka valsts pienākums ir nodrošināt visu apcietinājumā esošo cilvēku drošību un fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda patvaļīgus arestus un tiesu iestāžu īstenotu un administratīvu vajāšanu, kas vērsta pret tūkstošiem cilvēktiesību aizstāvju, vēlētiem opozīcijas pārstāvjiem un neatkarīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; mudina Venecuēlas iestādes pārtraukt visus cilvēktiesību pārkāpumus un saukt vainīgos pie atbildības, kā arī nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas visas pamatbrīvības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina par to, ka abi līdzšinējie mēģinājumi ar Vatikāna mediācijas un Dominikānas Republikā notikušā nacionālā politiskā dialoga palīdzību rast krīzes politisku risinājumu Venecuēlā ir acīmredzami neizdevušies; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina par Savienības un Parlamenta iepriekš pausto nostāju, ka jebkādai turpmākai politiskai attīstībai ir jāietver šādas nenoraidāmas prasības: visu politieslodzīto tūlītēja atbrīvošana un pret politiskajiem oponentiem, cilvēktiesību aktīvistiem un miermīlīgiem protestētājiem vērstas spīdzināšanas, sliktas izturēšanās un vajāšanas pārtraukšana; Nacionālās asamblejas ievēlēta jauna un neatkarīga Valsts vēlēšanu padome; brīvas un godīgas vēlēšanas atbilstoši starptautiskajiem standartiem, lai garantētu ticamu procesu, kurā tiek ievērots politiskais plurālisms un nodrošināta demokrātisko starptautisko novērotāju klātbūtne, kā arī Nacionālās asamblejas pilnvaru atzīšana un Konstitutīvās nacionālās asamblejas atlaišana; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ar interesi atzīmē Padomes secinājumus par iespējamu kontaktu sākšanu ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem, lai izpētītu iespēju izveidot kontaktgrupu; šajā saistībā atgādina, ka starptautiskajai mediācijai vai kontaktus veicinošajai grupai jābūt neitrālai un abām pusēm tās darbībai ir jāpiekrīt; uzskata, ka šīs izpētes kontaktgrupas mērķim vajadzētu būt ieguldījumam, lai ar miermīlīgiem līdzekļiem rastu demokrātisku un politisku risinājumu Venecuēlas konfliktam, par ko lemj tikai un vienīgi Venecuēlas tauta; prasa PV/AP, izskatot iespēju izveidot šo kontaktgrupu, sazināties ar Venecuēlas demokrātiskās opozīcijas likumīgajiem pārstāvjiem, lai pārliecinātos, vai vairākums atbalsta šādu iniciatīvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pilnībā atbalsta SKT sākotnējo paziņojumu par Venecuēlas režīma izdarītajiem liela mēroga noziegumiem un represijām pret saviem iedzīvotājiem; mudina Savienību un dalībvalstis pievienoties SKT dalībvalstu iniciatīvai izmeklēt Venecuēlas valdības veiktos noziegumus pret cilvēci Venecuēlas teritorijā un līdz ar to saukt pie atbildības vainīgos; atgādina par ES saistībām attiecībā uz daudzpusējību ANO doktrīnas ietvaros un SKT lomu cīņā pret nesodāmību par nopietniem noziegumiem pret cilvēci un tajos vainojamo saukšanu pie atbildības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka par nelikumīgo un starptautiski neatzīto 2018. gada 20. maija vēlēšanu rīkošanu ES ir noteikusi papildu mērķtiecīgas un reversīvas sankcijas, kuras nenodarīs kaitējumu Venecuēlas iedzīvotājiem; prasa pastiprināt šīs sankcijas, ja stāvoklis cilvēktiesību un demokrātijas jomā valstī turpinās pasliktināties; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izsaka atzinību Kolumbijas valdībai par tūlītējo reakciju un atbalstu, ko tā sniedza visiem valstī ieceļojošiem Venecuēlas iedzīvotājiem; tāpat uzteic Brazīliju, Peru un citas reģiona valstis, jo īpaši tās, kuras ir parakstījušas Kito deklarāciju par Venecuēlas pilsoņu cilvēku mobilitāti, kā arī reģionālās un starptautiskās organizācijas, privātās un publiskās iestādes, katoļu baznīcu un visa reģiona iedzīvotājus par viņu aktīvo palīdzību Venecuēlas migrantiem un bēgļiem un solidaritāti ar tiem; aicina tās dalībvalstis, kuras saskaras ar venecuēliešu pieplūdumu, nodrošināt viņiem piekļuvi pamatpakalpojumiem un piešķirt īslaicīgas aizsargājamības statusu un īpašas uzturēšanās tiesības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina par ārkārtīgi satraucošajiem secinājumiem pēc 2018. gada jūnija darba brauciena līdz Venecuēlas sauszemes robežai ar Kolumbiju un Brazīliju un aicina 2019. gadā nosūtīt ad hoc delegāciju uz Peru, lai novērtētu Venecuēlas migrācijas krīzes vietējo ietekmi; atkārtoti aicina Venecuēlas iestādes steidzami atļaut netraucētu humanitārās palīdzības sniegšanu valstī, lai nepieļautu humanitārās krīzes un sabiedrības veselības krīzes pasliktināšanos, un īstenot īstermiņa reaģēšanas pasākumus pret pārtikas nepietiekamību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Padomi un PV/AP sadarbībā ar nesen iecelto UNHCR un IOM kopīgo īpašo pārstāvi Eduardo Stein mobilizēt vairāk līdzekļu un palīdzības Venecuēlas bēgļiem un migrantiem šajā reģionā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē viņa iecelšanu amatā, kas skaidri atspoguļo pašreizējās krīzes Venecuēlā reģionālo un globālo mērogu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka Interpols ir starptautiska policijas organizācija, kuras galvenais uzdevums ir cīņa ar starptautisko noziedzību; aicina Interpolu piesardzīgi attiekties pret Venecuēlas valdības prasībām pret J. Borges, L. Ortega Diaz un Z. Mundaray Rodriguez, kuras ir vienīgi politiski motivētas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Venecuēlas Bolivāra Republikas valdībai un Nacionālajai asamblejai, kā arī Kolumbijas Republikas, Brazīlijas Republikas un Peru Republikas valdībām un parlamentiem, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai, Amerikas Valstu organizācijas ģenerālsekretāram |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV C 285, 29.8.2017., 145. lpp.

(2)  OV C 294, 12.8.2016., 21. lpp.

(3)  OV C 316, 30.8.2016., 190. lpp.

(4)  OV C 86, 6.3.2018., 101. lpp.

(5)  OV C 298, 23.8.2018., 137. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0041.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0199.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0313.

(9)  OV C 337, 20.9.2018., 71. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšanu (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26., 53. un 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26., 53. un 165. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumus par dalībvalstu sadarbības veicināšanu augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu savstarpējas atzīšanas jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2017. gada 14. decembra secinājumus par dalībvalstu sadarbības veicināšanu augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu savstarpējas atzīšanas jomā;

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 22. maija Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 22. maija Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūru mūžizglītībai un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Ieteikumu par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (1),

| — | ņemot vērā 2012. gada Bukarestes komunikē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada Bukarestes komunikē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 17. janvāra priekšlikumu Padomes ieteikumam par galvenajām kompetencēm mūžizglītībā (COM(2018)0024),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 22. maija priekšlikumu Padomes ieteikumam par to, kā sekmēt augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātisku savstarpēju atzīšanu (COM(2018)0270),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšanu (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par automātiskas diplomu savstarpējas atzīšanas veicināšanu (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā mācību mobilitāte sekmē prasmju, kompetenču un zināšanu ieguvi, vienlaikus popularizējot Eiropas vērtības un veicinot aktīvu iesaistīšanos sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā mācību mobilitāte sekmē prasmju, kompetenču un zināšanu ieguvi, vienlaikus popularizējot Eiropas vērtības un veicinot aktīvu iesaistīšanos sabiedrības dzīvē;

| B. | tā kā diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu savstarpēja atzīšana ļauj dalībvalstīm pastiprināt un paātrināt sadarbību izglītības un apmācības jomā un ir viena no konkrētajām priekšrocībām, ko iedzīvotājiem nodrošina ES sadarbība; |
| --- | --- |

B.

tā kā diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu savstarpēja atzīšana ļauj dalībvalstīm pastiprināt un paātrināt sadarbību izglītības un apmācības jomā un ir viena no konkrētajām priekšrocībām, ko iedzīvotājiem nodrošina ES sadarbība;

| C. | tā kā augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanas procedūru uzlabošana ir viens no priekšnoteikumiem Eiropas izglītības telpas izveidei (2) līdz 2025. gadam; |
| --- | --- |

C.

tā kā augstākās izglītības un vidējās izglītības diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu atzīšanas procedūru uzlabošana ir viens no priekšnoteikumiem Eiropas izglītības telpas izveidei (2) līdz 2025. gadam;

| D. | tā kā augstākajā izglītībā šajā jomā jau ir gūti būtiski panākumi, ko it sevišķi nodrošinājuši dažu dalībvalstu noslēgtie reģionālie nolīgumi, no kuriem var smelties ierosmi automātiskas atzīšanas panākšanai visā Eiropas izglītības telpā; |
| --- | --- |

D.

tā kā augstākajā izglītībā šajā jomā jau ir gūti būtiski panākumi, ko it sevišķi nodrošinājuši dažu dalībvalstu noslēgtie reģionālie nolīgumi, no kuriem var smelties ierosmi automātiskas atzīšanas panākšanai visā Eiropas izglītības telpā;

| E. | tā kā vidējās izglītības pakāpē iegūto kvalifikāciju un ārvalstīs pavadīto mācību periodu rezultātu savstarpējās atzīšanas procesi joprojām nav pietiekami attīstīti; |
| --- | --- |

E.

tā kā vidējās izglītības pakāpē iegūto kvalifikāciju un ārvalstīs pavadīto mācību periodu rezultātu savstarpējās atzīšanas procesi joprojām nav pietiekami attīstīti;

| F. | tā kā mācību mobilitāte Eiropas Savienībā ir kļuvusi nozīmīgāka gan faktiskā studentu skaita, gan kapacitātes un mācīšanās iespēju ziņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā mācību mobilitāte Eiropas Savienībā ir kļuvusi nozīmīgāka gan faktiskā studentu skaita, gan kapacitātes un mācīšanās iespēju ziņā;

| G. | tā kā taisnīga un pārredzama ārvalstīs iegūto kvalifikāciju atzīšana ir gan viens no Boloņas procesa tehniskajiem mērķiem, gan arī pamatvērtība, uz kuras ir balstīta atvērta un iekļaujoša Eiropas augstākās izglītības telpa (EHEA); |
| --- | --- |

G.

tā kā taisnīga un pārredzama ārvalstīs iegūto kvalifikāciju atzīšana ir gan viens no Boloņas procesa tehniskajiem mērķiem, gan arī pamatvērtība, uz kuras ir balstīta atvērta un iekļaujoša Eiropas augstākās izglītības telpa (EHEA);

| H. | tā kā tiesības uz izglītību ir vienas no cilvēka pamattiesībām, un šīm tiesībām ir jābūt vispārēji garantētām, |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības uz izglītību ir vienas no cilvēka pamattiesībām, un šīm tiesībām ir jābūt vispārēji garantētām,

| 1. | aicina dalībvalstis uzņemties politiskas saistības un ieviest mehānismus augstākās izglītības un vidējās izglītības pakāpē iegūto kvalifikāciju, kā arī ārvalstīs pavadīto mācību periodu rezultātu automātiskai savstarpējai atzīšanai saskaņā ar Eiropas izglītības telpas mērķiem; aicina Komisiju atbalstīt šā mērķa sasniegšanu, sekmējot savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu, piemēram, regulāri nākot klajā ar vidējās izglītības diplomu salīdzināmības pārskatiem un konsekventi izmantojot ECTS vērtējumu tabulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa dalībvalstīm palielināt transnacionālo sadarbību un izmantot jaunās tehnoloģijas, lai šajā nolūkā palielinātu efektivitāti, samazinātu izmaksas, uzlabotu pārredzamību un veidotu uzticēšanos, tā tiecoties izmantot priekšrocības, ko piedāvā iekšējā tirgus nodrošinātās izglītības un nodarbinātības iespējas; uzsver arī to, ka ir jāsadarbojas ar Komisiju, lai efektīvi izstrādātu un ieviestu Eiropas studenta karti ar mērķi veicināt diplomu un ārvalstīs pavadīto mācību periodu savstarpēju atzīšanu, vienlaikus samazinot uz studentiem un izglītības iestādēm gulstošo administratīvo slogu un izmaksas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina dalībvalstis sākt sadarbības procesu vispārējās vidējās izglītības un apmācības jomā, par šīs sadarbības mērķi nosakot pārredzamības veicināšanu un uzticēšanās veidošanu starp dažādām izglītības un apmācības sistēmām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina pievērst uzmanību ES finansējuma avotu un it sevišķi programmas “Erasmus+” svarīgajai nozīmei un potenciālam mobilitātes veicināšanā visos izglītības līmeņos, “Eiropas universitāšu” izveidē un kopīgu maģistra grādu ieviešanā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šajā sakarībā atgādina, ka ir svarīgi garantēt, lai ES mobilitātes programmas būtu iekļaujošas, un it sevišķi nodrošināt līdzdalības iespējas cilvēkiem ar invaliditāti un cilvēkiem no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis veicināt nesen ieradušos studentu, bēgļu un migrantu integrāciju izglītības vidē, nodrošinot, lai viņu diplomu vai ārvalstīs pavadīto mācību periodu rezultātu sākotnējā atzīšana ES dalībvalstīs nebūtu saistīta ar pārmērīgu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis saskaņā ar Eiropas izglītības telpas mērķiem un pamatojoties uz jau pastāvošām sistēmām, tostarp ES pamatprasmju sistēmu, līdz 2025. gadam ieviest mehānismus diplomu un ārvalstīs pavadītu mācību periodu rezultātu automātiskas savstarpējās atzīšanas veicināšanai; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai Eiropas izglītības telpa un Eiropas augstākās izglītības telpa būtu savstarpēji saistītas un papildinātu viena otru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka pozitīvs piemērs dalībvalstu sadarbībai vidējās izglītības pakāpē iegūto kvalifikāciju atzīšanas jomā ir Eiropas vispārējās vidējās izglītības diploms (European Baccalaureate); tomēr iesaka dalībvalstīm novērst visus nepamatotos šķēršļus ātrai un pārredzamai Eiropas skolās saņemto vērtējumu atzīšanai, lai nekavētu piekļuvi augstākajai izglītībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nolūkā panākt diplomu automātisku savstarpēju atzīšanu un taisnīgu piekļuvi augstākās izglītības iestādēm, iesaka dalībvalstīm nodrošināt visiem Eiropas skolēniem tiesības piedalīties mācībās vidējās izglītības pakāpē ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, nodrošinot tiesības neatkarīgi no valodas prasmju līmeņa tikt uzņemtiem vecuma grupai atbilstošā klasē, kas līmeņa ziņā ir līdzvērtīga klasei, kurā skolēns mācījies izcelsmes valstī; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV C 189, 15.6.2017., 15. lpp.

(2)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-strengthening-european-identity-education-culture_en.pdf

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršana Eiropas Savienībā: laiks rīkoties

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu Eiropas Savienībā: laiks rīkoties (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 8. novembra paziņojumu “Virzība uz alternatīvo degvielu visplašāko izmantošanu – Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, ietverot valstu politikas regulējumu novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 2. punktu” (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 8. novembra paziņojumu “Virzība uz alternatīvo degvielu visplašāko izmantošanu – Rīcības plāns par alternatīvo degvielu infrastruktūru saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 6. punktu, ietverot valstu politikas regulējumu novērtējumu saskaņā ar Direktīvas 2014/94/ES 10. panta 2. punktu” (COM(2017)0652),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (2),

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 715/2007 (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju mazas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 715/2007 (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0676),

| — | ņemot vērā starptautisko kodeksu par drošību kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzes vai cita veida degvielu ar zemu uzliesmošanas temperatūru (IGF kodeksu), kā arī ierosinātos grozījumus, ar kuriem minētais kodekss tiktu noteikts kā obligāts saskaņā ar Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), ar ko kuģniecības nozarē regulatīvā līmenī cenšas risināt problēmas, ko sagādā alternatīvo degvielu izmantošana un kuru mērķis ir maksimāli samazināt kuģiem, to apkalpēm un videi radīto risku, ņemot vēŗa izmantoto degvielu īpašības; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko kodeksu par drošību kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzes vai cita veida degvielu ar zemu uzliesmošanas temperatūru (IGF kodeksu), kā arī ierosinātos grozījumus, ar kuriem minētais kodekss tiktu noteikts kā obligāts saskaņā ar Starptautisko konvenciju par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS), ar ko kuģniecības nozarē regulatīvā līmenī cenšas risināt problēmas, ko sagādā alternatīvo degvielu izmantošana un kuru mērķis ir maksimāli samazināt kuģiem, to apkalpēm un videi radīto risku, ņemot vēŗa izmantoto degvielu īpašības;

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 19. aprīļa atzinumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumus (A8-0297/2018),

| A. | tā kā mobilitāte ir pamatvajadzība un mūsu sabiedrību un ekonomiku balsts un tai jābūt tīrai, ilgtspējīgai, uzticamai, pieejamai un visos aspektos drošai; tā kā šajā sakarībā tīras tehnoloģijas piedāvā milzīgas iespējas un ieguvumus sabiedrībai, jo tās ievērojami ietekmē veselību un vidi, kā arī autobūves nozari, enerģijas piegādātājus, komunālos pakalpojumus un tīklu operatorus; |
| --- | --- |

A.

tā kā mobilitāte ir pamatvajadzība un mūsu sabiedrību un ekonomiku balsts un tai jābūt tīrai, ilgtspējīgai, uzticamai, pieejamai un visos aspektos drošai; tā kā šajā sakarībā tīras tehnoloģijas piedāvā milzīgas iespējas un ieguvumus sabiedrībai, jo tās ievērojami ietekmē veselību un vidi, kā arī autobūves nozari, enerģijas piegādātājus, komunālos pakalpojumus un tīklu operatorus;

| B. | tā kā dalībvalstis ir pieņēmušas valsts politikas regulējumus (VPR), kurus Komisija izvērtēja savā nesenajā paziņojumā COM(2017)0652, norādot, ka dalībvalstu starpā atšķiras elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras mērķi un īstenošana, jo tikai astoņas no 25 dalībvalstīm pilnībā atbilst VPR prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2014/94/ES (3), un ka divas dalībvalstis līdz 2016. gada 16. novembrim nav iesniegušas VPR, kā paredzēts Direktīvas 2014/94/ES 3. pantā; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstis ir pieņēmušas valsts politikas regulējumus (VPR), kurus Komisija izvērtēja savā nesenajā paziņojumā COM(2017)0652, norādot, ka dalībvalstu starpā atšķiras elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūras mērķi un īstenošana, jo tikai astoņas no 25 dalībvalstīm pilnībā atbilst VPR prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2014/94/ES (3), un ka divas dalībvalstis līdz 2016. gada 16. novembrim nav iesniegušas VPR, kā paredzēts Direktīvas 2014/94/ES 3. pantā;

| C. | tā kā transporta dekarbonizācija uzlabos gaisa kvalitāti un stiprinās Eiropas energoapgādes drošību un neatkarību no importētās enerģijas un fosilā kurināmā, un tāpēc būs vajadzīgas ātras un būtiskas izmaiņas attiecībā uz enerģijas, degvielas un izmantoto dzinēju veidu, kā arī energoefektivitātes palielināšana, izmantojot visefektīvāko un progresīvāko tehnoloģiju, īstenojot pāreju uz multimodālajiem pārvadājumiem un mainot pārvietošanās ieradumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā transporta dekarbonizācija uzlabos gaisa kvalitāti un stiprinās Eiropas energoapgādes drošību un neatkarību no importētās enerģijas un fosilā kurināmā, un tāpēc būs vajadzīgas ātras un būtiskas izmaiņas attiecībā uz enerģijas, degvielas un izmantoto dzinēju veidu, kā arī energoefektivitātes palielināšana, izmantojot visefektīvāko un progresīvāko tehnoloģiju, īstenojot pāreju uz multimodālajiem pārvadājumiem un mainot pārvietošanās ieradumus;

| D. | tā kā transports ir vienīgā lielā tautsaimniecības nozare Eiropas Savienībā, kurā siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas kopš 1990. gada ir pieaugušas; tā kā uz to ir attiecināmi 23 % CO2 emisiju un šis īpatsvars turpina pieaugt; tā kā autotransports veido gandrīz 75 % no transportā patērētās enerģijas un izraisa gandrīz 73 % no transporta nozares siltumnīcefekta gāzu emisijām; tā kā ir pastāvīgs satiksmes pieaugums, kas saistīts ar Eiropas Savienībā pārvadāto preču kustību un apjomu pieaugumu un cilvēku lielāku mobilitāti; tā kā šis palielinājums saskaņā ar prognozēm 2030. gadam ietekmēs klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāti un enerģijas patēriņu, kā arī ietekmēs infrastruktūru; tā kā autotransporta dekarbonizācijai, izmantojot ilgtspējīgus alternatīvus degvielas veidus, būs vajadzīga elastīga pieeja, kas nozīmē, ka dažādiem transportlīdzekļu segmentiem varētu būt vajadzīgas dažādas alternatīvas degvielas; |
| --- | --- |

D.

tā kā transports ir vienīgā lielā tautsaimniecības nozare Eiropas Savienībā, kurā siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas kopš 1990. gada ir pieaugušas; tā kā uz to ir attiecināmi 23 % CO2 emisiju un šis īpatsvars turpina pieaugt; tā kā autotransports veido gandrīz 75 % no transportā patērētās enerģijas un izraisa gandrīz 73 % no transporta nozares siltumnīcefekta gāzu emisijām; tā kā ir pastāvīgs satiksmes pieaugums, kas saistīts ar Eiropas Savienībā pārvadāto preču kustību un apjomu pieaugumu un cilvēku lielāku mobilitāti; tā kā šis palielinājums saskaņā ar prognozēm 2030. gadam ietekmēs klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāti un enerģijas patēriņu, kā arī ietekmēs infrastruktūru; tā kā autotransporta dekarbonizācijai, izmantojot ilgtspējīgus alternatīvus degvielas veidus, būs vajadzīga elastīga pieeja, kas nozīmē, ka dažādiem transportlīdzekļu segmentiem varētu būt vajadzīgas dažādas alternatīvas degvielas;

| E. | tā kā kuģniecība veido vairāk nekā 80 % pasaules tirdzniecības apjoma un 3 % siltumnīcefekta gāzu emisiju pasaulē, un palielina gaisa piesārņojumu piekrastes apvidu un ostu tuvumā; tā kā, ņemot vērā kuģniecības nozīmīgo devumu pasaules transporta tirgū, pakāpeniskai šīs nozares pārejai uz alternatīvajām degvielām pozitīvi ietekmētu vidi; |
| --- | --- |

E.

tā kā kuģniecība veido vairāk nekā 80 % pasaules tirdzniecības apjoma un 3 % siltumnīcefekta gāzu emisiju pasaulē, un palielina gaisa piesārņojumu piekrastes apvidu un ostu tuvumā; tā kā, ņemot vērā kuģniecības nozīmīgo devumu pasaules transporta tirgū, pakāpeniskai šīs nozares pārejai uz alternatīvajām degvielām pozitīvi ietekmētu vidi;

| F. | tā kā, lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, vienlaikus cenšoties sasniegt 1,5 oC mērķi, par ko parakstījās Parīzes nolīgumā, autotransports ir pilnībā jādekarbonizē, panākot emisiju nulles līmeni ne vēlāk kā līdz 2050. gadam; tā kā pāreja uz alternatīvajām degvielām var palīdzēt šo mērķi sasniegt, kaut gan tuvākajā nākotnē — līdz brīdim, kad pieprasījumu būs iespējams pilnībā apmierināt ar alternatīvo degvielu — nozarē joprojām būs nepieciešama arī tradicionālā degviela; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai ierobežotu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC, vienlaikus cenšoties sasniegt 1,5 oC mērķi, par ko parakstījās Parīzes nolīgumā, autotransports ir pilnībā jādekarbonizē, panākot emisiju nulles līmeni ne vēlāk kā līdz 2050. gadam; tā kā pāreja uz alternatīvajām degvielām var palīdzēt šo mērķi sasniegt, kaut gan tuvākajā nākotnē — līdz brīdim, kad pieprasījumu būs iespējams pilnībā apmierināt ar alternatīvo degvielu — nozarē joprojām būs nepieciešama arī tradicionālā degviela;

| G. | tā kā pāreja uz ilgtspējīgiem alternatīviem kurināmajiem un dzinējiem, ņemot vērā transportlīdzekļu aprites ciklu kopumā, ir labākais veids, kā samazināt oglekļa dioksīda izmešus esošajā un nākotnes transportlīdzekļu autoparkā; tā kā vispārējā ietekme būs vēl lielāka apvienojumā ar lielāku transportlīdzekļu efektivitāti, sabiedriskā transporta un velosipēdu izmantošanu, kopīgi īstenotas mobilitātes attīstību un uzlabotu transporta sistēmu vispārējo efektivitāti, izmantojot S-ITS sistēmas un digitalizācijas un automatizācijas tehnoloģiju; tā kā pilsētu un teritoriālā plānošana var atbalstīt un papildināt tehnoloģiskos centienus un palīdzēt ierīkot uzlādes uzpildes infrastruktūru; tā kā alternatīvo degvielu veicināšana var dot nozīmīgu ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā pilsētās; |
| --- | --- |

G.

tā kā pāreja uz ilgtspējīgiem alternatīviem kurināmajiem un dzinējiem, ņemot vērā transportlīdzekļu aprites ciklu kopumā, ir labākais veids, kā samazināt oglekļa dioksīda izmešus esošajā un nākotnes transportlīdzekļu autoparkā; tā kā vispārējā ietekme būs vēl lielāka apvienojumā ar lielāku transportlīdzekļu efektivitāti, sabiedriskā transporta un velosipēdu izmantošanu, kopīgi īstenotas mobilitātes attīstību un uzlabotu transporta sistēmu vispārējo efektivitāti, izmantojot S-ITS sistēmas un digitalizācijas un automatizācijas tehnoloģiju; tā kā pilsētu un teritoriālā plānošana var atbalstīt un papildināt tehnoloģiskos centienus un palīdzēt ierīkot uzlādes uzpildes infrastruktūru; tā kā alternatīvo degvielu veicināšana var dot nozīmīgu ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā pilsētās;

| H. | tā kā alternatīvās degvielas transportlīdzekļu neizdevīgā cenu situācija salīdzinājumā ar parastā iekšdedzes dzinēja (ICE) transportlīdzkļiem, kam pievienojas uzpildes un uzlādes infrastruktūru nepietiekama ieviešana, joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem patērētāju pirkumu izvēlē; tā kā šajā sakarībā pircēju prēmijas, nodokļu atvieglojumi un nefiskālie stimuli ir sevi apliecinājuši kā tādi, kas paātrina ieviešanu tirgū, un tiem būtu jāatspoguļo dažādu alternatīvo degvielu SEG un piesārņojošo vielu emisijas rādītāji; |
| --- | --- |

H.

tā kā alternatīvās degvielas transportlīdzekļu neizdevīgā cenu situācija salīdzinājumā ar parastā iekšdedzes dzinēja (ICE) transportlīdzkļiem, kam pievienojas uzpildes un uzlādes infrastruktūru nepietiekama ieviešana, joprojām ir viens no galvenajiem šķēršļiem patērētāju pirkumu izvēlē; tā kā šajā sakarībā pircēju prēmijas, nodokļu atvieglojumi un nefiskālie stimuli ir sevi apliecinājuši kā tādi, kas paātrina ieviešanu tirgū, un tiem būtu jāatspoguļo dažādu alternatīvo degvielu SEG un piesārņojošo vielu emisijas rādītāji;

| I. | tā kā pāreja uz alternatīvām degvielām un dzinējiem ir iespēja — un stimuls veikt pētījumus —, lai konkurētspējīga Eiropas rūpniecība atkal varētu nostiprināt savas līderpozīcijas tehnoloģiju jomā; tā kā šī pāreja ir izšķirīgi svarīga starptautiskajai konkurētspējai zināšanu, tehnoloģiju un tirgus daļas izteiksmē; |
| --- | --- |

I.

tā kā pāreja uz alternatīvām degvielām un dzinējiem ir iespēja — un stimuls veikt pētījumus —, lai konkurētspējīga Eiropas rūpniecība atkal varētu nostiprināt savas līderpozīcijas tehnoloģiju jomā; tā kā šī pāreja ir izšķirīgi svarīga starptautiskajai konkurētspējai zināšanu, tehnoloģiju un tirgus daļas izteiksmē;

| J. | tā kā pārstrādātā regula par emisijas standartiem jauniem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem kravas automobiļiem, cerams, noteiks vērienīgus samazināšanas mērķus un paredzēs stimulus mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem, vienlaikus saglabājot tehnoloģiju ziņā neitrālu pieeju, tādējādi vedot uz dekarbonizētu Eiropas transportlīdzekļu parku, kam būs nepieciešams izvērst atbilstošu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu; tā kā Direktīvas par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu pārskatīšana papildina Direktīvu par alternatīvajām degvielām, piegādātājiem garantējot pieprasījumu un palielinot tīru transportlīdzekļu skaita pieaugumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pārstrādātā regula par emisijas standartiem jauniem pasažieru automobiļiem un jauniem vieglajiem kravas automobiļiem, cerams, noteiks vērienīgus samazināšanas mērķus un paredzēs stimulus mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem, vienlaikus saglabājot tehnoloģiju ziņā neitrālu pieeju, tādējādi vedot uz dekarbonizētu Eiropas transportlīdzekļu parku, kam būs nepieciešams izvērst atbilstošu alternatīvo degvielu infrastruktūras tīklu; tā kā Direktīvas par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu pārskatīšana papildina Direktīvu par alternatīvajām degvielām, piegādātājiem garantējot pieprasījumu un palielinot tīru transportlīdzekļu skaita pieaugumu;

| K. | tā kā 94 % Eiropas transporta nozares ir atkarīgi no naftas, no kuriem 90 % ir jāieved, tostarp no dažām politiski nestabilām valstīm; |
| --- | --- |

K.

tā kā 94 % Eiropas transporta nozares ir atkarīgi no naftas, no kuriem 90 % ir jāieved, tostarp no dažām politiski nestabilām valstīm;

| L. | tā kā saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES alternatīvās degvielas joprojām aptver fosilās izcelsmes kurināmos, tādējādi nonākot pretrunā tādiem mērķiem kā dekarbonizācija un fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniska pārtraukšana; tā kā prioritāte būtu piešķirama mazemisiju un bezemisiju risinājumiem, kas aptver visu transportlīdzekļa aprites ciklu; tā kā smagdarba transportlīdzekļu gadījumā un kuģošanas nozarē tomēr sašķidrināta dabasgāze (LNG) un saspiestā dabasgāze (CNG) var palīdzēt īstermiņā un vidējā termiņā uzlabot gaisa kvalitāti, jo īpaši ostu apkaimē un piekrastēs; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES alternatīvās degvielas joprojām aptver fosilās izcelsmes kurināmos, tādējādi nonākot pretrunā tādiem mērķiem kā dekarbonizācija un fosilā kurināmā izmantošanas pakāpeniska pārtraukšana; tā kā prioritāte būtu piešķirama mazemisiju un bezemisiju risinājumiem, kas aptver visu transportlīdzekļa aprites ciklu; tā kā smagdarba transportlīdzekļu gadījumā un kuģošanas nozarē tomēr sašķidrināta dabasgāze (LNG) un saspiestā dabasgāze (CNG) var palīdzēt īstermiņā un vidējā termiņā uzlabot gaisa kvalitāti, jo īpaši ostu apkaimē un piekrastēs;

| M. | tā kā enerģētikas un transporta nozares ir jāsasaista ciešāk, lai mobilitātē panāktu ievērojamu dekarbonizāciju; tā kā tādi enerģijas nesēji kā elektroenerģija un ūdeņradis ļauj sasniegt bezemisiju mobilitāti, vienlaikus integrējot atjaunojamos enerģijas avotus (AEA); tā kā, enerģētikas nozarei pakāpeniski pārejot uz tikai AEA izmantošanu, ir jānodrošina uzglabāšana enerģijas pārpalikumam zema pieprasījuma periodos; tā kā akumulatora elektrotransportlīdzekļi (BEV) un kurināmā elementa elektriskie transportlīdzekļi (FCEV) var sniegt ieguldījumu šajā jomā; tā kā mazemisiju energoresursi būs starpposms pārejā uz bezemisiju mobilitāti; tā kā tādējādi tehnoloģiju neitralitātei vajadzētu būt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas sākumpunktam; |
| --- | --- |

M.

tā kā enerģētikas un transporta nozares ir jāsasaista ciešāk, lai mobilitātē panāktu ievērojamu dekarbonizāciju; tā kā tādi enerģijas nesēji kā elektroenerģija un ūdeņradis ļauj sasniegt bezemisiju mobilitāti, vienlaikus integrējot atjaunojamos enerģijas avotus (AEA); tā kā, enerģētikas nozarei pakāpeniski pārejot uz tikai AEA izmantošanu, ir jānodrošina uzglabāšana enerģijas pārpalikumam zema pieprasījuma periodos; tā kā akumulatora elektrotransportlīdzekļi (BEV) un kurināmā elementa elektriskie transportlīdzekļi (FCEV) var sniegt ieguldījumu šajā jomā; tā kā mazemisiju energoresursi būs starpposms pārejā uz bezemisiju mobilitāti; tā kā tādējādi tehnoloģiju neitralitātei vajadzētu būt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanas sākumpunktam;

| N. | tā kā litija jonu elementi, kas ir būtiskas elektrisko transportlīdzekļu akumulatoru detaļas, gandrīz visos gadījumos tiek ražoti ārpus Eiropas Savienības, galvenokārt Āzijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā litija jonu elementi, kas ir būtiskas elektrisko transportlīdzekļu akumulatoru detaļas, gandrīz visos gadījumos tiek ražoti ārpus Eiropas Savienības, galvenokārt Āzijā;

| O. | tā kā viedi, izturīgi elektroenerģijas tīkli, labāka elektroenerģijas un gāzes tīklu integrēšana, izmantojot enerģijas pārvēršanu gāzē, piekļuve tīklam uzlādes pakalpojumu sniedzējiem un privātiem uzlādes punktiem un ūdeņraža uzpildes staciju ieviešana ir izšķiroši svarīgi elektromobilitātei; tā kā ar BEV un FCEV vieda un kontrolēta uzlāde var palīdzēt līdzsvarot tīklus, bet joprojām trūkst regulējošo, nodokļu un tehnisko regulējumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā viedi, izturīgi elektroenerģijas tīkli, labāka elektroenerģijas un gāzes tīklu integrēšana, izmantojot enerģijas pārvēršanu gāzē, piekļuve tīklam uzlādes pakalpojumu sniedzējiem un privātiem uzlādes punktiem un ūdeņraža uzpildes staciju ieviešana ir izšķiroši svarīgi elektromobilitātei; tā kā ar BEV un FCEV vieda un kontrolēta uzlāde var palīdzēt līdzsvarot tīklus, bet joprojām trūkst regulējošo, nodokļu un tehnisko regulējumu;

| P. | tā kā TEN-T tīkli veido galvenos transporta tīklus Eiropas Savienībā; tā kā pievēršanās alternatīvo degvielu infrastruktūrai un tiekšanās sasniegt mērķi, kas noteikts paziņojumā — pilnībā aptvert Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla koridorus ar uzlādes punktiem līdz 2025. gadam — būtu jānosaka par galveno prioritāti; tā kā šis mērķis būtu tālāk jāpapildina ar alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu gan visaptverošajā TEN-T tīklā, gan pilsētu, lauku un mazapdzīvotos apgabalos, ņemot vērā strukturālos un ekonomiskos ierobežojumus, lai sasniegtu līdzsvarotu segumu, |
| --- | --- |

P.

tā kā TEN-T tīkli veido galvenos transporta tīklus Eiropas Savienībā; tā kā pievēršanās alternatīvo degvielu infrastruktūrai un tiekšanās sasniegt mērķi, kas noteikts paziņojumā — pilnībā aptvert Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamattīkla koridorus ar uzlādes punktiem līdz 2025. gadam — būtu jānosaka par galveno prioritāti; tā kā šis mērķis būtu tālāk jāpapildina ar alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu gan visaptverošajā TEN-T tīklā, gan pilsētu, lauku un mazapdzīvotos apgabalos, ņemot vērā strukturālos un ekonomiskos ierobežojumus, lai sasniegtu līdzsvarotu segumu,

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekš minēto Komisijas paziņojumu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu; uzsver, ka ir vajadzīga turpmāka koordinācija un sadarbība ES līmenī, lai līdz 2050. gadam dekarbonizētu transporta nozari, un uzsver industrijas, tehnoloģiju un nodarbinātības iespējas, ko paver alternatīvo degvielu un atbilstošās infrastruktūras ieviešana; |
| --- | --- |

1.

Centienu pastiprināšana

| 2. | tomēr aicina Komisiju nākt klajā ar Direktīvas 2014/94/ES pārskatīšanu, vienlaikus uzturot pašreizējo alternatīvo degvielu definīciju, kas uzskaitīta 2. pantā, un koncentrēt uzmanību uz tās pienācīgu īstenošanu, lai aizpildītu robus attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūru visā Eiropas Savienībā, ņemot vērā to, ka tikai 8 no 25 dalībvalstīm to ir pilnībā īstenojušas; uzsver nepieciešamību palielināt alternatīvo degvielu ieviešanu un radīt stabilu vidi ieguldījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Komisijas veiktais novērtējums par valstu regulējuma plāniem (NFP) atklāj centienu, vēriena un pieejamā finansējuma atšķirīgo līmeni dalībvalstu starpā un to, ka alternatīvo degvielu ieviešana nav visaptveroša un izplatīta vienmērīgi; tādēļ aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt NFP projektus un mērķu vērienīgumu, vajadzības gadījumā ierosināt papildu pasākumus un atbalstīt dalībvalstis ar paraugprakses piemēriem; aicina Komisiju aizstāt NFP sistēmu ar efektīvākiem instrumentiem, tostarp konkrētiem, saistošiem un izpildāmiem mērķiem, lai formulētu ilgtspējas kritērijus; ierosina, lai Komisija ņem vērā prognozēto un īstenoto alternatīvas degvielas transportlīdzekļu izmantošanu un ar to saistīto tehnoloģiju attīstību, ļauj dalībvalstīm elastīgi noteikt, kā sasniegt šos mērķus, un virzās uz mērķi panākt tādu visām alternatīvajām degvielām paredzētu Eiropas infrastruktūras tīklu, kas būtu pieejams, saderīgs un sadarbspējīgs; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa ņemt vērā braucienu skaita un pārvadājumu apjoma paredzamo pieaugumu laikposmā līdz 2030. gadam, lai aprēķinātu pārvadājumu mērogu un pienācīgi aprīkotu jauno infrastruktūru; uzsver to, cik svarīgi ir jau realizētie vai izstrādes procesā esošie tehnoloģijas sasniegumi akumulatoru, ūdeņraža un enerģijas uzglabāšanas jomā, un uzsver vajadzību šos sasniegumus ņemt vērā veicamajās stratēģiskajās izvēlēs; norāda, ka jaunajai infrastruktūrai ir jāspēj pielāgoties pārmaiņām — gan apjomu, gan tehnoloģiju ziņā; uzsver, ka, piemēram, ievērojams elektrisko transportlīdzekļu skaita pieaugums kopā ar šo transportlīdzekļu darbības rādiusa pieaugumu līdz 400 km ietekmēs uzlādes staciju tīkla blīvumu, kā arī nepieciešamās uzlādes veidu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ierosina veikt ikgadēju izvērtējumu par īstenošanas stāvokli dalībvalstīs un paplašināt direktīvas darbības jomu, lai to pārnestu no izvēršanas TEN-T pamattīklā tā, lai tā aptvertu arī TEN-T visaptverošo tīklu, pilsētu un reģionālos mezglus, un teritorijas, kurās sasniegts “augsts” Eiropas gaisa kvalitātes indeksa (EAQI) līmenis vairāk nekā 35 dienas gadā un kurās iedzīvotāju blīvums ir sešas reizes lielāks nekā vidēji ES, lai sasniegtu ģeogrāfiski plašu pārklājumu un lai ietvertu arī sabiedriskā transporta infrastruktūru; aicina Komisiju paplašināt Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) darbības jomu šajā jautājumā un palielināt tā finansējumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atbalsta elektrificētos ceļus, kas ļauj elektrotransportlīdzekļus uzlādēt brauciena laikā; aicina paplašināt to izveidi vismaz TEN-T pamattīkla un visaptverošā tīkla ceļos; uzskata, ka elektrificēti ceļi varētu būt risinājums, kas ļautu samazināt bateriju lielumu un līdz ar to arī jaunu transportlīdzekļu cenas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp dažādajām alternatīvajām degvielām, nodrošinot tehnoloģiju neitralitāti, jo īpaši infrastruktūras izplatīšanas sekmēšanā, tādējādi padarot par obligātu ūdeņraža infrastruktūru ar tādām ieviešanas prasībām, kas būtu līdzvērtīgas CNG paredzētajām, bet pielāgojot šīs ieviešanas prasības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, cik svarīga ir ilgtspējīga pilsētplānošana un pāreja no transporta privātās izmantošanas uz kopīgu un publisku izmantošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst tās alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai, kuru varētu izmantot kolektīvo un publisko transporta pakalpojumu sniegšanas nolūkā, piemēram, autobusi, tramvaji, vilcieni, koplietojuma automobiļi, taksometri, minibusi un velosipēdi, motorolleri un motocikli; mudina izvērst alternatīvo degvielu infrastruktūru pilsētās un piepilsētas teritorijās, piešķirot prioritāti tām teritorijām, kurās gaisa kvalitāte ir zema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina vietējās un reģionālās iestādes, kuras piedalās klimata un enerģētikas pilsētu mēru globālajā paktā, savos ilgtspējīgas enerģētikas rīcības plānos censties iekļaut konkrētus pasākumus, jo īpaši, lai izveidotu elektrotransportlīdzekļu uzlādes infrastruktūru vai pabeigtu tās izveidi |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju Direktīvas 2014/94/ES ar klimatu saistītos mērķus papildināt ar papildu tīra gaisa pasākumiem pēc tam, kad ir veikta ES Gaisa kvalitātes Direktīvas 2004/107/EC (4) un Direktīvas 2008/50/EC (5) atbilstības pārbaude; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vērš uzmanību uz to, cik svarīgs ir alternatīvās degvielas izmantojošo transportlīdzekļu ilgtspējīgs publisks iepirkums, jo tas ir uzskatāms par pieprasījuma pēc alternatīvajām degvielām un alternatīvo degvielu infrastruktūras pieauguma galveno faktoru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina nodrošināt tīras enerģijas piegādi lidostās (izmantošanai uz zemes stāvošās lidmašīnās, kā arī lidostās esošajās pārvietojamās iekārtās), lai samazinātu petrolejas patēriņu, uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī samazinātu klimata pārmaiņu ietekmi un troksni; |
| --- | --- |

12.

Tīrās mobilitātes fonds: alternatīvu degvielu infrastruktūras finansēšana

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus sniegt papildu EUR 800 miljonus kā darbības uzsākšanas finansējumu, lai atbalstītu alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu; tomēr apšauba, vai sviras efekts būs pietiekams, ņemot vērā prognozēto vajadzību EUR 5,2 miljardi līdz 2020. gadam un EUR 16–22 miljardi kopējo ieguldījumu līdz 2025. gadam (6); mudina Komisiju palielināt sākotnējo finansējumu, lai atbalstītu ne tikai šādas infrastruktūras ieviešanu, bet arī tās darbību nerentablā tirgus uzņemšanas fāzē, un koncentrēties uz sabiedriskā transporta uzņēmumu vajadzībām, tostarp tādu infrastruktūru kā, piemēram, apkopes darbnīcu, vajadzībām; uzsver, ka ir nepieciešams papildu ieguldījums no publiskā sektora un jo sevišķi no privātā sektora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ierosina, ka aplēsēs noteikto nepieciešamo ieguldījumu segšanai EUR 25 miljardu apmērā līdz 2025. gadam varētu līdzfinansēt, Savienības devumam veidojot aptuveni 10 % un aptuveni 90 % saņemot no transportlīdzekļu nozares, proti, ražotājiem, piegādātājiem, enerģijas un degvielas ražotājiem un citām ieinteresētām personām; uzsver, ka alternatīvo degvielu infrastruktūras projektiem vajadzētu būt piekļuvei dotācijām un aizdevumiem, ko sniedz no EISI, Eiropas Investīciju banka (EIB) un Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI), vienlaikus vienmēr nodrošinot, ka tirgū nav izkropļojumu; prasa, lai finanšu resursus no fonda piešķirtu saskaņā ar ilgtspējas, īstenojamības, tehnoloģiju neitralitātes kritērijiem, klimata mērķiem, Eiropas pievienoto vērtību, ieviešanas mērķu sasniegšanu un kohēzijas politiku; aicina, lai INEA, kura jau pārrauga EISI, kļūtu par atbildīgo aģentūru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi 2 (ESI fondi 2), kā arī Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Kohēzijas fonds (KF), Invest EU un programma “Apvārsnis Eiropa” ir piemēroti instrumenti, ar kuriem atbalstīt alternatīvo degvielu infrastruktūras izvēršanu un pastāvīgus ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, lai panāktu labāku nozaru sasaistes līmeni, piemēram, transporta un enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa Komisijai pārskatīt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/94/EK (7) par patērētājiem domātu informāciju attiecībā uz vieglajiem automobiļiem; uzskata, ka pārskatot būtu būtiski jāuzlabo informācija, ko patērētāji saņem par degvielas patēriņu, CO2 emisijām un piesārņojošo vielu emisijām, un jānodrošina iespēja salīdzināt transporta tradicionālo un ar alternatīvo degvielas darbināmo tehnoloģiju efektivitātes un emisijas datus, kas būtu iegūti reālos ekspluatācijas apstākļos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju izstrādāt regulu par viesabonēšanu alternatīvā publiski pieejamā degvielas infrastruktūrā, vismaz TEN-T tīklā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka nodokļu sistēmai ir būtiska ietekme uz alternatīvo degvielu cenu konkurētspēju. aicina dalībvalstis pārskatīt savas nodokļu sistēmas, lai atvieglotu un veicinātu mazokgeka un bezoglekļa alternatīvo degvielu ieviešanu, un atcelt patlaban pastāvošās transporta veidu nodokļu par enerģiju atšķirības, piemēram — elektroenerģijai, ko izmanto ostā piestājušu kuģu apgādei no krasta, un enerģijai, ko izmanto nolūkā ģenerēt alternatīvo degvielu, ieskaitot enerģijas pārvēršanu gāzē kā uzglabāšanas iespēju intermitējošai atjaunojamo avotu enerģijai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju atbalstīt jūrlietu un kuģniecības nozares dekarbonizāciju, nepārprotami uzsverot inovācijas un ostu un kuģu digitalizāciju un pielāgošanu; aicina Komisiju, dalībvalstis un to reģionus izveidot kopīgu LNG zilo koridoru projektu, kas būtu paredzēts salām, jo īpaši tālākajiem reģioniem; uzsver, ka krasta enerģijas piegāde gan iekšzemes, gan jūras ostās var būtiski samazināt trokšņa, CO2 un citu piesārņotāju emisiju līmeni, vienlaikus uzlabojot gaisa kvalitāti; |
| --- | --- |

19.

Alternatīvas degvielas — alternatīva rūpniecības politika

| 20. | pauž nožēlu par to, ka pārāk lēns ir progress attiecībā uz alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un alternatīvi darbināmu transportlīdzekļu pieejamību — 2017. gadā bija pieejami tikai 19 akumulatoru elektrotransportlīdzekļi un 25 no elektrotīkla lādējami hibrīda elektrotransportlīdzekļi salīdzinājumā ar vairāk nekā 417 transportlīdzekļu modeļiem ar benzīna un dīzeļdegvielas iekšdedzes dzinējiem —, un aicina ražotājus pastiprināt centienus šajā jomā; atzīst vajadzību pēc politikas nostādnēm, kas sekmē mazemisijas un bezemisiju transportlīdzekļu izmantošanu un veicina ar alternatīvu degvielu darbināmu viegldarba un smagdarba transportlīdzekļu piedāvājumu, piemēram, vērienīgus emisiju standartus, kas attiecībā uz jauniem viegldarba un smagdarba transportlīdzekļiem ir noteikti 2025. un 2030. gadam, tostarp stingru stimulu sistēmu attiecībā uz bezemisiju un mazemisijas transportlīdzekļiem; vienlaikus atzīst, ka ir vajadzīgi lielāki publiskā un privātā sektora ieguldījumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver saistību starp ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu pieejamību, alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu un patērētāju pieprasījumu pēc šīm tehnoloģijām; šajā sakarā uzsver, ka pāreja uz alternatīvām degvielām un dzinējiem varētu palīdzēt nozarei kļūt par konkurētspējīgu globālā mērogā un uzturēt augstas kvalitātes darbvietas Eiropā, vēršot par labu neizmantotās iespējas autobūves nozares dekarbonizācijā un ieguldījumu trūkumu ilgtspējīgā transportā; uzsver, ka ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu plašāka izmantošana samazinās ražošanas izmaksas un paātrinās īpašuma kopējo izmaksu samazinājumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina tāda funkcionējoša iekšējā tirgus nozīmi, kas nodrošina vieglu piekļuvi degvielas uzpildes stacijām, maksājumu pakalpojumu un tehnisko standartu savietojamību, pārredzamu degvielas cenu noteikšanu un serveru un datu formātu sadarbspēju; šajā sakarā uzsver savlaicīgas, viegli saprotamas, precīzas, pieejamas un pārredzamas informācijas nozīmi patērētājiem un šīs informācijas pieejamību, izmantojot atklātu datu platformu; aicina ieviest multienerģijas uzpildes punktus, lai izvairītos no daudzu dažādu tīklu izveides katram energoapgādes veidam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka lielākā daļa elektrotransportlīdzekļu uzlādes notiks mājās vai darbā un to papildinās tādas publiskās vai daļēji publiskās telpas kā lielveikali, dzelzceļa stacijas vai lidostas; šajā sakarā uzsver, ka lielāka uzmanība ir jāpievērš viediem uzlādes risinājumiem, jānodrošina tīkla stabilitāte un jādara iespējams pašpatēriņš; uzsver, ka tālsatiksmes elektromobilitātei ir nepieciešamas ātrdarbīgas un īpaši ātras uzlādes stacijas pa automaģistrālēm, galvenajām ceļu sistēmām un satiksmes mezgliem; uzsver, ka izšķirošie faktori, lai sistēma darbotos, ir brīva piekļuve uzlādes punktiem, tehnoloģiju un maksājumu sadarbspēja un brīva enerģijas, tostarp atjaunojamas enerģijas, un piegādātāju izvēle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu izveidot ilgtspējīgu Eiropas akumulatoru aliansi un stingri atbalsta Eiropas akumulatoru elementu ražošanas izveidi, kas koncentrētos uz nākamās paaudzes tehnoloģijām; aicina Komisiju paplašināt iniciatīvas jomu, iekļaujot tajā citus dzinējus, piemēram kurināmā elementus, lai saglabātu Eiropas vadošo lomu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju novērtēt visu alternatīvo degvielu, bateriju un dzinēju risinājumu aprites cikla novērtējumu iespējamību, lai ilgtspējīgi samazinātu oglekļa dioksīda emisijas transporta nozarē un novērtētu to emisijas un ietekmi uz enerģijas un ūdens pieprasījumu, zemes izmantošanu, vidi un kopienām; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.

(3)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

(4)  OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp.

(5)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Globalizācijas radīto iespēju izmantošana: tirdzniecības aspekti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra rezolūcija par globalizācijas radīto iespēju izmantošanu: tirdzniecības aspekti (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. maija pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu (COM(2017)0240), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. maija pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu (COM(2017)0240),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra paziņojumu “Līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra paziņojumu “Līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0492),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. septembra regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 13. septembra regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai (COM(2017)0487),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 30. maija rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās tirdzniecības politikas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju “Virzība uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra rezolūciju “Virzība uz digitālās tirdzniecības stratēģiju” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra ziņojumu “Ziņojums par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu. Progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra ziņojumu “Ziņojums par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu. Progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai” (COM(2017)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 9. novembra ziņojumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu (2016. gada 1. janvāris–2016. gada 31. decembris) (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 9. novembra ziņojumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu (2016. gada 1. janvāris–2016. gada 31. decembris) (COM(2017)0654),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembrī pieņemto rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 26. jūnija rezolūciju Nr. 26/9 un jo īpaši tajā ietverto lēmumu izveidot beztermiņa starpvaldību darba grupu jautājumos par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem cilvēktiesību kontekstā ar mandātu izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, ar kura palīdzību starptautisko cilvēktiesību aktos regulēt transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2014. gada 26. jūnija rezolūciju Nr. 26/9 un jo īpaši tajā ietverto lēmumu izveidot beztermiņa starpvaldību darba grupu jautājumos par transnacionālām korporācijām un citiem uzņēmumiem cilvēktiesību kontekstā ar mandātu izstrādāt starptautisku juridiski saistošu instrumentu, ar kura palīdzību starptautisko cilvēktiesību aktos regulēt transnacionālo korporāciju un citu uzņēmumu darbību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatprincipus attiecībā uz novērtējumu par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ietekmi uz cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas pamatprincipus attiecībā uz novērtējumu par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ietekmi uz cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean Claude Juncker2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2321, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2321, ar ko groza Regulu (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (5),

| — | ņemot vērā tā nostāju 2017. gada 16. martā pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju 2017. gada 16. martā pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi (6),

| — | ņemot vērā tā nostāju 2016. gada 4. oktobrī pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju 2016. gada 4. oktobrī pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības politiku klimata pārmaiņu diktēto prasību kontekstā (9),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2018. gada 26. februāra neoficiālo dokumentu “Atskats un turpmākā rīcība saistībā ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības nodaļu īstenošanas un izpildes uzlabošanu ES brīvās tirdzniecības nolīgumos”,

| — | ņemot vērā 2015. gada 14. jūlija Komisijas dienestu darba dokumentu par ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām īstenošanas pašreizējo situāciju (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 14. jūlija Komisijas dienestu darba dokumentu par ANO Vadošo principu uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām īstenošanas pašreizējo situāciju (SWD(2015)0144),

| — | ņemot vērā ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgu uzņēmējdarbību, kas publicētas 2018. gada 31. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz atbildīgu uzņēmējdarbību, kas publicētas 2018. gada 31. maijā,

| — | ņemot vērā to, ka ANO Ģenerālajā asamblejā 2017. gada 18. septembrī darbu sāka Alianse pret tādu preču tirdzniecību, kuras var izmantot spīdzināšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ANO Ģenerālajā asamblejā 2017. gada 18. septembrī darbu sāka Alianse pret tādu preču tirdzniecību, kuras var izmantot spīdzināšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada 10. aprīļa atzinumu par tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības uzlabošanu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ES līmenī (FRA Atzinums Nr. 1/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2017. gada 10. aprīļa atzinumu par tiesiskās aizsardzības līdzekļu pieejamības uzlabošanu uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ES līmenī (FRA Atzinums Nr. 1/2017),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), it īpaši tās 4. panta 1. punktu, kas aizliedz turēt verdzībā vai nebrīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK), it īpaši tās 4. panta 1. punktu, kas aizliedz turēt verdzībā vai nebrīvē,

| — | ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda, Pasaules Bankas un PTO 2017. gada 10. aprīlī publicēto politikas dokumentu “Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Tirdzniecības veicināšana, lai tā kļūtu par izaugsmes dzinējspēku visiem: tirdzniecība un politika, kas veicina pielāgošanos), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Valūtas fonda, Pasaules Bankas un PTO 2017. gada 10. aprīlī publicēto politikas dokumentu “Making trade an engine of growth for all: the case for trade and for policies to facilitate adjustment” (Tirdzniecības veicināšana, lai tā kļūtu par izaugsmes dzinējspēku visiem: tirdzniecība un politika, kas veicina pielāgošanos),

| — | ņemot vērā EASO svarīgāko jautājumu dokumentu “Making Globalisation Work: Better Lives For All” (Globalizācijas izmantošana — labāka dzīve visiem) (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EASO svarīgāko jautājumu dokumentu “Making Globalisation Work: Better Lives For All” (Globalizācijas izmantošana — labāka dzīve visiem) (10),

| — | ņemot vērā UNESCO 1970. gada Konvenciju par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem un 1995. gada UNIDROIT Konvenciju par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 1970. gada Konvenciju par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem un 1995. gada UNIDROIT Konvenciju par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta kopīgo paziņojumu “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta kopīgo paziņojumu “Virzībā uz ES stratēģiju starptautiskās kultūras attiecībās” (JOIN(2016)0029),

| — | ņemot vērā ES Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas ir spēkā no 2018. gada 25. aprīļa (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Vispārīgo datu aizsardzības regulu, kas ir spēkā no 2018. gada 25. aprīļa (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada Pamattiesību hartas 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. gada Pamattiesību hartas 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167., 207., 208. un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167., 207., 208. un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0319/2018),

| A. | tā kā globalizācija ir nepārtraukts process, kas ir radījusi jaunus nākotnes politiskos, ekonomiskos un sociālos uzdevumus, kuru pamatā ir straujā tehnoloģiskā attīstība, un tā kā izmaiņas būs gandrīz visos sektoros; tā kā tiesiskais un normatīvais regulējums atpaliek no šīm norisēm, apdraudot vērā ņemamus sociālos sasniegumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā globalizācija ir nepārtraukts process, kas ir radījusi jaunus nākotnes politiskos, ekonomiskos un sociālos uzdevumus, kuru pamatā ir straujā tehnoloģiskā attīstība, un tā kā izmaiņas būs gandrīz visos sektoros; tā kā tiesiskais un normatīvais regulējums atpaliek no šīm norisēm, apdraudot vērā ņemamus sociālos sasniegumus;

| B. | tā kā ienākumu nevienlīdzība joprojām sasniedz vēsturiski augstus līmeņus, taču to pasaules iedzīvotāju daļa, kas dzīvo galējā nabadzībā, ir samazinājusies no 44 % 1980. gadā līdz 10 % 2015. gadā; tā kā Parlaments piekrīt Komisijai, ka globalizācija rada problēmas arī tāpēc, ka tās ieguvumi nav vienmērīgi sadalīti cilvēku un reģionu starpā, un ja vien netiks veikti aktīvi pasākumi, pastāv risks, ka globalizācija varētu pastiprināt tehnoloģiskā progresa un nesenās ekonomikas krīzes radīto ietekmi un vēl vairāk palielināt nevienlīdzību un sociālo polarizāciju; |
| --- | --- |

B.

tā kā ienākumu nevienlīdzība joprojām sasniedz vēsturiski augstus līmeņus, taču to pasaules iedzīvotāju daļa, kas dzīvo galējā nabadzībā, ir samazinājusies no 44 % 1980. gadā līdz 10 % 2015. gadā; tā kā Parlaments piekrīt Komisijai, ka globalizācija rada problēmas arī tāpēc, ka tās ieguvumi nav vienmērīgi sadalīti cilvēku un reģionu starpā, un ja vien netiks veikti aktīvi pasākumi, pastāv risks, ka globalizācija varētu pastiprināt tehnoloģiskā progresa un nesenās ekonomikas krīzes radīto ietekmi un vēl vairāk palielināt nevienlīdzību un sociālo polarizāciju;

| C. | tā kā pasaules tirdzniecības atvērtībai un globalizācijai ir bijusi pozitīva ietekme, ļaujot miljoniem cilvēku izkļūt no nabadzības un tādējādi veicinot valstu ekonomikas izaugsmi, labklājību un konkurētspēju; tā kā globalizācija rada arī problēmas un tās ieguvumi nav vienmērīgi sadalīti cilvēku un reģionu starpā; tā kā globalizācija nedrīkst notikt uz vides rēķina; tā kā ES iedzīvotāji aizvien biežāk pieprasa, lai Savienības tirdzniecības politika nodrošinātu, ka preces, kas tiek laistas ES tirgū, ir ražotas pienācīgos un ilgtspējīgos apstākļos un lai mainīgajā globālajā kontekstā ES atbalsta uz vērtībām balstītu tirdzniecības programmu; |
| --- | --- |

C.

tā kā pasaules tirdzniecības atvērtībai un globalizācijai ir bijusi pozitīva ietekme, ļaujot miljoniem cilvēku izkļūt no nabadzības un tādējādi veicinot valstu ekonomikas izaugsmi, labklājību un konkurētspēju; tā kā globalizācija rada arī problēmas un tās ieguvumi nav vienmērīgi sadalīti cilvēku un reģionu starpā; tā kā globalizācija nedrīkst notikt uz vides rēķina; tā kā ES iedzīvotāji aizvien biežāk pieprasa, lai Savienības tirdzniecības politika nodrošinātu, ka preces, kas tiek laistas ES tirgū, ir ražotas pienācīgos un ilgtspējīgos apstākļos un lai mainīgajā globālajā kontekstā ES atbalsta uz vērtībām balstītu tirdzniecības programmu;

| D. | tā kā uz vērtībām balstītai atvērtai un taisnīgai tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir vajadzīga plaša atbalsta politika, lai maksimāli palielinātu ieguvumus un samazinātu zaudējumus, ko tirdzniecības liberalizācija rada ES un trešo valstu iedzīvotājiem un ekonomikai, tā kā, lai izbeigtu nabadzību un panāktu sociālo un vides progresu, Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanai vajadzētu kļūt par izšķirošo kritēriju, kas apliecina Savienības tirdzniecības politikas un attiecību panākumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā uz vērtībām balstītai atvērtai un taisnīgai tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir vajadzīga plaša atbalsta politika, lai maksimāli palielinātu ieguvumus un samazinātu zaudējumus, ko tirdzniecības liberalizācija rada ES un trešo valstu iedzīvotājiem un ekonomikai, tā kā, lai izbeigtu nabadzību un panāktu sociālo un vides progresu, Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanai vajadzētu kļūt par izšķirošo kritēriju, kas apliecina Savienības tirdzniecības politikas un attiecību panākumus;

| E. | tā kā protekcionisms ir vienkāršots un vājš globalizācijas radīto problēmu risinājums; tā kā protekcionisma politikai, kas nav īstenota saskaņā ar PTO noteikumiem, būs domino efekts visos gadījumos, kas negatīvi ietekmēs importētājus, eksportētājus un patērētājus; tā kā godīgām un ētiskām tirdzniecības attiecībām jākļūst par starptautisko ekonomisko attiecību normu; |
| --- | --- |

E.

tā kā protekcionisms ir vienkāršots un vājš globalizācijas radīto problēmu risinājums; tā kā protekcionisma politikai, kas nav īstenota saskaņā ar PTO noteikumiem, būs domino efekts visos gadījumos, kas negatīvi ietekmēs importētājus, eksportētājus un patērētājus; tā kā godīgām un ētiskām tirdzniecības attiecībām jākļūst par starptautisko ekonomisko attiecību normu;

| F. | tā kā cilvēku darbības izraisītās klimata pārmaiņas paātrinās, pārsniedzot pesimistiskākās IPCC prognozes attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības strauju mazināšanos un piesārņojuma, jo īpaši saistībā ar ogļūdeņražu izmantošanu, radītu draudu ekosistēmu, jo īpaši jūras ekosistēmu, izdzīvošanai vidējā termiņā; |
| --- | --- |

F.

tā kā cilvēku darbības izraisītās klimata pārmaiņas paātrinās, pārsniedzot pesimistiskākās IPCC prognozes attiecībā uz bioloģiskās daudzveidības strauju mazināšanos un piesārņojuma, jo īpaši saistībā ar ogļūdeņražu izmantošanu, radītu draudu ekosistēmu, jo īpaši jūras ekosistēmu, izdzīvošanai vidējā termiņā;

| G. | tā kā Eiropas Savienībai ir tiesības pieņemt kultūras un audiovizuālo pakalpojumu tirdzniecības politikas pasākumus nolūkā aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību un kultūras mantojumu un sekmēt 4. ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu attiecība uz pilnvērtīgu izglītību; tā kā šajos citos noteikumos ietilpst arī LESD 207. pantā definētā kopējā tirdzniecības politika; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienībai ir tiesības pieņemt kultūras un audiovizuālo pakalpojumu tirdzniecības politikas pasākumus nolūkā aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību un kultūras mantojumu un sekmēt 4. ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanu attiecība uz pilnvērtīgu izglītību; tā kā šajos citos noteikumos ietilpst arī LESD 207. pantā definētā kopējā tirdzniecības politika;

| H. | tā kā LES 3. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Savienībai ir jārespektē sava lielā kultūras un valodu daudzveidība un jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma saudzēšana un vairošana; |
| --- | --- |

H.

tā kā LES 3. panta 3. punkts paredz, ka Eiropas Savienībai ir jārespektē sava lielā kultūras un valodu daudzveidība un jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma saudzēšana un vairošana;

| I. | tā kā Eiropai ir daudz dažādu tradīciju un spēcīgas kultūras un radošās nozares, mazie un vidējie uzņēmumi un dažādas publisko plašsaziņas līdzekļu struktūru un publiskās filmu finansēšanas sistēmas, un tā kā saskaņā ar ES starptautiskās tirdzniecības pieeju kultūras daudzveidības, kultūras pieejamības un demokrātiskā dialoga veicināšanai arī turpmāk ir jābūt vienam no vadošajiem principiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropai ir daudz dažādu tradīciju un spēcīgas kultūras un radošās nozares, mazie un vidējie uzņēmumi un dažādas publisko plašsaziņas līdzekļu struktūru un publiskās filmu finansēšanas sistēmas, un tā kā saskaņā ar ES starptautiskās tirdzniecības pieeju kultūras daudzveidības, kultūras pieejamības un demokrātiskā dialoga veicināšanai arī turpmāk ir jābūt vienam no vadošajiem principiem;

| J. | tā kā kultūras un radošās nozares veicina pienācīgu darbvietu radīšanu un ekonomisko labklājību un rada aptuveni 2,6 % ES IKP, nodrošinot augstākus izaugsmes tempus nekā pārējās ekonomikas nozares, un pieder pie visnoturīgākajām nozarēm finanšu krīzes laikā; tā kā kultūras un radošo nozaru preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstība būs nozīmīgs ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas dzinulis Eiropā; |
| --- | --- |

J.

tā kā kultūras un radošās nozares veicina pienācīgu darbvietu radīšanu un ekonomisko labklājību un rada aptuveni 2,6 % ES IKP, nodrošinot augstākus izaugsmes tempus nekā pārējās ekonomikas nozares, un pieder pie visnoturīgākajām nozarēm finanšu krīzes laikā; tā kā kultūras un radošo nozaru preču un pakalpojumu tirdzniecības attīstība būs nozīmīgs ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas dzinulis Eiropā;

| K. | tā kā Vispārīgā datu aizsardzības regulā ir paredzēti augsti personas datu apstrādes standarti, kuri nosaka noteiktu atbildības līmeni platformām un straumēšanas pakalpojumiem starptautiskās tirdzniecības regulējumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Vispārīgā datu aizsardzības regulā ir paredzēti augsti personas datu apstrādes standarti, kuri nosaka noteiktu atbildības līmeni platformām un straumēšanas pakalpojumiem starptautiskās tirdzniecības regulējumā;

| L. | tā kā globalizācijas izmantošana tirdzniecības aspektos attiecībā uz kultūras priekšmetiem paredz visu starptautisko kultūras mantojuma aizsardzības konvenciju stingru ievērošanu, jo īpaši Hāgas 1954. gada konvencijas, 1970. gada UNESCO konvencijas un 1995. gada konvencijas un UNIDROIT konvencijas noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā globalizācijas izmantošana tirdzniecības aspektos attiecībā uz kultūras priekšmetiem paredz visu starptautisko kultūras mantojuma aizsardzības konvenciju stingru ievērošanu, jo īpaši Hāgas 1954. gada konvencijas, 1970. gada UNESCO konvencijas un 1995. gada konvencijas un UNIDROIT konvencijas noteikumu ievērošanu;

| M. | tā kā starpkultūru dialogs sekmē cieņu un savstarpēju sapratni un veicina taisnīgāku sociālo un ekonomisko apmaiņu, tostarp tirdzniecību, palīdzot izstrādāt praksi, kas veicina visu pušu intereses līdzsvarotākā veidā un ar pietāti, kā arī cīnīties pret negodīgu praksi, piemēram ļaunprātīgām klauzulām un uzspiestiem vienpusējiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

M.

tā kā starpkultūru dialogs sekmē cieņu un savstarpēju sapratni un veicina taisnīgāku sociālo un ekonomisko apmaiņu, tostarp tirdzniecību, palīdzot izstrādāt praksi, kas veicina visu pušu intereses līdzsvarotākā veidā un ar pietāti, kā arī cīnīties pret negodīgu praksi, piemēram ļaunprātīgām klauzulām un uzspiestiem vienpusējiem nosacījumiem,

Globalizācijas iespēju izmantošana

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas pārdomu dokumentu par globalizācijas iespēju izmantošanu un tajā apskatītās iespējas atvieglot globalizācijas pozitīvās ietekmes izmantošanu, vienlaikus norādot, ka jānovērš tās negatīvās sekas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka starptautiskajai tirdzniecībai ir ne tikai izšķiroša nozīme ekonomikas attīstībā un valstu sadarbībā globalizētā ekonomikā, bet tā būtiski ietekmē arī mieru, sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību, nabadzības izskaušanu un uzturnedrošību, cilvēktiesībām un cīņu pret klimata pārmaiņām; līdz ar to atzīst, ka Eiropas Savienība aizvien vairāk ir atbildīga par ieguldījumu šo jautājumu risināšanā tās globālajā tirdzniecībā un ārējās attiecībās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka efektīvi ir jāpastiprina kontrole par divējāda lietojuma preču tirdzniecību, un līdz ar to aicina īstenot Savienības Starptautiskās ieroču tirdzniecības nolīgumā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

3.

Stāvokļa izvērtēšana

| 4. | norāda, ka globalizācijas dēļ valstu un ekonomiku savstarpējā atkarība ir kļuvusi aizvien ciešāka; norāda, ka tas ir sekmējis starptautisko vērtību ķēžu veidošanos, un norāda, ka šīs vērtību ķēdes pārstrukturē starptautisko darba dalīšanu, kā arī valstu savstarpējo atkarību; atgādina, ka to ārkārtīgi sarežģītais raksturs, pārredzamības trūkums un atbildības vājināšanās var palielināt cilvēktiesību un darba tiesību pārkāpumu risku, faktisku nesodāmību par noziegumiem pret vidi un izvairīšanos no nodokļiem un krāpšanu lielā apmērā; atkārtoti norāda uz kopējos noteikumos un vērtībās balstītas ES tirdzniecības politikas priekšrocībām, tostarp attiecībā uz cilvēktiesībām, darba apstākļiem un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka globalizācijas priekšrocības ir nevienlīdzīgi sadalītas starp reģioniem un sabiedrības grupām, daži reģioni un nozares gūst lielu peļņu, savukārt citus negatīvi ietekmē strukturālas pārmaiņas un bezdarba līmeņa palielināšanās; norāda, ka tas un tādas tehnoloģiskas pārmaiņas kā automatizācija un digitalizācija noteiktās sabiedrības daļās palielina skeptisku vai noraidošu attieksmi pret globalizāciju; norāda, ka finanšu un ekonomikas krīze ir ietekmējusi ienākumu sadali un ir krasi palielinājusi nabadzības problēmu; ņem vērā, ka 2014. gadā vidējais Džini koeficients attiecībā uz mājsaimniecību reālo izmantojamo ienākumu sasniedza pēdējo 30 gadu laikā nepieredzēti augstu līmeni, bet parādīja īpaši negatīvas tendences mājsaimniecībās ar nelieliem vai vidēja līmeņa ienākumiem; konstatē, ka daudzās ES dalībvalstīs ir samazinājusies vidusšķira, vienlaikus ir attiecīgi samazinājusies tās kopējā ienākuma daļa; pauž viedokli, ka vidusšķiras samazināšanās, iedzīvotāju bažas zaudēt savu sociālo un ekonomisko stāvokli, un skeptiska attieksme pret globalizāciju, var novest pie protekcionisma, kurš sniedz vienkāršotu iespēju apkarot kopējas bažas; norāda, ka šajā kontekstā atbilstīga reakcija nav ne nacionālistiski protekcioniskā, ne arī ierastās darbības politika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka ilgtspējīgas un pārtikušas iekšzemes nākotnes izredzes veicina nelegālās migrācijas plūsmu samazināšanu Eiropā un atvieglo to pārvaldību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda — ja ekonomikā ir problēmas, cieš arī demokrātija; konstatē, ka demokrātija samazinās gandrīz visās valstīs; uzsver, ka iedzīvotājiem ir daudz vairāk iespēju nekā agrāk, bet daudzi uzskata, ka demokrātija viņiem vairs nav piemērota; norāda, ka šī tendence palīdz veidot autokrātiskas un nedemokrātiskas valstis, kurām izdodas ietekmēt mūsu sabiedrību un kuras gūst labumu no sabiedrības negatīvās attieksmes pret globalizāciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka strauji pieaug Ķīnas un citu Dienvidaustrumāzijas valstu ekonomiskā nozīme; uzsver tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu palielināšanos šajā reģionā; norāda, ka šī tendence saglabāsies arī turpmākajos gados; apzinās, ka tas relatīvi mazinās pašreizējo globālo Eiropas un Ziemeļamerikas ekonomikas centru nozīmi, kā arī izvirzīs jaunus uzdevumus attiecībā uz vērtībās balstītas starptautiskās tirdzniecības politikas saglabāšanu; uzsver, ka ir svarīgi pielāgoties šiem jaunajiem ekonomikas uzdevumiem; tādēļ atkārto, ka ir jāturpina stiprināt noteikumos un vērtībās balstīta daudzpusēja sistēma; uzsver, ka šāda attīstība var apdraudēt Eiropas stratēģiskās intereses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka globalizācija ir sekmējusi ātrāku un plašāku tehnoloģiju un inovāciju izplatību un ka tehnoloģija var būt galvenais faktors, kas veicina tirdzniecību; uzsver, ka ES vēl nav izstrādājusi digitālās tirdzniecības stratēģiju un nav apzinājusi priekšrocības, ko internets un digitālās virsgrāmatas tehnoloģijas var radīt starptautiskajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka Ķīnas ekonomikas izaugsme ievērojami pieaug uz tā palielina savu tirgus daļu uz Eiropas un Ziemeļamerikas rēķina; norāda, ka Ķīnas jaunā iniciatīva “Viena josla, viens ceļš” ir tās mēģinājums kļūt par pasaules ekonomikas lielvaru; uzsver, ka arī Eiropā izplatās Ķīnas ietekme, kura nav tikai ekonomiska, bet ietver arī stratēģisko un ar drošību saistīto aspektu; uzskata, ka stratēģija “America First” ir mēģinājums pārvarēt Amerikas Savienoto Valstu lejupslīdi un ka tas ir destruktīvs spēks uz noteikumiem balstītā pasaules ekonomiskajā kārtībā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka pēdējās desmitgadēs transatlantiskās attiecības vienmēr ir nodrošinājušas brīvu un vērtībās balstītu globālo tirdzniecību un tādām tām vajadzētu būt arī turpmāk; konstatē, ka šajā ziņā jaunu ierosmi varētu sniegt transatlantisko attiecību nolīgums; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka daudzpusējā pasaules ekonomiskā kārtība, kuras centrā ir PTO, nespēj starptautiskajos nolīgumos integrēt šīs pamatīgās pārmaiņas un valstu jaunās intereses; norāda, ka pieaugošais ASV un citu valstu protekcionisms, kā arī jaunattīstības valstu vajadzību un vēlmju neņemšana vērā starptautiskos nolīgumos vājina PTO; uzskata, ka PTO Apelācijas institūcijai ir īpaši svarīga nozīme tirdzniecības strīdu izšķiršanā, un pauž nopietnas bažas par to, ka ASV bloķē institūcijas locekļu iecelšanu amatā, tādējādi apdraudot PTO darbību; aicina Komisiju rīkoties elastīgi attiecībā uz PTO Apelācijas institūcijas reformu, taču prasīt saglabāt divpakāpju strīdu izšķiršanas mehānismu; pauž nožēlu par to, ka IAM netiek integrēti pasaules tirdzniecības darba kārtībā un netiek pienācīgi ņemti vērā; uzskata, ka jaunattīstības valstu vajadzības un vēlmes būtu labāk jāatspoguļo starptautiskos nolīgumos, kā arī Dohas attīstības sarunu kārtā; |
| --- | --- |

12.

Eiropas politika

| 13. | atzīmē, ka ES ir uzticēts uzdevums sekmīgi darboties šajā mainīgajā pasaules ekonomikas vidē, un tas nozīmē, ka tai jānodrošina sava konkurētspēja, saglabājot sociālos un vides standartus, jāpaplašina sadarbība ar Dienvidaustrumāzijas, kā arī Indijas, Ķīnas un Latīņamerikas ekonomiku, kas strauji attīstās, un jācīnās ar aizvien pieaugošo Amerikas Savienoto Valstu patvaļīgo protekcionismu; norāda, ka ir svarīgi iesaistīties pasaules ekonomikas kārtības pārstrukturēšanā un ievērot jaunattīstības valstu vajadzības, kā arī ekonomiski un sociāli trūcīgo cilvēku vajadzības attīstītajās valstīs; uzsver, ka mērķus sasniegt IAM un īstenot Parīzes nolīgumu ir jāizmanto kā vispārēju pamatu šīs vienošanās īstenošanai, īpaši svarīgi ir panākt politikas saskaņotību attīstībai; uzsver, ka publiskās finanses, oficiālā attīstības palīdzība un iekšējo resursu mobilizācija ir instrumenti, kas ir vajadzīgi IAM īstenošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver atbalsta politikas nozīmi, lai papildinātu globalizācijas radīto pozitīvo ietekmi un iespējas; uzsver, ka ir vajadzīgi strukturēti, pienācīgi līdzsvaroti brīvās tirdzniecības nolīgumi; atkārto, ka atbalsta Komisijas tirdzniecības politiku un tirdzniecības politikas līdzekļu un instrumentu veicināšanu, lai regulētu un risinātu globalizācijas radītās problēmas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka Eiropas Savienība sniedz nozīmīgu atbalsta satvaru, lai veidotu progresīvus noteikumus tirdzniecības un ieguldījumu jomā, veicinātu ekonomisko sadarbību, tautu solidaritāti un klimata pārmaiņu apkarošanu; mudina Savienību vēl vairāk padziļināt savas iniciatīvas, lai labāk regulētu globalizāciju, izmantojot efektīvus atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz dalībvalstu grūtībām vienatnē risināt pārvalstiskās problēmas, piemēram, migrācijas plūsmas, finanšu krīzes un nodokļu apiešanu, terorismu vai klimata pārmaiņas; uzsver kopīgo atbildību un reģionu un pilsētu nozīmi globalizācijas pārvaldībā; norāda, ka Eiropas darbību efektivitāte ir atkarīga no dalībvalstu centieniem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka ES un ASV strīdi ES rada ne vien jaunas problēmas, bet arī lielākas iespējas meklēt jaunus veidus globalizācijas pārvaldībai, veidošanai un atbildībai par to; |
| --- | --- |

17.

Eiropas iekšējā atbilde

| 18. | piekrīt Komisijai, ka starptautiskās konkurētspējas saglabāšana, vienlaikus nodrošinot augstus sociālos un vides standartus, ir sekmīgas Eiropas stratēģijas priekšnoteikums; atzinīgi vērtē ES iekšējā tirgus turpmāku stiprināšanu, kā arī ekonomiskās savienības konsolidāciju, harmonizējot sociālās aizsardzības standartus, algas un dzīves standartus; uzskata, ka šāda harmonizācija ir būtiska, jo stabils iekšējais tirgus ir priekšnosacījums sekmīgai starptautisko stratēģiju īstenošanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka starptautiskā konkurētspēja ir ļoti atkarīga no veiksmīgas un sociāli un vides ziņā atbildīgas automatizācijas un digitalizācijas, vienlaikus nodrošinot Eiropas iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzību; norāda, ka jaunās tehnoloģijas, īpaši blokķēde, pārveidos starptautiskās tirdzniecības pamatus; norāda, ka ir svarīgi sasniegt mūsu klimata politikas mērķus un pēc iespējas drīzāk jāpāriet uz atjaunojamo enerģiju; uzskata, ka ES nekavējoties ir jāizstrādā reāla un efektīva rūpniecības stratēģija, lai mazinātu ārējo neaizsargātību, vienlaikus veicinot pāreju uz mazoglekļa ekonomiku; uzskata, ka uz globalizācijas radītajām iespējām un problēmām, kā arī noteiktu trešo valstu nesen veiktajiem pasākumiem ir jāreaģē ar ES tirdzniecības politiku, kas atbalsta atvērtu un godīgu tirdzniecību ar pārredzamiem noteikumiem un stabilu daudzpusēju sistēmu PTO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka saskaņā ar LESD 12. pantu, kurā atzīts, ka patērētāju tiesību aizsardzības prasības ir jāņem vērā, nosakot un īstenojot pārējo Savienības politiku un darbības, augstu patērētāju aizsardzības līmeni varētu sasniegt, ieviešot īpašu sadaļu par patērētāju aizsardzību, kur paredzētas tiesiskās garantijas, piemēram, par tiesībām regulēt un par piesardzības principu, kā arī nodrošināt patērētājiem reālas priekšrocības un veicināt patērētāju uzticēšanos, tostarp tiešsaistes pakalpojumos, sekmēt ilgtspējīgu patēriņu, visā nolīguma īstenošanas procesā ņemt vērā patērētāju intereses un veicināt patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu efektīvu īstenošanu, tostarp arī pārrobežu situācijās; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka MVU ir jānodrošina līdzvērtīgi konkurences apstākļi; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas MVU stratēģiju, lai integrētu MVU starptautiskajās vērtību ķēdēs un pārvarētu ar tirdzniecību saistītus šķēršļus, piemēram, ar tarifiem nesaistītus šķēršļus; norāda, ka piekļuve informācijai ir viens no lielākajiem šķēršļiem MVU dalībai tirgū, kas nozīmē, ka nepieciešams palielināt pārredzamību un atbalstu; prasa Komisijai šajā kontekstā izstrādāt instrumentus, lai atvieglotu MVU izcelsmes noteikumu un preferenču izmantošanu; norāda uz neizmantoto preferenču lielo potenciālu un prasa Komisijai izvirzīt vērienīgus mērķus attiecībā uz izmantošanas rādītājiem; norāda, ka MVU ir svarīgi, lai sasniegtu IAM; aicina iekļaut tirdzniecības nolīgumos īpašas nodaļas par MVU vajadzībām un interesēm, īpaši saistībā ar tirgus pieejamības veicināšanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka ir vajadzīgi efektīvi tirdzniecības aizsardzības instrumenti; atzinīgi vērtē neseno tirdzniecības aizsardzības instrumentu reformu, kas ir efektīvi un samērīgi jāīsteno, lai aizsargātu nozares un darbvietas pret importu par dempinga cenām un negodīgi subsidētu importu; apstiprina, ka tirdzniecības aizsardzības instrumentus nedrīkst izmantot protekcionisma nolūkos; atbalsta Komisijas pasākumus, kas ieviesti pēc tam, kad ASV noteica tērauda un alumīnija tarifus; norāda, ka pēc iespējas drīzāk ir jāievieš noteikumi par ieguldījumu pārbaudi, lai novērstu ārvalstu ieguldījumus, kuru motivācija ir tikai rūpniecības politika un kuru mērķis ir iegūt Eiropas tehnoloģijas; atgādina, ka vajadzīgs spēcīgs Starptautiskais publiskā iepirkuma instruments; atzinīgi vērtē drosmīgos pasākumus, kas veikti, lai šajos instrumentos integrētu sociālā un vides dempinga dimensiju, un aicina Komisiju turpināt izstrādāt stabilas metodes, lai pilnībā ņemtu vērā šīs dimensijas, tostarp attiecībā uz sociālajiem un vides standartiem, ko piemēro eksportētājvalstīs; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka reaģējot uz globalizācijas radītu darbvietu zudumu, dalībvalstīm jāstiprina darba tirgus politika un apmācības piedāvājums; tomēr norāda, ka vajadzīga Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) reforma, lai risinātu globalizācijas izvirzītos jaunos uzdevumus, tostarp reformētu priekšnoteikumus atbalsta saņemšanai; uzsver, ka EGF ir jākļūst par proaktīvāku instrumentu, kura mērķis ir sagatavot darba ņēmējus un uzņēmumus, lai tie spētu cīnīties pret globalizācijas negatīvo ietekmi; norāda, ka EGF finansējumam jābūt pieejamam mazāku uzņēmumu darbiniekiem; norāda, ka EGF darbības joma būtu jāpaplašina, lai iekļautu citus politikas rosinātos pielāgojumus un lai tam būtu pietiekams budžets, kā arī piemērots uzraudzības un novērtēšanas mehānisms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzīst Komisijas pozītīvos soļus, lai palielinātu brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) pārredzamību; aicina Komisiju skeptiskai attieksmei pret globalizāciju stāties pretī ar spēcīgāku tirdzniecības nolīgumu pārredzamību, uzraugot ES noteikumu un tiesību aktu īstenošanu, un sekmējot iedzīvotāju iekļautību; aicina Komisiju sarunās nodrošināt pilnīgu pārredzamību, izmantojot pastāvīgu dialogu ar Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību; aicina Padomi informēt un iesaistīt valstu parlamentus un pilsonisko sabiedrību pirms sarunu pilnvaru apstiprināšanas un sarunu procesā; pauž nožēlu, ka Padome 2018. gada 22. maija secinājumos ir nolēmusi saglabāt pašreizējo stāvokli, pieņemot lēmumu ES BTN sarunu norādes publicēt tikai atsevišķos gadījumos; aicina Padomi publiskot visas sarunu pilnvaras; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir vajadzīga globālāka pārvaldība un noteikumi, lai labāk izmantotu globalizāciju; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt vietējo politiku, lai palielinātu ES konkurētspēju un noturību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka ES lauksaimniecības pārtikas produkti atbilst visaugstākajiem standartiem pasaulē; prasa Komisijai nodrošināt, ka importētie lauksaimniecības produkti atbilst ES standartiem, un pastiprināt importēto lauksaimniecības pārtikas produktu pārbaudes to izcelsmes vietās un tad, kad tie sasniedz ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina par to, cik svarīgi ir efektīvi īstenot noslēgtos tirdzniecības nolīgumus, lai nodrošinātu, ka mūsu lauksaimnieki var pilnībā izmantot eksporta iespējas, ko sniedz šādi nolīgumi, piemēram, ES un Kanādas Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA); |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver nepieciešamību izstrādāt jaunus globāla līmeņa tirdzniecības noteikumus un regulējumu, lai regulētu un saskaņotu produktu ražošanas, sociālos un vides standartus pārtikas ražošanas nozarē; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē ES tirdzniecības nolīgumu ar Japānu — ceturto lielāko ES lauksaimniecības produktu eksporta tirgu, — kas pavērs labas eksporta iespējas daudziem ES lauksaimniecības produktu, piemēram, piena ražotājiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, cik svarīgi ir, pirmkārt, nolīgumos iekļaut iedarbīgas un viegli piemērojamas divpusējas aizsardzības klauzulas, kas ļautu uz laiku pārtraukt piemērot preferences, ja, stājoties spēkā tirdzniecības nolīgumam, importa pieaugums nopietni kaitē vai var nopietni kaitēt sensitīvajām nozarēm un, otrkārt, pārskatīt spēkā esošos daudzpusējās aizsardzības mehānismus, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (Vienotā TKO regula) (12), kam vajadzētu būt preventīvai lomai attiecībā uz sensitīvajām nozarēm, mainot atsauces apjomu un cenu robežvērtības, paverot iespēju automātiski piemērot apturošus aizsardzības mehānismus gadījumos, kad ir sasniegtas attiecīgās robežvērtības; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi saglabāt augsta līmeņa pārtikas nodrošinājuma pašpietiekamību; uzskata, ka tirdzniecības globalizācija nedrīkstētu apdraudēt ES lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju dzīvotspēju, jo ilgtermiņā tas varētu novest pie tāda veida atkarības no ārējiem piegādātājiem, kāda jau vērojama enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka Komisijas pārdomu dokuments par globalizācijas iespēju izmantošanu, ir pirmais šāds dokuments, kurā minēts, ka ir svarīgi uzlabot dzīvnieku labturības standartus, izmantojot ES tirdzniecības un ieguldījumu programmu; atzinīgi vērtē Komisijas pausto gatavību strādāt, lai uzlabotu globālo pārvaldību šajā jomā; aicina Komisiju savā nākamajā tirdzniecības politikas stratēģijā skaidri iekļaut dzīvnieku labturību un izmantot pārskatīšanas klauzulas spēkā esošajos BTN, lai vēl vairāk uzlabotu dzīvnieku labturības noteikumus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tirdzniecības preferences tiek piešķirtas, ņemot vērā, vai tiek ievēroti ES dzīvnieku labturības standarti, nodrošinot labākus vienlīdzīgas konkurences apstākļus un ievērojot ES iedzīvotāju vairākuma vēlmes; aicina Komisiju atzīt svarīgo nozīmi, kāda var būt augstākiem dzīvnieku labturības standartiem, lai sasniegtu vairākus IAM, proti, veselības jomā saistībā ar mikrobu rezistenci un klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka kultūra un izglītība, tostarp mūžizglītība, ir sabiedriskas preces, kultūras un izglītības pieejamība ir cilvēktiesības un tādēļ uz kultūru un izglītību nevar raudzīties kā uz jebkuru preci vai pakalpojumu un pārvaldīt šīs jomas tāpat kā pārējās preces vai pakalpojumus, bet gan kā saglabājamus un pastāvīgi uzlabojamus kopresursus; tādēļ prasa kultūras, audiovizuālo un izglītības pakalpojumu, tostarp tiešsaistē sniegto pakalpojumu, izslēgšanu skaidri paredzēt Savienības un trešo valstu nolīgumos, piemēram, Transatlantiskajā tirdzniecības un investīciju partnerībā (TTIP) ar Amerikas Savienotajām Valstīm; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tādēļ uzsver 2005. gada UNESCO Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu svarīgo lomu saistībā ar starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem, kuros jāņem vērā un jārespektē tās attiecīgie noteikumi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka ir svarīgi līdzsvarot tirdzniecības sarunas attiecībā uz autortiesībām, lai nodrošinātu, ka apspriedes tajās nenotiek, tikai meklējot mazāko kopsaucēju, bet ir vērstas uz to, lai nodrošinātu pēc iespējas labākus noteikumus kultūras mantojuma aizsardzībai, kultūras daudzveidības veicināšanai un kultūras un radošajās nozarēs strādājošo ienākumu veidošanai, lai tās veicinātu un palielinātu radošumu, zināšanu un satura izplatīšanu, kā arī lietotāju tiesības digitālajā laikmetā un lai tās nodrošinātu atvērtu, uz noteikumiem balstītu tirdzniecības vidi, kas ir būtiska Eiropas Savienības kultūras un radošo nozaru uzplaukumam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkārtoti aicina ES īstenot savas tiesības pieņemt vai uzturēt spēkā pasākumus (jo īpaši regulatīvus un/vai finansiālus), tostarp juridiski sasitošu vispārēju klauzulu, kultūras un valodu daudzveidības, kultūras mantojuma, vārda brīvības, plašsaziņas līdzekļu plurālisma un plašsaziņas līdzekļu brīvības aizsardzībai un veicināšanai tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas vai izplatīšanas platformas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzīst, ka Eiropas Savienībā datu aizsardzība pieder pie pamattiesībām; prasa, lai tirdzniecības nolīgumos starp Eiropas Savienību un valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, tiktu garantēti augsti datu aizsardzības standarti, izmantojot t. s. savstarpējo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi turpināt veicināt Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo īpatnību sistēmas un turpināt noslēgt attiecīgus divpusējos nolīgumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž gandarījumu par Padomes nesen piešķirtajām pilnvarām Komisijai Eiropas Savienības vārdā risināt sarunas par konvenciju, ar ko izveido daudzpusēju tiesu ieguldījumu strīdu izšķiršanai (MIC), lai novērstu pastāvošās ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanas sistēmas ierobežojumus; norāda, ka MIC būs pastāvīga struktūra, kura nodarbosies ar ieguldījumu strīdu izšķiršanu un nodrošinās pārredzamāku, saskaņotāku un taisnīgāku sistēmu, kas būs ārkārtīgi izdevīga ieguldītājiem; turklāt šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Padome ir nolēmusi arī darīt sarunu norādes publiski pieejamas, ko Parlaments jau izsenis bija prasījis, cenšoties panākt lielāku pārredzamību starptautisko sarunu jomā; |
| --- | --- |

39.

Eiropas ārējā atbilde

| 40. | aicina Komisiju panākt, ka IAM un Parīzes nolīgums kļūst par ES tirdzniecības politikas vadošajiem principiem; norāda, ka, lai to panāktu, tirdzniecības reformas, kas minētas stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, nav pietiekamas; aicina Komisiju pieņemt ilgtspēju kā galveno principu visos tirdzniecības nolīgumos, tostarp katrā sadaļā paredzot ar ilgtspēju saistītus pienākumus, un iekļaut īpašu sadaļu, ar kuru veicina un atbalsta starptautiskās konvencijas sociālo, darba tiesību un cilvēktiesību jomā un daudzpusējus nolīgumus vides jomā; norāda, ka šo juridiski saistošo un izpildāmo noteikumu piemērošana ir pienācīgi jāuzrauga, lai sāktu valdības apspriešanās procedūras un vajadzības gadījumā izmantotu īpašus strīdu izšķiršanas mehānismus, kā noteikts tirdzniecības un ilgtspējīga attīstības (TIA) sadaļā; aicina Padomi un Komisiju izvirzīt vērienīgākas prasības sarunās ar industrializētajām partnervalstīm par SDO konvencijām, atsauce uz kurām jāiekļauj nolīgumā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju BTN iekļaut stabilas un visaptverošas ilgtspējīgas attīstības sadaļas, lai atbalstītu starptautisko tirdzniecību; atzinīgi vērtē Komisijas 15 punktu plānu uzlabot ES tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu efektivitāti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka ir svarīga līdzsvarota un progresīva tirdzniecības politika, lai risinātu globalizācijas izvirzītās problēmas, izmantojot līdzsvarotus BTN, kuri jau ir noslēgti vai par kuriem joprojām notiek sarunas, piemēram, ar Kanādu, Japānu, Singapūru, Austrāliju, Jaunzēlandi, Vjetnamu un Meksiku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prasa Komisijai īstenot vērienīgu tirdzniecības politiku un uzturēt atvērtu ieguldījumu vidi; piebilst, ka noslēgto un parakstīto tirdzniecības nolīgumu ratifikācijai jānotiek ātri, lai izpildītu saistības pret mūsu partneriem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju ES brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut noteikumus par digitālo tirdzniecību, tostarp attiecībā uz pārrobežu datu plūsmām, lai pierādītu, ka digitālo preču un pakalpojumu tirdzniecība var radīt reālus ieguvumus uzņēmumiem un patērētājiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | apsveic Komisiju ar lēmumu izveidot jaunu Taisnīgas un ētiskas tirdzniecības balvu ES pilsētām; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju novērtēt, kā sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas (DLT) un blokķēdes var izmantot, lai uzlabotu starptautisko tirdzniecību un risinātu tādus jautājumus kā pārredzamība, elastīgums un cīņa pret viltošanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām nodrošina kritērijus, pēc kuriem mērāms ES tirdzniecības politikas ieguldījums saskaņoto globālo ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā; norāda, ka ietekmes novērtējumos, kas tiek veikti pirms sarunu sākuma, ir jāņem vērā IAM izpilde; norāda, ka saistībā ar Parīzes nolīgumu izstrādātajām valstu ilgtspējas stratēģijām un īstenošanas plāniem ir jābūt vienam no galvenajiem ietekmes novērtējumu veikšanas punktiem; norāda, ka tirdzniecības nolīgumiem un to iespējamajai ietekmei ir jāatbilst IAM prasībām; mudina Komisiju turpmākajos ziņojumos par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu sniegt novērtējumu, tostarp datus, par to ietekmi uz IAM un Parīzes nolīguma izpildi; norāda, ka, ja kāda nolīguma daļa apgrūtina IAM jeb Parīzes nolīguma īstenošanu, ir jāveic pielāgojumi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka Komisijas sistēmai, ar kuru tiek īstenota politikas saskaņotība attīstībai, vajadzētu būt saderīgai ar 17. IAM; norāda, ka tirdzniecības, lauksaimniecības, ārpolitikas, zivsaimniecības, vides, nodokļu un citu politikas jomu savstarpējā ietekme saskaņoti jānovērtē pilsoniskajai sabiedrībai, Komisijai un valstu parlamentiem; norāda, ka ilgtspējības noteikumu pārkāpumu gadījumā ir jāveic koriģējoši pasākumi; aicina novērtēt politikas saskaņotību attīstībai (PCD) saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem par tiesību aktu priekšlikumiem, kas saistīti ar tirdzniecību; norāda, ka atbildīga uzņēmējdarbība un globālo vērtību ķēžu atbildīga pārvaldība ir IAM īstenošanas priekšnosacījums un ka Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir uzsvērta steidzama nepieciešamība izstrādāt ES rīcības plānu par atbildīgu uzņēmējdarbību, kas ES līmenī veicinātu politikas saskaņotību un konsekvenci; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka SDO darba pamatstandartu ratifikācijai un īstenošanai ir jābūt prioritātei, īstenojot BTN; norāda, ka organizētā pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri jāiesaista nolīgumu izstrādes posmā, īstenošanas un pārraudzības posmā pēc nolīgumu izpildes, izmantojot divpusējas tikšanās ar sarunu partneriem; norāda, ka vajadzētu būt ieviestam efektīvam un iedarbīgam strīdu izšķiršanas mehānismam, kā arī efektīvām uzraudzības struktūrām, kurās iesaistīta pilsoniskā sabiedrība; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka ES ir regulējusi kokmateriālu, zivju un konflikta zonās iegūtu izrakteņu piegādes ķēdes, un vairākas dalībvalstis dažādās nozarēs ir izstrādājušas pienācīgas pārbaudes sistēmas, norādot, ka jāizstrādā plaša sistēma, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; prasa, lai Komisija, ņemot vērā aizvien pieaugošo vērtību ķēžu sarežģītību un ražotāju savstarpējās atkarības palielināšanos, nodrošinātu skaidru pārredzamību un pienācīgas pārbaudes pienākumus visai piegādes ķēdei, jo izcelsmes valstīs joprojām neatliekami risināms jautājums ir vāja to spēkā esošo darba tiesību aktu un darba drošības standartu piemērošana; aicina Komisiju balstīties uz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem konfliktu minerālu un kokmateriālu jomā, kā arī nesen publicētajām ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām par atbildīgu uzņēmējdarbības praksi; norāda, ka globālās vērtību ķēdes ir arī ļāvušas dažiem piegādātāju uzņēmumiem neievērot darba tiesību aktus un pārvietot savus uzņēmumus ārpus ES, un nodarbināt darbiniekus nedrošos un nepieņemamos apstākļos; atgādina, ka šī prakse rada negodīgu konkurenci attiecībā uz piegādātājiem, kas ievēro darba tiesības un starptautiskos standartus, un valdībām, kas vēlas paaugstināt algas un dzīves līmeni; uzsver, ka pienācīga atalgojuma līmenim un pienācīgiem darba drošības standartiem ir svarīga nozīme ilgtspējīgas pasaules tirdzniecības sistēmas nodrošināšanā un jaunu globālo vērtību ķēžu izveidē; aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar SDO un ESAO, izpētīt globālo vērtību ķēžu pieauguma ietekmi un iesniegt konkrētus priekšlikumus, lai šajās ķēdēs uzlabotu apstākļus, un izstrādāt daudzpusēju un juridiski saistošu korporatīvo pārskatatbildības un atbildīgas uzņēmējdarbības satvaru attiecībā uz pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, vides ilgtspēju un cilvēktiesību ievērošanu; atzīst, ka ES, lai īstenotu šādu saistošu sistēmu daudzpusējās sarunās, ir vēlams vienpusēji noteikt galvenos noteikumus; aicina ES un tās dalībvalstis parādīt iniciatīvu un stiprināt savu iesaistīšanos ANO apspriedēs saistībā ar saistošu nolīgumu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; aicina Komisiju saskaņā ar četriem stratēģiskajiem mērķiem, kas paredzēti SDO Programmā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai, apņemties ievērot, veicināt un īstenot starptautiskos darba standartus un darba ņēmēju pamatprincipus un tiesības; |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda — lai sasniegtu dzimumu līdztiesības mērķi, ir vajadzīgi aktīvi pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu iespējas izmantot BTN sniegtās iespējas; aicina tirdzniecības nolīgumos iekļaut īpašu sadaļu par tirdzniecību un dzimumu līdztiesību un sieviešu iespēju paplašināšanu, paredzot pasākumus, kuru mērķis cita starpā ir uzlabot darba un ģimenes dzīves līdzsvaru un piekļuvi sociālajiem un veselības aprūpes pakalpojumiem, paplašināt sieviešu uzņēmumu (jo īpaši mikrouzņēmumu un MVU) piedalīšanos publiskajā iepirkumā, lai atbalstītu sieviešu vadīto uzņēmumu internacionalizāciju un sieviešu līdzdalību 4. režīma piedāvātajās iespējās; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka ņemot vērā uzbrukumus daudzpusējai pasaules ekonomikas kārtībai, ir ļoti svarīgi saglabāt šo kārtību, jo atgriešanās pie protekcionisma radītu kaitējumu un izraisītu tirdzniecības karu; norāda, ka daudzpusējo kārtību var saglabāt tikai tad, ja tiks veikta tās reforma; uzskata — lai saglabātu šādu kārtību, tajā būtu labāk jāintegrē ANO Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam un Parīzes klimata nolīgums; aicina Komisiju aktīvi iesaistīties PTO Apelācijas institūcijas izvešanā no strupceļa un aicina Komisiju veicināt starptautisku sadarbību, lai apkarotu negodīgu konkurenci un protekcionismu, kas kaitē gan uzņēmumiem, gan pilsoņiem; norāda, ka ES galvenajam mērķim vajadzētu būt atvērtai un godīgai tirdzniecībai, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķiem un nodrošina iespēju ievērot jaunattīstības valstu vajadzības, kā minēts stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, norāda — tā kā pašlaik daudzpusējām iniciatīvām ir maz iespēju gūt panākumus, ES tikmēr jācenšas panākt divpusējus un daudzpusējus nolīgumus, kuros godīga tirdzniecība ir viens no vadošajiem principiem, bet uzskata, ka pašreizējā situācija nodrošina iespēju ES parādīt spēcīgu iniciatīvu, ilgtspējīgi un dzīvotspējīgi reformējot daudzpusējo tirdzniecības kārtību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka atvērta, godīga un ilgtspējīga tirdzniecība ir ekonomiski vēlama un tai ir būtiska politiska ietekme; norāda, ka, ņemot vērā stratēģiju “America First”, kā arī jauno iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, ES stratēģiskā ziņā ir būtiski svarīgi izmantot tirdzniecību kā instrumentu, lai veicinātu demokrātisku un ilgtspējīgu attīstību, kā arī stiprinātu dialogu un tehnisko palīdzību, īpaši Austrumu partnerības valstīs un ar tās Āfrikas partnervalstīm; norāda, ka tirdzniecībai un ieguldījumiem partnervalstīs jābūt savstarpēji saistītiem ar ilgtspējīgas attīstības stratēģijām; aicina Komisiju censties panākt, ka saskaņoti tiek īstenoti asociācijas nolīgumi ar Austrumu partnerības valstīm; aicina Komisiju vidējā termiņā izstrādāt stratēģiju, lai veidotu stabilas attiecības ar Neatkarīgo Valstu Sadraudzību (NVS); norāda, ka, īstenojot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus (EPN) ar Āfrikas reģioniem un valstīm, svarīga nozīme ir ne tikai ar tirdzniecību saistītiem aspektiem, bet ļoti būtiski ir tos saistīt ar ilgtspējīgas attīstības prasībām Āfrikas valstīs; prasa Komisijai strādāt, lai palielinātu valdību spēju valstu tirdzniecības stratēģijās un programmās iekļaut jautājumus, kas saistīti ar ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas attīstību; atgādina, ka ES ir svarīgi padziļināt sadarbību ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ANO, SDO, ESAO un Pasaules Banku par tirdzniecības jautājumiem, ņemot vērā globalizācijas izvirzītos uzdevumus; šajā ziņā pauž nožēlu, ka Savienība un lielākā daļa tās dalībvalstu nav sasniegušas mērķi 0,7 % no NKI piešķirt attīstības sadarbības finansēšanai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka pasaules mēroga tirdzniecības pārvaldībai vajadzētu veicināt tirdzniecības integrāciju, kas rada reālas iespējas ilgtspējīgai attīstībai; šajā sakarībā norāda, ka pašreizējā īpašas un diferencētas attieksmes (SDT) struktūra PTO nespēj nodrošināt gaidītos rezultātus; uzsver, ka SDT noteikumus ir jāpadara efektīvākus un izmantošanai piemērotākus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka tirdzniecības nolīgumi var negatīvi ietekmēt uzturdrošību jaunattīstības valstīs; aicina ES aizsargāt vietējo pārtikas ražošanu un novērst kaitīgu lēta importa ietekmi, tostarp ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) darbības jomā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pauž nožēlu par to, ka vismaz 218 miljoni bērnu tiek izmantoti bērnu darbā, galvenokārt ar mērķi samazināt izmaksas; aicina ES nodrošināt, ka preču, kas tiek laistas apgrozībā ES saskaņā ar ētiskās sertifikācijas shēmām, ražošanā netiek izmantots piespiedu un bērnu darbs, garantēt uzticamu etiķešu “taisnīgs un ētisks” izmantošanu un palīdzēt patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

56.

| 57. | norāda, ka līdz šim ir noslēgts tikai viens visaptverošs EPN; tādēļ aicina ES atzīt ar EPN saistītās grūtības, ar kurām saskaras jaunattīstības valstis, procesā pēc Kotonū nolīguma darbības beigām; īpaši uzsver vajadzību veikt padziļinātu analīzi par to ietekmi uz Āfrikas tautsaimniecībām un attiecīgajiem darba tirgiem, kā arī par reģionu iekšējās tirdzniecības veicināšanu Āfrikā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž nožēlu, ka katru gadu no Āfrikas nelikumīgu finanšu plūsmu veidā aizplūst summa, kas pārsniedz kopējo OAP gada apjomu; uzsver nodokļu nemaksāšanas kaitīgo ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kuras šādā veidā zaudē ievērojamus valsts naudas līdzekļus, ko varētu izmantot, piemēram, ne tikai, lai uzlabotu ekonomikas izaugsmi, vides aizsardzību un sabiedriskos pakalpojumus, bet arī lai veicinātu sociālo kohēziju; aicina Komisiju sarunās par tirdzniecības nolīgumiem noteikt par prioritāti šīs nopietnās problēmas risināšanu, izmantojot visus tās rīcībā esošos instrumentus; prasa iekļaut stingrus noteikumus, lai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļiem ES BTN un preferenciālajos tirdzniecības režīmos; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atkārtoti aicina izveidot efektīvus instrumentus, lai cīnītos pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas visā pasaulē, un lai uzlabotu sadarbību nodokļu jautājumos ar jaunattīstības valstīm, tostarp mobilizējot vietējos resursus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atgādina, ka ir jāizveido ANO starpvaldību struktūra, lai kopā ar jaunattīstības valstīm uz vienlīdzīgu noteikumu pamata iesaistītos pasaules nodokļu noteikumu reformā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | stingri atbalsta digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu turpmāku integrēšanu ES attīstības politikā; aicina Komisiju palielināt ieguldījumus digitālās infrastruktūras attīstībā pasaules dienvidu daļā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē ES ārējo investīciju plānu ar mērķi veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, ieguldījumus un darbvietu radīšanu jaunattīstības valstīs; aicina paplašināt pašreizējo EIB ārējo aizdevumu mandātu, lai palielinātu savu lomu ilgtspējīgas attīstības sasniegšanā, izmantojot finansējuma apvienošanu, projektu līdzfinansēšanu un vietējā privātā sektora attīstību, īpašu uzmanību pievēršot vismazāk attīstītajām un nestabilām valstīm; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē Komisijas 2017. gadā atjaunināto Tirdzniecības atbalsta stratēģiju, kuras mērķis ir stiprināt un modernizēt ES atbalstu jaunattīstības valstīm; aicina pielikt lielākas pūles un palielināt ES finanšu saistības attiecībā uz tirdzniecības atbalsta iniciatīvām, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm, jo īpaši vismazāk attīstītajām valstīm, panākt labklājību, izmantojot tirdzniecību un ieguldījumus, un atbalstīt to darbības, lai īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus. |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0230.

(2)  OV C 101, 16.3.2018., 30. lpp.

(3)  OV C 369, 11.10.2018., 22. lpp.

(4)  OV C 337, 20.9.2018., 33. lpp.

(5)  OV L 338, 19.12.2017., 1. lpp.

(6)  OV C 263, 25.7.2018., 371. lpp.

(7)  OV C 215, 19.6.2018., 261. lpp.

(8)  OV C 99 E, 3.4.2012., 31. lpp.

(9)  OV C 99 E, 3.4.2012., 94. lpp.

(10)  ESAO, C/MIN(2017)2.

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(12)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Apspriešanās par Alfonso Luigi Marra imunitāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu apspriesties par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu apspriesties par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti, kuru 2018. gada 7. martā Neapoles (Itālija) apelācijas tiesa ir nosūtījusi saistībā ar procesiem, kas ir uzsākti pret Alfonso Luigi Marra (atsauces numuri attiecīgi 4831/2015 RG un 4832/2015 RG), un par kuru tika paziņots 2018. gada 17. aprīļa plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu apspriesties par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti, kuru 2018. gada 7. martā Neapoles (Itālija) apelācijas tiesa ir nosūtījusi saistībā ar procesiem, kas ir uzsākti pret Alfonso Luigi Marra (atsauces numuri attiecīgi 4831/2015 RG un 4832/2015 RG), un par kuru tika paziņots 2018. gada 17. aprīļa plenārsēdē,

| — | pēc Alfonso Luigi Marra uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Alfonso Luigi Marra uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā 2002. gada 11. jūnija rezolūciju par deputātu no Itālijas imunitāti un Itālijas iestāžu praksi šajā jautājumā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 11. jūnija rezolūciju par deputātu no Itālijas imunitāti un Itālijas iestāžu praksi šajā jautājumā (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu un 9. panta 14. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu un 9. panta 14. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0325/2018),

| A. | tā kā Alfonso Luigi Marra ir kalpojis kā Eiropas Parlamenta deputāts no 1994. gada 21. jūlija līdz 1999. gada 19. jūlijam; |
| --- | --- |

A.

tā kā Alfonso Luigi Marra ir kalpojis kā Eiropas Parlamenta deputāts no 1994. gada 21. jūlija līdz 1999. gada 19. jūlijam;

| B. | tā kā pret Alfonso Luigi Marra ir ierosināti divi procesi saistībā ar aizdomām par apmelojošiem paziņojumiem, kurus viņš ir paudis 1996. gada 19. septembra bukletā, t. i., laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā Alfonso Luigi Marra ar spriedumu tika noteikts izmaksāt kompensāciju cietušajām personām gan pirmās instances tiesā (2000. gada 17. un 22. februāra spriedums), gan otrās instances tiesā (2002. gada 6. marta spriedumi); tā kā pēc Alfonso Luigi Marra lūguma Itālijas Augstākā tiesa (Kasācijas tiesa) ar 2007. gada 20. februāra lēmumu nodeva lietu Tiesai prejudiciālo lēmumu pieņemšanai par to, kā interpretēt Kopienas noteikumus par Eiropas Parlamenta deputātu imunitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā pret Alfonso Luigi Marra ir ierosināti divi procesi saistībā ar aizdomām par apmelojošiem paziņojumiem, kurus viņš ir paudis 1996. gada 19. septembra bukletā, t. i., laikā, kad viņš bija Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā Alfonso Luigi Marra ar spriedumu tika noteikts izmaksāt kompensāciju cietušajām personām gan pirmās instances tiesā (2000. gada 17. un 22. februāra spriedums), gan otrās instances tiesā (2002. gada 6. marta spriedumi); tā kā pēc Alfonso Luigi Marra lūguma Itālijas Augstākā tiesa (Kasācijas tiesa) ar 2007. gada 20. februāra lēmumu nodeva lietu Tiesai prejudiciālo lēmumu pieņemšanai par to, kā interpretēt Kopienas noteikumus par Eiropas Parlamenta deputātu imunitāti;

| C. | tā ka starplaikā Parlaments pieņēma 2002. gada 11. jūnija rezolūciju par deputātu no Itālijas imunitāti un Itālijas iestāžu praksi šajā jautājumā; tā kā saistībā ar šo gadījumu Parlaments ir uzskatījis, ka attiecībā uz Alfonso Luigi Marra ir izveidojusies pilnīgas imunitātes prima facie lieta, ka kompetentās tiesas par to būtu jāinformē, lai tās pārsūtītu Parlamentam nepieciešamo dokumentāciju konstatēšanai, vai attiecīgās lietas ietver pilnīgu imunitāti saskaņā ar 7. protokola 8. pantu, un ka kompetentās tiesas būtu jāaicina apturēt tiesvedību, kamēr Parlaments vēl nav pieņēmis galīgo lēmumu; tā kā no Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem bija skaidrs, ka minētā rezolūcija nav sasniegusi Itālijas tiesas; |
| --- | --- |

C.

tā ka starplaikā Parlaments pieņēma 2002. gada 11. jūnija rezolūciju par deputātu no Itālijas imunitāti un Itālijas iestāžu praksi šajā jautājumā; tā kā saistībā ar šo gadījumu Parlaments ir uzskatījis, ka attiecībā uz Alfonso Luigi Marra ir izveidojusies pilnīgas imunitātes prima facie lieta, ka kompetentās tiesas par to būtu jāinformē, lai tās pārsūtītu Parlamentam nepieciešamo dokumentāciju konstatēšanai, vai attiecīgās lietas ietver pilnīgu imunitāti saskaņā ar 7. protokola 8. pantu, un ka kompetentās tiesas būtu jāaicina apturēt tiesvedību, kamēr Parlaments vēl nav pieņēmis galīgo lēmumu; tā kā no Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem bija skaidrs, ka minētā rezolūcija nav sasniegusi Itālijas tiesas;

| D. | tā kā Tiesa saistībā ar iepriekšminēto nodošanu prejudiciāla lēmuma pieņemšanai ir nolēmusi, ka gadījumā, ja lieta pret Eiropas Parlamenta deputātu ir nodota valsts tiesai un tai ticis paziņots, ka ir uzsākta procedūra par šī deputāta privilēģiju un imunitātes aizsardzību, ko paredz Parlamenta Reglaments, minētajai tiesai ir jāaptur tiesvedība un jālūdz Parlamentam sniegt atzinumu, cik vien drīz iespējams (3); |
| --- | --- |

D.

tā kā Tiesa saistībā ar iepriekšminēto nodošanu prejudiciāla lēmuma pieņemšanai ir nolēmusi, ka gadījumā, ja lieta pret Eiropas Parlamenta deputātu ir nodota valsts tiesai un tai ticis paziņots, ka ir uzsākta procedūra par šī deputāta privilēģiju un imunitātes aizsardzību, ko paredz Parlamenta Reglaments, minētajai tiesai ir jāaptur tiesvedība un jālūdz Parlamentam sniegt atzinumu, cik vien drīz iespējams (3);

| E. | tā kā pēc Tiesas lēmuma, ar 2009. gada 10. decembra nolēmumiem Itālijas Augstākā tiesa nodeva lietu atpakaļ Neapoles apelācijas tiesai, lai tā pieņemtu lēmumu Alfonso Luigi Marra lietā, ņemot vērā gan Parlamenta 2002. gada 11. jūnija rezolūciju, gan Tiesas attiecīgo judikatūru; tā kā ar 2012. gada 5. decembra spriedumiem apelācijas tiesa, neapturot lietas izskatīšanu un nelūdzot Parlamenta atzinumu, apstiprināja savus iepriekšējos spriedumus, ar kuriem Alfonso Luigi Marra tika piespriests samaksāt kompensāciju cietušajām personām; tā kā ar 2015. gada 30. aprīļa lēmumiem Itālijas Augstākā tiesa atcēla apelācijas tiesas nolemto un nodeva lietu atpakaļ šai tiesai, lai tā varētu apturēt tiesvedību un lūgt Parlamenta atzinumu; tā kā Neapoles apelācijas tiesa patiešām nolēma apturēt tiesvedību un savā 2018. gada 27. janvāra vēstulē norādīja, ka vēlas apspriesties ar Eiropas Parlamentu par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc Tiesas lēmuma, ar 2009. gada 10. decembra nolēmumiem Itālijas Augstākā tiesa nodeva lietu atpakaļ Neapoles apelācijas tiesai, lai tā pieņemtu lēmumu Alfonso Luigi Marra lietā, ņemot vērā gan Parlamenta 2002. gada 11. jūnija rezolūciju, gan Tiesas attiecīgo judikatūru; tā kā ar 2012. gada 5. decembra spriedumiem apelācijas tiesa, neapturot lietas izskatīšanu un nelūdzot Parlamenta atzinumu, apstiprināja savus iepriekšējos spriedumus, ar kuriem Alfonso Luigi Marra tika piespriests samaksāt kompensāciju cietušajām personām; tā kā ar 2015. gada 30. aprīļa lēmumiem Itālijas Augstākā tiesa atcēla apelācijas tiesas nolemto un nodeva lietu atpakaļ šai tiesai, lai tā varētu apturēt tiesvedību un lūgt Parlamenta atzinumu; tā kā Neapoles apelācijas tiesa patiešām nolēma apturēt tiesvedību un savā 2018. gada 27. janvāra vēstulē norādīja, ka vēlas apspriesties ar Eiropas Parlamentu par Alfonso Luigi Marra privilēģijām un imunitāti;

| F. | tā kā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pants ir savstarpēji izslēdzoši (4); tā kā šī konkrētā lieta attiecas vienīgi uz iespējami diskriminējošiem viedokļiem, kurus izteicis Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā tādēļ pašsaprotami ir tas, ka ir piemērojams tikai Protokola 8. pants; |
| --- | --- |

F.

tā kā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pants ir savstarpēji izslēdzoši (4); tā kā šī konkrētā lieta attiecas vienīgi uz iespējami diskriminējošiem viedokļiem, kurus izteicis Eiropas Parlamenta deputāts; tā kā tādēļ pašsaprotami ir tas, ka ir piemērojams tikai Protokola 8. pants;

| G. | tā kā saskaņā ar 7. protokola 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot savus pienākumus; tā kā tāda imunitāte tiktāl, ciktāl tā attiecas uz brīvu izteikšanos un Eiropas Parlamenta deputātu neatkarību, ir jāaplūko kā pilnīga imunitāte, kas aizliedz jebkādu tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot deputātu pienākumus (5); |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar 7. protokola 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot savus pienākumus; tā kā tāda imunitāte tiktāl, ciktāl tā attiecas uz brīvu izteikšanos un Eiropas Parlamenta deputātu neatkarību, ir jāaplūko kā pilnīga imunitāte, kas aizliedz jebkādu tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot deputātu pienākumus (5);

| H. | tā kā Tiesa arī nolēmusi, ka, lai uz viedokli attiektos imunitāte, Eiropas Parlamenta deputātam tas jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi paredz prasību par saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai (6); tā kā, lai gan iespējamie apmelojošie paziņojumi tika veikti laikā no 1996. gada līdz 2001. gadam, t. i., pirms tika pieņemts 2011.gada spriedums Patriciello lietā, tas tomēr negroza apstākli, ka Itālijas tiesas lūdza Juridisko komiteju sniegt atzinumu 2018. gadā, t. i., pēc tam, kad izveidojās šāda judikatūra; |
| --- | --- |

H.

tā kā Tiesa arī nolēmusi, ka, lai uz viedokli attiektos imunitāte, Eiropas Parlamenta deputātam tas jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi paredz prasību par saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai (6); tā kā, lai gan iespējamie apmelojošie paziņojumi tika veikti laikā no 1996. gada līdz 2001. gadam, t. i., pirms tika pieņemts 2011.gada spriedums Patriciello lietā, tas tomēr negroza apstākli, ka Itālijas tiesas lūdza Juridisko komiteju sniegt atzinumu 2018. gadā, t. i., pēc tam, kad izveidojās šāda judikatūra;

| I. | tā kā lietas faktiskie apstākļi, kas izriet no Juridiskajai komitejai iesniegtajiem dokumentiem un tika pausti šīs komitejas rīkotajā uzklausīšanā, liecina, ka Alfonso Luigi Marra paziņojumiem nav tieša un acīmredzama saistība ar viņa parlamentāro darbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā lietas faktiskie apstākļi, kas izriet no Juridiskajai komitejai iesniegtajiem dokumentiem un tika pausti šīs komitejas rīkotajā uzklausīšanā, liecina, ka Alfonso Luigi Marra paziņojumiem nav tieša un acīmredzama saistība ar viņa parlamentāro darbību;

| J. | tā kā tādēļ konkrētajā lietā saistībā ar Alfonso Luigi Marra paustajiem viedokļiem nevar uzskatīt, ka Alfonso Luigi Marra rīkojies, pildot savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, |
| --- | --- |

J.

tā kā tādēļ konkrētajā lietā saistībā ar Alfonso Luigi Marra paustajiem viedokļiem nevar uzskatīt, ka Alfonso Luigi Marra rīkojies, pildot savus Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus,

| 1. | uzskata, ka parlamentārā imunitāte 7. protokola 8. panta nozīmē uz Alfonso Luigi Marra paustajiem viedokļiem neattiecas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Itālijas Republikas kompetentajai iestādei un Alfonso Luigi Marra. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  OV C 261 E, 30.10.2003., 102. lpp.

(3)  Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra, minētas iepriekš, 43. punkts.

(4)  Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra, minētas iepriekš, 45. punkts.

(5)  Apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07 Marra, minētas iepriekš, 27. punkts.

(6)  Lieta C-163/10 Patriciello, minēta iepriekš, 33. un 35. punkts.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Pieprasījums atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti, kuru Grieķijas Republikas Augstākās tiesas ģenerālprokurors nosūtījis 2017. gada 31. maijā saistībā ar kriminālprocesu Nr. ABM:EOE 20/2017 un par kuru paziņots 2017. gada 3. jūlija plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti, kuru Grieķijas Republikas Augstākās tiesas ģenerālprokurors nosūtījis 2017. gada 31. maijā saistībā ar kriminālprocesu Nr. ABM:EOE 20/2017 un par kuru paziņots 2017. gada 3. jūlija plenārsēdē,

| — | pēc Manolis Kefalogiannis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Manolis Kefalogiannis uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | arī pēc Eiropas Parlamenta Personāla ģenerāldirekcijas ģenerāldirektora vietas izpildītāja Kristian Knudsen uzklausīšanas, |
| --- | --- |

—

arī pēc Eiropas Parlamenta Personāla ģenerāldirekcijas ģenerāldirektora vietas izpildītāja Kristian Knudsen uzklausīšanas,

| — | pēc viedokļu apmaiņas ar Grieķijas Republikas prokurora vietnieku; |
| --- | --- |

—

pēc viedokļu apmaiņas ar Grieķijas Republikas prokurora vietnieku;

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0333/2018),

| A. | tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Manolis Kefalogiannis parlamentāro imunitāti, lai pret viņu sāktu kriminālprocesu par iespējamiem diviem noziedzīgiem noziegumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieks ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Manolis Kefalogiannis parlamentāro imunitāti, lai pret viņu sāktu kriminālprocesu par iespējamiem diviem noziedzīgiem noziegumiem;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus;

| C. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir tāda pati imunitāte, kādu piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| D. | tā kā saskaņā ar Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu nevienu deputātu viņa amata pilnvaru laikā nedrīkst kriminālvajāt, aizturēt vai apcietināt vai viņam piemērot citus brīvību ierobežojošus pasākumus, ja nav saņemta Deputātu palātas atļauja; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu nevienu deputātu viņa amata pilnvaru laikā nedrīkst kriminālvajāt, aizturēt vai apcietināt vai viņam piemērot citus brīvību ierobežojošus pasākumus, ja nav saņemta Deputātu palātas atļauja;

| E. | tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieka pieprasījums ir saistīts ar kriminālprocesu par iespējamu Grieķijas Kriminālkodeksa 385. panta 1. punkta b) apakšpunkta un likuma Nr. 2803/2000 4. pantu, kuros ir reglamentēta attiecīgi izspiešana, izsakot draudus, un krāpšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā Grieķijas Augstākās tiesas prokurora vietnieka pieprasījums ir saistīts ar kriminālprocesu par iespējamu Grieķijas Kriminālkodeksa 385. panta 1. punkta b) apakšpunkta un likuma Nr. 2803/2000 4. pantu, kuros ir reglamentēta attiecīgi izspiešana, izsakot draudus, un krāpšana;

| F. | tā kā Manolis Kefalogiannis tiek inkriminēts mēģinājums izdarīt krāpniecību, kas esot nodarījusi kaitējumu Eiropas Savienības finanšu interesēm un esot radījusi vairāk kā 73 000 EUR lielus zaudējumus, jo viņš esot mēģinājis nelikumīgi piesavināties sava palīga algas daļu 4 240 EUR apmērā vienā mēnesī laikposmā 2014. gada jūlijs — 2016. gada beigas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Manolis Kefalogiannis tiek inkriminēts mēģinājums izdarīt krāpniecību, kas esot nodarījusi kaitējumu Eiropas Savienības finanšu interesēm un esot radījusi vairāk kā 73 000 EUR lielus zaudējumus, jo viņš esot mēģinājis nelikumīgi piesavināties sava palīga algas daļu 4 240 EUR apmērā vienā mēnesī laikposmā 2014. gada jūlijs — 2016. gada beigas;

| G. | tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 8. punktu Juridiskā komiteja nekādā ziņā neizsakās nedz par deputāta vainīgumu, nedz nevainīgumu, nedz arī par to, vai ir nepieciešama vai ne kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam tiek piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas faktiskajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 8. punktu Juridiskā komiteja nekādā ziņā neizsakās nedz par deputāta vainīgumu, nedz nevainīgumu, nedz arī par to, vai ir nepieciešama vai ne kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam tiek piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas faktiskajiem apstākļiem;

| H. | tā kā Eiropas Parlamenta uzdevums nav arī nedz izteikties par kāda deputāta vainu vai nevainīgumu, nedz par to, vai deputātam inkriminētās darbības attaisno kriminālprocesa ierosināšanu, nedz paust savu viedokli par kādas dalībvalsts tiesību un tiesu sistēmas salīdzinošajām priekšrocībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Parlamenta uzdevums nav arī nedz izteikties par kāda deputāta vainu vai nevainīgumu, nedz par to, vai deputātam inkriminētās darbības attaisno kriminālprocesa ierosināšanu, nedz paust savu viedokli par kādas dalībvalsts tiesību un tiesu sistēmas salīdzinošajām priekšrocībām;

| I. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 5. panta 2. punktu deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan ir uzskatāma par visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantiju; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 5. panta 2. punktu deputāta imunitāte nav viņa personīgā privilēģija, bet gan ir uzskatāma par visa Parlamenta un tā deputātu neatkarības garantiju;

| J. | tā kā Parlamentārās imunitātes mērķis ir aizsargāt Parlamentu un tā deputātus pret tiesvedībām, ko ierosina par darbībām, kas ir veiktas, pildot parlamentāros pienākumus, un kuras nevar skatīt atrauti no šiem pienākumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlamentārās imunitātes mērķis ir aizsargāt Parlamentu un tā deputātus pret tiesvedībām, ko ierosina par darbībām, kas ir veiktas, pildot parlamentāros pienākumus, un kuras nevar skatīt atrauti no šiem pienākumiem;

| K. | tā kā, ņemot vērā to, ka apspriežamais kriminālprocess neattiecas uz 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā minēto deputāta viedokli vai balsojumu, imunitāte būtu jāatceļ, ja vien nevar konstatēt, ka kriminālprocesa īstenais iemesls varētu būt nodarīt kaitējumu attiecīgā deputāta politiskajai darbībai vai viņa reputācijai un līdz ar to — arī Parlamenta neatkarībai (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā to, ka apspriežamais kriminālprocess neattiecas uz 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā minēto deputāta viedokli vai balsojumu, imunitāte būtu jāatceļ, ja vien nevar konstatēt, ka kriminālprocesa īstenais iemesls varētu būt nodarīt kaitējumu attiecīgā deputāta politiskajai darbībai vai viņa reputācijai un līdz ar to — arī Parlamenta neatkarībai (fumus persecutionis);

| L. | tā kā secinājums jāizdara, pamatojoties uz šajā lietā sniegto informāciju un paskaidrojumiem, tostarp Grieķijas Republikas prokurora vietnieka atbildēm, kuras viņš sniedza viedokļu apmaiņas ar viņu laikā, un ņemot vērā apstākļus, kādos pret Manolis Kefalogiannis ierosinātais kriminālprocess ir virzīts no iesaistīto iestāžu puses, neskaidrību par imunitātes atcelšanas pieprasījuma pamatā esošajiem pierādījumiem un nopietnajām šaubām par pašu kriminālprocesu, tostarp par imunitātes atcelšanas pieprasījuma pamatojuma apsvērumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā secinājums jāizdara, pamatojoties uz šajā lietā sniegto informāciju un paskaidrojumiem, tostarp Grieķijas Republikas prokurora vietnieka atbildēm, kuras viņš sniedza viedokļu apmaiņas ar viņu laikā, un ņemot vērā apstākļus, kādos pret Manolis Kefalogiannis ierosinātais kriminālprocess ir virzīts no iesaistīto iestāžu puses, neskaidrību par imunitātes atcelšanas pieprasījuma pamatā esošajiem pierādījumiem un nopietnajām šaubām par pašu kriminālprocesu, tostarp par imunitātes atcelšanas pieprasījuma pamatojuma apsvērumiem;

| M. | tā kā līdz ar to ir jāsecina, ka šī lieta ir uzskatāma par fumus persecutionis gadījumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā līdz ar to ir jāsecina, ka šī lieta ir uzskatāma par fumus persecutionis gadījumu;

| N. | tā kā minēto iemeslu dēļ Manolis Kefalogiannis imunitāti atcelt nevajadzētu; |
| --- | --- |

N.

tā kā minēto iemeslu dēļ Manolis Kefalogiannis imunitāti atcelt nevajadzētu;

| 1. | nolemj neatcelt Manolis Kefalogiannis imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuroram un Manolis Kefalogiannis. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā publikācija ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 216/2013 par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

(2020/C 345/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes regulai (14463/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes regulai (14463/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 352. pantu (C8-0412/2018),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ieteikumu (A8-0323/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Pieprasījums atcelt Steeve Briois imunitāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Steeve Briois imunitāti (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Francijas Republikas tieslietu ministres 2018. gada 21. februārī iesniegto pieprasījumu atcelt Steeve Briois imunitāti saistībā ar tiesas izmeklēšanu (B-49 2018/00242), kas, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” pieteikumu ar apvienotām prasībām, Nantēras reģionālajā tiesā sākta pret Steeve Briois par publisku kūdīšanu uz diskrimināciju rases vai reliģijas dēļ un par ko tika paziņots 2018. gada 28. maija plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas tieslietu ministres 2018. gada 21. februārī iesniegto pieprasījumu atcelt Steeve Briois imunitāti saistībā ar tiesas izmeklēšanu (B-49 2018/00242), kas, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” pieteikumu ar apvienotām prasībām, Nantēras reģionālajā tiesā sākta pret Steeve Briois par publisku kūdīšanu uz diskrimināciju rases vai reliģijas dēļ un par ko tika paziņots 2018. gada 28. maija plenārsēdē,

| — | pēc Steeve Briois uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Steeve Briois uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumus (1),

| — | ņemot vērā ar 1995. gada 4. augusta Konstitucionālo likumu Nr. 95-880 grozītās Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar 1995. gada 4. augusta Konstitucionālo likumu Nr. 95-880 grozītās Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0349/2018),

| A. | tā kā Versaļas Apelācijas tiesas valsts prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Steeve Briois parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Versaļas Apelācijas tiesas valsts prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Steeve Briois parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu nodarījumu;

| B. | tā kā Steeve Briois imunitātes atcelšana ir saistīta ar iespējamu pārkāpumu — publisku kūdīšanu uz diskrimināciju nacionalitātes, rases vai reliģijas dēļ, un to mutiski, rakstiski vai izmantojot attēlus vai elektronisku publisku paziņojumu ir veikusi(-ušas) nenoskaidrota(-as) persona(-as) —, kas ir paredzēts Francijas likumā, proti, 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8. punktā, 23. panta 1. punktā un 42. pantā un 1982. gada 29. jūlija likuma Nr. 82-652 93. panta 3. punktā, un par ko sods ir noteikts 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8., 10., 11. un 12. punktā un Francijas Kriminālkodeksa 121. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Steeve Briois imunitātes atcelšana ir saistīta ar iespējamu pārkāpumu — publisku kūdīšanu uz diskrimināciju nacionalitātes, rases vai reliģijas dēļ, un to mutiski, rakstiski vai izmantojot attēlus vai elektronisku publisku paziņojumu ir veikusi(-ušas) nenoskaidrota(-as) persona(-as) —, kas ir paredzēts Francijas likumā, proti, 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8. punktā, 23. panta 1. punktā un 42. pantā un 1982. gada 29. jūlija likuma Nr. 82-652 93. panta 3. punktā, un par ko sods ir noteikts 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8., 10., 11. un 12. punktā un Francijas Kriminālkodeksa 121. panta 7. punktā;

| C. | tā kā tiesas izmeklēšana pret Steeve Briois tika sākta, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité”2014. gada 22. maijā iesniegto civilprasību; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesas izmeklēšana pret Steeve Briois tika sākta, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité”2014. gada 22. maijā iesniegto civilprasību;

| D. | tā kā sūdzība attiecās uz paziņojumiem 2013. gada 19. septembrī publicētajā un 2013. gada 30. novembrī Nacionālās frontes federācijas oficiālajā tīmekļa vietnē ievietotajā brošūrā “Handbook for Front National local councillors” (“Rokasgrāmata vietējo pašvaldību padomes locekļiem, kas ir Nacionālās frontes pārstāvji”), kurā visiem Nacionālās frontes kandidātiem, kas 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās tikuši ievēlēti vietējās pašvaldības padomes locekļa amatā, ieteikts pirmajā jaunās vietējās pašvaldības padomes sēdē, lemjot par sociālo mājokļu piešķiršanu, priekšroku dot franču tautības cilvēkiem (“priorité nationale”); |
| --- | --- |

D.

tā kā sūdzība attiecās uz paziņojumiem 2013. gada 19. septembrī publicētajā un 2013. gada 30. novembrī Nacionālās frontes federācijas oficiālajā tīmekļa vietnē ievietotajā brošūrā “Handbook for Front National local councillors” (“Rokasgrāmata vietējo pašvaldību padomes locekļiem, kas ir Nacionālās frontes pārstāvji”), kurā visiem Nacionālās frontes kandidātiem, kas 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās tikuši ievēlēti vietējās pašvaldības padomes locekļa amatā, ieteikts pirmajā jaunās vietējās pašvaldības padomes sēdē, lemjot par sociālo mājokļu piešķiršanu, priekšroku dot franču tautības cilvēkiem (“priorité nationale”);

| E. | tā kā saskaņā ar Francijas likumu pie kriminālatbildības var saukt ne tikai publikācijas satura autoru; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Francijas likumu pie kriminālatbildības var saukt ne tikai publikācijas satura autoru;

| F. | tā kā izmeklēšanas gaitā izmeklētāji saņēma toreizējā Nacionālās frontes publikāciju direktora informāciju par to, ka minēto rokasgrāmatu ir sagatavojuši ģenerālsekretariāta dienesti; tā kā Steeve Briois tolaik bija ģenerālsekretārs; |
| --- | --- |

F.

tā kā izmeklēšanas gaitā izmeklētāji saņēma toreizējā Nacionālās frontes publikāciju direktora informāciju par to, ka minēto rokasgrāmatu ir sagatavojuši ģenerālsekretariāta dienesti; tā kā Steeve Briois tolaik bija ģenerālsekretārs;

| G. | tā kā nolūkā veikt Steeve Briois sākotnējo iztaujāšanu saistībā ar apsūdzībām, kas vērstas pret viņu, kompetentās iestādes ir iesniegušas iesniegumu par viņa imunitātes atcelšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā nolūkā veikt Steeve Briois sākotnējo iztaujāšanu saistībā ar apsūdzībām, kas vērstas pret viņu, kompetentās iestādes ir iesniegušas iesniegumu par viņa imunitātes atcelšanu;

| H. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| I. | tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts, ka nevienu Francijas Parlamenta deputātu nedrīkst pakļaut kriminālvajāšanai, pret viņu ierosināt izmeklēšanu, aizturēt, apcietināt vai tiesāt sakarā ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, kuru viņš veicis, pildot savus amata pienākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts, ka nevienu Francijas Parlamenta deputātu nedrīkst pakļaut kriminālvajāšanai, pret viņu ierosināt izmeklēšanu, aizturēt, apcietināt vai tiesāt sakarā ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, kuru viņš veicis, pildot savus amata pienākumus;

| J. | tā kā Francijas parlamenta deputātiem noteiktās imunitātes tvērums faktiski atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts baudītu imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Francijas parlamenta deputātiem noteiktās imunitātes tvērums faktiski atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts baudītu imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai;

| K. | tā kā Steeve Briois laikā, kad notika iespējamais nodarījums, proti, 2013. gada 19. un 30. septembrī, nebija Eiropas Parlamenta deputāts, bet iespējami aizskarošie materiāli 2014. gada 23. jūnijā un 2. oktobrī joprojām bija pieejami ikvienam, kas ar tiem vēlējās iepazīties; |
| --- | --- |

K.

tā kā Steeve Briois laikā, kad notika iespējamais nodarījums, proti, 2013. gada 19. un 30. septembrī, nebija Eiropas Parlamenta deputāts, bet iespējami aizskarošie materiāli 2014. gada 23. jūnijā un 2. oktobrī joprojām bija pieejami ikvienam, kas ar tiem vēlējās iepazīties;

| L. | tā kā apsūdzības nepārprotami nav saistītas ar Steeve Briois deputāta pienākumiem Eiropas Parlamentā un attiecas uz darbību valsts vai reģionālā līmenī, ņemot vērā paziņojumus, kas sniegti topošajiem vietējo pašvaldību padomju locekļiem, kas tiktu ievēlēti 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās; |
| --- | --- |

L.

tā kā apsūdzības nepārprotami nav saistītas ar Steeve Briois deputāta pienākumiem Eiropas Parlamentā un attiecas uz darbību valsts vai reģionālā līmenī, ņemot vērā paziņojumus, kas sniegti topošajiem vietējo pašvaldību padomju locekļiem, kas tiktu ievēlēti 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās;

| M. | tā kā iespējamie pārkāpumi nav saistīti ar viedokli, ko Eiropas Parlamenta deputāts ir paudis, vai balsojumu, ko viņš ir veicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu; |
| --- | --- |

M.

tā kā iespējamie pārkāpumi nav saistīti ar viedokli, ko Eiropas Parlamenta deputāts ir paudis, vai balsojumu, ko viņš ir veicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu;

| N. | tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūks tiesvedībai, kas ierosināta pēc asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” iesnieguma, kurš tiesai tika iesniegts, pirms Steeve Briois kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu, ir traucēt viņa parlamentāro darbu (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūks tiesvedībai, kas ierosināta pēc asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” iesnieguma, kurš tiesai tika iesniegts, pirms Steeve Briois kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu, ir traucēt viņa parlamentāro darbu (fumus persecutionis);

| 1. | nolemj atcelt Steeve Briois deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas tieslietu ministram un Steeve Briois. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Pieprasījums atcelt Sophie Montel imunitāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Sophie Montel imunitāti (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Francijas Republikas tieslietu un brīvību ministres 2018. gada 21. februārī iesniegto pieprasījumu atcelt Sophie Montel imunitāti saistībā ar tiesas izmeklēšanu (B-49 2018/00243), kas, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” pieteikumu un apvienotajām prasībām, Nantēras reģionālajā tiesā sākta pret Sophie Montel par publisku kūdīšanu uz diskrimināciju rases vai reliģijas dēļ un par ko tika paziņots 2018. gada 28. maija plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas Republikas tieslietu un brīvību ministres 2018. gada 21. februārī iesniegto pieprasījumu atcelt Sophie Montel imunitāti saistībā ar tiesas izmeklēšanu (B-49 2018/00243), kas, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” pieteikumu un apvienotajām prasībām, Nantēras reģionālajā tiesā sākta pret Sophie Montel par publisku kūdīšanu uz diskrimināciju rases vai reliģijas dēļ un par ko tika paziņots 2018. gada 28. maija plenārsēdē,

| — | pēc Sophie Montel uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Sophie Montel uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā ar 1995. gada 4. augusta Konstitucionālo likumu Nr. 95-880 grozītās Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar 1995. gada 4. augusta Konstitucionālo likumu Nr. 95-880 grozītās Francijas Republikas Konstitūcijas 26. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0350/2018),

| A. | tā kā Versaļas Apelācijas tiesas valsts prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputātes Sophie Montel parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Versaļas Apelācijas tiesas valsts prokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputātes Sophie Montel parlamentāro imunitāti saistībā ar tiesvedību par iespējamu nodarījumu;

| B. | tā kā Sophie Montel imunitātes atcelšana ir saistīta ar iespējamu pārkāpumu — publisku kūdīšanu uz diskrimināciju nacionalitātes, rases vai reliģijas dēļ, un to, mutiski, rakstiski vai izmantojot attēlus vai elektronisku publisku paziņojumu, ir veikusi(-ušas) nenoskaidrota(-as) persona(-as) —, kas ir paredzēts Francijas likumā, proti, 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8. punktā, 23. panta 1. punktā un 42. pantā un 1982. gada 29. jūlija likuma Nr. 82-652 93. panta 3. punktā, un par ko sods ir noteikts 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8., 10., 11. un 12. punktā un Francijas Kriminālkodeksa 121. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Sophie Montel imunitātes atcelšana ir saistīta ar iespējamu pārkāpumu — publisku kūdīšanu uz diskrimināciju nacionalitātes, rases vai reliģijas dēļ, un to, mutiski, rakstiski vai izmantojot attēlus vai elektronisku publisku paziņojumu, ir veikusi(-ušas) nenoskaidrota(-as) persona(-as) —, kas ir paredzēts Francijas likumā, proti, 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8. punktā, 23. panta 1. punktā un 42. pantā un 1982. gada 29. jūlija likuma Nr. 82-652 93. panta 3. punktā, un par ko sods ir noteikts 1881. gada 29. jūlija likuma 24. panta 8., 10., 11. un 12. punktā un Francijas Kriminālkodeksa 121. panta 7. punktā;

| C. | tā kā tiesas izmeklēšana pret Sophie Montel tika sākta, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité”2014. gada 22. maijā iesniegto civilprasību; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesas izmeklēšana pret Sophie Montel tika sākta, reaģējot uz asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité”2014. gada 22. maijā iesniegto civilprasību;

| D. | tā kā sūdzība attiecās uz paziņojumiem 2013. gada 19. septembrī publicētajā un 2013. gada 30. novembrī Nacionālās frontes federācijas oficiālajā tīmekļa vietnē ievietotajā brošūrā “Handbook for Front National local councillors” (“Rokasgrāmata vietējo pašvaldību padomes locekļiem, kas ir Nacionālās frontes pārstāvji”), kurā visiem Nacionālās frontes kandidātiem, kas 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās tikuši ievēlēti vietējās pašvaldības padomes locekļa amatā, ieteikts pirmajā jaunās vietējās pašvaldības padomes sēdē, lemjot par sociālo mājokļu piešķiršanu, priekšroku dot franču tautības cilvēkiem (“priorité nationale”); |
| --- | --- |

D.

tā kā sūdzība attiecās uz paziņojumiem 2013. gada 19. septembrī publicētajā un 2013. gada 30. novembrī Nacionālās frontes federācijas oficiālajā tīmekļa vietnē ievietotajā brošūrā “Handbook for Front National local councillors” (“Rokasgrāmata vietējo pašvaldību padomes locekļiem, kas ir Nacionālās frontes pārstāvji”), kurā visiem Nacionālās frontes kandidātiem, kas 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās tikuši ievēlēti vietējās pašvaldības padomes locekļa amatā, ieteikts pirmajā jaunās vietējās pašvaldības padomes sēdē, lemjot par sociālo mājokļu piešķiršanu, priekšroku dot franču tautības cilvēkiem (“priorité nationale”);

| E. | tā kā saskaņā ar Francijas likumu pie kriminālatbildības var saukt ne tikai publikācijas satura autoru; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Francijas likumu pie kriminālatbildības var saukt ne tikai publikācijas satura autoru;

| F. | tā kā izmeklēšanas gaitā izmeklētāji saņēma toreizējā Nacionālās frontes publikāciju direktora informāciju par to, ka minēto rokasgrāmatu ir sagatavojuši ģenerālsekretariāta dienesti; tā kā Sophie Montel tolaik bija atbildīga par ievēlēto pārstāvju koordinēšanu minētajā ģenerālsekretariātā; |
| --- | --- |

F.

tā kā izmeklēšanas gaitā izmeklētāji saņēma toreizējā Nacionālās frontes publikāciju direktora informāciju par to, ka minēto rokasgrāmatu ir sagatavojuši ģenerālsekretariāta dienesti; tā kā Sophie Montel tolaik bija atbildīga par ievēlēto pārstāvju koordinēšanu minētajā ģenerālsekretariātā;

| G. | tā kā nolūkā veikt Sophie Montel sākotnējo iztaujāšanu saistībā ar apsūdzībām, kas vērstas pret viņu, kompetentās iestādes ir iesniegušas iesniegumu par viņas imunitātes atcelšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā nolūkā veikt Sophie Montel sākotnējo iztaujāšanu saistībā ar apsūdzībām, kas vērstas pret viņu, kompetentās iestādes ir iesniegušas iesniegumu par viņas imunitātes atcelšanu;

| H. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| I. | tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts, ka nevienu Francijas Parlamenta deputātu nedrīkst pakļaut kriminālvajāšanai, pret viņu ierosināt izmeklēšanu, aizturēt, apcietināt vai tiesāt sakarā ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, kuru viņš veicis, pildot savus amata pienākumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā Francijas Konstitūcijas 26. pantā ir noteikts, ka nevienu Francijas Parlamenta deputātu nedrīkst pakļaut kriminālvajāšanai, pret viņu ierosināt izmeklēšanu, aizturēt, apcietināt vai tiesāt sakarā ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, kuru viņš veicis, pildot savus amata pienākumus;

| J. | tā kā Francijas Parlamenta deputātiem noteiktās imunitātes tvērums faktiski atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts baudītu imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai; |
| --- | --- |

J.

tā kā Francijas Parlamenta deputātiem noteiktās imunitātes tvērums faktiski atbilst imunitātes tvērumam, kas Eiropas Parlamenta deputātiem ir paredzēts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; tā kā Eiropas Savienības Tiesa ir noteikusi, ka, lai Eiropas Parlamenta deputāts baudītu imunitāti, viņam viedoklis ir jāpauž, pildot savus pienākumus, kas tādējādi nozīmē obligāto saikni starp pausto viedokli un parlamentārajiem pienākumiem; tā kā šai saiknei jābūt tiešai un acīmredzamai;

| K. | tā kā Sophie Montel laikā, kad notika iespējamais nodarījums, proti, 2013. gada 19. septembrī un 30. novembrī, nebija Eiropas Parlamenta deputāte, bet iespējami aizskarošie materiāli 2014. gada 23. jūnijā un 2. oktobrī joprojām bija pieejami ikvienam, kas ar tiem vēlējās iepazīties; |
| --- | --- |

K.

tā kā Sophie Montel laikā, kad notika iespējamais nodarījums, proti, 2013. gada 19. septembrī un 30. novembrī, nebija Eiropas Parlamenta deputāte, bet iespējami aizskarošie materiāli 2014. gada 23. jūnijā un 2. oktobrī joprojām bija pieejami ikvienam, kas ar tiem vēlējās iepazīties;

| L. | tā kā apsūdzības nepārprotami nav saistītas ar Sophie Montel deputātes pienākumiem Eiropas Parlamentā un attiecas uz darbību valsts vai reģionālā līmenī, ņemot vērā paziņojumus, kas sniegti topošajiem vietējo pašvaldību padomju locekļiem, kas tiktu ievēlēti 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās; |
| --- | --- |

L.

tā kā apsūdzības nepārprotami nav saistītas ar Sophie Montel deputātes pienākumiem Eiropas Parlamentā un attiecas uz darbību valsts vai reģionālā līmenī, ņemot vērā paziņojumus, kas sniegti topošajiem vietējo pašvaldību padomju locekļiem, kas tiktu ievēlēti 2014. gada 23. un 30. marta vēlēšanās;

| M. | tā kā iespējamie pārkāpumi nav saistīti ar viedokli, ko Eiropas Parlamenta deputāts ir paudis, vai balsojumu, ko viņš ir veicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu; |
| --- | --- |

M.

tā kā iespējamie pārkāpumi nav saistīti ar viedokli, ko Eiropas Parlamenta deputāts ir paudis, vai balsojumu, ko viņš ir veicis, pildot savus pienākumus saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu;

| N. | tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūks tiesvedībai, kas ierosināta pēc asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” iesnieguma, kurš tiesai tika iesniegts, pirms Sophie Montel kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu, ir traucēt viņas parlamentāro darbu (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

tā kā nav pamata aizdomām par to, ka nolūks tiesvedībai, kas ierosināta pēc asociācijas “Maison des Potes – Maison de l’Égalité” iesnieguma, kurš tiesai tika iesniegts, pirms Sophie Montel kļuva par Eiropas Parlamenta deputātu, ir traucēt viņas parlamentāro darbu (fumus persecutionis);

| 1. | nolemj atcelt Sophie Montel deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Francijas Republikas tieslietu ministram un Sophie Montel. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Pieprasījums atcelt Georgios Kyrtsos imunitāti

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra lēmums par pieprasījumu atcelt Georgios Kyrtsos imunitāti (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā lūgumu atcelt Georgios Kytsos imunitāti, kuru 2018. gada 27. februārī nosūtīja Grieķijas Republikas Augstākās tiesas ģenerālprokurora vietnieks, par Lieldienu piemaksas EUR 986,46 apmērā (lieta Nr. AVM 2017/6101) un kurš tika paziņots 2018. gada 14. marts plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lūgumu atcelt Georgios Kytsos imunitāti, kuru 2018. gada 27. februārī nosūtīja Grieķijas Republikas Augstākās tiesas ģenerālprokurora vietnieks, par Lieldienu piemaksas EUR 986,46 apmērā (lieta Nr. AVM 2017/6101) un kurš tika paziņots 2018. gada 14. marts plenārsēdē,

| — | pēc Georgios Kyrtsos uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Georgios Kyrtsos uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Republikas Konstitūcijas 62. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0351/2018),

| A. | tā kā Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuratūra ir pieprasījusi atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Georgios Kyrtsos imunitāti saistībā ar juridiskam darbībām attiecībā uz varbūtēju nodarījumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Grieķijas Republikas Augstākās tiesas prokuratūra ir pieprasījusi atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Georgios Kyrtsos imunitāti saistībā ar juridiskam darbībām attiecībā uz varbūtēju nodarījumu;

| B. | tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| C. | tā kā Grieķijas Republikas konstitūcijas 62. pantā ir noteikts, ka parlamenta deputātus parlamentārā sasaukuma laikā nedrīkst saukt pie atbildības, aizturēt, ieslodzīt vai kā citādi ierobežot viņu brīvību, ja nav iepriekš saņemta parlamenta atļauja; |
| --- | --- |

C.

tā kā Grieķijas Republikas konstitūcijas 62. pantā ir noteikts, ka parlamenta deputātus parlamentārā sasaukuma laikā nedrīkst saukt pie atbildības, aizturēt, ieslodzīt vai kā citādi ierobežot viņu brīvību, ja nav iepriekš saņemta parlamenta atļauja;

| D. | tā kā Georgios Kytsos kā uzņēmumu KMP Publishing House Ltd un Free Sunday Publishing House Ltd juridiskais pārstāvis (priekšsēdētājs un izpilddirektors) 2005. gada 26. jūlijāKMP Publishing House Ltd vārdā pieņēma darbā savu bijušo darbinieku saskaņā ar darba līgumu abos uzņēmumos kā māksliniecisko direktoru; |
| --- | --- |

D.

tā kā Georgios Kytsos kā uzņēmumu KMP Publishing House Ltd un Free Sunday Publishing House Ltd juridiskais pārstāvis (priekšsēdētājs un izpilddirektors) 2005. gada 26. jūlijāKMP Publishing House Ltd vārdā pieņēma darbā savu bijušo darbinieku saskaņā ar darba līgumu abos uzņēmumos kā māksliniecisko direktoru;

| E. | tā kā attiecībā uz Georgios Kyrtsos tiek apgalvots, ka viņš 2016. gada 27. aprīlī savam bijušajam darbiniekam nav izmaksājis Lieldienu piemaksu EUR 986.46 apmērā, pārkāpjot Ārkārtas likumu Nr. 690/1945, kas ir aizstāts ar Likuma Nr. 236/95 8. panta 1. punktu un kas ir likumpārkāpums saskaņā ar Likuma Nr. 3996/2011 28. pantu saistībā ar Starpministriju lēmumu Nr. 19040/1981; |
| --- | --- |

E.

tā kā attiecībā uz Georgios Kyrtsos tiek apgalvots, ka viņš 2016. gada 27. aprīlī savam bijušajam darbiniekam nav izmaksājis Lieldienu piemaksu EUR 986.46 apmērā, pārkāpjot Ārkārtas likumu Nr. 690/1945, kas ir aizstāts ar Likuma Nr. 236/95 8. panta 1. punktu un kas ir likumpārkāpums saskaņā ar Likuma Nr. 3996/2011 28. pantu saistībā ar Starpministriju lēmumu Nr. 19040/1981;

| F. | tā kā šim iespējamam pārkāpumam nav tiešas saistības ar Georgios Kyrtsos ka Eiropas Parlamenta deputāta amatu, bet tas drīzāk attiecas uz viņa bijušo amatu, kas bija laikraksta uzņēmuma vadītājs; |
| --- | --- |

F.

tā kā šim iespējamam pārkāpumam nav tiešas saistības ar Georgios Kyrtsos ka Eiropas Parlamenta deputāta amatu, bet tas drīzāk attiecas uz viņa bijušo amatu, kas bija laikraksta uzņēmuma vadītājs;

| G. | tā kā šāda veida vajāšana nav saistīta ne ar vienu no viedokļiem, kas ir pausts, vai balsojumu, kas ir veikts, pildot attiecīgā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tas ir noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

G.

tā kā šāda veida vajāšana nav saistīta ne ar vienu no viedokļiem, kas ir pausts, vai balsojumu, kas ir veikts, pildot attiecīgā Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, kā tas ir noteikts 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| H. | tā kā nav nekāda iemesla aizdomām, ka kriminālprocesa uzsākšanas nodoms ir nelabvēlīgi ietekmēt deputāta politisko darbību (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

tā kā nav nekāda iemesla aizdomām, ka kriminālprocesa uzsākšanas nodoms ir nelabvēlīgi ietekmēt deputāta politisko darbību (fumus persecutionis);

| 1. | nolemj atcelt Georgios Kyrtsos deputāta imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Grieķijas iestādēm un Georgios Kyrtsos. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2018. gada 23. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

ES un Bahamu nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12389/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12389/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (12388/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Bahamu Salu Sadraudzību, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bahamu Salu Sadraudzību par īstermiņa vīzu atcelšanu (12388/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunkt un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunkt un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0173/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0304/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Bahamu Salu Sadraudzības valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

ES un Maurīcijas nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12396/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12396/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12395/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Maurīcijas Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12395/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a)apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a)apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0177/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0303/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Maurīcijas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

ES un Antigvas un Barbudas nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12383/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12383/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12382/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Antigvu un Barbudu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Antigvu un Barbudu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12382/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0174/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0305/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Antigvas un Barbudas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

ES un Sentkitsas un Nevisas Federācijas nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12393/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12393/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (12391/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Sentkitsas un Nevisas Federāciju, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas un Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (12391/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0176/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0306/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Sentkitsas un Nevisas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

ES un Barbadosas nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12386/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12386/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12385/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (12385/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktā a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punktā a) apakšpunktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C8-0175/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0301/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Barbadosas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

ES un Seišelu nolīgums par īstermiņa vīzu atcelšanu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12399/2017 – C8-0172/2018– 2017/0168(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12399/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12399/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12398/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Seišelu Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (12398/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C8-0172/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0302/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Seišelu Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana saskaņā ar Portugāles pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte – Centro — Lisboa wearing apparel

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Portugāles pieteikums EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 12. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 13. punktu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 13. punktā paredzēto trialoga procedūru,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0311/2018),

| A. | tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir izveidojusi likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus nelabvēlīgi ietekmējušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos vai globālā finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū;

| B. | tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi; |
| --- | --- |

B.

tā kā finansiālajai palīdzībai, ko Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, vajadzētu būt dinamiskai un tā būtu jāsniedz pēc iespējas drīz un efektīvi;

| C. | tā kā Portugāle iesniedza pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 14. nodaļā (Apģērbu ražošana), NUTS 2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17) Portugālē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Portugāle iesniedza pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 14. nodaļā (Apģērbu ražošana), NUTS 2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17) Portugālē;

| D. | tā kā šis pieteikums pamatojas uz EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kura definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kas atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī, ja divos no šiem reģioniem kopā dalībvalstī skarti vairāk nekā 500 darba ņēmēji, |
| --- | --- |

D.

tā kā šis pieteikums pamatojas uz EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kura definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kas atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī, ja divos no šiem reģioniem kopā dalībvalstī skarti vairāk nekā 500 darba ņēmēji,

| 1. | piekrīt Komisijai, ka EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi ir ievēroti un ka Portugāle saskaņā ar minēto regulu ir tiesīga saņemt finansiālu ieguldījumu 4 655 883 EUR apmērā, kas ir 60 % no kopējām izmaksām, proti, 7 759 806 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Portugāles iestādes šo pieteikumu iesniedza 2018. gada 24. aprīlī un ka pēc Portugāles sniegtās papildu informācijas saņemšanas Komisija 2018. gada 10. septembrī pabeidza pieteikuma novērtēšanu un tajā pašā dienā to darīja zināmu Parlamentam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda — Portugāle apgalvo, ka darba ņēmēju atlaišana ir saistīta ar globalizācijas dēļ notikušām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos un jo īpaši ar tekstilizstrādājumu un apģērbu tirdzniecības liberalizāciju pēc tam, kad 2004. gada beigās beidzās Pasaules Tirdzniecības organizācijas Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma termiņš, kas izraisīja radikālas izmaiņas pasaules tekstilizstrādājumu un apģērbu tirdzniecības struktūrā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka apgabalos, kuros notika atlaišanas, bezdarba līmenis apģērbu nozarē ir augstāks nekā reģionos, kuros tie atrodas, proti, Norte, Centro un Lisboa reģionos, un ka ir mazas iespējas atrast jaunu darbu, ņemot vērā, ka lielākā daļa atlaisto darba ņēmēju ir mazkvalificētas sievietes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina — sagaidāms, ka darba ņēmēju atlaišana, kas notika divos uzņēmumos, kuri darbojas Portugāles apģērbu ražošanas sektorā, radīs būtisku negatīvu ietekmi uz vietējo ekonomiku un ka darba ņēmēju atlaišanas sekas ir saistītas ar grūtībām atrast jaunu darbu, jo trūkst darbvietu, atlaistajiem darba ņēmējiem ir zems izglītības līmenis un darbu meklē liels skaits darba ņēmēju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | iesaka izmantot strukturālos un investīciju fondus un jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, lai uzlabotu Portugāles darba ņēmēju kvalifikāciju ar mērķi samazināt bezdarbu un jo īpaši jauniešu bezdarbu un ilgtermiņa bezdarbu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka pieteikums attiecas uz 1161 atlaisto darba ņēmēju, no kuriem ierosinātie pasākumi tiks piemēroti 730; norāda, ka lielākā daļa atlaisto darba ņēmēju ir sievietes (88,63 %); turklāt norāda, ka 20,55 % no atlaistajiem darba ņēmējiem ir vecāki par 55 gadiem; ņemot to vērā, atzīst, ka EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem ir svarīga nozīme, lai uzlabotu minēto neaizsargāto darba ņēmēju grupu izredzes atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka no EGF līdzfinansētos individualizētos pakalpojumus sniegs arī līdz 730 jauniešiem vecumā līdz 30 gadiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET); |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka Portugāle plāno īstenot triju veidu pasākumus atlaistajiem darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, proti: i) apmācību un pārkvalifikāciju, ii) uzņēmējdarbības veicināšanu, iii) pabalstus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka apmācībai un pārkvalifikācijai būtu jāsniedz reālas iespējas reintegrēties nodarbinātībā šajā reģionā, ņemot vērā nozares, kurās ir pieaugošs pieprasījums pēc darbaspēka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka finansiālie pabalsti, tostarp mācību, mobilitātes un ēdināšanas pabalsti, nepārsniedz EGF regulā noteikto maksimālo daļu no kopējām izmaksām, proti, 35 %, un ka tie ir atkarīgi no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums tika izstrādāts, apspriežoties ar darba grupu, kas ietvēra valsts nodarbinātības dienestu, arodbiedrību pārstāvjus, valsts sociālā nodrošinājuma institūtu un par darba apstākļiem atbildīgo iestādi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka Portugāles iestādes ir apstiprinājušas, ka atbalsttiesīgās darbības netiek finansētas no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, un ir apliecinājušas, ka tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana un ka tās papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, kas uzņēmumiem jāveic saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus, un atzinīgi vērtē Portugāles sniegto apstiprinājumu šajā sakarībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka saskaņā ar EGF regulas 7. pantu saskaņotajam individualizēto pakalpojumu kopumam vajadzētu būt tādam, kurā ir ņemtas vērā turpmākās darba tirgus perspektīvas un nepieciešamās prasmes, un tam jābūt saderīgam ar pāreju uz ilgtspējīgu ekonomiku, kurā tiek efektīvi izmantoti resursi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju turpmākajos priekšlikumos mudināt valstu iestādes sniegt sīkākas ziņas par nozarēm, kurās ir izaugsmes iespējas un kurās tādēļ varētu tikt pieņemti jauni darbinieki, kā arī vākt pamatotus datus par EGF finansējuma ietekmi, cita starpā uz darbvietu kvalitāti, un par reintegrācijas līmeni, kas sasniegts ar EGF intervenci; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par savu aicinājumu Komisijai nodrošināt publisku piekļuvi visiem dokumentiem par EGF pieteikumiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar Portugāles pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa – apģērbu ražošana

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2018/1720.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

ESIF rīkotājdirektora iecelšana amatā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektoru (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Valdes 2018. gada 19. jūlija priekšlikumu par tā rīkotājdirektora atkārtotu iecelšanu amatā (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Valdes 2018. gada 19. jūlija priekšlikumu par tā rīkotājdirektora atkārtotu iecelšanu amatā (C8-0423/2018),

| — | ņemot vērā 7. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulā (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulā (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A8-0314/2018),

| A. | tā kā Regulas (ES) 2015/1017 7. panta 6. punkts paredz, ka ESIF rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku amatā uz noteiktu trīs gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi, ieceļ Eiropas Investīciju banka (EIB) pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas un ievērojot atklātu un pārredzamu atlases procesu saskaņā ar EIB procedūrām, kura laikā visos posmos pienācīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) 2015/1017 7. panta 6. punkts paredz, ka ESIF rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku amatā uz noteiktu trīs gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi, ieceļ Eiropas Investīciju banka (EIB) pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas un ievērojot atklātu un pārredzamu atlases procesu saskaņā ar EIB procedūrām, kura laikā visos posmos pienācīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu;

| B. | tā kā 2018. gada 19. jūlijā ESIF Valde pieņēma priekšlikumu par ESIF rīkotājdirektora un viņa vietnieka iecelšanu amatā un nosūtīja šo priekšlikumu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 19. jūlijā ESIF Valde pieņēma priekšlikumu par ESIF rīkotājdirektora un viņa vietnieka iecelšanu amatā un nosūtīja šo priekšlikumu Eiropas Parlamentam;

| C. | tā kā 2018. gada 25. septembrī Budžeta komiteja un Ekonomikas un monetārā komiteja noturēja ESIF rīkotājdirektora amatam izvirzītā kandidāta Wilhelm Molterer uzklausīšanu, kurā viņš uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komiteju locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 25. septembrī Budžeta komiteja un Ekonomikas un monetārā komiteja noturēja ESIF rīkotājdirektora amatam izvirzītā kandidāta Wilhelm Molterer uzklausīšanu, kurā viņš uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komiteju locekļu jautājumiem,

| 1. | sniedz savu piekrišanu Wilhelm Molterer iecelšanai Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora amatā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

ESIF rīkotājdirektora vietnieka iecelšana amatā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra lēmums par priekšlikumu iecelt amatā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora vietnieku (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 345/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Valdes 2018. gada 19. jūlija priekšlikumu par tā rīkotājdirektora vietnieka atkārtotu iecelšanu amatā (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Valdes 2018. gada 19. jūlija priekšlikumu par tā rīkotājdirektora vietnieka atkārtotu iecelšanu amatā (C8-0424/2018),

| — | ņemot vērā 7. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulā (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulā (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetāro lietu komitejas ziņojumu (A8-0312/2018),

| A. | tā kā Regulas (ES) 2015/1017 7. panta 6. punkts paredz, ka ESIF rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku amatā uz noteiktu trīs gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi, ieceļ Eiropas Investīciju banka (EIB) pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas un ievērojot atklātu un pārredzamu atlases procesu saskaņā ar EIB procedūrām, kura laikā visos posmos pienācīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) 2015/1017 7. panta 6. punkts paredz, ka ESIF rīkotājdirektoru un rīkotājdirektora vietnieku amatā uz noteiktu trīs gadu termiņu, ko var atjaunot vienu reizi, ieceļ Eiropas Investīciju banka (EIB) pēc Eiropas Parlamenta apstiprinājuma saņemšanas un ievērojot atklātu un pārredzamu atlases procesu saskaņā ar EIB procedūrām, kura laikā visos posmos pienācīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu;

| B. | tā kā 2018. gada 19. jūlijā ESIF Valde pieņēma priekšlikumu par ESIF rīkotājdirektora un viņa vietnieka atkārtotu iecelšanu amatā un šo priekšlikumu nosūtīja Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2018. gada 19. jūlijā ESIF Valde pieņēma priekšlikumu par ESIF rīkotājdirektora un viņa vietnieka atkārtotu iecelšanu amatā un šo priekšlikumu nosūtīja Eiropas Parlamentam;

| C. | tā kā 2018. gada 25. septembrī Budžeta komiteja un Ekonomikas un monetārā komiteja noturēja ESIF rīkotājdirektora vietnieka amatam izvirzītās kandidātes Iliyana Tsanova uzklausīšanu, kurā viņa uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komiteju locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā 2018. gada 25. septembrī Budžeta komiteja un Ekonomikas un monetārā komiteja noturēja ESIF rīkotājdirektora vietnieka amatam izvirzītās kandidātes Iliyana Tsanova uzklausīšanu, kurā viņa uzstājās ar ievadpaziņojumu un pēc tam atbildēja uz komiteju locekļu jautājumiem,

| 1. | sniedz savu piekrišanu Iliyana Tsanova iecelšanai par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda rīkotājdirektora vietnieci; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Dzeramā ūdens kvalitāte ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzeramā ūdens kvalitāti (pārstrādāta redakcija) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pārstrādāta redakcija)

(2020/C 345/32)

Grozījums Nr. 161, 187, 206 un 213

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam. Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam. Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam.

| (2) | Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam
  , un ar šo direktīvu būtu jānodrošina vispārēja piekļuve šādam ūdenim ikvienam Savienībā
  . Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam. |
| --- | --- |

(2)

Direktīva 98/83/EK noteica tiesisko regulējumu, kas aizsargātu cilvēka veselību no nelabvēlīgās ietekmes, ko varētu radīt dzeramā ūdens kontaminācija, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. Šīs direktīvas mērķim vajadzētu būt tādam pašam
  , un ar šo direktīvu būtu jānodrošina vispārēja piekļuve šādam ūdenim ikvienam Savienībā
  . Tādēļ Savienības līmenī jāpieņem dzeramajam ūdenim piemērojams prasību minimums. Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka dzeramais ūdens ir brīvs no mikroorganismiem un parazītiem un no vielām, kas noteiktos gadījumos rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, un ka tas atbilst minētajam prasību minimumam.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” ar šo direktīvu būtu jātiecas veicināt efektīvu ūdens patēriņu un šī resursa ilgtspēju, tā sasniedzot aprites ekonomikas mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Saskaņā ar Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” ar šo direktīvu būtu jātiecas veicināt efektīvu ūdens patēriņu un šī resursa ilgtspēju, tā sasniedzot aprites ekonomikas mērķus.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2b) | Cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības, ko 2010. gada 28. jūlijā ir atzinusi Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja, tātad nedrīkstētu pieļaut, ka piekļuve tīram dzeramajam ūdenim ir ierobežota tādēļ, ka tiešajam patērētājam šāds ūdens nav finansiāli pieejams. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2b)

Cilvēka tiesības uz ūdeni un sanitāriju ir cilvēktiesības, ko 2010. gada 28. jūlijā ir atzinusi Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ģenerālā asambleja, tātad nedrīkstētu pieļaut, ka piekļuve tīram dzeramajam ūdenim ir ierobežota tādēļ, ka tiešajam patērētājam šāds ūdens nav finansiāli pieejams.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

2.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2c) | Šai direktīvai ir jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK

   (1a)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2c)

Šai direktīvai ir jābūt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK

   (1a)

  .

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

2.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2d) | Prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā, būtu jāatspoguļo iekšzemes situācija un nosacījumi ūdens piegādātāju darbībai dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2d)

Prasībām, kas izklāstītas šajā direktīvā, būtu jāatspoguļo iekšzemes situācija un nosacījumi ūdens piegādātāju darbībai dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (68) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (69). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām. Ja dzeramo ūdeni pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to
  pārdod
  vai izmantot pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai
  (t. i.
  ,
  krānam)
  un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (70) 2. panta otro daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (68) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (69). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām. Ja dzeramo ūdeni pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to
  pārdod
  vai izmantot pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai
  (t. i.
  ,
  krānam)
  un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (70) 2. panta otro daļu.

| (3) | No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (68) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (69). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām.
  Tomēr šim pienākumam nebūtu jāattiecas uz mikrobioloģiskajiem parametriem, kas norādīti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.
  Ja dzeramo ūdeni
  no vispārējās ūdensapgādes sistēmas vai privātām akām
  pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to
  pārdot
  vai izmantot
  komerciālā
  pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim
  principā tāpat
  būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai, un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (70) 2. panta otro daļu.
  Ja ir ievērotas spēkā esošās pārtikas nekaitīguma prasības, būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes dalībvalstīs ir tiesīgas atļaut ūdens atkārtotu izmantošanu pārtikas pārstrādes uzņēmumos. |
| --- | --- |

(3)

No šīs direktīvas darbības jomas jāizslēdz dabīgie minerālūdeņi un ūdeņi, kas ir zāles, jo uz šiem ūdeņiem attiecas attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/54/EK (68) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (69). Tomēr Direktīva 2009/54/EK attiecas gan uz dabīgajiem minerālūdeņiem, gan uz avota ūdeni, un no šīs direktīvas darbības jomas būtu jāizslēdz tikai pirmie. Saskaņā ar Direktīvas 2009/54/EK 9. panta 4. punkta trešo daļu avota ūdenim būtu jāatbilst arī šīs direktīvas prasībām.
  Tomēr šim pienākumam nebūtu jāattiecas uz mikrobioloģiskajiem parametriem, kas norādīti šīs direktīvas I pielikuma A daļā.
  Ja dzeramo ūdeni
  no vispārējās ūdensapgādes sistēmas vai privātām akām
  pilda pudelēs vai citos traukos nolūkā to
  pārdot
  vai izmantot
  komerciālā
  pārtikas ražošanā, sagatavošanā vai apstrādē, ūdenim
  principā tāpat
  būtu jāatbilst šīs direktīvas prasībām līdz atbilstības vietai, un pēc tam tas būtu jāuzskata par pārtiku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (70) 2. panta otro daļu.
  Ja ir ievērotas spēkā esošās pārtikas nekaitīguma prasības, būtu jānodrošina, ka kompetentās iestādes dalībvalstīs ir tiesīgas atļaut ūdens atkārtotu izmantošanu pārtikas pārstrādes uzņēmumos.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (71) tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (72). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju
  , it sevišķi
  marginalizētām grupām, nav piekļuves dzeramajam ūdenim, lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem. Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (73). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (71) tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (72). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju
  , it sevišķi
  marginalizētām grupām, nav piekļuves dzeramajam ūdenim, lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem. Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (73).

| (4) | Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (71)

  , ar ko Savienība ir aicināta strādāt intensīvāk, lai garantētu vispārēju piekļuvi ūdenim,
  tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (72). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , un to iespējamās sekas cilvēka veselībai
  . Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju
  no neaizsargātām un
  marginalizētām grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim
  vai tā ir ierobežota, jo šāds ūdens viņiem nav finansiāli pieejams
  , lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem.
  Šajā kontekstā Eiropas Parlaments ir atzinis, ka visiem Savienībā ir tiesības piekļūt dzeramajam ūdenim.
  Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (73)

  , un dažkārt arī nepietiekamās zināšanas par ūdens sistēmām
  . |
| --- | --- |

(4)

Pēc Eiropas pilsoņu iniciatīvas par tiesībām uz ūdeni (Right2Water) (71)

  , ar ko Savienība ir aicināta strādāt intensīvāk, lai garantētu vispārēju piekļuvi ūdenim,
  tika sākta Savienības mēroga sabiedriskā apspriešana un Direktīvas 98/83/EK normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) novērtēšana (72). Šajā procesā kļuva skaidrs, ka daži Direktīvas 98/83/EK noteikumi jāatjaunina. Tika konstatēts, ka uzlabojumi iespējami četrās jomās: kvalitatīvās parametru vērtības, ierobežotā paļaušanās uz riska izvērtēšanā balstītu pieeju, nepietiekami konkrētie noteikumi par patērētājiem sniedzamo informāciju un atšķirīgas apstiprināšanas sistēmas tādu materiālu apstiprināšanai, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , un to iespējamās sekas cilvēka veselībai
  . Eiropas pilsoņu iniciatīvā par tiesībām uz ūdeni turklāt kā atsevišķa problēma tika izcelts apstāklis, ka daļai iedzīvotāju
  no neaizsargātām un
  marginalizētām grupām nav piekļuves dzeramajam ūdenim
  vai tā ir ierobežota, jo šāds ūdens viņiem nav finansiāli pieejams
  , lai gan nodrošināt dzeramo ūdeni ir viens no ANO 2030. gada programmas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķa saistošajiem uzdevumiem.
  Šajā kontekstā Eiropas Parlaments ir atzinis, ka visiem Savienībā ir tiesības piekļūt dzeramajam ūdenim.
  Pēdējā konstatētā problēma ir vispārējā neinformētība par ūdens noplūdēm, kuru cēlonis ir nepietiekami ieguldījumi ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā un atjaunošanā, kā norādīts arī Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā par ūdensapgādes infrastruktūru (73)

  , un dažkārt arī nepietiekamās zināšanas par ūdens sistēmām
  .

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Lai sasniegtu vērienīgos mērķus, kuri noteikti, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķi, būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums īstenot rīcības plānus, ar ko tiek garantēts, ka līdz 2030. gadam visiem ir nodrošināta vispārēja un vienlīdzīga piekļuve drošam un finansiāli pieejamam dzeramajam ūdenim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Lai sasniegtu vērienīgos mērķus, kuri noteikti, ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas 6. ilgtspējīgas attīstības mērķi, būtu jānosaka dalībvalstīm pienākums īstenot rīcības plānus, ar ko tiek garantēts, ka līdz 2030. gadam visiem ir nodrošināta vispārēja un vienlīdzīga piekļuve drošam un finansiāli pieejamam dzeramajam ūdenim.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4b) | Eiropas Parlaments 2015. gada 8. septembrī pieņēma rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4b)

Eiropas Parlaments 2015. gada 8. septembrī pieņēma rezolūciju par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Right2Water”.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Dzeramais ūdens ir fundamentālas nozīmes elements pastāvīgajos Savienības centienos nostiprināt cilvēka veselības un vides aizsardzību pret endokrīno disruptoru iedarbību. Endokrīni disruptīvu savienojumu regulējums šajā direktīvā ir cerīgs solis, kas ir saskaņā ar atjaunināto Savienības stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem, kuru Komisijai nevilcinoties ir jāsāk iedzīvināt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Dzeramais ūdens ir fundamentālas nozīmes elements pastāvīgajos Savienības centienos nostiprināt cilvēka veselības un vides aizsardzību pret endokrīno disruptoru iedarbību. Endokrīni disruptīvu savienojumu regulējums šajā direktīvā ir cerīgs solis, kas ir saskaņā ar atjaunināto Savienības stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem, kuru Komisijai nevilcinoties ir jāsāk iedzīvināt.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Ja ar zinātnisko informāciju nepietiek, lai noteiktu, vai kāda no dzeramā ūdens sastāvā esošām vielām ir vai nav kaitīga cilvēka veselībai, vai lai noteiktu pieļaujamo vērtību šādas vielas īpatsvaram dzeramajā ūdenī, tad attiecīgā viela, ievērojot piesardzības principu, būtu jāiekļauj kontrolsarakstā, kamēr nav iegūti skaidrāki zinātniskie dati. Līdz ar to šādu topošo parametru monitorings dalībvalstīm būtu jāveic atsevišķi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Ja ar zinātnisko informāciju nepietiek, lai noteiktu, vai kāda no dzeramā ūdens sastāvā esošām vielām ir vai nav kaitīga cilvēka veselībai, vai lai noteiktu pieļaujamo vērtību šādas vielas īpatsvaram dzeramajā ūdenī, tad attiecīgā viela, ievērojot piesardzības principu, būtu jāiekļauj kontrolsarakstā, kamēr nav iegūti skaidrāki zinātniskie dati. Līdz ar to šādu topošo parametru monitorings dalībvalstīm būtu jāveic atsevišķi.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Indikatorparametri sabiedrības veselību tieši neietekmē. Tomēr tie ir svarīgs līdzeklis, ar ko noskaidrot, kā darbojas ūdens ieguves un apgādes iekārtas, un izvērtēt ūdens kvalitāti. Pēc šiem parametriem var vieglāk konstatēt ar ūdens attīrīšanu saistītos trūkumus, turklāt šie parametri var būt nozīmīgs elements, lai vairotu un saglabātu patērētāju uzticēšanos ūdens kvalitātei. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic to monitorings. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Indikatorparametri sabiedrības veselību tieši neietekmē. Tomēr tie ir svarīgs līdzeklis, ar ko noskaidrot, kā darbojas ūdens ieguves un apgādes iekārtas, un izvērtēt ūdens kvalitāti. Pēc šiem parametriem var vieglāk konstatēt ar ūdens attīrīšanu saistītos trūkumus, turklāt šie parametri var būt nozīmīgs elements, lai vairotu un saglabātu patērētāju uzticēšanos ūdens kvalitātei. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāveic to monitorings.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Ja tas nepieciešams, lai aizsargātu cilvēka veselību
  to
  teritorijā, būtu
  dalībvalstīm
  jānosaka pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Ja tas nepieciešams, lai aizsargātu cilvēka veselību
  to
  teritorijā, būtu
  dalībvalstīm
  jānosaka pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā.

| (7) | Ja tas nepieciešams,
  lai būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un
  lai aizsargātu cilvēka veselību
  dalībvalstu
  teritorijā, būtu jānosaka
  tām
  pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā. |
| --- | --- |

(7)

Ja tas nepieciešams,
  lai būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un
  lai aizsargātu cilvēka veselību
  dalībvalstu
  teritorijā, būtu jānosaka
  tām
  pienākums noteikt vērtības papildu parametriem, kas nav iekļauti I pielikumā.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (76). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju.
  Šai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (77), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis) (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm
  un
  ūdens piegādātājiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (76). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju.
  Šai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (77), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis) (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm
  un
  ūdens piegādātājiem.

| (8) | Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (76). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju.
  Šāda pieeja būtu jāveido, par pamatu ņemot saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK iegūtās zināšanas un īstenotās darbības, un tajā efektīvāk būtu jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme uz ūdens resursiem. Riska izvērtēšanā balstītajai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (77), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis)
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, ūdens piegādātājiem
  un citām ieinteresētajām personām, tostarp personām, kuras atbildīgas par piesārņojuma avotu vai piesārņojuma risku. Izņēmuma kārtā riska izvērtēšanā balstītā pieeja būtu jāpielāgo specifiskajiem ierobežojumiem, kas raksturīgi jūras kuģiem, kuri atsāļo ūdeni un pārvadā pasažierus. Kuģojot starptautiskajos ūdeņos, jūras kuģi, kas kuģo ar Eiropas valstu karogu, ievēro starptautisko tiesisko regulējumu. Turklāt ir īpaši ierobežojumi, kas saistīti ar pārvadāšanu un dzeramā ūdens ieguvi uz klāja, un tas nozīmē, ka šīs direktīvas noteikumi būtu attiecīgi jāpielāgo. |
| --- | --- |

(8)

Preventīva drošuma plānošana un riska izvērtēšanā balstīti elementi Direktīvā 98/83/EK parādījās ierobežotā mērā. Pirmie riska izvērtēšanā balstītās pieejas elementi tika ieviesti jau 2015. gadā ar Direktīvu (ES) 2015/1787, ar ko Direktīva 98/83/EK tika grozīta, lai dalībvalstīm dotu iespēju atkāpties no izveidotajām monitoringa programmām, ja vien tiek sagatavoti ticami risku novērtējumi, kuru pamatā var būt PVO Dzeramā ūdens kvalitātes vadlīnijas (76). Minētās vadlīnijas, kurās izklāstīta tā sauktā ūdens drošuma plāna pieeja, kā arī standarts EN 15975-2 par dzeramā ūdens piegādes drošību, ir starptautiski atzīti principi, kas ir dzeramā ūdens ieguves, sadales, monitoringa un parametru analīzes pamatā. Tās šajā direktīvā aizvien būtu jāievēro. Lai nodrošinātu, ka šie principi netiek attiecināti tikai uz monitoringu vien, lai laiku un resursus pastiprināti veltītu svarīgiem riskiem un izmaksefektīviem pasākumiem avotā un lai izvairītos analizēt un ieguldīt pūles nerelevantos jautājumos, ir lietderīgi visā piegādes ķēdē no ieguves līdz sadalei un ūdens nonākšanai pie patērētāja ieviest pilnīgi riska izvērtēšanā balstītu pieeju.
  Šāda pieeja būtu jāveido, par pamatu ņemot saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK iegūtās zināšanas un īstenotās darbības, un tajā efektīvāk būtu jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme uz ūdens resursiem. Riska izvērtēšanā balstītajai
  pieejai būtu jāsastāv no trim komponentiem: pirmkārt, ar ūdens ieguves apgabalu saistīto apdraudējumu novērtējums (“apdraudējumu novērtējums”), ko dalībvalsts sagatavo saskaņā ar PVO vadlīnijām un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu (77), otrkārt, ūdens piegādātājiem dota iespēja monitoringu pielāgot galvenajiem riskiem (“piegādes risku novērtējums”) un, treškārt, dalībvalsts sagatavots novērtējums par potenciālajiem riskiem, kas saistīti ar vietējās sadales sistēmām (piem., Legionella vai svina līmenis)
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  (“vietējās sadales risku novērtējums”). Šie novērtējumi būtu regulāri jāpārskata, arī reaģējot uz ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, kas saistīti ar klimatu, zināmām cilvēka darbības izmaiņām ūdens ieguves apgabalā vai ar avotu saistītiem incidentiem. Riska izvērtēšanā balstītā pieeja nodrošina pastāvīgu informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, ūdens piegādātājiem
  un citām ieinteresētajām personām, tostarp personām, kuras atbildīgas par piesārņojuma avotu vai piesārņojuma risku. Izņēmuma kārtā riska izvērtēšanā balstītā pieeja būtu jāpielāgo specifiskajiem ierobežojumiem, kas raksturīgi jūras kuģiem, kuri atsāļo ūdeni un pārvadā pasažierus. Kuģojot starptautiskajos ūdeņos, jūras kuģi, kas kuģo ar Eiropas valstu karogu, ievēro starptautisko tiesisko regulējumu. Turklāt ir īpaši ierobežojumi, kas saistīti ar pārvadāšanu un dzeramā ūdens ieguvi uz klāja, un tas nozīmē, ka šīs direktīvas noteikumi būtu attiecīgi jāpielāgo.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Ja ūdens resursu patēriņš nav efektīvs, jo īpaši tad, ja ir noplūde ūdensapgādes infrastruktūrā, pārāk intensīvi tiek izsmelti ierobežotie dzeramā ūdens resursi. Tas pamatīgi traucē dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas noteikti ar Direktīvu 2000/60/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Ja ūdens resursu patēriņš nav efektīvs, jo īpaši tad, ja ir noplūde ūdensapgādes infrastruktūrā, pārāk intensīvi tiek izsmelti ierobežotie dzeramā ūdens resursi. Tas pamatīgi traucē dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas noteikti ar Direktīvu 2000/60/EK.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Apdraudējumu
  novērtējumā jāorientējas
  uz dzeramā ūdens ražošanai
  vajadzīgās apstrādes samazināšanu
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (78)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās). Šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar
  ūdens patērētājiem un
  ieinteresētajām personām īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Apdraudējumu
  novērtējumā jāorientējas
  uz dzeramā ūdens ražošanai
  vajadzīgās apstrādes samazināšanu
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu. Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (78)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās). Šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar
  ūdens patērētājiem un
  ieinteresētajām personām īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu.

| (9) | Apdraudējumu
  novērtējums būtu jāveic ar holistisku pieeju riska vērtēšanai, pamatojoties
  uz
  skaidri noteiktu mērķi samazināt
  dzeramā ūdens ražošanai
  vajadzīgo apstrādi
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu
  vai piesārņojuma risku
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (78)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās).
  Saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK
  šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar
  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp personām, kuras atbildīgas par faktisko vai iespējamo piesārņojuma avotu,
  īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu
  vai risku. Ja dalībvalsts apdraudējumu novērtējuma rezultātā konstatē, ka konkrētajā ūdens ieguves apgabalā kāda parametra nav, piemēram, tāpēc ka pazemes vai virszemes ūdeņos attiecīgā viela nekad nav sastopama, dalībvalstij būtu jāinformē attiecīgie ūdens piegādātāji un būtu jānodrošina, ka dalībvalsts var atļaut tiem retāk veikt attiecīgā parametra monitoringu vai ka no monitorējamo parametru saraksta to var svītrot bez piegādes risku novērtējuma
  . |
| --- | --- |

(9)

Apdraudējumu
  novērtējums būtu jāveic ar holistisku pieeju riska vērtēšanai, pamatojoties
  uz
  skaidri noteiktu mērķi samazināt
  dzeramā ūdens ražošanai
  vajadzīgo apstrādi
  , piem., samazinot noslogojumus, kas rada dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu piesārņojumu
  vai piesārņojuma risku
  . Lai to panāktu, dalībvalstīm būtu jānoskaidro ar šiem ūdensobjektiem saistītie apdraudējumi un iespējamie piesārņojuma avoti un jāmonitorē piesārņotāji, ko tās atzinušas par relevantiem, piem., konstatēto apdraudējumu dēļ (piem., mikroplastmasas, nitrāti, pesticīdi vai zāles, kas konstatēti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (78)), sakarā ar to dabisko klātbūtni ūdens ieguves apgabalā (piem., arsēns) vai ūdens piegādātāju sniegtās informācijas dēļ (piem., kāda neapstrādātā ūdens parametra negaidīta palielināšanās).
  Saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK
  šie parametri būtu jāizmanto par marķieriem, kas kompetentajām iestādēm liek sadarbībā ar
  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp personām, kuras atbildīgas par faktisko vai iespējamo piesārņojuma avotu,
  īstenot pasākumus ūdensobjektu noslodzes samazināšanai, piem., profilaktiskus vai pretpiesārņojuma pasākumus (vajadzības gadījumā arī veikt pētījumus, kuru mērķis ir saprast ietekmi uz veselību), lai šos ūdensobjektus aizsargātu un novērstu piesārņojuma avotu
  vai risku. Ja dalībvalsts apdraudējumu novērtējuma rezultātā konstatē, ka konkrētajā ūdens ieguves apgabalā kāda parametra nav, piemēram, tāpēc ka pazemes vai virszemes ūdeņos attiecīgā viela nekad nav sastopama, dalībvalstij būtu jāinformē attiecīgie ūdens piegādātāji un būtu jānodrošina, ka dalībvalsts var atļaut tiem retāk veikt attiecīgā parametra monitoringu vai ka no monitorējamo parametru saraksta to var svītrot bez piegādes risku novērtējuma
  .

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt
  vietējā
  sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella. Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas, piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums. Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem,
  jānovērtē riski
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli,
  un jāverificē to būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , par pamatu ņemot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011

   (79)

  deklarētās ekspluatācijas īpašības
  . Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (80) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (81) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no
  būvizstrādājumiem neapdraud cilvēka veselību. Tomēr, neskarot Regulu (ES) Nr. 305/2011, ja šie pasākumi ierobežotu izstrādājumu un materiālu brīvu apriti Savienībā, šiem ierobežojumiem jābūt pienācīgi pamatotiem un pilnīgi samērīgiem un tie nedrīkst būt arbitrāras diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt
  vietējā
  sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella. Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas, piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums. Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem,
  jānovērtē riski
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli,
  un jāverificē to būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , par pamatu ņemot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011

   (79)

  deklarētās ekspluatācijas īpašības
  . Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (80) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (81) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no
  būvizstrādājumiem neapdraud cilvēka veselību. Tomēr, neskarot Regulu (ES) Nr. 305/2011, ja šie pasākumi ierobežotu izstrādājumu un materiālu brīvu apriti Savienībā, šiem ierobežojumiem jābūt pienācīgi pamatotiem un pilnīgi samērīgiem un tie nedrīkst būt arbitrāras diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm.

| (11) | Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt
  vietējās
  sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella
  , jo īpaši Legionella pneumophila baktērija, kas izraisa lielāko daļu Leģionāru slimības gadījumu Savienībā
  . Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas
  un būtu pretrunā subsidiaritātes principam
  , piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  . Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem,
  novērtējot riskus
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (80) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (81) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no
  vielām un materiāliem
  ,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  neapdraud cilvēka veselību
  . |
| --- | --- |

(11)

Atbilstībai dzeramā ūdens kvalitātes parametru vērtībām jābūt tajā vietā, kur dzeramais ūdens tiek darīts pieejams attiecīgajam lietotājam. Tomēr dzeramā ūdens kvalitāti var ietekmēt
  vietējās
  sadales sistēma. PVO atzīmē, ka no visiem ūdens patogēniem vislielāko slogu veselībai Savienībā rada Legionella
  , jo īpaši Legionella pneumophila baktērija, kas izraisa lielāko daļu Leģionāru slimības gadījumu Savienībā
  . Tā izplatās pa siltā ūdens sistēmām ieelpošanas ceļā, piem., dušā. Tāpēc tā nepārprotami saistīta ar vietējās sadales sistēmu. Tā kā vienpusējs pienākums visus privātos un publiskos objektus monitorēt šā patogēna konstatēšanai radītu nesaprātīgi lielas izmaksas
  un būtu pretrunā subsidiaritātes principam
  , piemērotāks līdzeklis šā jautājuma risināšanai ir vietējās sadales risku novērtējums
  , īpašu uzmanību pievēršot prioritārajiem objektiem
  . Turklāt vietējās sadales risku novērtējumā būtu jāņem vērā arī potenciālie riski, ko rada ar dzeramo ūdeni saskarē esošie izstrādājumi un materiāli. Tāpēc vietējās sadales risku novērtējumā cita starpā monitorings būtu jāorientē uz prioritārajiem objektiem,
  novērtējot riskus
  , ko rada vietējās sadales sistēma un ar to saistītie izstrādājumi un materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Kopā ar ekspluatācijas īpašību deklarāciju sniedzama arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (80) 31. un 33. pantā minētā informācija. Pamatojoties uz šo novērtējumu, dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai cita starpā nodrošinātu, ka atbilstoši PVO norādījumiem (81) ir ieviesti pienācīgi kontroles un pārvaldības pasākumi (piem., uzliesmojumu gadījumā) un ka migrācija no
  vielām un materiāliem
  ,
  kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  neapdraud cilvēka veselību
  .

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi.
  Tehniskos šķēršļus var rezultatīvi novērst, tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Minētā regula paredz iespēju izstrādāt Eiropas standartus
  ,
  kas saskaņotu to būvizstrādājumu novērtēšanas metodes
  ,
  kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un noteikt robežvērtību līmeņus un klases attiecībā uz būtisku raksturlielumu vērtībām
  .
  Tādēļ 2017. gada standartizācijas darba programmā

   (82)

  ir iekļauts standartizācijas pieprasījums, kas specifiski prasa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 standartizēt
  to izstrādājumu un materiālu
  higiēniskumu un drošumu
  ,
  kuri
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  un standartu paredzēts izdot līdz 2018. gadam. Šā saskaņotā standarta publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nodrošinās, ka par to, vai laist tirgū vai darīt pieejamus tirgū drošus būvizstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  tiks lemts racionāli. Tādēļ noteikumi par aprīkojumu un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāsvītro, tos daļēji aizstājot ar noteikumiem par vietējās sadales risku novērtējumu un papildinot ar attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi.
  Tehniskos šķēršļus var rezultatīvi novērst, tikai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 nosakot saskaņotas tehniskās specifikācijas būvizstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni. Minētā regula paredz iespēju izstrādāt Eiropas standartus
  ,
  kas saskaņotu to būvizstrādājumu novērtēšanas metodes
  ,
  kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un noteikt robežvērtību līmeņus un klases attiecībā uz būtisku raksturlielumu vērtībām
  .
  Tādēļ 2017. gada standartizācijas darba programmā

   (82)

  ir iekļauts standartizācijas pieprasījums, kas specifiski prasa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 standartizēt
  to izstrādājumu un materiālu
  higiēniskumu un drošumu
  ,
  kuri
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  un standartu paredzēts izdot līdz 2018. gadam. Šā saskaņotā standarta publicēšana Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nodrošinās, ka par to, vai laist tirgū vai darīt pieejamus tirgū drošus būvizstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  ,
  tiks lemts racionāli. Tādēļ noteikumi par aprīkojumu un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, būtu jāsvītro, tos daļēji aizstājot ar noteikumiem par vietējās sadales risku novērtējumu un papildinot ar attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011
  .

| (12) | Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , nedz arī nodrošināt pietiekamu cilvēka veselības aizsardzību
  . Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi.
  Šāda situācija ir radusies tāpēc
  ,
  ka nav Eiropas higiēnas standartu minimuma visiem izstrādājumiem un materiāliem
  , kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  bet tas ir ļoti svarīgi
  ,
  lai pilnībā būtu nodrošināta savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm
  .
  Tāpēc tehnisko šķēršļu likvidēšanu un visu
  to izstrādājumu un materiālu
  atbilstību
  ,
  kas
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  Savienības līmenī efektīvi var panākt tikai ar Savienības līmenī noteiktu kvalitātes prasību minimumu. Līdz ar to šie noteikumi būtu jānostiprina ar šādu izstrādājumu un materiālu saskaņošanas procedūru. Šis darbs būtu jāveic, izmantojot pieredzi un sasniegumus, ko guvušas vairākas dalībvalstis, kuras jau dažus gadus kopīgiem spēkiem saskaņoti strādā, lai panāktu regulējuma konverģenci
  . |
| --- | --- |

(12)

Ar Direktīvas 98/83/EK noteikumiem par kvalitātes nodrošināšanu attiecībā uz apstrādi, aprīkojumu un materiāliem neizdevās novērst šķēršļus iekšējam tirgum attiecībā uz tādu būvizstrādājumu brīvu apriti, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni
  , nedz arī nodrošināt pietiekamu cilvēka veselības aizsardzību
  . Katrai valstij joprojām ir savi izstrādājumu apstiprinājumi, un dalībvalstu prasības atšķiras. Līdz ar to ražotājiem savus izstrādājumus pārdot visā Savienībā ir grūti un dārgi.
  Šāda situācija ir radusies tāpēc
  ,
  ka nav Eiropas higiēnas standartu minimuma visiem izstrādājumiem un materiāliem
  , kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  bet tas ir ļoti svarīgi
  ,
  lai pilnībā būtu nodrošināta savstarpēja atzīšana starp dalībvalstīm
  .
  Tāpēc tehnisko šķēršļu likvidēšanu un visu
  to izstrādājumu un materiālu
  atbilstību
  ,
  kas
  nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni,
  Savienības līmenī efektīvi var panākt tikai ar Savienības līmenī noteiktu kvalitātes prasību minimumu. Līdz ar to šie noteikumi būtu jānostiprina ar šādu izstrādājumu un materiālu saskaņošanas procedūru. Šis darbs būtu jāveic, izmantojot pieredzi un sasniegumus, ko guvušas vairākas dalībvalstis, kuras jau dažus gadus kopīgiem spēkiem saskaņoti strādā, lai panāktu regulējuma konverģenci
  .

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji. Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji. Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu.

| (13) | Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji
  , tomēr vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāprecizē, tieši kurām kompetentajām iestādēm ir jāpilda ar šīs direktīvas transponēšanu saistītie pienākumi
  . Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu. |
| --- | --- |

(13)

Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka tiek izveidotas monitoringa programmas, kurās pārbauda, vai dzeramais ūdens atbilst šīs direktīvas prasībām. Šīs direktīvas izpildei vajadzīgo monitoringu lielākoties veic ūdens piegādātāji
  , tomēr vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāprecizē, tieši kurām kompetentajām iestādēm ir jāpilda ar šīs direktīvas transponēšanu saistītie pienākumi
  . Būtu ūdens piegādātājiem jādod zināma elastība attiecībā uz parametriem, ko tie monitorē piegādes risku novērtējuma ietvaros. Ja kāds parametrs netiek detektēts, ūdens piegādātājiem vajadzētu būt iespējai samazināt šā parametru monitoringa biežumu vai to vairs nemonitorēt vispār. Piegādes risku novērtējumā vajadzētu iekļaut lielāko daļu parametru. Tomēr ir arī pamatsaraksts ar parametriem, kas vienmēr būtu jāmonitorē ar konkrētu minimālo monitoringa biežumu. Šī direktīva monitoringa biežumu galvenokārt reglamentē atbilstības pārbaužu gadījumā un tikai ierobežotā kārtā reglamentē monitoringu operacionālām vajadzībām. Papildu monitorings operacionālām vajadzībām var būt nepieciešams tādēļ, lai nodrošinātu, ka ūdens apstrāde norit pareizi, un tas ir ūdens piegādātāju ziņā. Šajā sakarā ūdens piegādātāji var izmantot PVO vadlīnijas un Ūdens drošuma plāna rokasgrāmatu.

Grozījums Nr. 188

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju
  pamazām
  vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī mazajiem ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi. Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju
  pamazām
  vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī mazajiem ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi. Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi.

| (14) | Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī
  ļoti maziem, kā arī
  mazajiem
  un vidējiem
  ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi
  , un tomēr būtu jāparedz iespēja noteikt izņēmumus ļoti maziem piegādātājiem
  . Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi
  un arī apsvērumi, kas saistīti ar “piesārņotājs maksā” principu. Ja tie ir mazāki piegādātāji, kompetentajai iestādei būtu jāpalīdz tiem īstenot monitoringa darbības, sniedzot ekspertu atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Uz riska izvērtēšanā balstīto pieeju vajadzētu pāriet visiem ūdens piegādātājiem, arī
  ļoti maziem, kā arī
  mazajiem
  un vidējiem
  ūdens piegādātājiem, jo Direktīvas 98/83/EK izvērtēšanā tika konstatēts, ka šie piegādātāji to īsteno ar trūkumiem, dažkārt tāpēc, ka nevajadzīgas monitoringa darbības izmaksā dārgi
  , un tomēr būtu jāparedz iespēja noteikt izņēmumus ļoti maziem piegādātājiem
  . Izmantojot riska izvērtēšanā balstīto pieeju, būtu jāņem vērā drošības apsvērumi
  un arī apsvērumi, kas saistīti ar “piesārņotājs maksā” principu. Ja tie ir mazāki piegādātāji, kompetentajai iestādei būtu jāpalīdz tiem īstenot monitoringa darbības, sniedzot ekspertu atbalstu.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Lai panāktu visstingrāko sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstīm būtu jānodrošina skaidrs un līdzsvarots pienākumu sadalījums attiecībā uz riska izvērtēšanā balstītās pieejas piemērošanu atbilstoši valsts iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Lai panāktu visstingrāko sabiedrības veselības aizsardzību, dalībvalstīm būtu jānodrošina skaidrs un līdzsvarots pienākumu sadalījums attiecībā uz riska izvērtēšanā balstītās pieejas piemērošanu atbilstoši valsts iestāžu sistēmai un tiesiskajam regulējumam.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo
  . Ir svarīgi arī precizēt
  ,
  ka neatbilstība minimālajām
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtībām
  dalībvalstīm
  automātiski būtu jāuzskata par iespējamām briesmām
  cilvēka veselībai. Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo
  . Ir svarīgi arī precizēt
  ,
  ka neatbilstība minimālajām
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtībām
  dalībvalstīm
  automātiski būtu jāuzskata par iespējamām briesmām
  cilvēka veselībai. Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā.

| (15) | Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo
  un būtu pienācīgi jāinformē iedzīvotāji, kurus tas varētu skart. Turklāt tad
  ,
  ja nav ievērotas minimālās
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtības,
  dalībvalstīm
  būtu jānosaka, vai attiecīgo vērtību pārsniegšana varētu būt bīstama
  cilvēka veselībai.
  Tādēļ dalībvalstīm jo īpaši būtu jāņem vērā tas, cik lielā mērā minimālās vērtības nav ievērotas un kāda veida parametrs tas ir.
  Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(15)

Ja nav ievēroti standarti, kas noteikti šajā direktīvā, attiecīgajai dalībvalstij būtu nekavējoties jānoskaidro cēlonis un jānodrošina, ka iespējami drīz tiek veikti korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai atjaunotu ūdens kvalitāti. Gadījumos, kad piegādātais ūdens rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai, šāda ūdens piegāde būtu jāaizliedz vai tā lietošana jāierobežo
  un būtu pienācīgi jāinformē iedzīvotāji, kurus tas varētu skart. Turklāt tad
  ,
  ja nav ievērotas minimālās
  mikrobioloģisko un ķīmisko parametru
  vērtības,
  dalībvalstīm
  būtu jānosaka, vai attiecīgo vērtību pārsniegšana varētu būt bīstama
  cilvēka veselībai.
  Tādēļ dalībvalstīm jo īpaši būtu jāņem vērā tas, cik lielā mērā minimālās vērtības nav ievērotas un kāda veida parametrs tas ir.
  Gadījumos, kad dzeramā ūdens kvalitātes atjaunošanai vajadzīgi korektīvi pasākumi, pirmām kārtām būtu jānovērš problēmas cēlonis, kā paredzēts Līguma 191. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ir svarīgi nepieļaut, ka piesārņots ūdens varētu apdraudēt cilvēka veselību. Tāpēc būtu jāaizliedz piegādāt piesārņotu ūdeni vai šāda ūdens izmantošana būtu jāierobežo. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ir svarīgi nepieļaut, ka piesārņots ūdens varētu apdraudēt cilvēka veselību. Tāpēc būtu jāaizliedz piegādāt piesārņotu ūdeni vai šāda ūdens izmantošana būtu jāierobežo.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Dalībvalstīm
  vairs nevajadzētu
  būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma
  izrādījās apgrūtinoša kā dalībvalstīm
  ,
  tā Komisijai
  .
  Turklāt
  dažos gadījumos tās dēļ
  aizkavējās
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība tika uztverta kā pārejas periods.
  Tāpēc noteikums par izņēmumiem būtu jāsvītro. Lai aizsargātu cilvēka veselību
  ,
  gadījumos
  ,
  kad
  tiek
  pārsniegtas parametru vērtības
  , ar
  korektīvajiem pasākumiem saistītajiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem nekavējoties
  ,
  bez iespējas no parametra vērtības ievērošanas atkāpties
  . Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami
  līdz izņēmuma termiņa beigām
  ,
  taču tie nebūtu jāpagarina
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Dalībvalstīm
  vairs nevajadzētu
  būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma
  izrādījās apgrūtinoša kā dalībvalstīm
  ,
  tā Komisijai
  .
  Turklāt
  dažos gadījumos tās dēļ
  aizkavējās
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība tika uztverta kā pārejas periods.
  Tāpēc noteikums par izņēmumiem būtu jāsvītro. Lai aizsargātu cilvēka veselību
  ,
  gadījumos
  ,
  kad
  tiek
  pārsniegtas parametru vērtības
  , ar
  korektīvajiem pasākumiem saistītajiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem nekavējoties
  ,
  bez iespējas no parametra vērtības ievērošanas atkāpties
  . Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami
  līdz izņēmuma termiņa beigām
  ,
  taču tie nebūtu jāpagarina
  .

| (16) | Dalībvalstīm
  vajadzētu
  būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma
  dalībvalstīm ir izrādījusies noderīga
  ,
  ņemot vērā to, cik direktīva ir vērienīga
  .
  Tomēr būtu jāpatur prātā, ka
  dažos gadījumos tās dēļ
  ir kavējušies
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība
  reizēm
  tika uztverta kā pārejas periods.
  Ņemot vērā to, ka, pirmkārt, šajā direktīvā ir jānosaka stingrāki kvalitātes parametri un, otrkārt, aizvien biežāk tiek konstatēti līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji un tāpēc intensīvāk ir jāveic novērtēšanas, monitoringa un pārvaldības darbības, šādos apstākļos tomēr nemainīgi aktuāla ir vajadzība uzturēt spēkā attiecīgu izņēmuma noteikšanas procedūru, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK noteikumi par izņēmumiem būtu jāgroza
  ,
  lai dalībvalstis varētu ātrāk un efektīvāk izpildīt šajā direktīvā noteiktās prasības
  . Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami
  , ievērojot kārtību, kura iedibināta ar noteikumiem
  ,
  kas bija spēkā izņēmuma piešķiršanas brīdī
  . |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm
  vajadzētu
  būt tiesīgām piešķirt izņēmuma statusu šīs direktīvas kontekstā. Sākotnēji izņēmumi tika izmantoti, lai dalībvalstīm dotu līdz deviņiem gadiem laika, kurā novērst neatbilstību kādai parametra vērtībai. Šī sistēma
  dalībvalstīm ir izrādījusies noderīga
  ,
  ņemot vērā to, cik direktīva ir vērienīga
  .
  Tomēr būtu jāpatur prātā, ka
  dažos gadījumos tās dēļ
  ir kavējušies
  korektīvie pasākumi, jo izņēmuma iespējamība
  reizēm
  tika uztverta kā pārejas periods.
  Ņemot vērā to, ka, pirmkārt, šajā direktīvā ir jānosaka stingrāki kvalitātes parametri un, otrkārt, aizvien biežāk tiek konstatēti līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji un tāpēc intensīvāk ir jāveic novērtēšanas, monitoringa un pārvaldības darbības, šādos apstākļos tomēr nemainīgi aktuāla ir vajadzība uzturēt spēkā attiecīgu izņēmuma noteikšanas procedūru, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK noteikumi par izņēmumiem būtu jāgroza
  ,
  lai dalībvalstis varētu ātrāk un efektīvāk izpildīt šajā direktīvā noteiktās prasības
  . Izņēmumi, ko dalībvalsts noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām piemērojami dienā, kad stājas spēkā šī direktīva, ir piemērojami
  , ievērojot kārtību, kura iedibināta ar noteikumiem
  ,
  kas bija spēkā izņēmuma piešķiršanas brīdī
  .

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (83) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (84). Tas atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka,
  nosakot
  ūdens tarifus pēc Direktīvā 
  2000/60/EK noteiktā
  izmaksu atgūšanas principa, dalībvalstis var
  ņemt
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (85) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums ūdens
  piekļūstamības jautājumu
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām dodot
  zināmu
  brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram, ar brīvi
  piekļūstamām
  dzeramā ūdens
  strūklakām
  pilsētās, un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās
  un
  ēdināšanas iestādījumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (83) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (84). Tas atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka,
  nosakot
  ūdens tarifus pēc Direktīvā 
  2000/60/EK noteiktā
  izmaksu atgūšanas principa, dalībvalstis var
  ņemt
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (85) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums ūdens
  piekļūstamības jautājumu
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām dodot
  zināmu
  brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram, ar brīvi
  piekļūstamām
  dzeramā ūdens
  strūklakām
  pilsētās, un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās
  un
  ēdināšanas iestādījumos.

| (17) | Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (83) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (84).
  Tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1. un 2. pantu.
  Tas
  arī
  atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu,
  ūdens tarifus pēc
  minētajā
  direktīvā
  paredzētā
  izmaksu atgūšanas principa dalībvalstis var
  noteikt, ņemot
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību, un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (85) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums
  jautājumu par
  ūdens
  finansiālu pieejamību
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām
  līdz zināmai robežai
  dodot brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram,
  nodrošināt, lai ūdens kvalitātes prasības nekļūtu stingrākas, ja tam nav pamata ar sabiedrības veselību saistītu apsvērumu dēļ, jo tā ūdens iedzīvotājiem kļūtu dārgāks, ierīkot
  brīvi
  piekļūstamas
  dzeramā ūdens
  strūklakas
  pilsētās un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās, ēdināšanas iestādījumos
  , tirdzniecības un atpūtas centros, kā arī tranzīta un intensīvas gājēju plūsmas zonās, piemēram, dzelzceļa stacijās vai lidostās. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja brīvi izvēlēties tām piemērotāko šādu instrumentu komplektu, ņemot vērā konkrēto situāciju attiecīgajā valstī. |
| --- | --- |

(17)

Komisija savā atbildē uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water 2014. gadā (83) dalībvalstis aicināja visiem iedzīvotājiem darīt pieejamu vismaz ūdens minimumu, kā ieteikusi PVO. Komisija arī apņēmās, “izmantojot vides politikas programmas, [..] uzlabot visu iedzīvotāju piekļuvi drošam dzeramajam ūdenim” (84).
  Tas ir saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 1. un 2. pantu.
  Tas
  arī
  atbilst ANO 6. ilgtspējīgas attīstības mērķim un ar to saistītajam mērķrādītājam “visiem nodrošināt vispārēju un vienlīdzīgu piekļuvi drošam un cenas ziņā pieejamam dzeramajam ūdenim”. Vienlīdzīgas piekļuves jēdziens aptver dažnedažādus aspektus, piemēram, pieejamību (piem., ģeogrāfiski iemesli, infrastruktūras trūkums vai noteiktu sabiedrības daļu īpašā situācija), kvalitāti, pieņemamību un finansiālo pieejamību. Attiecībā uz ūdens finansiālo pieejamību jāpatur prātā, ka,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu,
  ūdens tarifus pēc
  minētajā
  direktīvā
  paredzētā
  izmaksu atgūšanas principa dalībvalstis var
  noteikt, ņemot
  vērā sabiedrības ekonomisko un sociālo apstākļu daudzveidību, un tāpēc pieņemt sociālos tarifus vai veikt pasākumus to sabiedrības daļu aizsardzībai, kas ir nelabvēlīgā sociālekonomiskajā situācijā. Šī direktīva attiecas uz tiem ūdens piekļūstamības aspektiem, kas saistīti ar kvalitāti un pieejamību. Lai šos aspektus pienācīgi ņemtu vērā, reaģējot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu, un lai palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāra (85) 20. principu, kas nosaka, ka “Ikvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp ūdensapgādes .. pakalpojumiem”, dalībvalstīm būtu jānosaka pienākums
  jautājumu par
  ūdens
  finansiālu pieejamību
  risināt nacionālā līmenī, reizē tām
  līdz zināmai robežai
  dodot brīvību izvēlēties, tieši kādus pasākumus īstenot. To var panākt ar pasākumiem, kuru mērķis ir cita starpā uzlabot piekļuvi dzeramajam ūdenim itin visiem, piemēram,
  nodrošināt, lai ūdens kvalitātes prasības nekļūtu stingrākas, ja tam nav pamata ar sabiedrības veselību saistītu apsvērumu dēļ, jo tā ūdens iedzīvotājiem kļūtu dārgāks, ierīkot
  brīvi
  piekļūstamas
  dzeramā ūdens
  strūklakas
  pilsētās un popularizēt tā izmantošanu, aicinot dzeramo ūdeni bez maksas nodrošināt publiskā sektora ēkās, ēdināšanas iestādījumos
  , tirdzniecības un atpūtas centros, kā arī tranzīta un intensīvas gājēju plūsmas zonās, piemēram, dzelzceļa stacijās vai lidostās. Būtu jādod dalībvalstīm iespēja brīvi izvēlēties tām piemērotāko šādu instrumentu komplektu, ņemot vērā konkrēto situāciju attiecīgajā valstī.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (86) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (87). Mazākumkultūru, piem., romu
  , sinti,
  Travellers
  , Kalé, Gens du voyage utt.
  (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (88) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (89). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim. Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi
  , sinti,
  Travellers
  , Kalé, Gens du voyage utt.
  , neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (86) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (87). Mazākumkultūru, piem., romu
  , sinti,
  Travellers
  , Kalé, Gens du voyage utt.
  (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (88) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (89). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim. Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi
  , sinti,
  Travellers
  , Kalé, Gens du voyage utt.
  , neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs.

| (18) | Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (86) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (87). Mazākumkultūru, piem., romu
  un
  Travellers (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (88) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (89). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim.
  Ievērojot Direktīvā 2000/60/EK noteikto izmaksu atgūšanas principu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir labāka piekļuve ūdenim, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud visiem finansiāli pieejama kvalitatīva ūdens piegādi.
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi
  un
  Travellers, neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs.
  Ja par šo pienākumu izpildi ir atbildīgas vietējās publiskā sektora iestādes, dalībvalstīm būtu jāraugās, lai šādām iestādēm būtu pietiekami finanšu resursi un tehniskais un materiālais nodrošinājums, un būtu tām attiecīgi jāpalīdz, piemēram, sniedzot ekspertu atbalstu. Jo īpaši būtu jāraugās, lai neaizsargātu un marginalizētu grupu apgāde ar ūdeni neradītu vietējām publiskā sektora iestādēm nesamērīgas izmaksas. |
| --- | --- |

(18)

Eiropas Parlaments savā rezolūcijā par turpmākiem pasākumiem saistībā ar Eiropas pilsoņu iniciatīvu Right2Water (86) atzīmēja, ka “dalībvalstīm jāpievērš īpaša uzmanība sabiedrības neaizsargāto grupu vajadzībām” (87). Mazākumkultūru, piem., romu
  un
  Travellers (neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki) īpašā situācija, it sevišķi tas, ka tiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim, tika atzīta arī Komisijas ziņojumā par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām (88) un Padomes Ieteikumā par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (89). Ņemot vērā šo vispārīgo kontekstu, ir lietderīgi, ka dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš neaizsargātām un marginalizētām grupām, veicot pasākumus, kas vajadzīgi, lai šīm grupām nodrošinātu piekļuvi ūdenim.
  Ievērojot Direktīvā 2000/60/EK noteikto izmaksu atgūšanas principu, dalībvalstīm būtu jāpanāk, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir labāka piekļuve ūdenim, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud visiem finansiāli pieejama kvalitatīva ūdens piegādi.
  Neskarot dalībvalstu tiesības noteikt, kas šīs grupas ir, tām būtu jāietver vismaz bēgļi, nomadu kopienas, bezpajumtnieki un tādas mazākumkultūras kā romi
  un
  Travellers, neatkarīgi no tā, vai tie ir nometnieki. Piekļuves nodrošināšanas pasākumi, kuru izvēle tiek atstāta dalībvalstu ziņā, varētu ietvert, piemēram, alternatīvu piegādes sistēmu nodrošināšanu (individuālas attīrīšanas ierīces), ūdens nodrošināšanu ar autocisternām (kravas automobiļiem un cisternām) un vajadzīgās infrastruktūras nodrošināšanu apmetnēs.
  Ja par šo pienākumu izpildi ir atbildīgas vietējās publiskā sektora iestādes, dalībvalstīm būtu jāraugās, lai šādām iestādēm būtu pietiekami finanšu resursi un tehniskais un materiālais nodrošinājums, un būtu tām attiecīgi jāpalīdz, piemēram, sniedzot ekspertu atbalstu. Jo īpaši būtu jāraugās, lai neaizsargātu un marginalizētu grupu apgāde ar ūdeni neradītu vietējām publiskā sektora iestādēm nesamērīgas izmaksas.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | 7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (90) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija, piem.,
  vietnē
  ,
  kuru aktīvi popularizē
  . Atjauninātajā informācijā
  jāietver
  ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem.,
  informācija par indikatoriem (dzelzs līmenis
  ,
  cietība, minerālu līmenis utt.)
  ,
  kas bieži vien ietekmē patērētāju viedokli par ūdensvada ūdeni. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK indikatorparametri, kas nesniedza ar veselību saistītu informāciju
  ,
  būtu jāaizstāj ar tiešsaistē pieejamu informāciju par šiem parametriem
  . Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā
  energoefektivitāte,
  pārvaldība,
  vadība, izmaksu
  struktūra un veiktā apstrāde.
  Ir pamats pieņemt, ka labāka patērētāju informētība un lielāka caurredzamība
  palielinās iedzīvotāju
  uzticību
  piegādātajam ūdenim
  . Paredzams,
  ka tas savukārt
  veicinās
  ūdensvada ūdens lietošanu,
  tādējādi mazinot
  plastmasas atkritumu
  daudzumu un
  siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  kā arī atstājot
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (90) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija, piem.,
  vietnē
  ,
  kuru aktīvi popularizē
  . Atjauninātajā informācijā
  jāietver
  ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem.,
  informācija par indikatoriem (dzelzs līmenis
  ,
  cietība, minerālu līmenis utt.)
  ,
  kas bieži vien ietekmē patērētāju viedokli par ūdensvada ūdeni. Tāpēc Direktīvas 98/83/EK indikatorparametri, kas nesniedza ar veselību saistītu informāciju
  ,
  būtu jāaizstāj ar tiešsaistē pieejamu informāciju par šiem parametriem
  . Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā
  energoefektivitāte,
  pārvaldība,
  vadība, izmaksu
  struktūra un veiktā apstrāde.
  Ir pamats pieņemt, ka labāka patērētāju informētība un lielāka caurredzamība
  palielinās iedzīvotāju
  uzticību
  piegādātajam ūdenim
  . Paredzams,
  ka tas savukārt
  veicinās
  ūdensvada ūdens lietošanu,
  tādējādi mazinot
  plastmasas atkritumu
  daudzumu un
  siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  kā arī atstājot
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā.

| (19) | 7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (90) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija,
  kas ir saprotama un noderīga patērētājiem,
  piem.,
  brošūrā
  ,
  vietnē vai viedlietotnē
  . Atjauninātajā informācijā
  būtu jāiekļauj
  ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem.,
  rezultāti
  ,
  kas ir iegūti
  ,
  veicot ūdens piegādātāju monitoringu attiecībā uz ūdens kvalitātes parametriem
  ,
  un informācija par I pielikuma Ba daļā uzskaitītajiem indikatorparametriem
  . Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā pārvaldība,
  tarifu
  struktūra un veiktā apstrāde.
  Ar patērētāju labāku attiecīgās informācijas izpratni un lielāku pārredzamību būtu jāpanāk, ka
  palielinās iedzīvotāju
  uzticēšanās
  piegādātajam ūdenim
  un arī ūdensapgādes pakalpojumiem un
  ka tas savukārt
  veicina
  ūdensvada ūdens
  kā dzeramā ūdens
  lietošanu,
  jo tad, iespējams, vēl vairāk samazinātos plastmasas izmantošana un
  plastmasas atkritumu
  daudzums, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  un tas atstātu
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā. |
| --- | --- |

(19)

7. vides rīcības programma līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (90) nosaka, ka sabiedrībai jābūt piekļuvei skaidrai vidiskajai informācijai nacionālā līmenī. Direktīva 98/83/EK paredzēja tikai pasīvu piekļūstamību, proti, dalībvalstīm bija tikai jānodrošina, ka informācija ir pieejama. Tāpēc šie noteikumi būtu jāaizstāj, lai nodrošinātu, ka ir viegli piekļūstama pienācīgi atjaunināta informācija,
  kas ir saprotama un noderīga patērētājiem,
  piem.,
  brošūrā
  ,
  vietnē vai viedlietotnē
  . Atjauninātajā informācijā
  būtu jāiekļauj
  ne vien monitoringa programmu rezultāti, bet arī cita informācija, kas sabiedrībai var šķist noderīga, piem.,
  rezultāti
  ,
  kas ir iegūti
  ,
  veicot ūdens piegādātāju monitoringu attiecībā uz ūdens kvalitātes parametriem
  ,
  un informācija par I pielikuma Ba daļā uzskaitītajiem indikatorparametriem
  . Ļoti lielu ūdens piegādātāju gadījumā tiešsaistē būtu jāsniedz arī informācija par tādiem aspektiem kā pārvaldība,
  tarifu
  struktūra un veiktā apstrāde.
  Ar patērētāju labāku attiecīgās informācijas izpratni un lielāku pārredzamību būtu jāpanāk, ka
  palielinās iedzīvotāju
  uzticēšanās
  piegādātajam ūdenim
  un arī ūdensapgādes pakalpojumiem un
  ka tas savukārt
  veicina
  ūdensvada ūdens
  kā dzeramā ūdens
  lietošanu,
  jo tad, iespējams, vēl vairāk samazinātos plastmasas izmantošana un
  plastmasas atkritumu
  daudzums, kā arī
  siltumnīcefekta gāzu emisijas,
  un tas atstātu
  labvēlīgu ietekmi uz klimata pārmaiņu mazināšanu un vidi kopumā.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu, ūdens piegādātāja tarifa
  izmaksu
  struktūru (
  kurā ietvertas mainīgās
  un
  fiksētās izmaksas
  ), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu, ūdens piegādātāja tarifa
  izmaksu
  struktūru (
  kurā ietvertas mainīgās
  un
  fiksētās izmaksas
  ), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu.

| (20) | To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu
  viegli pieejamā veidā
  (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu
  gadā
  ,
  patēriņa izmaiņām, salīdzinājumu ar vidējo patēriņu mājsaimniecībās (ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija),
  ūdens piegādātāja tarifa struktūru (
  kas ietver tā mainīgos
  un
  fiksētos komponentus
  ), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu. |
| --- | --- |

(20)

To pašu iemeslu dēļ un lai patērētāji labāk apzinātos ūdens patēriņa ietekmi, tiem vajadzētu
  viegli pieejamā veidā
  (piem., rēķinā vai viedlietotnē) saņemt informāciju par patērēto ūdens daudzumu
  gadā
  ,
  patēriņa izmaiņām, salīdzinājumu ar vidējo patēriņu mājsaimniecībās (ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija),
  ūdens piegādātāja tarifa struktūru (
  kas ietver tā mainīgos
  un
  fiksētos komponentus
  ), kā arī cenu par litru dzeramā ūdens, tādējādi dodot iespēju to salīdzināt ar pudelēs pildītā ūdens cenu.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Principi, kas jāņem vērā,
  nosakot
  ūdens
  tarifus
  , proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti Direktīvā 
  2000/60/EK
  . Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par
  noplūdēm
  ,
  kuru
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti. Saskaņā ar subsidiaritātes principu
  minētais jautājums
  būtu
  jārisina
  ,
  palielinot caurredzamību un patērētāju informētību par noplūžu rādītājiem un par energoefektivitāti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Principi, kas jāņem vērā,
  nosakot
  ūdens
  tarifus
  , proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti Direktīvā 
  2000/60/EK
  . Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par
  noplūdēm
  ,
  kuru
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti. Saskaņā ar subsidiaritātes principu
  minētais jautājums
  būtu
  jārisina
  ,
  palielinot caurredzamību un patērētāju informētību par noplūžu rādītājiem un par energoefektivitāti
  .

| (21) | Fundamentālie
  principi, kas jāņem vērā ūdens
  tarifu noteikšanas nolūkā
  ,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu
  , proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti
  minētajā
  direktīvā. Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par
  noplūdes apjomu
  ,
  kuras
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti.
  Lai panāktu labāku šī jautājuma izpratni,
  saskaņā ar subsidiaritātes principu
  attiecīgā informācija būtu pārredzamākā veidā jādara zināma patērētājiem
  . |
| --- | --- |

(21)

Fundamentālie
  principi, kas jāņem vērā ūdens
  tarifu noteikšanas nolūkā
  ,
  neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. panta 4. punktu
  , proti, ūdens pakalpojumu izmaksu atgūšanas princips un princips, ka maksā piesārņotājs, ir izklāstīti
  minētajā
  direktīvā. Tomēr ne vienmēr tiek nodrošināta ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālā ilgtspēja, un dažkārt tas noved pie nepietiekamiem ieguldījumiem ūdensapgādes infrastruktūras uzturēšanā. Monitoringam uzlabojoties, rodas aizvien skaidrāks priekšstats par
  noplūdes apjomu
  ,
  kuras
  cēlonis lielākoties ir nepietiekami ieguldījumi, un Savienības līmenī būtu jāsekmē ūdens zudumu samazināšana, lai uzlabotu ūdensapgādes infrastruktūras efektivitāti.
  Lai panāktu labāku šī jautājuma izpratni,
  saskaņā ar subsidiaritātes principu
  attiecīgā informācija būtu pārredzamākā veidā jādara zināma patērētājiem
  .

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati,
  relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati un
  pieejamie PVO ieteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati,
  relevanti zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati un
  pieejamie PVO ieteikumi.

| (25) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati, pieejamie PVO ieteikumi
  , kā arī relevantie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati
  . |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 22. punktu Komisijai šī direktīva noteiktā laikā pēc tās transponēšanas termiņa būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati, pieejamie PVO ieteikumi
  , kā arī relevantie zinātniskie, analītiskie un epidemioloģiskie dati
  .

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (96) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (96) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro.

| (28) | Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu
  un īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai ieviestu 10.a pantā minētās izmaiņas
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (96) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro. |
| --- | --- |

(28)

Lai šo direktīvu varētu pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai vai precizēt apdraudējumu un vietējās sadales risku novērtējumu vajadzībām veicamā monitoringa prasības, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu Komisijai jādeleģē tiesības grozīt šīs direktīvas I līdz IV pielikumu
  un īstenot pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai ieviestu 10.a pantā minētās izmaiņas
  . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. Turklāt Direktīvas 98/83/EK I pielikuma C daļas 10. piezīmē noteiktās pilnvaras noteikt radioaktīvu vielu monitoringa biežumu un monitoringa metodes ir novecojušas sakarā ar Padomes Direktīvas 2013/51/Euratom (96) pieņemšanu, tāpēc tās būtu jāsvītro. Direktīvas 98/83/EK III pielikuma A daļas otrajā daļā noteiktās direktīvas grozīšanas pilnvaras vairs nav vajadzīgas un būtu jāsvītro.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti. | 1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti
  , kas ir paredzēts visiem Savienībā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti.

1.   Šī direktīva attiecas uz dzeramā ūdens kvalitāti
  , kas ir paredzēts visiem Savienībā
  .

Grozījums Nr. 163, 189, 207 un 215

Grozījums Nr. 163, 189, 207 un 215

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no jebkādas nelabvēlīgas dzeramā ūdens kontaminācijas ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs. | 2.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no jebkādas nelabvēlīgas dzeramā ūdens kontaminācijas ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs
  , un nodrošināt vispārēju piekļuvi dzeramajam ūdenim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no jebkādas nelabvēlīgas dzeramā ūdens kontaminācijas ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs.

2.   Šīs direktīvas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību no jebkādas nelabvēlīgas dzeramā ūdens kontaminācijas ietekmes, nodrošinot, ka tas ir pilnvērtīgs un tīrs
  , un nodrošināt vispārēju piekļuvi dzeramajam ūdenim
  .

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | “dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām
  mājsaimnieciskām
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai 
  — avota ūdens gadījumā —
  pilda pudelēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

“dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām
  mājsaimnieciskām
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos, neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai 
  — avota ūdens gadījumā —
  pilda pudelēs;

mājsaimnieciskām

— avota ūdens gadījumā —

| 1. | “dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām
  pārtikas vai mājsaimniecības
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos,
  tostarp pārtikas uzņēmumos,
  neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai pilda pudelēs
  vai citos traukos
  ; |
| --- | --- |

1.

“dzeramais ūdens” ir viss ūdens dabiskajā stāvoklī vai pēc apstrādes, kas domāts dzeršanai, ēdiena gatavošanai, pārtikas sagatavošanai vai ražošanai vai citām
  pārtikas vai mājsaimniecības
  vajadzībām gan publiskos, gan privātos objektos,
  tostarp pārtikas uzņēmumos,
  neatkarīgi no tā izcelsmes un no tā, vai to piegādā pa sadales tīklu, piegādā ar autocisternām vai pilda pudelēs
  vai citos traukos
  ;

pārtikas vai mājsaimniecības

tostarp pārtikas uzņēmumos,

vai citos traukos

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | “vietējās sadales sistēmas” ir cauruļvadi, savienojumi un ietaises, kas ir ierīkoti starp publiskos un privātos objektos uzstādītiem ūdens krāniem, kurus parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tiem nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja statusā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

“vietējās sadales sistēmas” ir cauruļvadi, savienojumi un ietaises, kas ir ierīkoti starp publiskos un privātos objektos uzstādītiem ūdens krāniem, kurus parasti izmanto par dzeramā ūdens krāniem, un sadales tīklu, bet tikai tad, ja par tiem nav atbildīgs ūdens piegādātājs ūdens piegādātāja statusā saskaņā ar attiecīgajiem valsts tiesību aktiem;

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

(Neattiecas uz tekstu latviešu valodā.)

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | “ūdens piegādātājs” ir
  subjekts
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

“ūdens piegādātājs” ir
  subjekts
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens;

subjekts

3

| 3. | “ūdens piegādātājs” ir
  juridiska persona
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens; |
| --- | --- |

3.

“ūdens piegādātājs” ir
  juridiska persona
  , kas dienā vidēji piegādā vismaz 10 m3 dzeramā ūdens;

juridiska persona

3

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a | “ļoti mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā 50 m3 ūdens vai apkalpo mazāk kā 250 cilvēkus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a

3.a

“ļoti mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā 50 m3

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | 500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk
  nekā 5 000
   cilvēku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk
  nekā 5 000
   cilvēku;

3

nekā 5 000

| 4. | “mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā
  500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk
  kā 2 500
   cilvēku; |
| --- | --- |

4.

“mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā
  500 m3 ūdens vai apkalpo mazāk
  kā 2 500
   cilvēku;

“mazs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā mazāk kā

3

kā 2 500

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | “vidējs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3 ūdens vai apkalpo vismaz 2 500  cilvēku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

“vidējs ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz 500 m3

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | “liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  500
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  5 000
   cilvēku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

“liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  500
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  5 000
   cilvēku;

500

3

5 000

| 5. | “liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  5 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  25 000
   cilvēku; |
| --- | --- |

5.

“liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  5 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  25 000
   cilvēku;

5 000

3

25 000

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

2. pants – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. | “ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  5 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  50 000
   cilvēku; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.

“ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  5 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  50 000
   cilvēku;

5 000

3

50 000

| 6. | “ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  20 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  100 000
   cilvēku; |
| --- | --- |

6.

“ļoti liels ūdens piegādātājs” ir ūdens piegādātājs, kas dienā piegādā vismaz
  20 000
   m3 ūdens vai apkalpo vismaz
  100 000
   cilvēku;

20 000

3

100 000

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 7. punkts

2. pants – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | “prioritāri objekti” ir lieli objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli
  tiktu
  pakļauti daudzi
  lietotāji
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes, ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.

“prioritāri objekti” ir lieli objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli
  tiktu
  pakļauti daudzi
  lietotāji
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes, ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis;

tiktu

lietotāji

| 7. | “prioritāri objekti” ir lieli
  , bet ne mājsaimniecības
  objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli pakļauti daudzi
  cilvēki, jo īpaši neaizsargātas personas, un šādi objekti ir
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes
  , pansionāti, skolas, augstskolas un citas mācību iestādes, bērnu silītes un bērnudārzi, sporta, atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un izstāžu objekti
  , ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis; |
| --- | --- |

7.

“prioritāri objekti” ir lieli
  , bet ne mājsaimniecības
  objekti, kuros ar ūdeni saistītiem riskiem potenciāli pakļauti daudzi
  cilvēki, jo īpaši neaizsargātas personas, un šādi objekti ir
  , piem., slimnīcas, veselības aprūpes iestādes
  , pansionāti, skolas, augstskolas un citas mācību iestādes, bērnu silītes un bērnudārzi, sporta, atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un izstāžu objekti
  , ēkas, kurās var apmesties, brīvības atņemšanas iestādes un kempingi, un kurus identificē dalībvalstis;

, bet ne mājsaimniecības

cilvēki, jo īpaši neaizsargātas personas, un šādi objekti ir

, pansionāti, skolas, augstskolas un citas mācību iestādes, bērnu silītes un bērnudārzi, sporta, atpūtas, brīvā laika pavadīšanas un izstāžu objekti

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 8.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a | “pārtikas uzņēmums” ir pārtikas uzņēmums, kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a

8.a

“pārtikas uzņēmums” ir pārtikas uzņēmums, kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Uz ūdeni, ko izmanto pārtikas uzņēmumos cilvēka uzturam paredzētu produktu vai vielu ražošanai, apstrādei, uzglabāšanai vai tirgvedībai, attiecas tikai šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pants. Tomēr nevienu no šīs direktīvas pantiem nepiemēro, ja pārtikas uzņēmuma operators var kompetentajām valsts iestādēm pieņemamā veidā uzskatāmi apliecināt, ka ūdens, kuru tas izmanto, neietekmē uzņēmuma darbības rezultātā iegūtos produktus vai vielas higiēnas ziņā un ka attiecīgie produkti un vielas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004

   (1a)

  prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Uz ūdeni, ko izmanto pārtikas uzņēmumos cilvēka uzturam paredzētu produktu vai vielu ražošanai, apstrādei, uzglabāšanai vai tirgvedībai, attiecas tikai šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pants. Tomēr nevienu no šīs direktīvas pantiem nepiemēro, ja pārtikas uzņēmuma operators var kompetentajām valsts iestādēm pieņemamā veidā uzskatāmi apliecināt, ka ūdens, kuru tas izmanto, neietekmē uzņēmuma darbības rezultātā iegūtos produktus vai vielas higiēnas ziņā un ka attiecīgie produkti un vielas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 852/2004

   (1a)

  prasībām.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1.b punkts (jauns)

3. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Dzeramā ūdens ražotāju, kura ūdens pildīts pudelēs vai citos traukos, neuzskata par ūdens piegādātāju.




  Uz pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni šīs direktīvas noteikumi attiecas vien tiktāl, cik to izpildi nenodrošina ar citiem Savienības tiesību aktiem uzliktie pienākumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Dzeramā ūdens ražotāju, kura ūdens pildīts pudelēs vai citos traukos, neuzskata par ūdens piegādātāju.

Uz pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni šīs direktīvas noteikumi attiecas vien tiktāl, cik to izpildi nenodrošina ar citiem Savienības tiesību aktiem uzliktie pienākumi.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1.c punkts (jauns)

3. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c
     
  Uz jūras kuģiem, kas atsāļo ūdeni, pārvadā pasažierus un pilda ūdens piegādātāja funkciju, attiecas tikai šīs direktīvas 1. līdz 7. pants un 9. līdz 12. pants un tās pielikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c
     
  Uz jūras kuģiem, kas atsāļo ūdeni, pārvadā pasažierus un pilda ūdens piegādātāja funkciju, attiecas tikai šīs direktīvas 1. līdz 7. pants un 9. līdz 12. pants un tās pielikumi.

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas
  5.
  līdz 12. 
  panta prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas
  5.
  līdz 12. 
  panta prasībām.

5.

panta prasībām.

| c) | dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību
  prasībām, kuras noteiktas: |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis ir veikušas visus citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību
  prasībām, kuras noteiktas:

prasībām, kuras noteiktas:

| | i) | šīs direktīvas
  4.
  līdz 12. 
  pantā attiecībā uz dzeramā ūdens piegādi, kas tiešajiem patērētājiem nodrošināta no sadales tīkla vai ar autocisternām; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

šīs direktīvas
  4.
  līdz 12. 
  pantā attiecībā uz dzeramā ūdens piegādi, kas tiešajiem patērētājiem nodrošināta no sadales tīkla vai ar autocisternām;

4.

pantā attiecībā uz dzeramā ūdens piegādi, kas tiešajiem patērētājiem nodrošināta no sadales tīkla vai ar autocisternām;

| ii) | šīs direktīvas 4., 5. un 6. pantā un 11. panta 4. punktā attiecībā uz pārtikas uzņēmumā pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

ii)

ii)

šīs direktīvas 4., 5. un 6. pantā un 11. panta 4. punktā attiecībā uz pārtikas uzņēmumā pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni;

šīs direktīvas 4., 5. un 6. pantā un 11. panta 4. punktā attiecībā uz pārtikas uzņēmumā pudelēs vai citos traukos pildītu dzeramo ūdeni;

| iii) | šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pantā attiecībā uz dzeramo ūdeni, kas ražots un patērēts pārtikas uzņēmumā pārtikas ražošanai, apstrādei un izplatīšanai. |
| --- | --- |

iii)

iii)

šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pantā attiecībā uz dzeramo ūdeni, kas ražots un patērēts pārtikas uzņēmumā pārtikas ražošanai, apstrādei un izplatīšanai.

šīs direktīvas 4., 5., 6. un 11. pantā attiecībā uz dzeramo ūdeni, kas ražots un patērēts pārtikas uzņēmumā pārtikas ražošanai, apstrādei un izplatīšanai.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis gādā par to, lai
  pasākumi
  ,
  kas veikti
  ,
  piemērojot
  šo direktīvu, nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens pašreizējās kvalitātes pasliktināšanos vai piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai. | 2.   Dalībvalstis gādā par to, lai,
  veicot pasākumus
  ,
  ar ko piemēro
  šo direktīvu,
  būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un lai tie
  nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens pašreizējās kvalitātes pasliktināšanos vai piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis gādā par to, lai
  pasākumi
  ,
  kas veikti
  ,
  piemērojot
  šo direktīvu, nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens pašreizējās kvalitātes pasliktināšanos vai piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai.

2.   Dalībvalstis gādā par to, lai,
  veicot pasākumus
  ,
  ar ko piemēro
  šo direktīvu,
  būtu pilnībā ievērots piesardzības princips un lai tie
  nekādos apstākļos ne tieši, ne netieši nepieļautu dzeramā ūdens pašreizējās kvalitātes pasliktināšanos vai piesārņojuma palielināšanos ūdeņos, ko izmanto dzeramā ūdens ražošanai.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes novērtē ūdens noplūdes apjomu savas valsts teritorijā, novērtējot arī iespējamos uzlabojumus, ar ko varētu panākt ūdens noplūdes samazināšanos dzeramā ūdens sektorā. Šādu novērtējumu veic, ņemot vērā relevantus sabiedrības veselības, vides, tehniskos un ekonomiskos aspektus. Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim pieņem nacionālos mērķrādītājus noplūdes apjoma samazināšanai, kas ūdens piegādātājiem valsts teritorijā līdz 2030. gada 31. decembrim ir jāsasniedz. Dalībvalstis var piedāvāt noderīgus stimulus, lai panāktu, ka ūdens piegādātāji valsts teritorijā nacionālos mērķrādītājus sasniedz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes novērtē ūdens noplūdes apjomu savas valsts teritorijā, novērtējot arī iespējamos uzlabojumus, ar ko varētu panākt ūdens noplūdes samazināšanos dzeramā ūdens sektorā. Šādu novērtējumu veic, ņemot vērā relevantus sabiedrības veselības, vides, tehniskos un ekonomiskos aspektus. Dalībvalstis līdz 2022. gada 31. decembrim pieņem nacionālos mērķrādītājus noplūdes apjoma samazināšanai, kas ūdens piegādātājiem valsts teritorijā līdz 2030. gada 31. decembrim ir jāsasniedz. Dalībvalstis var piedāvāt noderīgus stimulus, lai panāktu, ka ūdens piegādātāji valsts teritorijā nacionālos mērķrādītājus sasniedz.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2.b punkts (jauns)

4. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ja kompetentā iestāde, kas atbildīga par dzeramā ūdens ražošanu un sadali, visu vai dažu ūdens ražošanas vai piegādes darbību pārvaldību deleģē ūdens piegādātājam, tad kompetentās iestādes un ūdens piegādātāja līgumā tiek konkrēti norādīts, kādi ir katras puses pienākumi saskaņā ar šo direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Ja kompetentā iestāde, kas atbildīga par dzeramā ūdens ražošanu un sadali, visu vai dažu ūdens ražošanas vai piegādes darbību pārvaldību deleģē ūdens piegādātājam, tad kompetentās iestādes un ūdens piegādātāja līgumā tiek konkrēti norādīts, kādi ir katras puses pienākumi saskaņā ar šo direktīvu.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim
  , un šīs vērtības nav mazāk stingras kā pielikumā noteiktās vērtības
  . | 1.   Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim
  , un šīs vērtības nav mazāk stingras kā pielikumā noteiktās vērtības
  .

1.   Dalībvalstis nosaka vērtības I pielikumā noteiktajiem parametriem, kas piemērojami dzeramajam ūdenim.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1.a punkts (jauns)

5. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Saskaņā ar 1. punktu noteiktās vērtības nav mazāk stingras kā I pielikuma A, B un Ba daļā noteiktās vērtības. Direktīvas I pielikuma Ba daļā minēto parametru vērtības nosaka tikai monitoringa vajadzībām un lai nodrošinātu 12. pantā noteikto prasību izpildi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Saskaņā ar 1. punktu noteiktās vērtības nav mazāk stingras kā I pielikuma A, B un Ba daļā noteiktās vērtības. Direktīvas I pielikuma Ba daļā minēto parametru vērtības nosaka tikai monitoringa vajadzībām un lai nodrošinātu 12. pantā noteikto prasību izpildi.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

5. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis veic visus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nepieļautu, ka apstrādes līdzekļi, materiāli un dezinficēšanas procedūras, ko dezinfekcijai izmanto ūdensapgādes sistēmās, nelabvēlīgi ietekmē dzeramā ūdens kvalitāti. Dzeramā ūdens kontaminācija šādu līdzekļu, materiālu un procedūru izmantošanas rezultātā ir samazināta līdz minimumam, tomēr nemazinot dezinfekcijas efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis veic visus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nepieļautu, ka apstrādes līdzekļi, materiāli un dezinficēšanas procedūras, ko dezinfekcijai izmanto ūdensapgādes sistēmās, nelabvēlīgi ietekmē dzeramā ūdens kvalitāti. Dzeramā ūdens kontaminācija šādu līdzekļu, materiālu un procedūru izmantošanas rezultātā ir samazināta līdz minimumam, tomēr nemazinot dezinfekcijas efektivitāti.

Dalībvalstis veic visus pasākumus, kuri vajadzīgi, lai nepieļautu, ka apstrādes līdzekļi, materiāli un dezinficēšanas procedūras, ko dezinfekcijai izmanto ūdensapgādes sistēmās, nelabvēlīgi ietekmē dzeramā ūdens kvalitāti. Dzeramā ūdens kontaminācija šādu līdzekļu, materiālu un procedūru izmantošanas rezultātā ir samazināta līdz minimumam, tomēr nemazinot dezinfekcijas efektivitāti.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – ievaddaļa

6. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Atbilstību I pielikuma A 
  un
  B daļā norādīto parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina: | Atbilstību I pielikuma A, B
  un C
   daļā norādīto parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atbilstību I pielikuma A 
  un
  B daļā norādīto parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina:

un

Atbilstību I pielikuma A, B
  un C
   daļā norādīto parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, nodrošina:

un C

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – c punkts

6. pants – 1. daļa – c punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ja ūdens
  ir avota ūdens
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ja ūdens
  ir avota ūdens
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs.

ir avota ūdens

| (c) | ja
  dzeramais
  ūdens
  tiek pildīts pudelēs vai citos traukos
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs
  vai citos traukos; |
| --- | --- |

(c)

ja
  dzeramais
  ūdens
  tiek pildīts pudelēs vai citos traukos
   — tajā vietā, kur ūdeni iepilda pudelēs
  vai citos traukos;

dzeramais

tiek pildīts pudelēs vai citos traukos

vai citos traukos;

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

6. pants – 1. daļa – ca punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ja tas ir ūdens, ko izmanto pārtikas uzņēmumā un ko piegādā ūdens piegādātājs — tajā vietā, kur ūdens tiek piegādāts pārtikas uzņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ja tas ir ūdens, ko izmanto pārtikas uzņēmumā un ko piegādā ūdens piegādātājs — tajā vietā, kur ūdens tiek piegādāts pārtikas uzņēmumam.

ja tas ir ūdens, ko izmanto pārtikas uzņēmumā un ko piegādā ūdens piegādātājs — tajā vietā, kur ūdens tiek piegādāts pārtikas uzņēmumam.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1.a daļa (jauna)

6. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Ja tas ir ūdens, uz kuru attiecas pirmās daļas a) punkts, tad uzskata, ka dalībvalstis savus pienākumus saskaņā ar šo pantu ir izpildījušas, ja var konstatēt, ka iemesls, kādēļ nav ievēroti 5. pantā noteiktie parametri, ir saistīts ar privātu sadales sistēmu vai tās uzturēšanu, bet prioritāro objektu gadījumā šis nosacījums nav spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Ja tas ir ūdens, uz kuru attiecas pirmās daļas a) punkts, tad uzskata, ka dalībvalstis savus pienākumus saskaņā ar šo pantu ir izpildījušas, ja var konstatēt, ka iemesls, kādēļ nav ievēroti 5. pantā noteiktie parametri, ir saistīts ar privātu sadales sistēmu vai tās uzturēšanu, bet prioritāro objektu gadījumā šis nosacījums nav spēkā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums saskaņā ar 8. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums saskaņā ar 8. pantu;

| (a) | dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  apdraudējumu novērtējums
  , ko veic dalībvalstis
  saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

(a)

dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  apdraudējumu novērtējums
  , ko veic dalībvalstis
  saskaņā ar 8. pantu;

vai ūdensobjektu daļu

, ko veic dalībvalstis

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

7. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ūdens piegādātāju veikts piegādes risku novērtējums
  nolūkā monitorēt
  piegādātā ūdens
  kvalitāti
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

ūdens piegādātāju veikts piegādes risku novērtējums
  nolūkā monitorēt
  piegādātā ūdens
  kvalitāti
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu;

nolūkā monitorēt

kvalitāti

| (b) | ūdens piegādātāju
  katrā ūdensapgādes sistēmā
  veikts piegādes risku novērtējums piegādātā ūdens
  kvalitātes aizsardzības un monitoringa nolūkā
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu; |
| --- | --- |

(b)

ūdens piegādātāju
  katrā ūdensapgādes sistēmā
  veikts piegādes risku novērtējums piegādātā ūdens
  kvalitātes aizsardzības un monitoringa nolūkā
  saskaņā ar 9. pantu un II pielikuma C daļu;

katrā ūdensapgādes sistēmā

kvalitātes aizsardzības un monitoringa nolūkā

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1.a punkts (jauns)

7. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis var pielāgot riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud šīs direktīvas mērķi attiecībā uz dzeramā ūdens kvalitāti un patērētāju veselību, un darīt to tad, ja ir īpašas grūtības ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, attālums līdz ūdens piegādes zonai vai iespējas tai piekļūt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis var pielāgot riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu, tomēr nepieļaujot, ka tas apdraud šīs direktīvas mērķi attiecībā uz dzeramā ūdens kvalitāti un patērētāju veselību, un darīt to tad, ja ir īpašas grūtības ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, attālums līdz ūdens piegādes zonai vai iespējas tai piekļūt.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 1.b punkts (jauns)

7. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Dalībvalstis nodrošina pienākumu skaidru un atbilstošu sadalījumu starp ieinteresētajām personām — kā dalībvalstis tās ir definējušas, — saistībā ar riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu attiecībā uz ūdensobjektiem, kurus izmanto dzeramā ūdens ieguvei, un attiecībā uz vietējās sadales sistēmām. Attiecīgie pienākumi ir sadalīti, ievērojot dalībvalstu valsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Dalībvalstis nodrošina pienākumu skaidru un atbilstošu sadalījumu starp ieinteresētajām personām — kā dalībvalstis tās ir definējušas, — saistībā ar riska izvērtēšanā balstītās pieejas īstenošanu attiecībā uz ūdensobjektiem, kurus izmanto dzeramā ūdens ieguvei, un attiecībā uz vietējās sadales sistēmām. Attiecīgie pienākumi ir sadalīti, ievērojot dalībvalstu valsts iestāžu sistēmu un tiesisko regulējumu.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Apdraudējumu novērtējumus sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. | 2.   Apdraudējumu novērtējumus sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados
  , ņemot vērā Direktīvas 2000/60/EK 7. pantā dalībvalstīm noteikto prasību identificēt ūdensobjektus,
  un
  tos
  vajadzības gadījumā atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Apdraudējumu novērtējumus sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina.

2.   Apdraudējumu novērtējumus sagatavo līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados
  , ņemot vērā Direktīvas 2000/60/EK 7. pantā dalībvalstīm noteikto prasību identificēt ūdensobjektus,
  un
  tos
  vajadzības gadījumā atjaunina.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3. punkts

7. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Piegādes risku novērtējumus
  ļoti lielie ūdens piegādātāji un lielie
  ūdens piegādātāji sagatavo
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] un mazie ūdens piegādātāji
  līdz [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos regulāri pārskata ne retāk kā reizi 6 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. | 3.   Piegādes risku novērtējumus ūdens piegādātāji sagatavo līdz [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos regulāri pārskata ne retāk kā reizi 6 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Piegādes risku novērtējumus
  ļoti lielie ūdens piegādātāji un lielie
  ūdens piegādātāji sagatavo
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa] un mazie ūdens piegādātāji
  līdz [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos regulāri pārskata ne retāk kā reizi 6 gados un vajadzības gadījumā atjaunina.

3.   Piegādes risku novērtējumus ūdens piegādātāji sagatavo līdz [6 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos regulāri pārskata ne retāk kā reizi 6 gados un vajadzības gadījumā atjaunina.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 3.a punkts (jauns)

7. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ievērojot šīs direktīvas 8. un 9. pantu, dalībvalstis veic vajadzīgos korektīvos pasākumus saskaņā ar pasākumu programmām un upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, uz ko ir norādīts attiecīgi Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Ievērojot šīs direktīvas 8. un 9. pantu, dalībvalstis veic vajadzīgos korektīvos pasākumus saskaņā ar pasākumu programmām un upju baseinu apsaimniekošanas plāniem, uz ko ir norādīts attiecīgi Direktīvas 2000/60/EK 11. un 13. pantā.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Vietējās sadales risku novērtējumu
  sagatavo
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. | 4.   Vietējās sadales risku novērtējumu
  10. panta 1. punktā minētajos objektos veic
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Vietējās sadales risku novērtējumu
  sagatavo
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina.

4.   Vietējās sadales risku novērtējumu
  10. panta 1. punktā minētajos objektos veic
  līdz [3 gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa]. Tos pārskata reizi 3 gados un vajadzības gadījumā atjaunina.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – virsraksts

8. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums | Dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums
  , monitorings un pārvaldība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums

Dzeramā ūdens ieguvei izmantoto ūdensobjektu apdraudējumu novērtējums
  , monitorings un pārvaldība

, monitorings un pārvaldība

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot
  Direktīvas
   2000/60/EK
  6
  .
  un 7
  . pantu, dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots apdraudējumu novērtējums par dzeramā ūdens ieguvei izmantotiem ūdensobjektiem, no kā dienā vidēji iegūst vairāk nekā 10 m3 ūdens. Apdraudējumu novērtējumā iekļauj šādus elementus: | 1.   Neskarot
  Direktīvu
   2000/60/EK
  , jo īpaši tās 4
  .
  līdz 8
  . pantu, dalībvalstis
  sadarbībā ar savām kompetentajām ūdensapgādes iestādēm
  nodrošina, ka tiek sagatavots apdraudējumu novērtējums par dzeramā ūdens ieguvei izmantotiem ūdensobjektiem, no kā dienā vidēji iegūst vairāk nekā 10 m3 ūdens. Apdraudējumu novērtējumā iekļauj šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot
  Direktīvas
   2000/60/EK
  6
  .
  un 7
  . pantu, dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots apdraudējumu novērtējums par dzeramā ūdens ieguvei izmantotiem ūdensobjektiem, no kā dienā vidēji iegūst vairāk nekā 10 m3 ūdens. Apdraudējumu novērtējumā iekļauj šādus elementus:

1.   Neskarot
  Direktīvu
   2000/60/EK
  , jo īpaši tās 4
  .
  līdz 8
  . pantu, dalībvalstis
  sadarbībā ar savām kompetentajām ūdensapgādes iestādēm
  nodrošina, ka tiek sagatavots apdraudējumu novērtējums par dzeramā ūdens ieguvei izmantotiem ūdensobjektiem, no kā dienā vidēji iegūst vairāk nekā 10 m3 ūdens. Apdraudējumu novērtējumā iekļauj šādus elementus:

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

8. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos;

| (a) | visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos
  vai ūdensobjektu daļās. Tā kā šie varētu būt sensitīvi dati, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati ir aizsargāti un paziņoti tikai attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

(a)

visu to ūdens ieguves punktu identificēšana un ģeoreferencēšana, kas atrodas apdraudējumu novērtējuma aptvertajos ūdensobjektos
  vai ūdensobjektu daļās. Tā kā šie varētu būt sensitīvi dati, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati ir aizsargāti un paziņoti tikai attiecīgajām iestādēm;

vai ūdensobjektu daļās. Tā kā šie varētu būt sensitīvi dati, jo īpaši sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā, dalībvalstis nodrošina, ka šādi dati ir aizsargāti un paziņoti tikai attiecīgajām iestādēm;

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

8. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu
  , un minētās direktīvas 6. pantā minēto aizsargāto apgabalu kartēšana
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu
  , un minētās direktīvas 6. pantā minēto aizsargāto apgabalu kartēšana
  ;

, un minētās direktīvas 6. pantā minēto aizsargāto apgabalu kartēšana

| (b) | aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(b)

aizsargjoslu kartēšana, ja šādas joslas izveidotas ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punktu;

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

8. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus. Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus. Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem;

| (c) | to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus.
  Šādas izpētes un piesārņojuma avotu identificēšanas līdzekļi tiek regulāri atjaunināti, lai varētu konstatēt jaunas vielas, kas saistītas ar mikroplastmasu, jo īpaši PFAS.
  Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem; |
| --- | --- |

(c)

to apdraudējumu un iespējamo piesārņojuma avotu identificēšana, kuri varētu ietekmēt apdraudējumu novērtējuma aptvertos ūdensobjektus.
  Šādas izpētes un piesārņojuma avotu identificēšanas līdzekļi tiek regulāri atjaunināti, lai varētu konstatēt jaunas vielas, kas saistītas ar mikroplastmasu, jo īpaši PFAS.
  Dalībvalstis tam var izmantot saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu sagatavoto cilvēka darbības ietekmes pārskatu un saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu savākto informāciju par būtiskiem noslogojumiem;

Šādas izpētes un piesārņojuma avotu identificēšanas līdzekļi tiek regulāri atjaunināti, lai varētu konstatēt jaunas vielas, kas saistītas ar mikroplastmasu, jo īpaši PFAS.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – ievaddaļa

8. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu regulārs monitorings attiecībā uz relevantiem piesārņotājiem no šādiem sarakstiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu regulārs monitorings attiecībā uz relevantiem piesārņotājiem no šādiem sarakstiem:

| (d) | apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  regulārs monitorings attiecībā uz
  ūdensapgādei
  relevantiem piesārņotājiem
  , kurus izvēlas
  no šādiem sarakstiem: |
| --- | --- |

(d)

apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu
  vai ūdensobjektu daļu
  regulārs monitorings attiecībā uz
  ūdensapgādei
  relevantiem piesārņotājiem
  , kurus izvēlas
  no šādiem sarakstiem:

vai ūdensobjektu daļu

ūdensapgādei

, kurus izvēlas

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iv punkts

8. pants – 1. punkts – d apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa, vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa, vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu.

| iv) | I pielikuma Ca daļā tikai monitoringa vajadzībām noteiktie parametri vai
  citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa 
  — ja vien ir pieņemta metodika mikroplastmasas mērījumiem, kā norādīts 11. panta 5.b punktā —
  , vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu. |
| --- | --- |

iv)

I pielikuma Ca daļā tikai monitoringa vajadzībām noteiktie parametri vai
  citi relevanti piesārņotāji, piem., mikroplastmasa 
  — ja vien ir pieņemta metodika mikroplastmasas mērījumiem, kā norādīts 11. panta 5.b punktā —
  , vai upju baseiniem specifiski piesārņotāji, ko dalībvalstis noteikušas, balstoties uz cilvēka darbības ietekmes pārskatu, kurš sagatavots saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu, un informāciju par būtiskiem noslogojumiem, kura savākta saskaņā ar minētās direktīvas II pielikuma 1.4. punktu.

I pielikuma Ca daļā tikai monitoringa vajadzībām noteiktie parametri vai

— ja vien ir pieņemta metodika mikroplastmasas mērījumiem, kā norādīts 11. panta 5.b punktā —

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ļoti mazus ūdens piegādātājus var atbrīvot no šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem, kas norādīti minētajos apakšpunktos. Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde ne retāk kā reizi trijos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ļoti mazus ūdens piegādātājus var atbrīvot no šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem, kas norādīti minētajos apakšpunktos. Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde ne retāk kā reizi trijos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina.

Ļoti mazus ūdens piegādātājus var atbrīvot no šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem, kas norādīti minētajos apakšpunktos. Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde ne retāk kā reizi trijos gados pārskata un vajadzības gadījumā atjaunina.

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – 3. daļa

8. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis
  regulārā monitoringa vajadzībām var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu. | Regulārā monitoringa vajadzībām
  un arī lai ar jauniem izpētes līdzekļiem konstatētu jaunas kaitīgās vielas, dalībvalstis
  var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu
  un ar tiem nodrošināto izpētes spēju
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis
  regulārā monitoringa vajadzībām var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu.

Dalībvalstis

Regulārā monitoringa vajadzībām
  un arī lai ar jauniem izpētes līdzekļiem konstatētu jaunas kaitīgās vielas, dalībvalstis
  var izmantot saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem veikto monitoringu
  un ar tiem nodrošināto izpētes spēju
  .

un arī lai ar jauniem izpētes līdzekļiem konstatētu jaunas kaitīgās vielas, dalībvalstis

un ar tiem nodrošināto izpētes spēju

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Dalībvalstis ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējumā ietverto ūdensobjektu, informē par rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu veiktajā monitoringā, un, pamatojoties uz šiem monitoringa rezultātiem, var: | svītrots |
| (a) | prasīt, lai ūdens piegādātāji noteiktus parametrus monitorētu papildus vai veiktu attiecīgu apstrādi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.
     
  Dalībvalstis ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējumā ietverto ūdensobjektu, informē par rezultātiem, kas iegūti saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu veiktajā monitoringā, un, pamatojoties uz šiem monitoringa rezultātiem, var:

svītrots

svītrots

(a)

(a)

prasīt, lai ūdens piegādātāji noteiktus parametrus monitorētu papildus vai veiktu attiecīgu apstrādi;

prasīt, lai ūdens piegādātāji noteiktus parametrus monitorētu papildus vai veiktu attiecīgu apstrādi;

| (b) | atļaut ūdens piegādātājiem samazināt dažu parametru monitoringa biežumu bez piegādes risku novērtējuma sagatavošanas, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja vien nav tā, ka kāds saprātīgi paredzams faktors varbūtīgi varētu izraisīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(b)

(b)

atļaut ūdens piegādātājiem samazināt dažu parametru monitoringa biežumu bez piegādes risku novērtējuma sagatavošanas, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja vien nav tā, ka kāds saprātīgi paredzams faktors varbūtīgi varētu izraisīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos.

atļaut ūdens piegādātājiem samazināt dažu parametru monitoringa biežumu bez piegādes risku novērtējuma sagatavošanas, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja vien nav tā, ka kāds saprātīgi paredzams faktors varbūtīgi varētu izraisīt ūdens kvalitātes pasliktināšanos.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Gadījumos, kad ūdens piegādātājam atļauj samazināt monitoringa biežumu, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis turpina apdraudējumu novērtējumā ietvertajā ūdensobjektā šos parametrus regulāri monitorēt. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Gadījumos, kad ūdens piegādātājam atļauj samazināt monitoringa biežumu, kā minēts 2. punkta b) apakšpunktā, dalībvalstis turpina apdraudējumu novērtējumā ietvertajā ūdensobjektā šos parametrus regulāri monitorēt.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar 1. un 2. punktu un Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām ieinteresētajām personām veic šādus pasākumus
  vai nodrošina, ka šos pasākumus veic ūdens piegādātāji
  : | Pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar 1. un 2. punktu un Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām ieinteresētajām personām veic šādus pasākumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar 1. un 2. punktu un Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām ieinteresētajām personām veic šādus pasākumus
  vai nodrošina, ka šos pasākumus veic ūdens piegādātāji
  :

vai nodrošina, ka šos pasākumus veic ūdens piegādātāji

Pamatojoties uz informāciju, kas savākta saskaņā ar 1. un 2. punktu un Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām ieinteresētajām personām veic šādus pasākumus:

Grozījums Nr. 178

Grozījums Nr. 178

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | profilaktiski pasākumi vajadzīgā attīrīšanas līmeņa pazemināšanai un ūdens kvalitātes aizsardzībai, arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie pasākumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

(a)

profilaktiski pasākumi vajadzīgā attīrīšanas līmeņa pazemināšanai un ūdens kvalitātes aizsardzībai, arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie pasākumi;

profilaktiski pasākumi vajadzīgā attīrīšanas līmeņa pazemināšanai un ūdens kvalitātes aizsardzībai, arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētie pasākumi;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | ir nodrošināts, ka piesārņojošu darbību veicēji sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām īsteno profilaktiskus pasākumus, kuri dod iespēju pazemināt vajadzīgo attīrīšanas līmeni vai attīrīšanu neveikt un ļauj aizsargāt ūdens kvalitāti, cita starpā arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos pasākumus un papildu pasākumus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

ir nodrošināts, ka piesārņojošu darbību veicēji sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām īsteno profilaktiskus pasākumus, kuri dod iespēju pazemināt vajadzīgo attīrīšanas līmeni vai attīrīšanu neveikt un ļauj aizsargāt ūdens kvalitāti, cita starpā arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos pasākumus un papildu pasākumus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu;

ir nodrošināts, ka piesārņojošu darbību veicēji sadarbībā ar ūdens piegādātājiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām īsteno profilaktiskus pasākumus, kuri dod iespēju pazemināt vajadzīgo attīrīšanas līmeni vai attīrīšanu neveikt un ļauj aizsargāt ūdens kvalitāti, cita starpā arī Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētos pasākumus un papildu pasākumus, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā ar šā panta 1. punkta d) apakšpunktu;

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā 1. punkta d) apakšpunktu, piesārņojuma
  avota konstatēšanai un novēršanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā 1. punkta d) apakšpunktu, piesārņojuma
  avota konstatēšanai un novēršanai.

avota konstatēšanai un novēršanai.

| (b) | pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā
  ar
  1. punkta d) apakšpunktu,
  lai konstatētu un novērstu
  piesārņojuma
  avotu un lai neveiktu papildu attīrīšanu, ja profilaktiskie pasākumi netiek uzskatīti par perspektīviem vai ar tiem pietiekami efektīvi un laikus nevar novērst piesārņojuma avotu; |
| --- | --- |

(b)

pretpiesārņojuma pasākumi, kas tiek uzskatīti par vajadzīgiem, balstoties uz monitoringu, kurš veikts saskaņā
  ar
  1. punkta d) apakšpunktu,
  lai konstatētu un novērstu
  piesārņojuma
  avotu un lai neveiktu papildu attīrīšanu, ja profilaktiskie pasākumi netiek uzskatīti par perspektīviem vai ar tiem pietiekami efektīvi un laikus nevar novērst piesārņojuma avotu;

ar

lai konstatētu un novērstu

avotu un lai neveiktu papildu attīrīšanu, ja profilaktiskie pasākumi netiek uzskatīti par perspektīviem vai ar tiem pietiekami efektīvi un laikus nevar novērst piesārņojuma avotu;

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

8. pants – 5. punkts – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | ja tiek uzskatīts, ka ar aa) un b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepietiek, lai nodrošinātu atbilstošu cilvēka veselības aizsardzību, ūdens piegādātājiem prasa ieguves vai attīrīšanas punktā veikt atsevišķu parametru papildu monitoringu gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nepieļautu veselības apdraudējumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

ja tiek uzskatīts, ka ar aa) un b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepietiek, lai nodrošinātu atbilstošu cilvēka veselības aizsardzību, ūdens piegādātājiem prasa ieguves vai attīrīšanas punktā veikt atsevišķu parametru papildu monitoringu gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nepieļautu veselības apdraudējumu.

ja tiek uzskatīts, ka ar aa) un b) apakšpunktā minētajiem pasākumiem nepietiek, lai nodrošinātu atbilstošu cilvēka veselības aizsardzību, ūdens piegādātājiem prasa ieguves vai attīrīšanas punktā veikt atsevišķu parametru papildu monitoringu gadījumos, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nepieļautu veselības apdraudējumu.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 5.a punkts (jauns)

8. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu vai ūdensobjekta daļas, dalībvalstis informē par monitoringa rezultātiem, kurš veikts saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, un, balstoties uz šiem monitoringa rezultātiem un informāciju, kas apkopota saskaņā ar 1. un 2. punktu un savākta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis var: |
| | (a) | atļaut ūdens piegādātājiem retāk veikt atsevišķu parametru monitoringu vai veikt monitoringu mazākam parametru skaitam, neprasot piegādātājiem sagatavot piegādes risku novērtējumu, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja neviens no loģiski paredzamiem faktoriem nevarētu kļūt par ūdens kvalitātes pasliktināšanās iemeslu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Ūdens piegādātājus, kas izmanto apdraudējumu novērtējuma aptverto ūdensobjektu vai ūdensobjekta daļas, dalībvalstis informē par monitoringa rezultātiem, kurš veikts saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, un, balstoties uz šiem monitoringa rezultātiem un informāciju, kas apkopota saskaņā ar 1. un 2. punktu un savākta saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, dalībvalstis var:

(a)

(a)

atļaut ūdens piegādātājiem retāk veikt atsevišķu parametru monitoringu vai veikt monitoringu mazākam parametru skaitam, neprasot piegādātājiem sagatavot piegādes risku novērtējumu, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja neviens no loģiski paredzamiem faktoriem nevarētu kļūt par ūdens kvalitātes pasliktināšanās iemeslu;

atļaut ūdens piegādātājiem retāk veikt atsevišķu parametru monitoringu vai veikt monitoringu mazākam parametru skaitam, neprasot piegādātājiem sagatavot piegādes risku novērtējumu, ja vien tie nav pamatparametri II pielikuma B daļas 1. punkta nozīmē un ja neviens no loģiski paredzamiem faktoriem nevarētu kļūt par ūdens kvalitātes pasliktināšanās iemeslu;

| (b) | ja ūdens piegādātājam ir ļauts monitoringu veikt retāk, kā norādīts a) apakšpunktā — turpināt attiecīgo parametru regulāru monitoringu apdraudējumu novērtējuma aptvertajā ūdensobjektā. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ja ūdens piegādātājam ir ļauts monitoringu veikt retāk, kā norādīts a) apakšpunktā — turpināt attiecīgo parametru regulāru monitoringu apdraudējumu novērtējuma aptvertajā ūdensobjektā.

ja ūdens piegādātājam ir ļauts monitoringu veikt retāk, kā norādīts a) apakšpunktā — turpināt attiecīgo parametru regulāru monitoringu apdraudējumu novērtējuma aptvertajā ūdensobjektā.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Piegādes risku novērtējums | Piegādes risku novērtējums
  , monitorings un pārvaldība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Piegādes risku novērtējums

Piegādes risku novērtējums
  , monitorings un pārvaldība

, monitorings un pārvaldība

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji veic piegādes risku novērtējumu,
  paredzot
  iespēju koriģēt jebkura tāda I pielikuma A 
  un
  B daļas parametra monitoringa biežumu, kurš nav pamatparametrs saskaņā ar II pielikuma B daļu, atkarībā no tā konstatēšanas neapstrādātajā ūdenī. | Dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji veic piegādes risku novērtējumu
  saskaņā ar II pielikuma C daļu
  ,
  un tās paredz
  iespēju koriģēt jebkura tāda I pielikuma A, B
  un Ba
   daļas parametra monitoringa biežumu, kurš nav pamatparametrs saskaņā ar II pielikuma B daļu, atkarībā no tā konstatēšanas neapstrādātajā ūdenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji veic piegādes risku novērtējumu,
  paredzot
  iespēju koriģēt jebkura tāda I pielikuma A 
  un
  B daļas parametra monitoringa biežumu, kurš nav pamatparametrs saskaņā ar II pielikuma B daļu, atkarībā no tā konstatēšanas neapstrādātajā ūdenī.

paredzot

un

Dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji veic piegādes risku novērtējumu
  saskaņā ar II pielikuma C daļu
  ,
  un tās paredz
  iespēju koriģēt jebkura tāda I pielikuma A, B
  un Ba
   daļas parametra monitoringa biežumu, kurš nav pamatparametrs saskaņā ar II pielikuma B daļu, atkarībā no tā konstatēšanas neapstrādātajā ūdenī.

saskaņā ar II pielikuma C daļu

un tās paredz

un Ba

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 2. daļa

9. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz minētajiem parametriem dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji var atkāpties no II pielikuma B daļā noteiktajiem paraugošanas biežumiem, kā specificēts II pielikuma C daļā. | Attiecībā uz minētajiem parametriem dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji var atkāpties no II pielikuma B daļā noteiktajiem paraugošanas biežumiem, kā specificēts II pielikuma C daļā
  un atkarībā no tā, vai minētie parametri ir konstatēti neapstrādātā ūdenī un kādas ir attīrīšanas iekārtas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz minētajiem parametriem dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji var atkāpties no II pielikuma B daļā noteiktajiem paraugošanas biežumiem, kā specificēts II pielikuma C daļā.

Attiecībā uz minētajiem parametriem dalībvalstis nodrošina, ka ūdens piegādātāji var atkāpties no II pielikuma B daļā noteiktajiem paraugošanas biežumiem, kā specificēts II pielikuma C daļā
  un atkarībā no tā, vai minētie parametri ir konstatēti neapstrādātā ūdenī un kādas ir attīrīšanas iekārtas
  .

un atkarībā no tā, vai minētie parametri ir konstatēti neapstrādātā ūdenī un kādas ir attīrīšanas iekārtas

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 3. daļa

9. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā sakarā ūdens
  piegādātājiem nosaka pienākumu ņemt
  vērā saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu sagatavotā apdraudējumu novērtējuma un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 1. punktu un 8. pantu veiktā monitoringa rezultātus. | Šajā sakarā ūdens
  piegādātāji ņem
  vērā saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu sagatavotā apdraudējumu novērtējuma un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 1. punktu un 8. pantu veiktā monitoringa rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā sakarā ūdens
  piegādātājiem nosaka pienākumu ņemt
  vērā saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu sagatavotā apdraudējumu novērtējuma un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 1. punktu un 8. pantu veiktā monitoringa rezultātus.

piegādātājiem nosaka pienākumu ņemt

Šajā sakarā ūdens
  piegādātāji ņem
  vērā saskaņā ar šīs direktīvas 8. pantu sagatavotā apdraudējumu novērtējuma un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 1. punktu un 8. pantu veiktā monitoringa rezultātus.

piegādātāji ņem

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9 pants – 1.a punkts (jauns)

9 pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Ļoti mazus ūdens piegādātājus dalībvalstis var atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem un uzskata, ka šāda atbrīvojuma rezultātā nav apdraudēta cilvēka veselība, turklāt neskarot pienākumu izpildi, kas iestādei jāpilda saskaņā ar 4. pantu.




  Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde pārskata reizi trijos gados vai tad, ja ūdensguves baseinā ir konstatēts jauns piesārņojuma apdraudējums, un vajadzības gadījumā atbrīvojumu atjaunina. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Ļoti mazus ūdens piegādātājus dalībvalstis var atbrīvot no 1. punktā minēto prasību izpildes, ja kompetentā iestāde jau ir dokumentējusi jaunāko informāciju par relevantiem parametriem un uzskata, ka šāda atbrīvojuma rezultātā nav apdraudēta cilvēka veselība, turklāt neskarot pienākumu izpildi, kas iestādei jāpilda saskaņā ar 4. pantu.

Šādu atbrīvojumu kompetentā iestāde pārskata reizi trijos gados vai tad, ja ūdensguves baseinā ir konstatēts jauns piesārņojuma apdraudējums, un vajadzības gadījumā atbrīvojumu atjaunina.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Piegādes risku
  novērtējumus apstiprina kompetentās iestādes
  . | 2.   
  Par
  piegādes risku
  novērtējumiem ir atbildīgi ūdens piegādātāji, un tie nodrošina, ka ir izpildītas šīs direktīvas prasības
  .
  Tādēļ ūdens piegādātāji var lūgt kompetento iestāžu palīdzību. |
| | Dalībvalstis var pieprasīt, lai kompetentās iestādes apstiprinātu ūdens piegādātāju sagatavotos piegādes risku novērtējumus vai lai tās veiktu šādas novērtēšanas monitoringu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Piegādes risku
  novērtējumus apstiprina kompetentās iestādes
  .

2.   
  Par
  piegādes risku
  novērtējumiem ir atbildīgi ūdens piegādātāji, un tie nodrošina, ka ir izpildītas šīs direktīvas prasības
  .
  Tādēļ ūdens piegādātāji var lūgt kompetento iestāžu palīdzību.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai kompetentās iestādes apstiprinātu ūdens piegādātāju sagatavotos piegādes risku novērtējumus vai lai tās veiktu šādas novērtēšanas monitoringu.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai kompetentās iestādes apstiprinātu ūdens piegādātāju sagatavotos piegādes risku novērtējumus vai lai tās veiktu šādas novērtēšanas monitoringu.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 2.a punkts (jauns)

9. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pamatojoties uz rezultātiem, kuri iegūti, veicot piegādes risku novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai ūdens piegādātāji sagatavotu ūdens drošības plānu, kas atbilst konstatētajiem riskiem un ir samērīgs ar ūdens piegādātāja lielumu. Šādā ūdens drošības plānā varētu pievērsties, piemēram, to materiālu izmantošanai, kuri nonāk saskarē ar ūdeni, ūdens attīrīšanas līdzekļiem, iespējamiem riskiem, ko rada ūdens noplūde no cauruļvadiem, vai pasākumiem, ar kuriem reaģēt uz patlaban vai nākotnē aktuālu problemātisku situāciju, piemēram, klimata pārmaiņām, un dalībvalstis attiecīgo plānu izstrādā sīkāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Pamatojoties uz rezultātiem, kuri iegūti, veicot piegādes risku novērtējumu saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, lai ūdens piegādātāji sagatavotu ūdens drošības plānu, kas atbilst konstatētajiem riskiem un ir samērīgs ar ūdens piegādātāja lielumu. Šādā ūdens drošības plānā varētu pievērsties, piemēram, to materiālu izmantošanai, kuri nonāk saskarē ar ūdeni, ūdens attīrīšanas līdzekļiem, iespējamiem riskiem, ko rada ūdens noplūde no cauruļvadiem, vai pasākumiem, ar kuriem reaģēt uz patlaban vai nākotnē aktuālu problemātisku situāciju, piemēram, klimata pārmaiņām, un dalībvalstis attiecīgo plānu izstrādā sīkāk.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – virsraksts

10. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vietējās sadales risku novērtējums | Vietējās sadales risku novērtējums
  , monitorings un pārvaldība |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vietējās sadales risku novērtējums

Vietējās sadales risku novērtējums
  , monitorings un pārvaldība

, monitorings un pārvaldība

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – ievaddaļa

10. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots vietējās sadales risku novērtējums
  , kas
  ietver šādus elementus: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots vietējās sadales risku novērtējums
  prioritārajos objektos un ka tas
  ietver šādus elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots vietējās sadales risku novērtējums
  , kas
  ietver šādus elementus:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek sagatavots vietējās sadales risku novērtējums
  prioritārajos objektos un ka tas
  ietver šādus elementus:

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

10. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu
  , it sevišķi tad, ja ūdeni sabiedrībai piegādā prioritāros objektos
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu
  , it sevišķi tad, ja ūdeni sabiedrībai piegādā prioritāros objektos
  ;

, it sevišķi tad, ja ūdeni sabiedrībai piegādā prioritāros objektos

| (a) | ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu; |
| --- | --- |

(a)

ar vietējās sadales sistēmām un ar tām saistītajiem izstrādājumiem un materiāliem saistīto potenciālo risku novērtējums un novērtējums, vai tie varētu ietekmēt ūdens kvalitāti punktā, kur to padod pa krānu, kuru parasti izmanto par dzeramā ūdens krānu;

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – 1. daļa

10. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings objektos, kuros
  potenciālās briesmas cilvēka veselībai uzskata par vislielākajām. Relevantos monitoringa parametrus un objektus izvēlas, balstoties uz novērtējumu
  , kas
  sagatavots
  saskaņā ar a) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings objektos, kuros
  potenciālās briesmas cilvēka veselībai uzskata par vislielākajām. Relevantos monitoringa parametrus un objektus izvēlas, balstoties uz novērtējumu
  , kas
  sagatavots
  saskaņā ar a) apakšpunktu.

potenciālās briesmas cilvēka veselībai uzskata par vislielākajām. Relevantos monitoringa parametrus un objektus izvēlas, balstoties uz novērtējumu

sagatavots

| (b) | regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings
  prioritārajos
  objektos, kuros
  novērtēšanas procesā
  , kas
  īstenots
  saskaņā ar a) apakšpunktu
  , ir konstatēts specifisks ūdens kvalitātes apdraudējums
  . |
| --- | --- |

(b)

regulārs I pielikuma C daļā uzskaitīto parametru monitorings
  prioritārajos
  objektos, kuros
  novērtēšanas procesā
  , kas
  īstenots
  saskaņā ar a) apakšpunktu
  , ir konstatēts specifisks ūdens kvalitātes apdraudējums
  .

prioritārajos

novērtēšanas procesā

īstenots

, ir konstatēts specifisks ūdens kvalitātes apdraudējums

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

10. pants – 1. punkts – b apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz
  pirmajā daļā minēto
  regulāro monitoringu dalībvalstis var izveidot monitoringa stratēģiju,
  kurā īpaša uzmanība veltīta prioritāriem objektiem
  ; | Attiecībā uz regulāro monitoringu dalībvalstis
  nodrošina piekļuvi iekārtām prioritārajos objektos paraugu ņemšanas vajadzībām un
  var izveidot monitoringa stratēģiju,
  jo īpaši attiecībā uz Legionella pneumophila baktēriju
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz
  pirmajā daļā minēto
  regulāro monitoringu dalībvalstis var izveidot monitoringa stratēģiju,
  kurā īpaša uzmanība veltīta prioritāriem objektiem
  ;

pirmajā daļā minēto

kurā īpaša uzmanība veltīta prioritāriem objektiem

Attiecībā uz regulāro monitoringu dalībvalstis
  nodrošina piekļuvi iekārtām prioritārajos objektos paraugu ņemšanas vajadzībām un
  var izveidot monitoringa stratēģiju,
  jo īpaši attiecībā uz Legionella pneumophila baktēriju
  ;

nodrošina piekļuvi iekārtām prioritārajos objektos paraugu ņemšanas vajadzībām un

jo īpaši attiecībā uz Legionella pneumophila baktēriju

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

10. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst
  raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst
  raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām.

raksturlielumiem, kas saistīti ar Regulas (ES) Nr. 305/2011 I pielikuma 3. punkta e) apakšpunktā noteiktajām būvdarbu pamatprasībām.

| (c) | verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu
  un materiālu
  ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst
  cilvēka veselības aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

(c)

verifikācija, vai saskarē ar dzeramo ūdeni esošo būvizstrādājumu
  un materiālu
  ekspluatācijas īpašības pietiekamā mērā atbilst
  cilvēka veselības aizsardzības prasībām;

un materiālu

cilvēka veselības aizsardzības prasībām;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

10. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | tiek pārbaudīts, vai ir izmantoti materiāli, kas drīkst nonākt saskarē ar dzeramo ūdeni, un vai ir izpildītas 11. pantā noteiktās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

tiek pārbaudīts, vai ir izmantoti materiāli, kas drīkst nonākt saskarē ar dzeramo ūdeni, un vai ir izpildītas 11. pantā noteiktās prasības.

tiek pārbaudīts, vai ir izmantoti materiāli, kas drīkst nonākt saskarē ar dzeramo ūdeni, un vai ir izpildītas 11. pantā noteiktās prasības.

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja dalībvalstis, balstoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, atzīst, ka vietējās sadales sistēma vai ar to saistītie izstrādājumi un materiāli rada kādu risku cilvēka veselībai, vai ja saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu veiktajā monitoringā atklājas, ka nav ievērotas I pielikuma C daļā noteiktās parametru vērtības, dalībvalstis: | 2.   Ja dalībvalstis, balstoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, atzīst, ka
  prioritāro objektu
  vietējās sadales sistēma vai ar to saistītie izstrādājumi un materiāli rada kādu risku cilvēka veselībai, vai ja saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu veiktajā monitoringā atklājas, ka nav ievērotas I pielikuma C daļā noteiktās parametru vērtības, dalībvalstis
  nodrošina, ka tiek veikti attiecīgi pasākumi, ar kuriem pilnībā novērš vai mazina risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām. |
| (a) | veic attiecīgus pasākumus, kas pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja dalībvalstis, balstoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, atzīst, ka vietējās sadales sistēma vai ar to saistītie izstrādājumi un materiāli rada kādu risku cilvēka veselībai, vai ja saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu veiktajā monitoringā atklājas, ka nav ievērotas I pielikuma C daļā noteiktās parametru vērtības, dalībvalstis:

2.   Ja dalībvalstis, balstoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, atzīst, ka
  prioritāro objektu
  vietējās sadales sistēma vai ar to saistītie izstrādājumi un materiāli rada kādu risku cilvēka veselībai, vai ja saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu veiktajā monitoringā atklājas, ka nav ievērotas I pielikuma C daļā noteiktās parametru vērtības, dalībvalstis
  nodrošina, ka tiek veikti attiecīgi pasākumi, ar kuriem pilnībā novērš vai mazina risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām.

(a)

(a)

veic attiecīgus pasākumus, kas pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām;

veic attiecīgus pasākumus, kas pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka ūdens varētu neatbilst I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām;

| (b) | veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē izmantotajos būvizstrādājumos esošo vielu vai ķimikāliju migrācija ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēka veselību; |
| --- | --- |

(b)

(b)

veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē izmantotajos būvizstrādājumos esošo vielu vai ķimikāliju migrācija ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēka veselību;

veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē izmantotajos būvizstrādājumos esošo vielu vai ķimikāliju migrācija ne tieši, ne netieši neapdraud cilvēka veselību;

| (c) | sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām;

sadarbībā ar ūdens piegādātājiem veic citus pasākumus, piem., izmanto piemērotus ūdens kondicionēšanas paņēmienus, ar kuriem maina piegādājamā ūdens veidu vai īpašības, lai pilnīgi novērstu vai mazinātu risku, ka piegādātais ūdens varētu neatbilst noteiktajām parametru vērtībām;

| (d) | patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos; |
| --- | --- |

(d)

(d)

patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

patērētājus pienācīgi informē un konsultē par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

| (e) | organizē mācības santehniķiem un citiem speciālistiem, kas nodarbojas ar vietējās sadales sistēmām un būvizstrādājumu montāžu; |
| --- | --- |

(e)

(e)

organizē mācības santehniķiem un citiem speciālistiem, kas nodarbojas ar vietējās sadales sistēmām un būvizstrādājumu montāžu;

organizē mācības santehniķiem un citiem speciālistiem, kas nodarbojas ar vietējās sadales sistēmām un būvizstrādājumu montāžu;

| (f) | nodrošina, ka ir ieviesti iedarbīgi kontroles un pārvaldības pasākumi Legionella izraisītu slimību novēršanai un to uzliesmojumu apkarošanai. |
| --- | --- |

(f)

(f)

nodrošina, ka ir ieviesti iedarbīgi kontroles un pārvaldības pasākumi Legionella izraisītu slimību novēršanai un to uzliesmojumu apkarošanai.

nodrošina, ka ir ieviesti iedarbīgi kontroles un pārvaldības pasākumi Legionella izraisītu slimību novēršanai un to uzliesmojumu apkarošanai.

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2.a punkts (jauns)

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Lai mazinātu riskus, kas saistīti ar vietējo sadali visās vietējās sadales sistēmās, dalībvalstis: |
| | (a) | mudina publisku un privātu objektu īpašniekus veikt vietējās sadales risku novērtējumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Lai mazinātu riskus, kas saistīti ar vietējo sadali visās vietējās sadales sistēmās, dalībvalstis:

(a)

(a)

mudina publisku un privātu objektu īpašniekus veikt vietējās sadales risku novērtējumu;

mudina publisku un privātu objektu īpašniekus veikt vietējās sadales risku novērtējumu;

| (b) | informē patērētājus, kā arī publisku un privātu objektu īpašniekus par pasākumiem, ar kuriem var pilnībā novērst vai mazināt risku, ka vietējās sadales sistēmas dēļ dzeramais ūdens varētu neatbilst kvalitātes standartiem; |
| --- | --- |

(b)

(b)

informē patērētājus, kā arī publisku un privātu objektu īpašniekus par pasākumiem, ar kuriem var pilnībā novērst vai mazināt risku, ka vietējās sadales sistēmas dēļ dzeramais ūdens varētu neatbilst kvalitātes standartiem;

informē patērētājus, kā arī publisku un privātu objektu īpašniekus par pasākumiem, ar kuriem var pilnībā novērst vai mazināt risku, ka vietējās sadales sistēmas dēļ dzeramais ūdens varētu neatbilst kvalitātes standartiem;

| (c) | pienācīgi informē un konsultē patērētājus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pienācīgi informē un konsultē patērētājus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

pienācīgi informē un konsultē patērētājus par ūdens patēriņa un izmantošanas nosacījumiem un to, ar kādiem pasākumiem varētu novērst riska atkārtošanos;

| (d) | veicina apmācību, kas paredzēta santehniķiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar vietējās sadales sistēmām un uzstāda tādus būvizstrādājumus un materiālus, kas nonāk saskarē ar ūdeni; un |
| --- | --- |

(d)

(d)

veicina apmācību, kas paredzēta santehniķiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar vietējās sadales sistēmām un uzstāda tādus būvizstrādājumus un materiālus, kas nonāk saskarē ar ūdeni; un

veicina apmācību, kas paredzēta santehniķiem un citiem speciālistiem, kuri strādā ar vietējās sadales sistēmām un uzstāda tādus būvizstrādājumus un materiālus, kas nonāk saskarē ar ūdeni; un

| (e) | attiecībā uz Legionella, jo īpaši Legionella pneumophila, baktēriju nodrošina, ka ir ieviesti efektīvi un riskam atbilstoši kontroles un pārvaldības pasākumi, lai nepieļautu iespējamos slimības uzliesmojumus un ar tiem cīnītos. |
| --- | --- |

(e)

(e)

attiecībā uz Legionella, jo īpaši Legionella pneumophila, baktēriju nodrošina, ka ir ieviesti efektīvi un riskam atbilstoši kontroles un pārvaldības pasākumi, lai nepieļautu iespējamos slimības uzliesmojumus un ar tiem cīnītos.

attiecībā uz Legionella, jo īpaši Legionella pneumophila, baktēriju nodrošina, ka ir ieviesti efektīvi un riskam atbilstoši kontroles un pārvaldības pasākumi, lai nepieļautu iespējamos slimības uzliesmojumus un ar tiem cīnītos.

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants |
| | Higiēnas prasību minimums izstrādājumiem, vielām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni |
| | 1.
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vielas un materiāli, ko izmanto tādu jaunu izstrādājumu ražošanai, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni un kurus laiž tirgū un izmanto ūdens ieguvei, attīrīšanai vai sadalei, vai netīrumi, kas saistīti ar šādām vielām: |
| | (a) | nedz tieši, nedz netieši nemazina šajā direktīvā noteikto cilvēka veselības aizsardzību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

10.a pants

Higiēnas prasību minimums izstrādājumiem, vielām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni

Higiēnas prasību minimums izstrādājumiem, vielām un materiāliem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni

1.
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vielas un materiāli, ko izmanto tādu jaunu izstrādājumu ražošanai, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni un kurus laiž tirgū un izmanto ūdens ieguvei, attīrīšanai vai sadalei, vai netīrumi, kas saistīti ar šādām vielām:

(a)

(a)

nedz tieši, nedz netieši nemazina šajā direktīvā noteikto cilvēka veselības aizsardzību;

nedz tieši, nedz netieši nemazina šajā direktīvā noteikto cilvēka veselības aizsardzību;

| (b) | neietekmē dzeramā ūdens smaržu un garšu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

neietekmē dzeramā ūdens smaržu un garšu;

neietekmē dzeramā ūdens smaržu un garšu;

| (c) | to koncentrācija dzeramajā ūdenī nepārsniedz līmeni, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tās izmantotas; un |
| --- | --- |

(c)

(c)

to koncentrācija dzeramajā ūdenī nepārsniedz līmeni, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tās izmantotas; un

to koncentrācija dzeramajā ūdenī nepārsniedz līmeni, kas bija nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, ar kādu tās izmantotas; un

| (d) | neveicina mikroorganismu vairošanos. |
| --- | --- |

(d)

(d)

neveicina mikroorganismu vairošanos.

neveicina mikroorganismu vairošanos.

2.
     
  Lai nodrošinātu 1. punkta saskaņotu piemērošanu, Komisija līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] saskaņā ar 19. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot higiēnas prasību minimumu un to vielu sarakstu, no kurām tiek ražoti materiāli, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un kuras Savienībā ir atļautas, cita starpā attiecīgā gadījumā nosakot arī īpatnējās migrācijas robežas un īpašus izmantošanas noteikumus. Komisija šo sarakstu regulāri pārskata un atjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus.

3.
     
  Lai palīdzētu Komisijai pieņemt un grozīt deleģētos aktus, ievērojot 2. punktu, tiek izveidota pastāvīga komiteja, kuras sastāvā ir dalībvalstu iecelti pārstāvji, kas var lūgt ekspertu vai konsultantu palīdzību.

4.
     
  Materiāli, kuri nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni un uz kuriem attiecas citi Savienības tiesību akti, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 305/2011

   (1a)

  , atbilst šā panta 1. un 2. punkta prasībām.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai
  patērētājam pieejamais ūdens
  atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu ņem paraugus, kas ir reprezentatīvi patērējamā ūdens kvalitātei. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē ietilpst dezinfekcija, ir verificēta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāda kontaminācija ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas efektivitāti. | 1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai
  tas
  atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu ņem paraugus, kas ir reprezentatīvi patērējamā ūdens kvalitātei. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē ietilpst dezinfekcija, ir verificēta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāda kontaminācija ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas efektivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai
  patērētājam pieejamais ūdens
  atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu ņem paraugus, kas ir reprezentatīvi patērējamā ūdens kvalitātei. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē ietilpst dezinfekcija, ir verificēta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāda kontaminācija ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas efektivitāti.

1.   Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek veikts regulārs dzeramā ūdens monitorings, lai pārbaudītu, vai
  tas
  atbilst šīs direktīvas prasībām, jo īpaši — saskaņā ar 5. pantu noteiktajām parametru vērtībām. Visu gadu ņem paraugus, kas ir reprezentatīvi patērējamā ūdens kvalitātei. Turklāt dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka gadījumos, kad dzeramā ūdens sagatavošanā vai sadalē ietilpst dezinfekcija, ir verificēta dezinfekcijas efektivitāte un ka jebkāda kontaminācija ar dezinfekcijas blakusproduktiem paliek iespējami zemā līmenī, nemazinot dezinfekcijas efektivitāti.

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 5.a punkts (jauns)

11. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Dalībvalstis līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] paziņo Komisijai rezultātus, kas iegūti, veicot monitoringu atbilstoši I pielikuma Ca daļā minēto parametru monitoringa prasībām, un pēc tam šādu paziņojumu sniedz katru gadu. |
| | Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu groza, atjauninot kontrolsarakstā iekļauto vielu uzskaitījumu, kuras norādītas I pielikuma Ca daļā. Komisija var nolemt vielu sarakstu papildināt, ja ir iespējama šādu vielu klātbūtne dzeramajā ūdenī un ja tās varētu apdraudēt cilvēka veselību, pat ja to bīstamība cilvēka veselībai nav zinātniski pierādīta. Tādēļ Komisija izmanto jo īpaši PVO zinātniskos pētījumus. Jaunas vielas iekļaušanu sarakstā pienācīgi pamato saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a
     
  Dalībvalstis līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] paziņo Komisijai rezultātus, kas iegūti, veicot monitoringu atbilstoši I pielikuma Ca daļā minēto parametru monitoringa prasībām, un pēc tam šādu paziņojumu sniedz katru gadu.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu groza, atjauninot kontrolsarakstā iekļauto vielu uzskaitījumu, kuras norādītas I pielikuma Ca daļā. Komisija var nolemt vielu sarakstu papildināt, ja ir iespējama šādu vielu klātbūtne dzeramajā ūdenī un ja tās varētu apdraudēt cilvēka veselību, pat ja to bīstamība cilvēka veselībai nav zinātniski pierādīta. Tādēļ Komisija izmanto jo īpaši PVO zinātniskos pētījumus. Jaunas vielas iekļaušanu sarakstā pienācīgi pamato saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu groza, atjauninot kontrolsarakstā iekļauto vielu uzskaitījumu, kuras norādītas I pielikuma Ca daļā. Komisija var nolemt vielu sarakstu papildināt, ja ir iespējama šādu vielu klātbūtne dzeramajā ūdenī un ja tās varētu apdraudēt cilvēka veselību, pat ja to bīstamība cilvēka veselībai nav zinātniski pierādīta. Tādēļ Komisija izmanto jo īpaši PVO zinātniskos pētījumus. Jaunas vielas iekļaušanu sarakstā pienācīgi pamato saskaņā ar šīs direktīvas 1. pantu.

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 5.b punkts (jauns)

11. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija saskaņā ar 19. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, pieņemot metodiku mikroplastmasas mērījumiem, kas iekļauta I pielikuma Ca daļā norādītajā kontrolsarakstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b
     
  Līdz ... [viens gads pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija saskaņā ar 19. pantu pieņem deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, pieņemot metodiku mikroplastmasas mērījumiem, kas iekļauta I pielikuma Ca daļā norādītajā kontrolsarakstā.

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 1. punkts

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās cēloni. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru
  6. pantā minētajā atbilstības vietā konstatēto
  neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās cēloni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās cēloni.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katru
  6. pantā minētajā atbilstības vietā konstatēto
  neatbilstību parametru vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 5. pantu, tūlīt izmeklē, lai noteiktu tās cēloni.

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 2. punkts – 2. daļa

12. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja radusies neatbilstība I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām, korektīvie pasākumi ietver 10. panta
  2. punkta a) līdz f) apakšpunktā
  noteiktos pasākumus. | Ja radusies neatbilstība I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām, korektīvie pasākumi ietver 10. panta
  2.a punktā
  noteiktos pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja radusies neatbilstība I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām, korektīvie pasākumi ietver 10. panta
  2. punkta a) līdz f) apakšpunktā
  noteiktos pasākumus.

2. punkta a) līdz f) apakšpunktā

Ja radusies neatbilstība I pielikuma C daļā noteiktajām parametru vērtībām, korektīvie pasākumi ietver 10. panta
  2.a punktā
  noteiktos pasākumus.

2.a punktā

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 3. punkts – 2. daļa

12. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis
  automātiski
  uzskata, ka
  jebkāda
  I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde
  rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai
  . | Dalībvalstis uzskata, ka I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde
  var apdraudēt cilvēka veselību, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentās iestādes neuzskata par nenozīmīgu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis
  automātiski
  uzskata, ka
  jebkāda
  I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde
  rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai
  .

automātiski

jebkāda

rada iespējamas briesmas cilvēka veselībai

Dalībvalstis uzskata, ka I pielikuma A un B daļā noteiktajām parametru vērtībām piemērojamo minimālo prasību neizpilde
  var apdraudēt cilvēka veselību, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentās iestādes neuzskata par nenozīmīgu
  .

var apdraudēt cilvēka veselību, ja vien neatbilstību attiecīgajai parametra vērtībai kompetentās iestādes neuzskata par nenozīmīgu

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – ievaddaļa

12. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus: | 4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos
  , kad tiek uzskatīts, ka neatbilstība parametru vērtībām var apdraudēt cilvēka veselību,
  dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus:

4.   Šā panta 2. un 3. punktā minētajos gadījumos
  , kad tiek uzskatīts, ka neatbilstība parametru vērtībām var apdraudēt cilvēka veselību,
  dalībvalstis iespējami drīz veic visus šos pasākumus:

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

12. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pasākumus, kas minēti šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, īsteno sadarbībā ar attiecīgo ūdens piegādātāju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pasākumus, kas minēti šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, īsteno sadarbībā ar attiecīgo ūdens piegādātāju.

Pasākumus, kas minēti šā punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, īsteno sadarbībā ar attiecīgo ūdens piegādātāju.

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 5. punkts

12. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nolemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēka veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums. | 5.   
  Ja neatbilstība ir konstatēta atbilstības vietā,
  kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nolemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēka veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nolemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēka veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums.

5.   
  Ja neatbilstība ir konstatēta atbilstības vietā,
  kompetentās iestādes vai citas attiecīgās struktūras nolemj, kādi pasākumi saskaņā ar 3. punktu veicami, ņemot vērā risku cilvēka veselībai, ko radītu dzeramā ūdens piegādes pārtraukums vai lietošanas ierobežojums.

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12.a pants (jauns)

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a pants |
| | Izņēmumi |
| | 1.
     
  Attiecībā uz to parametru vērtībām, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 2. punktu, dalībvalstis var noteikt izņēmumus tik lielā mērā, cik tās uzskata par vajadzīgu, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Šādi izņēmumi ir pieļaujami tikai šādos gadījumos: |
| | (a) | tā ir jauna ūdens piegādes zona; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12.a pants

12.a pants

Izņēmumi

Izņēmumi

1.
     
  Attiecībā uz to parametru vērtībām, kas minēti I pielikuma B daļā vai noteikti saskaņā ar 5. panta 2. punktu, dalībvalstis var noteikt izņēmumus tik lielā mērā, cik tās uzskata par vajadzīgu, ja vien tas nevar apdraudēt cilvēka veselību un ja nepārtrauktu dzeramā ūdens piegādi attiecīgajā teritorijā ar citiem pieņemamiem līdzekļiem nekā citādi nav iespējams nodrošināt. Šādi izņēmumi ir pieļaujami tikai šādos gadījumos:

(a)

(a)

tā ir jauna ūdens piegādes zona;

tā ir jauna ūdens piegādes zona;

| (b) | ūdens piegādes zonā ir konstatēts jauns piesārņojuma avots vai ir atrasti un konstatēti līdz šim vēl nebijuši parametri. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ūdens piegādes zonā ir konstatēts jauns piesārņojuma avots vai ir atrasti un konstatēti līdz šim vēl nebijuši parametri.

ūdens piegādes zonā ir konstatēts jauns piesārņojuma avots vai ir atrasti un konstatēti līdz šim vēl nebijuši parametri.

Izņēmumi ir spēkā tikai uz īsāko iespējamo laiku un nepārsniedz trīs gadu ilgumu, un, tuvojoties šā perioda beigām, dalībvalstis veic pārskatīšanu, lai noteiktu, vai ir panākts pietiekams progress.

Izņēmumi ir spēkā tikai uz īsāko iespējamo laiku un nepārsniedz trīs gadu ilgumu, un, tuvojoties šā perioda beigām, dalībvalstis veic pārskatīšanu, lai noteiktu, vai ir panākts pietiekams progress.

Ārkārtas apstākļos dalībvalsts izņēmumu attiecībā uz pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem var noteikt vēlreiz. Ja dalībvalsts ir iecerējusi izņēmumu noteikt vēlreiz, tā iesniedz Komisijai savu pārskatu līdz ar pamatojumu, ar kādu tā pieņem lēmumu izņēmumu noteikt vēlreiz. Ja izņēmums ir noteikts vēlreiz, tā ilgums nepārsniedz trīs gadus.

Ārkārtas apstākļos dalībvalsts izņēmumu attiecībā uz pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem gadījumiem var noteikt vēlreiz. Ja dalībvalsts ir iecerējusi izņēmumu noteikt vēlreiz, tā iesniedz Komisijai savu pārskatu līdz ar pamatojumu, ar kādu tā pieņem lēmumu izņēmumu noteikt vēlreiz. Ja izņēmums ir noteikts vēlreiz, tā ilgums nepārsniedz trīs gadus.

2.
     
  Izņēmumu saskaņā ar 1. punktu nosaka, precīzi norādot:

| (a) | izņēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

izņēmuma pamatojumu;

izņēmuma pamatojumu;

| (b) | attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un maksimālās pieļaujamās vērtībās izņēmuma gadījumā; |
| --- | --- |

(b)

(b)

attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un maksimālās pieļaujamās vērtībās izņēmuma gadījumā;

attiecīgo parametru, iepriekšējos attiecīgā monitoringa rezultātus un maksimālās pieļaujamās vērtībās izņēmuma gadījumā;

| (c) | ģeogrāfisko teritoriju, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu nozīmīgu pārtikas ražošanas uzņēmumu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ģeogrāfisko teritoriju, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu nozīmīgu pārtikas ražošanas uzņēmumu;

ģeogrāfisko teritoriju, katru dienu piegādātā ūdens daudzumu, attiecīgo iedzīvotāju skaitu un to, vai tas ietekmēs kādu nozīmīgu pārtikas ražošanas uzņēmumu;

| (d) | atbilstošu monitoringa shēmu, saskaņā ar kuru vajadzības gadījumā monitorings ir jāveic biežāk; |
| --- | --- |

(d)

(d)

atbilstošu monitoringa shēmu, saskaņā ar kuru vajadzības gadījumā monitorings ir jāveic biežāk;

atbilstošu monitoringa shēmu, saskaņā ar kuru vajadzības gadījumā monitorings ir jāveic biežāk;

| (e) | nepieciešamo korektīvo pasākumu plāna kopsavilkumu, cita starpā arī darba grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumus par pārskatīšanu; un |
| --- | --- |

(e)

(e)

nepieciešamo korektīvo pasākumu plāna kopsavilkumu, cita starpā arī darba grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumus par pārskatīšanu; un

nepieciešamo korektīvo pasākumu plāna kopsavilkumu, cita starpā arī darba grafiku un izmaksu tāmi, kā arī noteikumus par pārskatīšanu; un

| (f) | nepieciešamo izņēmuma darbības ilgumu. |
| --- | --- |

(f)

(f)

nepieciešamo izņēmuma darbības ilgumu.

nepieciešamo izņēmuma darbības ilgumu.

3.
     
  Ja neatbilstību parametra vērtībai kompetentās iestādes uzskata par nenozīmīgu un ja ar 12. panta 2. punktam atbilstošu rīcību pietiek, lai problēmu 30 dienu laikā novērstu, šā panta 2. punktā minētā informācija ir precīzi jānorāda, nosakot izņēmumu.

Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas izņēmuma kontekstā relevantas struktūras nosaka tikai attiecīgā parametra maksimālo pieļaujamo vērtību un to, cik ilgā laikā problēma ir jānovērš.

Tādā gadījumā kompetentās iestādes vai citas izņēmuma kontekstā relevantas struktūras nosaka tikai attiecīgā parametra maksimālo pieļaujamo vērtību un to, cik ilgā laikā problēma ir jānovērš.

4.
     
  Iespējas izmantot 3. punktu vairs nav, ja iepriekšējo 12 mēnešu laikā kopumā vairāk nekā 30 dienas konkrētā ūdensapgādes veida gadījumā nav bijusi nodrošināta atbilstība kādai no parametru vērtībām.

5.
     
  Ja dalībvalsts izmantojusi iespēju noteikt šajā pantā minētos izņēmumus, tā nodrošina, lai iedzīvotāji, kurus šādi izņēmumi skar, nevilcinoties būtu pienācīgi informēti par attiecīgā izņēmuma veidu un par nosacījumiem, ar kādiem tas ir spēkā. Turklāt vajadzības gadījumā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sniegts padoms konkrētām iedzīvotāju grupām, kurām izņēmums varētu būt īpaši riskants.

Šā punkta pirmajā daļā minētie pienākumi 3. punktā norādītajos apstākļos nav spēkā, ja vien kompetentās iestādes nav lēmušas citādi.

Šā punkta pirmajā daļā minētie pienākumi 3. punktā norādītajos apstākļos nav spēkā, ja vien kompetentās iestādes nav lēmušas citādi.

6.
     
  Ja vien tie nav izņēmumi, kas noteikti saskaņā ar 3. punktu, dalībvalsts divu mēnešu laikā informē Komisiju par katru izņēmumu, kas noteikts attiecībā uz individuālu ūdensapgādi, kura pārsniedz vidēji 1 000  m3 dienā vai apkalpo vairāk nekā 5 000  cilvēku, un tā sniedz Komisijai arī 2. punktā norādīto informāciju.

7.
     
  Šis pants neattiecas uz dzeramo ūdeni, ko tirdzniecībā piedāvā pildītu pudelēs vai citos traukos.

Grozījums Nr. 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 un 220

Grozījums Nr. 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 un 220

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos
  ikviena cilvēka
  piekļuve dzeramajam ūdenim un tiktu popularizēta tā lietošana.
  Tie ietver visus šos pasākumus: | 1.   Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu
  un ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu
  , dalībvalstis 
  — ņemot vērā vietēja un reģionāla līmeņa ūdensapgādes perspektīvas un apstākļus, —
  veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos
  vispārēja
  piekļuve dzeramajam ūdenim
  ikvienam cilvēkam
  un tiktu popularizēta tā lietošana. |
| (a) | apzināt
  ,
  kādiem
  cilvēkiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim un
  kādi ir
  piekļuves trūkuma
  iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas)
  ,
  izvērtēt
  ,
  kādos veidos
  dzeramo ūdeni
  varētu darīt
  šiem cilvēkiem piekļūstamāku, un tos
  informēt
  par iespējām pieslēgties sadales
  tīkliem
  vai citām iespējām
  gūt
  piekļuvi šādam ūdenim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu, dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos
  ikviena cilvēka
  piekļuve dzeramajam ūdenim un tiktu popularizēta tā lietošana.
  Tie ietver visus šos pasākumus:

1.   Neskarot Direktīvas 2000/60/EK 9. pantu
  un ievērojot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu
  , dalībvalstis 
  — ņemot vērā vietēja un reģionāla līmeņa ūdensapgādes perspektīvas un apstākļus, —
  veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai to teritorijā uzlabotos
  vispārēja
  piekļuve dzeramajam ūdenim
  ikvienam cilvēkam
  un tiktu popularizēta tā lietošana.

(a)

(a)

apzināt
  ,
  kādiem
  cilvēkiem nav piekļuves dzeramajam ūdenim un
  kādi ir
  piekļuves trūkuma
  iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas)
  ,
  izvērtēt
  ,
  kādos veidos
  dzeramo ūdeni
  varētu darīt
  šiem cilvēkiem piekļūstamāku, un tos
  informēt
  par iespējām pieslēgties sadales
  tīkliem
  vai citām iespējām
  gūt
  piekļuvi šādam ūdenim;

apzināt

kādiem

kādi ir

iemesli (piem., piederība pie neaizsargātas un marginalizētas grupas)

izvērtēt

kādos veidos

varētu darīt

informēt

tīkliem

gūt

| (a) | noskaidrot
  ,
  kuriem
  cilvēkiem
  , tostarp no neaizsargātām un marginalizētām grupām,
  nav piekļuves
  vai ir ierobežota piekļuve
  dzeramajam ūdenim, un
  noskaidrot
  piekļuves trūkuma
  iemeslus
  , izvērtēt
  iespējas
  ,
  kā
  dzeramo ūdeni šiem cilvēkiem
  padarīt
  piekļūstamāku,
  un veikt attiecīgas darbības, lai to nodrošinātu,
  un informēt
  šos cilvēkus
  par iespējām pieslēgties sadales
  tīklam
  vai
  par
  citām iespējām
  iegūt
  piekļuvi šādam ūdenim; |
| --- | --- |

(a)

(a)

noskaidrot
  ,
  kuriem
  cilvēkiem
  , tostarp no neaizsargātām un marginalizētām grupām,
  nav piekļuves
  vai ir ierobežota piekļuve
  dzeramajam ūdenim, un
  noskaidrot
  piekļuves trūkuma
  iemeslus
  , izvērtēt
  iespējas
  ,
  kā
  dzeramo ūdeni šiem cilvēkiem
  padarīt
  piekļūstamāku,
  un veikt attiecīgas darbības, lai to nodrošinātu,
  un informēt
  šos cilvēkus
  par iespējām pieslēgties sadales
  tīklam
  vai
  par
  citām iespējām
  iegūt
  piekļuvi šādam ūdenim;

noskaidrot

kuriem

, tostarp no neaizsargātām un marginalizētām grupām,

vai ir ierobežota piekļuve

noskaidrot

iemeslus

iespējas

kā

padarīt

un veikt attiecīgas darbības, lai to nodrošinātu,

šos cilvēkus

tīklam

par

iegūt

| (aa) | kā sabiedrisku pakalpojumu nodrošināt vispārēju apgādi ar dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

kā sabiedrisku pakalpojumu nodrošināt vispārēju apgādi ar dzeramo ūdeni;

kā sabiedrisku pakalpojumu nodrošināt vispārēju apgādi ar dzeramo ūdeni;

| (b) | sabiedriskās vietās gan
  ārā
  , gan iekštelpās
  ierīkot un uzturēt aprīkojumu
  ,
  ar ko var
  brīvi
  saņemt dzeramo ūdeni
  ; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sabiedriskās vietās gan
  ārā
  , gan iekštelpās
  ierīkot un uzturēt aprīkojumu
  ,
  ar ko var
  brīvi
  saņemt dzeramo ūdeni
  ;

ārā

ierīkot un uzturēt aprīkojumu

ar ko var

saņemt dzeramo ūdeni

| (b) | sabiedriskās vietās
  ierīko un uztur
  gan
  uzstādīšanai ārpus ēkām
  , gan iekštelpās
  paredzētu aprīkojumu, arī ūdens uzpildīšanas vietas, un tā nodrošina, ka ir
  brīvi
  pieejams dzeramais ūdens, jo īpaši intensīvas gājēju plūsmas zonās
  ;
  šādus pasākumus veic, ja vien tas ir tehniski iespējams, un tos veic samērīgi, ņemot vērā nepieciešamību pēc šādiem pasākumiem un ņemot vērā arī konkrētus vietējos apstākļus, piemēram, klimatu un ģeogrāfiju; |
| --- | --- |

(b)

sabiedriskās vietās
  ierīko un uztur
  gan
  uzstādīšanai ārpus ēkām
  , gan iekštelpās
  paredzētu aprīkojumu, arī ūdens uzpildīšanas vietas, un tā nodrošina, ka ir
  brīvi
  pieejams dzeramais ūdens, jo īpaši intensīvas gājēju plūsmas zonās
  ;
  šādus pasākumus veic, ja vien tas ir tehniski iespējams, un tos veic samērīgi, ņemot vērā nepieciešamību pēc šādiem pasākumiem un ņemot vērā arī konkrētus vietējos apstākļus, piemēram, klimatu un ģeogrāfiju;

ierīko un uztur

uzstādīšanai ārpus ēkām

paredzētu aprīkojumu, arī ūdens uzpildīšanas vietas, un tā nodrošina, ka ir

pieejams dzeramais ūdens, jo īpaši intensīvas gājēju plūsmas zonās

šādus pasākumus veic, ja vien tas ir tehniski iespējams, un tos veic samērīgi, ņemot vērā nepieciešamību pēc šādiem pasākumiem un ņemot vērā arī konkrētus vietējos apstākļus, piemēram, klimatu un ģeogrāfiju;

| (c) | popularizēt
  dzeramo ūdeni, |
| --- | --- |

(c)

popularizēt
  dzeramo ūdeni,

popularizēt

| (c) | popularizē
  dzeramo ūdeni, |
| --- | --- |

(c)

popularizē
  dzeramo ūdeni,

popularizē

| | i) | rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par
  šāda
  ūdens kvalitāti; |
| --- | --- | --- |

i)

rīkojot kampaņas, kurās iedzīvotāji tiek informēti par
  šāda
  ūdens kvalitāti;

šāda

| | i) | rīkojot kampaņas,
  lai informētu iedzīvotājus par augstu krāna
  ūdens kvalitāti
  un lai viņiem būtu labāk zināms, kur atrodas tuvākā ūdens uzpildīšanai īpaši ierīkotā vieta
  ; |
| --- | --- | --- |

i)

rīkojot kampaņas,
  lai informētu iedzīvotājus par augstu krāna
  ūdens kvalitāti
  un lai viņiem būtu labāk zināms, kur atrodas tuvākā ūdens uzpildīšanai īpaši ierīkotā vieta
  ;

lai informētu iedzīvotājus par augstu krāna

un lai viņiem būtu labāk zināms, kur atrodas tuvākā ūdens uzpildīšanai īpaši ierīkotā vieta

| | ia) | rīkojot kampaņas, kurās plašāka sabiedrība tiek mudināta ikdienā līdzi ņemt atkārtoti lietojamas ūdens pudeles, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot informētību par to, kur atrodas ūdens uzpildīšanas vietas; |
| --- | --- | --- |

ia)

ia)

rīkojot kampaņas, kurās plašāka sabiedrība tiek mudināta ikdienā līdzi ņemt atkārtoti lietojamas ūdens pudeles, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot informētību par to, kur atrodas ūdens uzpildīšanas vietas;

rīkojot kampaņas, kurās plašāka sabiedrība tiek mudināta ikdienā līdzi ņemt atkārtoti lietojamas ūdens pudeles, un īstenojot iniciatīvas, kuru mērķis ir vairot informētību par to, kur atrodas ūdens uzpildīšanas vietas;

| | ii) | aicinot šādu ūdeni nodrošināt pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās; |
| --- | --- | --- |

ii)

aicinot šādu ūdeni nodrošināt pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās;

| | ii) | garantējot, ka šāds ūdens bez maksas ir nodrošināts
  pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās
  , un ar attiecīgu rīcību veicinot atteikšanos no vienreiz lietojamās plastmasas pudelēs vai citos šādos traukos pildīta ūdens izmantošanas pārvaldes iestādēs un ēkās
  ; |
| --- | --- | --- |

ii)

garantējot, ka šāds ūdens bez maksas ir nodrošināts
  pārvaldes iestādēs un publiskā sektora ēkās
  , un ar attiecīgu rīcību veicinot atteikšanos no vienreiz lietojamās plastmasas pudelēs vai citos šādos traukos pildīta ūdens izmantošanas pārvaldes iestādēs un ēkās
  ;

garantējot, ka šāds ūdens bez maksas ir nodrošināts

, un ar attiecīgu rīcību veicinot atteikšanos no vienreiz lietojamās plastmasas pudelēs vai citos šādos traukos pildīta ūdens izmantošanas pārvaldes iestādēs un ēkās

| | iii) | aicinot šādu ūdeni bez maksas nodrošināt restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. |
| --- | --- | --- |

iii)

aicinot šādu ūdeni bez maksas nodrošināt restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos.

| | iii) | aicinot šādu ūdeni bez maksas
  vai par mazu apkalpošanas maksu
  nodrošināt
  klientiem
  restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos. |
| --- | --- | --- |

iii)

aicinot šādu ūdeni bez maksas
  vai par mazu apkalpošanas maksu
  nodrošināt
  klientiem
  restorānos, ēdnīcās un ēdināšanas iestādījumos.

vai par mazu apkalpošanas maksu

klientiem

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2. punkts – 1. daļa

13. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic
  visus
  pasākumus,
  kas vajadzīgi
  , lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim. | Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic pasākumus,
  ko tās uzskata par vajadzīgiem un atbilstošiem
  , lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic
  visus
  pasākumus,
  kas vajadzīgi
  , lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim.

visus

kas vajadzīgi

Balstoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis veic pasākumus,
  ko tās uzskata par vajadzīgiem un atbilstošiem
  , lai panāktu, ka neaizsargātām un marginalizētām grupām ir piekļuve dzeramajam ūdenim.

ko tās uzskata par vajadzīgiem un atbilstošiem

Grozījums Nr. 173, 199 un 209

Grozījums Nr. 173, 199 un 209

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja šajā pantā noteiktie pienākumi atbilstoši valsts tiesību aktiem ir jāpilda vietējām publiskā sektora iestādēm, dalībvalstis nodrošina, ka šādām iestādēm ir līdzekļi un resursi, lai garantētu piekļuvi dzeramajam ūdenim, un ka ikviens tādēļ īstenots pasākums ir samērīgs, ņemot vērā attiecīgā sadales tīkla jaudu un lielumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja šajā pantā noteiktie pienākumi atbilstoši valsts tiesību aktiem ir jāpilda vietējām publiskā sektora iestādēm, dalībvalstis nodrošina, ka šādām iestādēm ir līdzekļi un resursi, lai garantētu piekļuvi dzeramajam ūdenim, un ka ikviens tādēļ īstenots pasākums ir samērīgs, ņemot vērā attiecīgā sadales tīkla jaudu un lielumu.

Grozījums Nr. 174, 200 un 210

Grozījums Nr. 174, 200 un 210

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2.b punkts (jauns)

13. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Ņemot vērā datus, kas savākti saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Investīciju banku sniedz atbalstu tām pašvaldībām Savienībā, kurām trūkst vajadzīgā kapitāla, un ar šādu atbalstu nodrošina tām iespēju saņemt tehnisko palīdzību, pieejamu Savienības finansējumu un ilgtermiņa aizdevumus ar izdevīgākām procentu likmēm, jo īpaši ūdensapgādes infrastruktūras ekspluatācijas un atjaunošanas vajadzībām, lai garantētu kvalitatīva ūdens piegādi un lai ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus saņemtu arī neaizsargātas un marginalizētas iedzīvotāju grupas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.b
     
  Ņemot vērā datus, kas savākti saskaņā ar 15. panta 1. punkta a) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Investīciju banku sniedz atbalstu tām pašvaldībām Savienībā, kurām trūkst vajadzīgā kapitāla, un ar šādu atbalstu nodrošina tām iespēju saņemt tehnisko palīdzību, pieejamu Savienības finansējumu un ilgtermiņa aizdevumus ar izdevīgākām procentu likmēm, jo īpaši ūdensapgādes infrastruktūras ekspluatācijas un atjaunošanas vajadzībām, lai garantētu kvalitatīva ūdens piegādi un lai ūdensapgādes un sanitārijas pakalpojumus saņemtu arī neaizsargātas un marginalizētas iedzīvotāju grupas.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 1. punkts

14. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu. | 1.   Dalībvalstis
  , pildot spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus,
  nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē
  vai citā lietotājdraudzīgā veidā ir
  pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu
  un ka attiecīgās personas šai informācijai var piekļūt
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu.

1.   Dalībvalstis
  , pildot spēkā esošos datu aizsardzības noteikumus,
  nodrošina, ka visām apgādātajām personām tiešsaistē
  vai citā lietotājdraudzīgā veidā ir
  pieejama pietiekama un pienācīgi atjaunināta informācija par dzeramo ūdeni saskaņā ar IV pielikumu
  un ka attiecīgās personas šai informācijai var piekļūt
  .

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā (piem., rēķinā vai viedlietotnēs) bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju: | Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā
  , kas ir viegli pieejama, kā to noteikušas kompetentās iestādes
  (piem., rēķinā vai viedlietotnēs), bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā (piem., rēķinā vai viedlietotnēs) bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju:

Dalībvalstis nodrošina, ka visas apgādātās personas regulāri un vismaz reizi gadā vispiemērotākajā formā
  , kas ir viegli pieejama, kā to noteikušas kompetentās iestādes
  (piem., rēķinā vai viedlietotnēs), bez īpaša pieprasījuma saņem šādu informāciju:

, kas ir viegli pieejama, kā to noteikušas kompetentās iestādes

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts– ievaddaļa

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts– ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | informācija par dzeramā ūdens
  tarifa izmaksu struktūru
  uz vienu kubikmetru (gan
  fiksētajām
  , gan
  mainīgajām izmaksām), kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

informācija par dzeramā ūdens
  tarifa izmaksu struktūru
  uz vienu kubikmetru (gan
  fiksētajām
  , gan
  mainīgajām izmaksām), kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas:

tarifa izmaksu struktūru

fiksētajām

mainīgajām izmaksām), kurā norādītas vismaz ar šādiem elementiem saistītās izmaksas:

| (a) | ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par dzeramā ūdens
  tarifu
  uz vienu kubikmetru (gan
  fiksēto
  , gan
  mainīgo izmaksu sadalījums); |
| --- | --- |

(a)

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par dzeramā ūdens
  tarifu
  uz vienu kubikmetru (gan
  fiksēto
  , gan
  mainīgo izmaksu sadalījums);

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —

tarifu

fiksēto

mainīgo izmaksu sadalījums);

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – i punkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| i) | pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

i)

i)

pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu;

pasākumi, ko ūdens piegādātāji veic apdraudējumu novērtēšanai saskaņā ar 8. panta 5. punktu;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – ii punkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – ii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| ii) | dzeramā ūdens apstrāde un sadale; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ii)

ii)

dzeramā ūdens apstrāde un sadale;

dzeramā ūdens apstrāde un sadale;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – iii punkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – iii punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iii) | notekūdeņu savākšana un attīrīšana; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iii)

iii)

notekūdeņu savākšana un attīrīšana;

notekūdeņu savākšana un attīrīšana;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – iv punkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts – iv punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| iv) | saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

iv)

iv)

saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;

saskaņā ar 13. pantu veiktie pasākumi, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | informācija par dzeramā ūdens kvalitāti, cita starpā arī indikatorparametri; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

informācija par dzeramā ūdens kvalitāti, cita starpā arī indikatorparametri;

informācija par dzeramā ūdens kvalitāti, cita starpā arī indikatorparametri;

Grozījums Nr. 124

Grozījums Nr. 124

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | piegādātā
  dzeramā ūdens cena
  litrā un
  kubikmetrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

piegādātā
  dzeramā ūdens cena
  litrā un
  kubikmetrā;

piegādātā

litrā un

| (b) | ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  cena
  par
  dzeramā ūdens
  piegādi
  kubikmetrā
  un cena, kas noteikta par litru; ja izmaksas ar tarifu sistēmas palīdzību netiek segtas — kopējās gada izmaksas, ko ūdensapgādes sistēma sedz, lai būtu izpildītas šīs direktīvas prasības, un klāt pievienojama noderīga informācija par to, kā attiecīgajā teritorijā ir nodrošināta apgāde ar dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

(b)

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  cena
  par
  dzeramā ūdens
  piegādi
  kubikmetrā
  un cena, kas noteikta par litru; ja izmaksas ar tarifu sistēmas palīdzību netiek segtas — kopējās gada izmaksas, ko ūdensapgādes sistēma sedz, lai būtu izpildītas šīs direktīvas prasības, un klāt pievienojama noderīga informācija par to, kā attiecīgajā teritorijā ir nodrošināta apgāde ar dzeramo ūdeni;

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —

par

piegādi

un cena, kas noteikta par litru; ja izmaksas ar tarifu sistēmas palīdzību netiek segtas — kopējās gada izmaksas, ko ūdensapgādes sistēma sedz, lai būtu izpildītas šīs direktīvas prasības, un klāt pievienojama noderīga informācija par to, kā attiecīgajā teritorijā ir nodrošināta apgāde ar dzeramo ūdeni;

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | dzeramā ūdens attīrīšana un sadale; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

dzeramā ūdens attīrīšana un sadale;

dzeramā ūdens attīrīšana un sadale;

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī gada patēriņa tendences; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī gada patēriņa tendences;

| (c) | vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī
  mājsaimniecības
  gada patēriņa tendences
  , ja tas ir tehniski iespējams un tikai tad, ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija
  ; |
| --- | --- |

(c)

vismaz reizi gadā vai norēķinu periodā — mājsaimniecības patērētais ūdens daudzums, kā arī
  mājsaimniecības
  gada patēriņa tendences
  , ja tas ir tehniski iespējams un tikai tad, ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija
  ;

mājsaimniecības

, ja tas ir tehniski iespējams un tikai tad, ja ūdens piegādātāja rīcībā ir šāda informācija

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

14. pants – 2. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar
  tādas pašas kategorijas
  mājsaimniecības vidējo patēriņu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar
  tādas pašas kategorijas
  mājsaimniecības vidējo patēriņu;

tādas pašas kategorijas

| (d) | mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar mājsaimniecības vidējo patēriņu
  , ja tas ir jādara saskaņā ar c) apakšpunktu
  ; |
| --- | --- |

(d)

mājsaimniecības gada ūdens patēriņa salīdzinājums ar mājsaimniecības vidējo patēriņu
  , ja tas ir jādara saskaņā ar c) apakšpunktu
  ;

, ja tas ir jādara saskaņā ar c) apakšpunktu

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants – 2. punkts – 2. daļa

14. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  var
  pieņemt
  īstenošanas
  aktus,
  kuros precizēts
  saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas
  formāts
  un tās sniegšanas
  kārtība
  .
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | Dalībvalstis skaidri izklāsta pienākumu sadalījumu starp ūdens piegādātājiem, ieinteresētajām personām un kompetentajām vietējām struktūrām attiecībā uz šā punkta pirmajā daļā norādītās informācijas sniegšanu.
  Komisija
  ir pilnvarota saskaņā ar 19
  . 
  pantu
  pieņemt
  deleģētos
  aktus,
  ar ko šo direktīvu papildina, precizējot
  saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas
  formātu
  un tās sniegšanas
  kārtību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  var
  pieņemt
  īstenošanas
  aktus,
  kuros precizēts
  saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas
  formāts
  un tās sniegšanas
  kārtība
  .
  Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

var

īstenošanas

kuros precizēts

formāts

kārtība

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Dalībvalstis skaidri izklāsta pienākumu sadalījumu starp ūdens piegādātājiem, ieinteresētajām personām un kompetentajām vietējām struktūrām attiecībā uz šā punkta pirmajā daļā norādītās informācijas sniegšanu.
  Komisija
  ir pilnvarota saskaņā ar 19
  . 
  pantu
  pieņemt
  deleģētos
  aktus,
  ar ko šo direktīvu papildina, precizējot
  saskaņā ar pirmo daļu sniedzamās informācijas
  formātu
  un tās sniegšanas
  kārtību
  .

Dalībvalstis skaidri izklāsta pienākumu sadalījumu starp ūdens piegādātājiem, ieinteresētajām personām un kompetentajām vietējām struktūrām attiecībā uz šā punkta pirmajā daļā norādītās informācijas sniegšanu.

ir pilnvarota saskaņā ar 19

pantu

deleģētos

ar ko šo direktīvu papildina, precizējot

formātu

kārtību

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

15. pants – 1. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši
  iespējamas briesmas
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000  cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši
  iespējamas briesmas
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000  cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu.

iespējamas briesmas

| (d) | sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši
  iespējamu risku
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000  cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu. |
| --- | --- |

(d)

sagatavo un pēc tam ik gadu atjaunina datu kopu, kura satur informāciju par incidentiem, kas saistīti ar dzeramo ūdeni un radījuši
  iespējamu risku
  cilvēka veselībai, neatkarīgi no tā, vai tāpēc pārsniegtas parametru vērtības, un kas ilguši vismaz 10 secīgas diennaktis un skāruši vismaz 1 000  cilvēku, norādot arī šo incidentu iemeslus un korektīvos pasākumus saskaņā ar 12. pantu.

iespējamu risku

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – 1. daļa

15. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  var
  pieņemt
  īstenošanas
  aktus,
  kuros noteikts
  saskaņā ar 1. un 3. punktu sniedzamās informācijas
  formāts
  un tās sniegšanas
  kārtība
  , arī detalizētas prasības attiecībā uz 3. punktā minētajiem indikatoriem, Savienības mēroga pārskata kartēm un dalībvalstu pārskata ziņojumiem. | 4.   Komisija
  ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu
  pieņemt
  deleģētos
  aktus,
  ar ko šo direktīvu papildina, nosakot
  saskaņā ar 1. un 3. punktu sniedzamās informācijas
  formātu
  un tās sniegšanas
  kārtību
  , arī detalizētas prasības attiecībā uz 3. punktā minētajiem indikatoriem, Savienības mēroga pārskata kartēm un dalībvalstu pārskata ziņojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija
  var
  pieņemt
  īstenošanas
  aktus,
  kuros noteikts
  saskaņā ar 1. un 3. punktu sniedzamās informācijas
  formāts
  un tās sniegšanas
  kārtība
  , arī detalizētas prasības attiecībā uz 3. punktā minētajiem indikatoriem, Savienības mēroga pārskata kartēm un dalībvalstu pārskata ziņojumiem.

4.   Komisija
  ir pilnvarota saskaņā ar 19. pantu
  pieņemt
  deleģētos
  aktus,
  ar ko šo direktīvu papildina, nosakot
  saskaņā ar 1. un 3. punktu sniedzamās informācijas
  formātu
  un tās sniegšanas
  kārtību
  , arī detalizētas prasības attiecībā uz 3. punktā minētajiem indikatoriem, Savienības mēroga pārskata kartēm un dalībvalstu pārskata ziņojumiem.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 4. punkts – 2. daļa

15. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | 13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim;

| (b) | 13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim
  un to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem nav piekļuves ūdenim
  ; |
| --- | --- |

(b)

13. pantā izklāstītie noteikumi par piekļuvi ūdenim
  un to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem nav piekļuves ūdenim
  ;

un to iedzīvotāju īpatsvars, kuriem nav piekļuves ūdenim

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

17. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu.

| (c) | noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu
  , cita starpā arī lietotājdraudzīgs IV pielikuma 7. punktā norādītās informācijas pārskats Savienības līmenī
  . |
| --- | --- |

(c)

noteikumi par sabiedrībai sniedzamo informāciju saskaņā ar 14. pantu un IV pielikumu
  , cita starpā arī lietotājdraudzīgs IV pielikuma 7. punktā norādītās informācijas pārskats Savienības līmenī
  .

, cita starpā arī lietotājdraudzīgs IV pielikuma 7. punktā norādītās informācijas pārskats Savienības līmenī

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2.a punkts (jauns)

17. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ne vēlāk kā ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas galīgā transponēšanas termiņa] — un turpmāk attiecīgos gadījumos — iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamo apdraudējumu, kuru dzeramā ūdens avotiem rada mikroplastmasa, zāles un (ja vajadzīgs) citi līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji, un par iespējamo risku veselībai, kas ar šādu apdraudējumu ir saistīts. Komisija ir pilnvarota vajadzības gadījumā saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot maksimālo pieļaujamo līmeni mikroplastmasas, zāļu un citu līdz šim vēl nebijušu piesārņotāju klātbūtnei dzeramajā ūdenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ne vēlāk kā ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas galīgā transponēšanas termiņa] — un turpmāk attiecīgos gadījumos — iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamo apdraudējumu, kuru dzeramā ūdens avotiem rada mikroplastmasa, zāles un (ja vajadzīgs) citi līdz šim vēl nebijuši piesārņotāji, un par iespējamo risku veselībai, kas ar šādu apdraudējumu ir saistīts. Komisija ir pilnvarota vajadzības gadījumā saskaņā ar 19. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo direktīvu papildina, nosakot maksimālo pieļaujamo līmeni mikroplastmasas, zāļu un citu līdz šim vēl nebijušu piesārņotāju klātbūtnei dzeramajā ūdenī.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 2.a punkts (jauns)

18. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Līdz ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija izvērtē, vai ar 10.a panta noteikumiem ir izdevies panākt pietiekami saskaņotas higiēnas prasības materiāliem un izstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un vajadzības gadījumā veic attiecīgus turpmākus pasākumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Līdz ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas] Komisija izvērtē, vai ar 10.a panta noteikumiem ir izdevies panākt pietiekami saskaņotas higiēnas prasības materiāliem un izstrādājumiem, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni, un vajadzības gadījumā veic attiecīgus turpmākus pasākumus.

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

23. pants – 2. punkts

23. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Izņēmumus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām ir piemērojami [šīs direktīvas transponēšanas termiņš], piemēro līdz izņēmuma termiņa beigām.
  Tos nedrīkst vēl pagarināt. | 2.   Izņēmumus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām ir piemērojami [šīs direktīvas transponēšanas termiņš], piemēro līdz izņēmuma termiņa beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Izņēmumus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām ir piemērojami [šīs direktīvas transponēšanas termiņš], piemēro līdz izņēmuma termiņa beigām.
  Tos nedrīkst vēl pagarināt.

2.   Izņēmumus, ko dalībvalstis noteikušas saskaņā ar Direktīvas 98/83/EK 9. pantu un kas joprojām ir piemērojami [šīs direktīvas transponēšanas termiņš], piemēro līdz izņēmuma termiņa beigām.

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – A daļa

I pielikums – A daļa

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporas | 0 | skaits/100 ml |
| Koliformas baktērijas | 0 | skaits/100 ml |
| Enterokoki | 0 | skaits/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | skaits/100 ml |
| Heterotrofisko organismu koloniju skaits (HKS) 22o | Bez anormālām izmaiņām | |
| Somatiskie kolifāgi | 0 | skaits/100 ml |
| Duļķainība | < 1 | NTU |

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Clostridium perfringens sporas

0

skaits/100 ml

Koliformas baktērijas

Koliformas baktērijas

0

0

skaits/100 ml

skaits/100 ml

Enterokoki

0

skaits/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

skaits/100 ml

Heterotrofisko organismu koloniju skaits (HKS) 22o

Heterotrofisko organismu koloniju skaits (HKS) 22o

Bez anormālām izmaiņām

Bez anormālām izmaiņām

Somatiskie kolifāgi

0

skaits/100 ml

Duļķainība

Duļķainība

< 1

< 1

NTU

NTU

Grozījums

Grozījums

| Parametrs | Parametra vērtība | Parametrs |
| --- | --- | --- |
| Clostridium perfringens sporas | 0 | skaits/100 ml |
| Enterokoki | 0 | skaits/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | skaits/100 ml |
| Somatiskie kolifāgi | 0 | skaits/100 ml |
| Piezīme. | Šajā daļā norādītie parametri neattiecas uz avota un minerālūdeņiem, ievērojot Direktīvu 2009/54/EK. |

Parametrs

Parametra vērtība

Parametrs

Clostridium perfringens sporas

0

skaits/100 ml

Enterokoki

0

skaits/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

skaits/100 ml

Somatiskie kolifāgi

0

skaits/100 ml

Piezīme.

Piezīme.

Šajā daļā norādītie parametri neattiecas uz avota un minerālūdeņiem, ievērojot Direktīvu 2009/54/EK.

Šajā daļā norādītie parametri neattiecas uz avota un minerālūdeņiem, ievērojot Direktīvu 2009/54/EK.

Grozījums Nr. 138 un 180

Grozījums Nr. 138 un 180

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – tabula

I pielikums – B daļa – tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Ķīmiskie parametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Akrilamīds | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Antimons | 5,0 | μg/l | |
| Arsēns | 10 | μg/l | |
| Benzols | 1,0 | μg/l | |
| Benz(a)pirēns | 0,010 | μg/l | |
| Bēta-estradiols (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenols A | 0,01 | μg/l | |
| Bors | 1,0 | mg/l | |
| Bromāti | 10 | μg/l | |
| Kadmijs | 5,0 | μg/l | |
| Hlorāti | 0,25 | mg/l | |
| Hlorīti | 0,25 | mg/l | |
| Hroms | 25 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l. |
| Varš | 2,0 | mg/l | |
| Cianīdi | 50 | μg/l | |
| 1,2-dihloretāns | 3,0 | μg/l | |
| Epihlorhidrīns | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Fluorīdi | 1,5 | mg/l | |
| Halogēnetiķskābes (HAA) | 80 | μg/l | Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |
| Dzīvsudrabs | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistīns-LR | 10 | μg/l | |
| Niķelis | 20 | μg/l | |
| Nitrāti | 50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nitrīti | 0,50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nonilfenols | 0,3 | μg/l | |
| Pesticīdi | 0,10 | μg/l | “Pesticīdi” ir: | organiskie insekticīdi, |

Ķīmiskie parametri

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Akrilamīds

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Antimons

5,0

μg/l

Arsēns

10

μg/l

Benzols

1,0

μg/l

Benz(a)pirēns

0,010

μg/l

Bēta-estradiols (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenols A

0,01

0,01

μg/l

Bors

1,0

1,0

mg/l

Bromāti

10

μg/l

Kadmijs

5,0

μg/l

Hlorāti

0,25

mg/l

Hlorīti

0,25

mg/l

Hroms

25

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l.

Varš

2,0

mg/l

Cianīdi

50

μg/l

1,2-dihloretāns

3,0

μg/l

Epihlorhidrīns

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Fluorīdi

1,5

mg/l

Halogēnetiķskābes (HAA)

80

μg/l

Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Dzīvsudrabs

1,0

μg/l

Mikrocistīns-LR

10

μg/l

Niķelis

20

μg/l

Nitrāti

50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

3

2

Nitrīti

0,50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

3

2

Nonilfenols

0,3

μg/l

Pesticīdi

0,10

μg/l

“Pesticīdi” ir:

organiskie insekticīdi,

| | organiskie herbicīdi, |
| --- | --- |

organiskie herbicīdi,

| | organiskie fungicīdi, |
| --- | --- |

organiskie fungicīdi,

| | organiskie nematocīdi, |
| --- | --- |

organiskie nematocīdi,

| | organiskie akaricīdi, |
| --- | --- |

organiskie akaricīdi,

| | organiskie algicīdi, |
| --- | --- |

organiskie algicīdi,

| | organiskie rodenticīdi, |
| --- | --- |

organiskie rodenticīdi,

| | organiskie slimicīdi, |
| --- | --- |

organiskie slimicīdi,

| | radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (2) 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas.

2

Parametra vērtību katram pesticīdam piemēro atsevišķi.

Aldrīna, dieldrīna, heptahlora un heptahlorepoksīda gadījumā parametra vērtība ir 0,030  μg/l.

Pesticīdi kopā

0,50

μg/l

“Pesticīdi kopā” ir visi atsevišķie iepriekšējā rindā definētie pesticīdi, kas detektēti un kvantificēti monitoringa procedūrā, kopā.

PFAS

0,10

μg/l

PFAS ir ikviena perfluoralkilēta un polifluoralkilēta viela (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R).

PFAS kopā

0,50

μg/l

“PFAS kopā” ir perfluoralkilētās un polifluoralkilētās vielas (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R) kopā.

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

0,10

μg/l

Šo savienojumu summārā koncentrācija: benz(b)fluorantēns, benz(k)fluorantēns, benz(ghi)perilēns un indeno(1,2,3-cd)pirēns.

Selēns

10

μg/l

Tetrahloretēns un trihloretēns

10

μg/l

Noteiktu parametru summārā koncentrācija

Trihalometāni kopā

100

μg/l

Dalībvalstis cenšas panākt zemāku vērtību, ja tas ir iespējams bez negatīvas ietekmes uz dezinfekciju.

Šo savienojumu summārā koncentrācija: hloroforms, bromoforms, dibromhlormetāns, bromdihlormetāns.

Urāns

30

μg/l

Vinilhlorīds

0,50

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Grozījums

Grozījums

| Ķīmiskie parametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Akrilamīds | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Antimons | 5,0 | μg/l | |
| Arsēns | 10 | μg/l | |
| Benzols | 1,0 | μg/l | |
| Benz(a)pirēns | 0,010 | μg/l | |
| Bēta-estradiols (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenols A | 0,1 | μg/l | |
| Bors | 1,5 | mg/l | |
| Bromāti | 10 | μg/l | |
| Kadmijs | 5,0 | μg/l | |
| Hlorāti | 0,25 | mg/l | |
| Hlorīti | 0,25 | mg/l | |
| Hroms | 25 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l. |
| Varš | 2,0 | mg/l | |
| Cianīdi | 50 | μg/l | |
| 1,2-dihloretāns | 3,0 | μg/l | |
| Epihlorhidrīns | 0,10 | μg/l | Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni. |
| Fluorīdi | 1,5 | mg/l | |
| Halogēnetiķskābes (HAA) | 80 | μg/l | Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |
| Dzīvsudrabs | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistīns-LR | 10 | μg/l | |
| Niķelis | 20 | μg/l | |
| Nitrāti | 50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nitrīti | 0,50 | mg/l | Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l. |
| Nonilfenols | 0,3 | μg/l | |
| Pesticīdi | 0,10 | μg/l | “Pesticīdi” ir: | organiskie insekticīdi, |

Ķīmiskie parametri

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Akrilamīds

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Antimons

5,0

μg/l

Arsēns

10

μg/l

Benzols

1,0

μg/l

Benz(a)pirēns

0,010

μg/l

Bēta-estradiols (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenols A

0,1

0,1

μg/l

Bors

1,5

mg/l

Bromāti

10

μg/l

Kadmijs

5,0

μg/l

Hlorāti

0,25

mg/l

Hlorīti

0,25

mg/l

Hroms

25

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam hroma parametra vērtība ir 50 μg/l.

Varš

2,0

mg/l

Cianīdi

50

μg/l

1,2-dihloretāns

3,0

μg/l

Epihlorhidrīns

0,10

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Fluorīdi

1,5

mg/l

Halogēnetiķskābes (HAA)

80

μg/l

Šādu deviņu reprezentatīvu vielu summa: monohloretiķskābe, dihloretiķskābe un trihloretiķskābe, monobrometiķskābe un dibrometiķskābe, bromhloretiķskābe, bromdihloretiķskābe, dibromhloretiķskābe un tribrometiķskābe.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Dzīvsudrabs

1,0

μg/l

Mikrocistīns-LR

10

μg/l

Niķelis

20

μg/l

Nitrāti

50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

3

2

Nitrīti

0,50

mg/l

Dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīts nosacījums [nitrāti]/50 + [nitrīti]/3 ≤ 1, kur kvadrātiekavas apzīmē nitrātu (NO3) un nitrītu (NO2) koncentrāciju mg/l, un ka pēc ūdens apstrādes ir panākta atbilstība nitrītu vērtībai 0,10  mg/l.

3

2

Nonilfenols

0,3

μg/l

Pesticīdi

0,10

μg/l

“Pesticīdi” ir:

organiskie insekticīdi,

| | organiskie herbicīdi, |
| --- | --- |

organiskie herbicīdi,

| | organiskie fungicīdi, |
| --- | --- |

organiskie fungicīdi,

| | organiskie nematocīdi, |
| --- | --- |

organiskie nematocīdi,

| | organiskie akaricīdi, |
| --- | --- |

organiskie akaricīdi,

| | organiskie algicīdi, |
| --- | --- |

organiskie algicīdi,

| | organiskie rodenticīdi, |
| --- | --- |

organiskie rodenticīdi,

| | organiskie slimicīdi, |
| --- | --- |

organiskie slimicīdi,

| | radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas. |
| --- | --- |

radniecīgi produkti (arī augšanas regulatori) un to attiecīgie metabolīti pēc Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (3) 3. panta 32. punktā sniegtās definīcijas.

3

Parametra vērtību katram pesticīdam piemēro atsevišķi.

Aldrīna, dieldrīna, heptahlora un heptahlorepoksīda gadījumā parametra vērtība ir 0,030  μg/l.

Pesticīdi kopā

0,50

μg/l

“Pesticīdi kopā” ir visi atsevišķie iepriekšējā rindā definētie pesticīdi, kas detektēti un kvantificēti monitoringa procedūrā, kopā.

PFAS

0,10

μg/l

PFAS ir ikviena perfluoralkilēta un polifluoralkilēta viela (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R).

Ar formulu sāk arī nošķirt “garās ķēdes” un “īsās ķēdes” PFAS. Šo direktīvu piemēro tikai “garās ķēdes” PFAS.

Ar formulu sāk arī nošķirt “garās ķēdes” un “īsās ķēdes” PFAS. Šo direktīvu piemēro tikai “garās ķēdes” PFAS.

Šī parametra vērtība atsevišķām PFAS attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā.

Šī parametra vērtība atsevišķām PFAS attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā.

PFAS kopā

0,50

μg/l

“PFAS kopā” ir perfluoralkilētās un polifluoralkilētās vielas (ķīmiskā formula: CnF2n+1–R) kopā.

Parametra “PFAS kopā” vērtība attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā.

Parametra “PFAS kopā” vērtība attiecas tikai uz tām PFAS, kuru klātbūtne ir iespējama un kuras ir kaitīgas cilvēka veselībai, kā tas konstatēts šīs direktīvas 8. pantā minētajā apdraudējumu novērtējumā.

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

0,10

μg/l

Šo savienojumu summārā koncentrācija: benz(b)fluorantēns, benz(k)fluorantēns, benz(ghi)perilēns un indeno(1,2,3-cd)pirēns.

Selēns

10

μg/l

Tetrahloretēns un trihloretēns

10

μg/l

Noteiktu parametru summārā koncentrācija

Trihalometāni kopā

100

μg/l

Dalībvalstis cenšas panākt zemāku vērtību, ja tas ir iespējams bez negatīvas ietekmes uz dezinfekciju.

Šo savienojumu summārā koncentrācija: hloroforms, bromoforms, dibromhlormetāns, bromdihlormetāns.

Urāns

30

μg/l

Vinilhlorīds

0,50

μg/l

Parametra vērtība attiecas uz monomēra atlikuma koncentrāciju ūdenī, kas aprēķināta pēc specificētās maksimālās attiecīgā polimēra izdalīšanās saskarē ar ūdeni.

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums –Ba daļa (jauna)

I pielikums –Ba daļa (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Indikatorparametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Alumīnijs | 200 | μg/l | |
| Amonijs | 0,50 | mg/l | |
| Hlorīds | 250 | mg/l | 1. piezīme |
| Krāsa | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Elektrovadītspēja | 2 500 | μS cm-1 pie 20 oC | 1. piezīme |
| Ūdeņraža jonu koncentrācija | ≥ 6,5 un ≤ 9,5 | pH vienības | 1.


  un 3. piezīme |
| Dzelzs | 200 | μg/l | |
| Mangāns | 50 | μg/l | |
| Smarža | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Sulfāti | 250 | mg/l | 1. piezīme |
| Nātrijs | 200 | mg/l | |
| Garša | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |
| Mikroorganismu koloniju skaits pie 22 oC | Bez anormālām izmaiņām | | |
| Koliformas baktērijas | 0 | skaits/100 ml | |
| Kopējais organiskais ogleklis (KOO) | Bez anormālām izmaiņām | | |
| Duļķainība | Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām | | |

Indikatorparametri

Indikatorparametri

Parametrs

Parametrs

Parametra vērtība

Parametra vērtība

Vienība

Vienība

Piezīmes

Piezīmes

Alumīnijs

Alumīnijs

200

200

μg/l

μg/l

Amonijs

Amonijs

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Hlorīds

Hlorīds

250

250

mg/l

mg/l

1. piezīme

1. piezīme

Krāsa

Krāsa

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Elektrovadītspēja

Elektrovadītspēja

2 500

2 500

μS cm-1 pie 20 oC

μS cm-1 pie 20 o

1. piezīme

1. piezīme

Ūdeņraža jonu koncentrācija

Ūdeņraža jonu koncentrācija

≥ 6,5 un ≤ 9,5

≥ 6,5 un ≤ 9,5

pH vienības

pH vienības

1.


  un 3. piezīme

1.

un 3. piezīme

Dzelzs

Dzelzs

200

200

μg/l

μg/l

Mangāns

Mangāns

50

50

μg/l

μg/l

Smarža

Smarža

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Sulfāti

Sulfāti

250

250

mg/l

mg/l

1. piezīme

1. piezīme

Nātrijs

Nātrijs

200

200

mg/l

mg/l

Garša

Garša

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Mikroorganismu koloniju skaits pie 22 oC

Mikroorganismu koloniju skaits pie 22 o

Bez anormālām izmaiņām

Bez anormālām izmaiņām

Koliformas baktērijas

Koliformas baktērijas

0

0

skaits/100 ml

skaits/100 ml

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)

Kopējais organiskais ogleklis (KOO)

Bez anormālām izmaiņām

Bez anormālām izmaiņām

Duļķainība

Duļķainība

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

Pieņemama patērētājiem un bez anormālām izmaiņām

1. piezīme:

1. piezīme:

Ūdens nedrīkstētu būt kairinošs.

Ūdens nedrīkstētu būt kairinošs.

2. piezīme:

2. piezīme:

Šis parametrs nav jāmēra, ja ūdens nav iegūts no virszemes ūdensobjekta vai ja virszemes ūdeņi to neietekmē. Ja atbilstība šai parametra vērtībai nav panākta, attiecīgā dalībvalsts izanalizē ūdensapgādi, lai garantētu, ka cilvēka veselību nevar apdraudēt patogēnu (piem., Cryptosporidium) klātbūtne.

Šis parametrs nav jāmēra, ja ūdens nav iegūts no virszemes ūdensobjekta vai ja virszemes ūdeņi to neietekmē. Ja atbilstība šai parametra vērtībai nav panākta, attiecīgā dalībvalsts izanalizē ūdensapgādi, lai garantētu, ka cilvēka veselību nevar apdraudēt patogēnu (piem., Cryptosporidium) klātbūtne.

3. piezīme:

3. piezīme:

Pudelēs vai citos traukos pildītam negāzētam ūdenim minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5 pH vienībām.

Pudelēs vai citos traukos pildītam negāzētam ūdenim minimālo vērtību var samazināt līdz 4,5 pH vienībām.

Pudelēs vai citos traukos pildītam ūdenim, kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka.

Pudelēs vai citos traukos pildītam ūdenim, kas ir dabiski bagāts vai mākslīgi bagātināts ar oglekļa dioksīdu, minimālā vērtība var būt zemāka.

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – C daļa

I pielikums – C daļa

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Vietējās sadales risku novērtējumam relevantie parametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Legionella | < 1 000 | skaits/l | Ja tiek pārsniegta Legionella noteiktā vērtība, kas ir < 1000/l, veic atkārtotu paraugošanu, lai noskaidrotu Legionella pneumophila klātbūtni. Ja Legionella pneumophila klātbūtne netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |

Vietējās sadales risku novērtējumam relevantie parametri

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Legionella

< 1 000

skaits/l

Ja tiek pārsniegta Legionella noteiktā vērtība, kas ir < 1000/l, veic atkārtotu paraugošanu, lai noskaidrotu Legionella pneumophila klātbūtni. Ja Legionella pneumophila klātbūtne netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Ja tiek pārsniegta Legionella noteiktā vērtība, kas ir < 1000/l, veic atkārtotu paraugošanu, lai noskaidrotu Legionella pneumophila klātbūtni. Ja Legionella pneumophila klātbūtne netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Grozījums

Grozījums

| Vietējās sadales risku novērtējumam relevantie parametri |
| --- |
| Parametrs | Parametra vērtība | Vienība | Piezīmes |
| Legionella
  pneumophila | < 1 000 | skaits/l | |
| Legionella | < 10 000 | skaits/l | Ja Legionella pneumophila klātbūtne ar parametra vērtību < 1000/l netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l. |
| Svins | 5 | μg/l | Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā ... [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l. |

Vietējās sadales risku novērtējumam relevantie parametri

Parametrs

Parametra vērtība

Vienība

Piezīmes

Legionella
  pneumophila

pneumophila

< 1 000

skaits/l

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

skaits/l

skaits/l

Ja Legionella pneumophila klātbūtne ar parametra vērtību < 1000/l netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Ja Legionella pneumophila klātbūtne ar parametra vērtību < 1000/l netiek konstatēta, Legionella parametra vērtība ir < 10 000 /l.

Svins

5

μg/l

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā ... [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Atbilstību vērtībai panāk ne vēlāk kā ... [10 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Līdz minētajam datumam svina parametra vērtība ir 10 μg/l.

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums –Ca daļa (jauna)

I pielikums –Ca daļa (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| Topošie parametri, kuriem vajadzīgs monitorings |
| --- |
| Mikroplastmasa | Monitoringu veic saskaņā ar mikroplastmasas mērījumu metodiku, kas noteikta ar 11. panta 5.b punktā minēto deleģēto aktu. |

Topošie parametri, kuriem vajadzīgs monitorings

Topošie parametri, kuriem vajadzīgs monitorings

Mikroplastmasa

Mikroplastmasa

Monitoringu veic saskaņā ar mikroplastmasas mērījumu metodiku, kas noteikta ar 11. panta 5.b punktā minēto deleģēto aktu.

Monitoringu veic saskaņā ar mikroplastmasas mērījumu metodiku, kas noteikta ar 11. panta 5.b punktā minēto deleģēto aktu.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – B daļa – 1. punkts – 1. daļa

II pielikums – B daļa – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens sporas
  un
  somatiskie kolifāgi
  ir “pamatparametri”, un uz tiem nevar attiecināt piegādes risku novērtējumu saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tos vienmēr monitorē 2. punkta 1. tabulā noteiktajā biežumā. | Escherichia coli (E. coli) un
  enterokoki
  ir “pamatparametri”, un uz tiem nevar attiecināt piegādes risku novērtējumu saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tos vienmēr monitorē 2. punkta 1. tabulā noteiktajā biežumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Escherichia coli (E. coli)
  , Clostridium perfringens sporas
  un
  somatiskie kolifāgi
  ir “pamatparametri”, un uz tiem nevar attiecināt piegādes risku novērtējumu saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tos vienmēr monitorē 2. punkta 1. tabulā noteiktajā biežumā.

, Clostridium perfringens sporas

somatiskie kolifāgi

Escherichia coli (E. coli) un
  enterokoki
  ir “pamatparametri”, un uz tiem nevar attiecināt piegādes risku novērtējumu saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tos vienmēr monitorē 2. punkta 1. tabulā noteiktajā biežumā.

enterokoki

Grozījums Nr. 186

Grozījums Nr. 186

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – B daļa – 2. punkts

II pielikums – B daļa – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Paraugošanas biežumi

Visus saskaņā ar 5. pantu noteiktos parametrus monitorē vismaz nākamajā tabulā noteiktajā biežumā, ja vien, pamatojoties uz piegādes risku novērtējumu, kas sagatavots saskaņā ar 9. pantu un šā pielikuma C daļu, nav noteikts cits paraugošanas biežums.

1. tabula

Atbilstības monitoringam vajadzīgais minimālais paraugošanas un analīžu biežums

| Ūdens daudzums
  (m3)
  , kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā | Minimālais paraugu skaits


  gadā |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  >100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

Ūdens daudzums
  (m3)
  , kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā

(m3

Minimālais paraugu skaits


  gadā

Minimālais paraugu skaits

gadā

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

>100 000

>100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

1. piezīme. Piegādes zona ir ģeogrāfiski definēts apgabals, kurā no vienas vai vairākām
  ūdensgūtvēm
  iegūst dzeramo ūdeni un ūdens kvalitāti var uzskatīt par aptuveni vienādu.

ūdensgūtvēm

2. piezīme. Apjomus rēķina kā kalendāra gada vidējos apjomus. Biežuma minimuma noteikšanai var arī izmantot nevis ūdens apjomu, bet gan iedzīvotāju skaitu piegādes zonā, pieņemot, ka ūdens patēriņš ir 200 l dienā uz vienu iedzīvotāju.

3. piezīme. Dalībvalstis,
  kas
  izlēmušas uz atsevišķiem piegādes objektiem, kas atbilst 3. panta 2. punkta b) apakšpunktam, attiecināt izņēmumu, šos biežumus attiecina tikai uz piegādes zonām, no kurām piegādā 10 līdz 100 m3 dienā.

kas

3

Grozījums

Grozījums

Paraugošanas biežumi

Visus saskaņā ar 5. pantu noteiktos parametrus monitorē vismaz nākamajā tabulā noteiktajā biežumā, ja vien, pamatojoties uz piegādes risku novērtējumu, kas sagatavots saskaņā ar 9. pantu un šā pielikuma C daļu, nav noteikts cits paraugošanas biežums.

1. tabula

Atbilstības monitoringam vajadzīgais minimālais paraugošanas un analīžu biežums

| Ūdens daudzums, kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā


  (sk.


  1. un 2. piezīmi), m3 | A grupas parametrs (mikrobioloģiskais parametrs) – paraugu skaits gadā




  (sk.


  3. piezīmi) | B grupas parametrs (ķīmiskais parametrs) – paraugu skaits gadā |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (sk.


  4. piezīmi) | > 0




  (sk.


  4. piezīmi) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1 000 | ≤ 10 000 | 4


  + 3


  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma | 1


  + 1


  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma |
| > 10 000 | ≤ 100 000 | | 3


  + 1


  uz katriem 10 000  m3/dienā un


  to daļu no kopējā apjoma |
| > 100 000 | | | 12


  + 1


  uz katriem 25 000  m3/dienā un to daļu no kopējā apjoma |

Ūdens daudzums, kuru diennaktī sadala vai saražo piegādes zonā

(sk.


  1. un 2. piezīmi), m3

(sk.

1. un 2. piezīmi), m3

A grupas parametrs (mikrobioloģiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

A grupas parametrs (mikrobioloģiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

(sk.


  3. piezīmi)

(sk.

3. piezīmi)

B grupas parametrs (ķīmiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

B grupas parametrs (ķīmiskais parametrs) – paraugu skaits gadā

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(sk.


  4. piezīmi)

(sk.

4. piezīmi)

> 0

> 0

(sk.


  4. piezīmi)

(sk.

4. piezīmi)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1 000

> 1 000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  + 3


  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma

4

+ 3

uz katriem 1 000  m3

1


  + 1


  uz katriem 1 000  m3/d un to daļu no kopējā apjoma

1

+ 1

uz katriem 1 000  m3

> 10 000

> 10 000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  + 1


  uz katriem 10 000  m3/dienā un


  to daļu no kopējā apjoma

3

+ 1

uz katriem 10 000  m3

to daļu no kopējā apjoma

> 100 000

> 100 000

12


  + 1


  uz katriem 25 000  m3/dienā un to daļu no kopējā apjoma

12

+ 1

uz katriem 25 000  m3

1. piezīme. Piegādes zona ir ģeogrāfiski definēts apgabals, kurā no vienas vai vairākām
  ūdensgūtnēm
  iegūst dzeramo ūdeni un ūdens kvalitāti var uzskatīt par aptuveni vienādu.

ūdensgūtnēm

2. piezīme. Apjomus rēķina kā kalendāra gada vidējos apjomus. Biežuma minimuma noteikšanai var arī izmantot nevis ūdens apjomu, bet gan iedzīvotāju skaitu piegādes zonā, pieņemot, ka ūdens patēriņš ir 200 l dienā uz vienu iedzīvotāju.

3. piezīme. Norādīto biežumu aprēķina šādi: piem., 4 300 m3/dienā = 16 paraugi (četri pirmajiem 1 000 m3/dienā + 12 vēl 3 300 m3/dienā).

3. piezīme. Norādīto biežumu aprēķina šādi: piem., 4 300 m3

3

3

4.
   piezīme. Dalībvalstis,
  kuras
  izlēmušas uz atsevišķiem piegādes objektiem, kas atbilst
  šīs direktīvas
  3. panta 2. punkta b) apakšpunktam, attiecināt izņēmumu, šos biežumus attiecina tikai uz piegādes zonām, no kurām piegādā 10 līdz 100 m3 dienā.

4.

kuras

šīs direktīvas

3

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

II pielikums – D daļa – 2.a punkts (jauns)

II pielikums – D daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Paraugus Legionella analīzēm vietējās sadales sistēmās ņem vietās, kur ir Legionella pneumophila izplatīšanās un/vai iedarbības risks. Dalībvalstis izstrādā vadlīnijas attiecībā uz paraugu ņemšanu Legionella analīzēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Paraugus Legionella analīzēm vietējās sadales sistēmās ņem vietās, kur ir Legionella pneumophila izplatīšanās un/vai iedarbības risks. Dalībvalstis izstrādā vadlīnijas attiecībā uz paraugu ņemšanu Legionella analīzēm.

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IIa pielikums (jauns)

IIa pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Higiēnas prasību minimums vielām un materiāliem, kurus izmanto, lai ražotu jaunus izstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni: |
| | a) | to vielu saraksts, kuras ir atļauts izmantot, lai ražotu materiālus, cita starpā (bet ne tikai) organiskos materiālus, elastomērus, silikonus, metālus, cementātu, jonu apmaiņas sveķus un kompozītmateriālus, un no šādiem materiāliem izgatavotus ražojumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Higiēnas prasību minimums vielām un materiāliem, kurus izmanto, lai ražotu jaunus izstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni:

Higiēnas prasību minimums vielām un materiāliem, kurus izmanto, lai ražotu jaunus izstrādājumus, kas nonāk saskarē ar dzeramo ūdeni:

a)

a)

to vielu saraksts, kuras ir atļauts izmantot, lai ražotu materiālus, cita starpā (bet ne tikai) organiskos materiālus, elastomērus, silikonus, metālus, cementātu, jonu apmaiņas sveķus un kompozītmateriālus, un no šādiem materiāliem izgatavotus ražojumus;

to vielu saraksts, kuras ir atļauts izmantot, lai ražotu materiālus, cita starpā (bet ne tikai) organiskos materiālus, elastomērus, silikonus, metālus, cementātu, jonu apmaiņas sveķus un kompozītmateriālus, un no šādiem materiāliem izgatavotus ražojumus;

| b) | īpašas prasības vielu izmantošanai materiālos un no šādiem materiāliem izgatavotos ražojumos; |
| --- | --- |

b)

b)

īpašas prasības vielu izmantošanai materiālos un no šādiem materiāliem izgatavotos ražojumos;

īpašas prasības vielu izmantošanai materiālos un no šādiem materiāliem izgatavotos ražojumos;

| c) | īpaši ierobežojumi atsevišķu vielu nonākšanai dzeramajā ūdenī; |
| --- | --- |

c)

c)

īpaši ierobežojumi atsevišķu vielu nonākšanai dzeramajā ūdenī;

īpaši ierobežojumi atsevišķu vielu nonākšanai dzeramajā ūdenī;

| d) | higiēnas noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz citām īpašībām, lai panāktu atbilstību; |
| --- | --- |

d)

d)

higiēnas noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz citām īpašībām, lai panāktu atbilstību;

higiēnas noteikumi, kas jāievēro attiecībā uz citām īpašībām, lai panāktu atbilstību;

| e) | pamatnoteikumi par to, kā pārliecināties par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām; |
| --- | --- |

e)

e)

pamatnoteikumi par to, kā pārliecināties par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām;

pamatnoteikumi par to, kā pārliecināties par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām;

| f) | noteikumi par paraugu ņemšanas un analizēšanas metodēm, kuras izmanto, lai pārliecinātos par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

f)

f)

noteikumi par paraugu ņemšanas un analizēšanas metodēm, kuras izmanto, lai pārliecinātos par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām.

noteikumi par paraugu ņemšanas un analizēšanas metodēm, kuras izmanto, lai pārliecinātos par atbilstību a) līdz d) apakšpunkta prasībām.

Grozījums Nr. 177 un 224

Grozījums Nr. 177 un 224

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – B daļa – 1. punkts – 1. tabula – 28. rinda

III pielikums – B daļa – 1. punkts – 1. tabula – 28. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| PFAS | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

50

50

Grozījums

Grozījums

| PFAS | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFAS

20

20

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – virsraksts

IV pielikums – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| SABIEDRĪBAI
  TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA | INFORMĀCIJA
  SABIEDRĪBAI |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

SABIEDRĪBAI
  TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

TIEŠSAISTĒ SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

INFORMĀCIJA
  SABIEDRĪBAI

INFORMĀCIJA

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – ievaddaļa

IV pielikums – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Patērētājiem tiešsaistē ir pieejama šāda
  lietotājiem draudzīgi
  noformēta un īpaši pielāgota informācija: | Patērētājiem tiešsaistē
  vai citā lietotājiem vienlīdz draudzīgā veidā
  ir pieejama šāda
  attiecīgi
  noformēta un īpaši pielāgota informācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Patērētājiem tiešsaistē ir pieejama šāda
  lietotājiem draudzīgi
  noformēta un īpaši pielāgota informācija:

lietotājiem draudzīgi

Patērētājiem tiešsaistē
  vai citā lietotājiem vienlīdz draudzīgā veidā
  ir pieejama šāda
  attiecīgi
  noformēta un īpaši pielāgota informācija:

vai citā lietotājiem vienlīdz draudzīgā veidā

attiecīgi

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | relevantā ūdens piegādātāja identifikācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

relevantā ūdens piegādātāja identifikācija;

| (1) | relevantā ūdens piegādātāja
  , apgādes teritorijas un apgādāto personu skaita un ūdens ražošanas veida
  identifikācija; |
| --- | --- |

(1)

relevantā ūdens piegādātāja
  , apgādes teritorijas un apgādāto personu skaita un ūdens ražošanas veida
  identifikācija;

, apgādes teritorijas un apgādāto personu skaita un ūdens ražošanas veida

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – ievaddaļa

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | visjaunākie
  I pielikuma A 
  un
  B daļā norādīto parametru monitoringa
  rezultāti
  , arī paraugošanas biežums
  un paraugošanas punktu atrašanās vieta
  , par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

visjaunākie
  I pielikuma A 
  un
  B daļā norādīto parametru monitoringa
  rezultāti
  , arī paraugošanas biežums
  un paraugošanas punktu atrašanās vieta
  , par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki

visjaunākie

un

rezultāti

un paraugošanas punktu atrašanās vieta

| (2) | pārskats par visjaunākajiem
  I pielikuma A, B
  un Ba
   daļā norādīto parametru monitoringa
  rezultātiem par katru ūdens piegādātāju
  , arī paraugošanas biežums, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki |
| --- | --- |

(2)

pārskats par visjaunākajiem
  I pielikuma A, B
  un Ba
   daļā norādīto parametru monitoringa
  rezultātiem par katru ūdens piegādātāju
  , arī paraugošanas biežums, par apgādāto personu interesējošo apgabalu, kā arī saskaņā ar 5. pantu noteiktā parametra vērtība. Monitoringa rezultāti nedrīkst būt senāki

pārskats par visjaunākajiem

un Ba

rezultātiem par katru ūdens piegādātāju

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | par sešiem mēnešiem, ja
  attiecīgais piegādātājs
  ir liels ūdens piegādātājs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

par sešiem mēnešiem, ja
  attiecīgais piegādātājs
  ir liels ūdens piegādātājs;

attiecīgais piegādātājs

| (b) | par sešiem mēnešiem, ja
  tas
  ir
  vidējs vai
  liels ūdens piegādātājs; |
| --- | --- |

(b)

par sešiem mēnešiem, ja
  tas
  ir
  vidējs vai
  liels ūdens piegādātājs;

tas

vidējs vai

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | par vienu gadu, ja
  attiecīgais piegādātājs ir
  mazs ūdens piegādātājs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

par vienu gadu, ja
  attiecīgais piegādātājs ir
  mazs ūdens piegādātājs;

attiecīgais piegādātājs ir

| (c) | par vienu gadu, ja
  tas ir ļoti mazs vai
  mazs ūdens piegādātājs; |
| --- | --- |

(c)

par vienu gadu, ja
  tas ir ļoti mazs vai
  mazs ūdens piegādātājs;

tas ir ļoti mazs vai

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 3. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | ja
  tiek
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

ja
  tiek
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama;

tiek

| (3) | ja
  kompetentās iestādes ir konstatējušas iespējamu cilvēka veselības apdraudējumu, jo ir
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama; |
| --- | --- |

(3)

ja
  kompetentās iestādes ir konstatējušas iespējamu cilvēka veselības apdraudējumu, jo ir
  pārsniegtas saskaņā ar 5. pantu noteiktās parametru vērtības, informācija par iespējamajām briesmām cilvēka veselībai un ar to saistītie ieteikumi par veselību un patēriņu vai hipersaite uz vietni, kurā šāda informācija pieejama;

kompetentās iestādes ir konstatējušas iespējamu cilvēka veselības apdraudējumu, jo ir

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 4. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

(4)

relevantā piegādes risku novērtējuma kopsavilkums;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 5. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | informācija par
  šādiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)

informācija par
  šādiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām:

šādiem

| (5) | informācija par
  I pielikumā Ba daļā norādītajiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām; |
| --- | --- |

(5)

informācija par
  I pielikumā Ba daļā norādītajiem
  indikatorparametriem un ar tiem saistītajām parametru vērtībām;

I pielikumā Ba daļā norādītajiem

| | (a) | krāsainība; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

krāsainība;

krāsainība;

| | (b) | pH (ūdeņraža jonu koncentrācija); |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

pH (ūdeņraža jonu koncentrācija);

pH (ūdeņraža jonu koncentrācija);

| | (c) | elektrovadītspēja; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

elektrovadītspēja;

elektrovadītspēja;

| | (d) | dzelzs saturs; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

dzelzs saturs;

dzelzs saturs;

| | (e) | mangāna saturs; |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

mangāna saturs;

mangāna saturs;

| | (f) | smarža; |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

smarža;

smarža;

| | (g) | garša; |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

garša;

garša;

| | (h) | cietība; |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

cietība;

cietība;

| | (i) | minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni: |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni:

minerāli, ūdenī izšķīdušie anjoni/katjoni:

| | | — | borāts BO3-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

borāts BO3-;

borāts BO3

| | | — | karbonāts CO3
  2-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

karbonāts CO3
  2-;

karbonāts CO3

2-

| | | — | hlorīds Cl-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

hlorīds Cl-;

hlorīds Cl-;

| | | — | fluorīds F-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

fluorīds F-;

fluorīds F-;

| | | — | hidrogēnkarbonāts HCO3-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

hidrogēnkarbonāts HCO3-;

hidrogēnkarbonāts HCO3

| | | — | nitrāts NO3-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrāts NO3-;

nitrāts NO3

| | | — | nitrīts NO2-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrīts NO2-;

nitrīts NO2

| | | — | fosfāts PO4
  3-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosfāts PO4
  3-;

fosfāts PO4

3-

| | | — | silikāts SiO2; |
| --- | --- | --- | --- |

—

silikāts SiO2;

silikāts SiO2

| | | — | sulfāts SO4
  2-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfāts SO4
  2-;

sulfāts SO4

2-

| | | — | sulfīds S2-; |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfīds S2-;

sulfīds S2

| | | — | alumīnijs Al; |
| --- | --- | --- | --- |

—

alumīnijs Al;

alumīnijs Al;

| | | — | amonijs NH4+; |
| --- | --- | --- | --- |

—

amonijs NH4+;

amonijs NH4+;

| | | — | kalcijs Ca; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalcijs Ca;

kalcijs Ca;

| | | — | magnijs Mg; |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnijs Mg;

magnijs Mg;

| | | — | kālijs K; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kālijs K;

kālijs K;

| | | — | nātrijs Na. |
| --- | --- | --- | --- |

—

nātrijs Na.

nātrijs Na.

Šīs parametru vērtības un citu nejonizēto savienojumu un mikroelementu vērtības var norādīt kopā ar atsauces vērtību un/vai paskaidrojumu;

Šīs parametru vērtības un citu nejonizēto savienojumu un mikroelementu vērtības var norādīt kopā ar atsauces vērtību un/vai paskaidrojumu;

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 6. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā samazināt ūdens patēriņu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(6)

ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā samazināt ūdens patēriņu;

| (6) | ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā
  attiecīgā gadījumā
  samazināt ūdens patēriņu
  un ūdeni izmantot atbildīgi, ņemot vērā vietējos apstākļus
  ; |
| --- | --- |

(6)

ieteikumi patērētājiem, arī par to, kā
  attiecīgā gadījumā
  samazināt ūdens patēriņu
  un ūdeni izmantot atbildīgi, ņemot vērā vietējos apstākļus
  ;

attiecīgā gadījumā

un ūdeni izmantot atbildīgi, ņemot vērā vietējos apstākļus

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | ja
  ūdens piegādātājs
  ir ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)

ja
  ūdens piegādātājs
  ir ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija:

ūdens piegādātājs

| (7) | ja
  tas
  ir
  liels vai
  ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija: |
| --- | --- |

(7)

ja
  tas
  ir
  liels vai
  ļoti liels ūdens piegādātājs, šāda ikgadēja informācija:

tas

liels vai

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī
  noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī
  noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru
  ;

noplūžu rādītāji un energopatēriņš uz piegādātā ūdens kubikmetru

| (a) | ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī
  noplūdes apjomi, ko noteikušas dalībvalstis
  ; |
| --- | --- |

(a)

ūdens sistēmas vispārīgie efektivitātes rādītāji, arī
  noplūdes apjomi, ko noteikušas dalībvalstis
  ;

noplūdes apjomi, ko noteikušas dalībvalstis

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | informācija par ūdens piegādātāja
  pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

informācija par ūdens piegādātāja
  pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu
  ;

pārvaldību un vadību, arī valdes sastāvu

| (b) | informācija par ūdens piegādātāja
  ūdens piegādes pārvaldības veidu un īpašumtiesību struktūru
  ; |
| --- | --- |

(b)

informācija par ūdens piegādātāja
  ūdens piegādes pārvaldības veidu un īpašumtiesību struktūru
  ;

ūdens piegādes pārvaldības veidu un īpašumtiesību struktūru

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | informācija par
  patērētājiem pārdotā ūdens tarifu
  uz kubikmetru,
  arī
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām,
  norādot vismaz izmaksas
  ,
  kas
  saistītas ar
  energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens, ar
  pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai, ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali
  un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

informācija par
  patērētājiem pārdotā ūdens tarifu
  uz kubikmetru,
  arī
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām,
  norādot vismaz izmaksas
  ,
  kas
  saistītas ar
  energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens, ar
  pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai, ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali
  un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;

patērētājiem pārdotā ūdens tarifu

arī

norādot vismaz izmaksas

kas

energopatēriņu uz kubikmetru piegādātā ūdens, ar

un ar notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, un izmaksas

| (d) | ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par
  tarifa struktūru
  uz
  ūdens
  kubikmetru,
  cita starpā par
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām,
  kā arī par izmaksām
  ,
  kuras
  saistītas ar pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai,
  un kuras saistītas
  ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali
  , kā arī par izmaksām
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši; |
| --- | --- |

(d)

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —
  informācija par
  tarifa struktūru
  uz
  ūdens
  kubikmetru,
  cita starpā par
  fiksētajām un mainīgajām izmaksām,
  kā arī par izmaksām
  ,
  kuras
  saistītas ar pasākumiem, ko ūdens piegādātāji veic 8. panta 4. punktā prasītā apdraudējumu novērtējuma sagatavošanai,
  un kuras saistītas
  ar dzeramā ūdens apstrādi un sadali
  , kā arī par izmaksām
  , kas saistītas ar 13. pantā norādītajiem pasākumiem, ja ūdens piegādātāji tādus veikuši;

ja izmaksas tiek segtas ar tarifu sistēmas palīdzību —

tarifa struktūru

ūdens

cita starpā par

kā arī par izmaksām

kuras

un kuras saistītas

, kā arī par izmaksām

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – e apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | investīcijas, kas
  piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

investīcijas, kas
  piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas
  ;

piegādātājam šķiet vajadzīgas ūdens pakalpojumu sniegšanas finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai (arī infrastruktūras uzturēšanai), un faktiski saņemtās vai atgūtās investīcijas

| (e) | investīcijas, kas
  jau ir ieguldītas, tiek ieguldītas un tiek plānotas, kā arī finansēšanas plāns
  ; |
| --- | --- |

(e)

investīcijas, kas
  jau ir ieguldītas, tiek ieguldītas un tiek plānotas, kā arī finansēšanas plāns
  ;

jau ir ieguldītas, tiek ieguldītas un tiek plānotas, kā arī finansēšanas plāns

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – g apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 7. punkts – g apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (g) | kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to,
  cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(g)

kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to,
  cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām
  ;

cik laicīgi un adekvāti reaģēts uz problēmām

| (g) | kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to,
  kā tās ir atrisinātas
  ; |
| --- | --- |

(g)

kopsavilkums un statistiska informācija par patērētāju sūdzībām un to,
  kā tās ir atrisinātas
  ;

kā tās ir atrisinātas

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 8. punkts

IV pielikums – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | pēc pieprasījuma — piekļuve
  līdz 10 gadus veciem
  vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)

pēc pieprasījuma — piekļuve
  līdz 10 gadus veciem
  vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju.

līdz 10 gadus veciem

| (8) | pēc pieprasījuma — piekļuve vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju
  , kas nav vecāki par 10 gadiem, bet tikai par laikposmu no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  . |
| --- | --- |

(8)

pēc pieprasījuma — piekļuve vēsturiskajiem datiem par 2. un 3. punktā norādīto informāciju
  , kas nav vecāki par 10 gadiem, bet tikai par laikposmu no šīs direktīvas transponēšanas dienas
  .

, kas nav vecāki par 10 gadiem, bet tikai par laikposmu no šīs direktīvas transponēšanas dienas

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(68)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/54/EK par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija) (OV L 164, 26.6.2009., 45. lpp.).

68

(69)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

69

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

70

(68)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Direktīva 2009/54/EK par dabīgo minerālūdeņu ieguvi un tirdzniecību (pārstrādāta versija) (OV L 164, 26.6.2009., 45. lpp.).

68

(69)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīva 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

69

(70)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.).

70

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums SR 12/2017 Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial [“Dzeramā ūdens direktīvas īstenošana: ūdens kvalitāte un piekļūstamība Bulgārijā, Ungārijā un Rumānijā ir uzlabojusies, bet joprojām ir vajadzīgi lieli ieguldījumi”]

73

(71)  COM(2014)0177.

71

(72)  SWD(2016)0428.

72

(73)  Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums SR 12/2017 Implementing the Drinking Water Directive: water quality and access to it improved in Bulgaria, Hungary and Romania, but investment needs remains substantial [“Dzeramā ūdens direktīvas īstenošana: ūdens kvalitāte un piekļūstamība Bulgārijā, Ungārijā un Rumānijā ir uzlabojusies, bet joprojām ir vajadzīgi lieli ieguldījumi”]

73

(76)  Guidelines for drinking water quality, ceturtais izdevums, Pasaules Veselības organizācija, 2011, http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, Pasaules Veselības organizācija, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf.

77

(76)  Guidelines for drinking water quality, ceturtais izdevums, Pasaules Veselības organizācija, 2011, http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers, Pasaules Veselības organizācija, 2009, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf.

77

(78)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

78

(78)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

78

(79)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

79

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

(80)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

80

(81)  Legionella and the prevention of Legionellosis, Pasaules Veselības organizācija, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf.

81

(80)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

80

(81)  Legionella and the prevention of Legionellosis, Pasaules Veselības organizācija, 2007, http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf.

81

(82)  
  SWD(2016)0185.

82

SWD(2016)0185.

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, 12. lpp.

84

(85)  Iestāžu kopīgā proklamācija “Eiropas sociālo tiesību pīlārs” (2017/C 428/09), 2017. gada 17. novembris (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

85

(83)  COM(2014)0177.

83

(84)  COM(2014)0177, 12. lpp.

84

(85)  Iestāžu kopīgā proklamācija “Eiropas sociālo tiesību pīlārs” (2017/C 428/09), 2017. gada 17. novembris (OV C 428, 13.12.2017., 10. lpp.).

85

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62. punkts.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums (2013/C 378/01) par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.).

89

(86)  P8_TA(2015)0294.

86

(87)  P8_TA(2015)0294, 62. punkts.

87

(88)  COM(2014)0209.

88

(89)  Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums (2013/C 378/01) par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.).

89

(90)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

90

(90)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

90

(96)  Padomes 2013. gada 22. oktobra Direktīva 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī (OV L 296, 7.11.2013., 12. lpp.).

96

(96)  Padomes 2013. gada 22. oktobra Direktīva 2013/51/Euratom, ar ko nosaka iedzīvotāju veselības aizsardzības prasības attiecībā uz radioaktīvām vielām dzeramajā ūdenī (OV L 296, 7.11.2013., 12. lpp.).

96

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.)

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.)

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 305/2011, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un atceļ Padomes Direktīvu 89/106/EEK (OV L 88, 4.4.2011., 5. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

3

(a)  
  a: visi paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

a

a: visi paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

(b)  
  b: vismaz 10 paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

b

b: vismaz 10 paraugi jāņem laikos, kad ir liels risks, ka apstrādē netiks iznīcināti visi zarnu patogēni.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Resursi, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursi, kas paredzēti mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un minēto regulu labo attiecībā uz resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0498),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0307/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju,

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0282/2018),

| A. | tā kā steidzamu iemeslu dēļ ir pamatoti rīkot balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā, |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamu iemeslu dēļ ir pamatoti rīkot balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu Parlamentam vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 23. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza attiecībā uz resursiem, kas paredzēti ekonomiskajai, sociālajai un teritoriālajai kohēzijai, un resursiem, kas paredzēti mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1719.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Ziņošanas pienākumu pielāgošana vides politikas jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 23. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/34)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums | Priekšlikums |
| EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA |
| par ziņošanas pienākumu pielāgošanu
  vides politikas
  jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 | par ziņošanas pienākumu pielāgošanu
  ar vidi saistītu tiesību aktu
  jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005 |
| (Dokuments attiecas uz EEZ) | (Dokuments attiecas uz EEZ) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par ziņošanas pienākumu pielāgošanu
  vides politikas
  jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005

par ziņošanas pienākumu pielāgošanu
  ar vidi saistītu tiesību aktu
  jomā un ar ko tāpēc groza Direktīvu 86/278/EEK, Direktīvu 2002/49/EK, Direktīvu 2004/35/EK, Direktīvu 2007/2/EK, Direktīvu 2009/147/EK un Direktīvu 2010/63/ES, Regulu (EK) Nr. 166/2006 un Regulu (ES) Nr. 995/2010, kā arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2173/2005

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Lai nodrošinātu informāciju par īstenošanu un izpildi, būtu jāizdara grozījumi vairākos
  vides jomas
  tiesību aktos, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” (45) un ar to saistītās atbilstības pārbaudes rezultātus (46). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Lai nodrošinātu informāciju par īstenošanu un izpildi, būtu jāizdara grozījumi vairākos
  vides jomas
  tiesību aktos, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” (45) un ar to saistītās atbilstības pārbaudes rezultātus (46).

| (1) | Lai nodrošinātu informāciju par īstenošanu un izpildi, būtu jāizdara grozījumi vairākos
  ar vidi saistītos
  tiesību aktos, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” (45) un ar to saistītās atbilstības pārbaudes rezultātus (46). |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu informāciju par īstenošanu un izpildi, būtu jāizdara grozījumi vairākos
  ar vidi saistītos
  tiesību aktos, ņemot vērā Komisijas ziņojuma “Kā pilnveidot ziņošanas darbības vides jomā” (45) un ar to saistītās atbilstības pārbaudes rezultātus (46).

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Šīs regulas mērķis ir modernizēt informācijas pārvaldību un nodrošināt konsekventāku pieeju tiesību aktiem tās darbības jomā, vienkāršojot ziņošanu, lai samazinātu administratīvo slogu, uzlabotu datubāzi turpmākai izvērtēšanai un palielinātu pārredzamību sabiedrības interesēs, vienmēr rīkojoties atkarībā no apstākļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Šīs regulas mērķis ir modernizēt informācijas pārvaldību un nodrošināt konsekventāku pieeju tiesību aktiem tās darbības jomā, vienkāršojot ziņošanu, lai samazinātu administratīvo slogu, uzlabotu datubāzi turpmākai izvērtēšanai un palielinātu pārredzamību sabiedrības interesēs, vienmēr rīkojoties atkarībā no apstākļiem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Jāpanāk, lai piekļuve datiem radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu visām personām. Lai nodrošinātu atbilstošu infrastruktūru publiskai piekļuvei, ziņošanai un datu koplietošanai starp publiskām iestādēm, ir nepieciešama aktīva informācijas izplatīšana nacionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK (47) un 2007/2/EK (48) un to īstenošanas noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Jāpanāk, lai piekļuve datiem radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu visām personām. Lai nodrošinātu atbilstošu infrastruktūru publiskai piekļuvei, ziņošanai un datu koplietošanai starp publiskām iestādēm, ir nepieciešama aktīva informācijas izplatīšana nacionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK (47) un 2007/2/EK (48) un to īstenošanas noteikumiem.

| (2) | Jāpanāk, lai piekļuve datiem radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu visām personām
  , jo īpaši tādām nevalstiskajām struktūrām kā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
  . Lai nodrošinātu atbilstošu infrastruktūru publiskai piekļuvei, ziņošanai un datu koplietošanai starp publiskām iestādēm, ir nepieciešama aktīva informācijas izplatīšana nacionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK (47) un 2007/2/EK (48) un to īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Jāpanāk, lai piekļuve datiem radītu pēc iespējas mazāku administratīvo slogu visām personām
  , jo īpaši tādām nevalstiskajām struktūrām kā mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
  . Lai nodrošinātu atbilstošu infrastruktūru publiskai piekļuvei, ziņošanai un datu koplietošanai starp publiskām iestādēm, ir nepieciešama aktīva informācijas izplatīšana nacionālā līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2003/4/EK (47) un 2007/2/EK (48) un to īstenošanas noteikumiem.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Dalībvalstu ziņotie dati
  ir
  būtiski
  , lai Komisija varētu pārraudzīt, pārskatīt un novērtēt, kā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir iespējams sasniegt tajos izvirzītos mērķus, un lai šo informāciju izmantotu šo tiesību aktu turpmākai izvērtēšanai atbilstoši 22. punktam 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (49). Ir lietderīgi vairākus vides jomas tiesību aktus papildināt ar jauniem noteikumiem to turpmākas izvērtēšanas nolūkā, pamatojoties uz īstenošanas laikā apkopotajiem datiem, kas, iespējams, ir papildināti ar papildu zinātniskiem, analītiskiem datiem. Šajā kontekstā ir nepieciešami relevanti dati, kas ļaus labāk novērtēt Savienības tiesību aktu efektivitāti, lietderību, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, tāpēc ir vajadzīgs nodrošināt atbilstošus ziņošanas mehānismus, kas šajā nolūkā var kalpot arī kā rādītāji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Dalībvalstu ziņotie dati
  ir
  būtiski
  , lai Komisija varētu pārraudzīt, pārskatīt un novērtēt, kā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir iespējams sasniegt tajos izvirzītos mērķus, un lai šo informāciju izmantotu šo tiesību aktu turpmākai izvērtēšanai atbilstoši 22. punktam 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (49). Ir lietderīgi vairākus vides jomas tiesību aktus papildināt ar jauniem noteikumiem to turpmākas izvērtēšanas nolūkā, pamatojoties uz īstenošanas laikā apkopotajiem datiem, kas, iespējams, ir papildināti ar papildu zinātniskiem, analītiskiem datiem. Šajā kontekstā ir nepieciešami relevanti dati, kas ļaus labāk novērtēt Savienības tiesību aktu efektivitāti, lietderību, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, tāpēc ir vajadzīgs nodrošināt atbilstošus ziņošanas mehānismus, kas šajā nolūkā var kalpot arī kā rādītāji.

| (3) | Process, kurā dalībvalstis visaptveroši un savlaicīgi paziņo attiecīgos datus,
  ir
  īpaši būtisks
  , lai Komisija varētu pārraudzīt, pārskatīt un novērtēt, kā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir iespējams sasniegt tajos izvirzītos mērķus, un lai šo informāciju izmantotu šo tiesību aktu turpmākai izvērtēšanai atbilstoši 22. punktam 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (49). Ir lietderīgi vairākus vides jomas tiesību aktus papildināt ar jauniem noteikumiem to turpmākas izvērtēšanas nolūkā, pamatojoties uz īstenošanas laikā apkopotajiem datiem, kas, iespējams, ir papildināti ar papildu zinātniskiem, analītiskiem datiem. Šajā kontekstā ir nepieciešami relevanti dati, kas ļaus labāk novērtēt Savienības tiesību aktu efektivitāti, lietderību, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, tāpēc ir vajadzīgs nodrošināt atbilstošus ziņošanas mehānismus, kas šajā nolūkā var kalpot arī kā rādītāji
  gan lēmumu pieņēmējiem, gan sabiedrībai kopumā
  . |
| --- | --- |

(3)

Process, kurā dalībvalstis visaptveroši un savlaicīgi paziņo attiecīgos datus,
  ir
  īpaši būtisks
  , lai Komisija varētu pārraudzīt, pārskatīt un novērtēt, kā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir iespējams sasniegt tajos izvirzītos mērķus, un lai šo informāciju izmantotu šo tiesību aktu turpmākai izvērtēšanai atbilstoši 22. punktam 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (49). Ir lietderīgi vairākus vides jomas tiesību aktus papildināt ar jauniem noteikumiem to turpmākas izvērtēšanas nolūkā, pamatojoties uz īstenošanas laikā apkopotajiem datiem, kas, iespējams, ir papildināti ar papildu zinātniskiem, analītiskiem datiem. Šajā kontekstā ir nepieciešami relevanti dati, kas ļaus labāk novērtēt Savienības tiesību aktu efektivitāti, lietderību, būtiskumu, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, tāpēc ir vajadzīgs nodrošināt atbilstošus ziņošanas mehānismus, kas šajā nolūkā var kalpot arī kā rādītāji
  gan lēmumu pieņēmējiem, gan sabiedrībai kopumā
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (50) izvērtējumu ir nepieciešams pilnveidot trokšņu karšu un rīcības plānu iesniegšanas termiņus, lai atvēlētu pietiekamu laiku rīcības plānu sabiedriskai apspriešanai. Šajā nolūkā un tikai vienu reizi rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas termiņš ir atlikts par vienu gadu tā, lai nākamās (ceturtās) rīcības plānu kārtas termiņš būtu nevis 2023. gada 18. jūlijs, bet gan 2024. gada 18. jūlijs. Tādējādi, sākot no ceturtās kārtas, dalībvalstīm būs aptuveni divi gadi no trokšņu karšu izstrādes līdz rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas pabeigšanai, nevis viens gads kā līdz šim. Attiecībā uz turpmākām pasākumu plānošanas kārtām tiks atjaunots piecu gadu intervāls pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Turklāt, lai labāk sasniegtu Direktīvas 2002/49/EK mērķus un nodrošinātu pamatu pasākumu izstrādei Savienības līmenī, ziņošana dalībvalstīm būtu jāveic elektroniski. Tāpat ir jāpalielina sabiedrības iesaiste, nosakot, ka
  konkrētai
  informācijai ir jābūt publiski pieejamai, vienlaikus pieskaņojot šo prasību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2007/2/EK, nedublējot praktiskās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (50) izvērtējumu ir nepieciešams pilnveidot trokšņu karšu un rīcības plānu iesniegšanas termiņus, lai atvēlētu pietiekamu laiku rīcības plānu sabiedriskai apspriešanai. Šajā nolūkā un tikai vienu reizi rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas termiņš ir atlikts par vienu gadu tā, lai nākamās (ceturtās) rīcības plānu kārtas termiņš būtu nevis 2023. gada 18. jūlijs, bet gan 2024. gada 18. jūlijs. Tādējādi, sākot no ceturtās kārtas, dalībvalstīm būs aptuveni divi gadi no trokšņu karšu izstrādes līdz rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas pabeigšanai, nevis viens gads kā līdz šim. Attiecībā uz turpmākām pasākumu plānošanas kārtām tiks atjaunots piecu gadu intervāls pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Turklāt, lai labāk sasniegtu Direktīvas 2002/49/EK mērķus un nodrošinātu pamatu pasākumu izstrādei Savienības līmenī, ziņošana dalībvalstīm būtu jāveic elektroniski. Tāpat ir jāpalielina sabiedrības iesaiste, nosakot, ka
  konkrētai
  informācijai ir jābūt publiski pieejamai, vienlaikus pieskaņojot šo prasību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2007/2/EK, nedublējot praktiskās prasības.

| (5) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (50) izvērtējumu ir nepieciešams pilnveidot trokšņu karšu un rīcības plānu iesniegšanas termiņus, lai atvēlētu pietiekamu laiku rīcības plānu sabiedriskai apspriešanai. Šajā nolūkā un tikai vienu reizi rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas termiņš ir atlikts par vienu gadu tā, lai nākamās (ceturtās) rīcības plānu kārtas termiņš būtu nevis 2023. gada 18. jūlijs, bet gan 2024. gada 18. jūlijs. Tādējādi, sākot no ceturtās kārtas, dalībvalstīm būs aptuveni divi gadi no trokšņu karšu izstrādes līdz rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas pabeigšanai, nevis viens gads kā līdz šim. Attiecībā uz turpmākām pasākumu plānošanas kārtām tiks atjaunots piecu gadu intervāls pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Turklāt, lai labāk sasniegtu Direktīvas 2002/49/EK mērķus un nodrošinātu pamatu pasākumu izstrādei Savienības līmenī, ziņošana dalībvalstīm būtu jāveic elektroniski. Tāpat ir jāpalielina sabiedrības iesaiste, nosakot, ka
  visaptverošai, precīzai un salīdzināmai
  informācijai ir jābūt publiski pieejamai, vienlaikus pieskaņojot šo prasību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2007/2/EK, nedublējot praktiskās prasības. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (50) izvērtējumu ir nepieciešams pilnveidot trokšņu karšu un rīcības plānu iesniegšanas termiņus, lai atvēlētu pietiekamu laiku rīcības plānu sabiedriskai apspriešanai. Šajā nolūkā un tikai vienu reizi rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas termiņš ir atlikts par vienu gadu tā, lai nākamās (ceturtās) rīcības plānu kārtas termiņš būtu nevis 2023. gada 18. jūlijs, bet gan 2024. gada 18. jūlijs. Tādējādi, sākot no ceturtās kārtas, dalībvalstīm būs aptuveni divi gadi no trokšņu karšu izstrādes līdz rīcības plānu pārskatīšanas vai pārstrādāšanas pabeigšanai, nevis viens gads kā līdz šim. Attiecībā uz turpmākām pasākumu plānošanas kārtām tiks atjaunots piecu gadu intervāls pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Turklāt, lai labāk sasniegtu Direktīvas 2002/49/EK mērķus un nodrošinātu pamatu pasākumu izstrādei Savienības līmenī, ziņošana dalībvalstīm būtu jāveic elektroniski. Tāpat ir jāpalielina sabiedrības iesaiste, nosakot, ka
  visaptverošai, precīzai un salīdzināmai
  informācijai ir jābūt publiski pieejamai, vienlaikus pieskaņojot šo prasību citiem Savienības tiesību aktiem, piemēram, Direktīvai 2007/2/EK, nedublējot praktiskās prasības.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Balstoties uz Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Direktīvas 2007/2/EK īstenošanu, kā arī uz REFIT izvērtējumu (52), ņemot vērā mērķi vienkāršot minētās direktīvas īstenošanu un samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dalībvalstu veikto pārraudzību, ir lietderīgi atcelt prasību dalībvalstīm sūtīt Komisijai triju gadu ziņojumus, bet Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu, jo ziņošanas atbilstības pārbaudē tika gūts apstiprinājums šo ziņojumu ierobežotajam pielietojumam (53). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Balstoties uz Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Direktīvas 2007/2/EK īstenošanu, kā arī uz REFIT izvērtējumu (52), ņemot vērā mērķi vienkāršot minētās direktīvas īstenošanu un samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dalībvalstu veikto pārraudzību, ir lietderīgi atcelt prasību dalībvalstīm sūtīt Komisijai triju gadu ziņojumus, bet Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu, jo ziņošanas atbilstības pārbaudē tika gūts apstiprinājums šo ziņojumu ierobežotajam pielietojumam (53).

| (7) | Balstoties uz Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Direktīvas 2007/2/EK īstenošanu, kā arī uz REFIT izvērtējumu (52), ņemot vērā mērķi vienkāršot minētās direktīvas īstenošanu un samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dalībvalstu veikto pārraudzību, ir lietderīgi atcelt prasību dalībvalstīm sūtīt Komisijai triju gadu ziņojumus, bet Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu, jo ziņošanas atbilstības pārbaudē tika gūts apstiprinājums šo ziņojumu ierobežotajam pielietojumam (53).
  Tomēr Komisijai būtu jāturpina regulāri izvērtēt minēto direktīvu un darīt šo izvērtējumu publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(7)

Balstoties uz Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Direktīvas 2007/2/EK īstenošanu, kā arī uz REFIT izvērtējumu (52), ņemot vērā mērķi vienkāršot minētās direktīvas īstenošanu un samazināt administratīvo slogu, kas saistīts ar dalībvalstu veikto pārraudzību, ir lietderīgi atcelt prasību dalībvalstīm sūtīt Komisijai triju gadu ziņojumus, bet Komisijai iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu, jo ziņošanas atbilstības pārbaudē tika gūts apstiprinājums šo ziņojumu ierobežotajam pielietojumam (53).
  Tomēr Komisijai būtu jāturpina regulāri izvērtēt minēto direktīvu un darīt šo izvērtējumu publiski pieejamu.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Ir jāgroza ziņošanas pienākumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/63/ES (56) 43., 54.
  un
  57. pantā. Šie noteikumi ar mērķi uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu paredz šādus uzdevumus: izveidot centrālu, brīvi pieejamu datubāzi ar meklēšanas funkciju, kurā apkopo projektu netehniskos kopsavilkumus un saistītos retrospektīvos novērtējumus; piešķirt īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā varētu izstrādāt vienotu formātu iesniedzamajiem projektu netehniskajiem kopsavilkumiem un saistītiem retrospektīviem novērtējumiem; informēt par īstenošanu; Komisijas trīsgadējo statistikas datu ziņošanu aizstāt ar prasību izveidot dinamisku centrālu datubāzi, kuru uzturētu Komisija un kurā katru gadu tiktu publiskota informācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Ir jāgroza ziņošanas pienākumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/63/ES (56) 43., 54.
  un
  57. pantā. Šie noteikumi ar mērķi uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu paredz šādus uzdevumus: izveidot centrālu, brīvi pieejamu datubāzi ar meklēšanas funkciju, kurā apkopo projektu netehniskos kopsavilkumus un saistītos retrospektīvos novērtējumus; piešķirt īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā varētu izstrādāt vienotu formātu iesniedzamajiem projektu netehniskajiem kopsavilkumiem un saistītiem retrospektīviem novērtējumiem; informēt par īstenošanu; Komisijas trīsgadējo statistikas datu ziņošanu aizstāt ar prasību izveidot dinamisku centrālu datubāzi, kuru uzturētu Komisija un kurā katru gadu tiktu publiskota informācija.

| (9) | Ir jāgroza ziņošanas pienākumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/63/ES (56) 43., 54., 57. un
  58
  . pantā. Šie noteikumi ar mērķi uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu paredz šādus uzdevumus: izveidot centrālu, brīvi pieejamu datubāzi ar meklēšanas funkciju, kurā apkopo projektu netehniskos kopsavilkumus un saistītos retrospektīvos novērtējumus; piešķirt īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā varētu izstrādāt vienotu formātu iesniedzamajiem projektu netehniskajiem kopsavilkumiem un saistītiem retrospektīviem novērtējumiem; informēt par īstenošanu; Komisijas trīsgadējo statistikas datu ziņošanu aizstāt ar prasību izveidot dinamisku centrālu datubāzi, kuru uzturētu Komisija un kurā katru gadu tiktu publiskota informācija.
  Ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu

   (56a)

  , minētās direktīvas pārskatīšanas klauzula, kā noteikts šīs direktīvas 58. pantā, būtu jāpārskata, lai to varētu pārskatīt nākotnē. |
| --- | --- |

(9)

Ir jāgroza ziņošanas pienākumi, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/63/ES (56) 43., 54., 57. un
  58
  . pantā. Šie noteikumi ar mērķi uzlabot pārredzamību un samazināt administratīvo slogu paredz šādus uzdevumus: izveidot centrālu, brīvi pieejamu datubāzi ar meklēšanas funkciju, kurā apkopo projektu netehniskos kopsavilkumus un saistītos retrospektīvos novērtējumus; piešķirt īstenošanas pilnvaras Komisijai, lai tā varētu izstrādāt vienotu formātu iesniedzamajiem projektu netehniskajiem kopsavilkumiem un saistītiem retrospektīviem novērtējumiem; informēt par īstenošanu; Komisijas trīsgadējo statistikas datu ziņošanu aizstāt ar prasību izveidot dinamisku centrālu datubāzi, kuru uzturētu Komisija un kurā katru gadu tiktu publiskota informācija.
  Ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu

   (56a)

  , minētās direktīvas pārskatīšanas klauzula, kā noteikts šīs direktīvas 58. pantā, būtu jāpārskata, lai to varētu pārskatīt nākotnē.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Līdz ar to būtu jāveic attiecīgi grozījumi Direktīvā 86/278/EEK, Direktīvā 2002/49/EK, Direktīvā 2004/35/EK, Direktīvā 2007/2/EK, Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 2010/63/ES, Regulā (EK) Nr. 166/2006, Regulā (ES) Nr. 995/2010, Regulā (EK) Nr. 338/97 un Regulā (EK) Nr. 2173/2005, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Līdz ar to būtu jāveic attiecīgi grozījumi Direktīvā 86/278/EEK, Direktīvā 2002/49/EK, Direktīvā 2004/35/EK, Direktīvā 2007/2/EK, Direktīvā 2009/147/EK un Direktīvā 2010/63/ES, Regulā (EK) Nr. 166/2006, Regulā (ES) Nr. 995/2010, Regulā (EK) Nr. 338/97 un Regulā (EK) Nr. 2173/2005,

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 86/278/EEK

2. pants – 1. daļa – da punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  2. pantam pievieno šādu punktu:









  “da) | “telpisko datu pakalpojumi”: ir darbības, kuras, izmantojot datora lietojumprogrammu, var veikt ar telpisko datu kopās ietvertiem telpiskajiem datiem vai ar tiem saistītajiem metadatiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā

   (*1)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

-1.
     
  2. pantam pievieno šādu punktu:

“da)

“telpisko datu pakalpojumi”: ir darbības, kuras, izmantojot datora lietojumprogrammu, var veikt ar telpisko datu kopās ietvertiem telpiskajiem datiem vai ar tiem saistītajiem metadatiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā

   (*1)

  ;

Grozījums Nr. 11

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – - 1.a punkts (jauns)

Direktīva 86/278/EEK

2. pants – 1. daļa – db punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.a
     
  2. pantam pievieno šādu punktu: |
| | “db) | “telpisko datu kopa”: ir identificējams telpisko datu apkopojums, kā noteikts Direktīvas 2007/2/EEK 3. panta 3. punktā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.a
     
  2. pantam pievieno šādu punktu:

“db)

“db)

“telpisko datu kopa”: ir identificējams telpisko datu apkopojums, kā noteikts Direktīvas 2007/2/EEK 3. panta 3. punktā.”

“telpisko datu kopa”: ir identificējams telpisko datu apkopojums, kā noteikts Direktīvas 2007/2/EEK 3. panta 3. punktā.”

Grozījums Nr. 12

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 86/278/EEK

10. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | dūņu saņēmēju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī vietu, kur dūņas paredzēts izmantot; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

d)

d)

dūņu saņēmēju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī vietu, kur dūņas paredzēts izmantot;

dūņu saņēmēju vārdus vai nosaukumus un adreses, kā arī vietu, kur dūņas paredzēts izmantot;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 13

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 86/278/EEK

10. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | citu informāciju par šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu, kuru dalībvalstis sniedz Komisijai saskaņā ar 17. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

e)

e)

citu informāciju par šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu, kuru dalībvalstis sniedz Komisijai saskaņā ar 17. pantu.

citu informāciju par šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu, kuru dalībvalstis sniedz Komisijai saskaņā ar 17. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 14

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 86/278/EEK

10. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Telpisko datu pakalpojumus
  , kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā*,
  izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, kas ietvertas reģistrētajā informācijā. | Telpisko datu pakalpojumus izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, kas ietvertas reģistrētajā informācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Telpisko datu pakalpojumus
  , kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā*,
  izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, kas ietvertas reģistrētajā informācijā.

, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā*,

Telpisko datu pakalpojumus izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, kas ietvertas reģistrētajā informācijā.

Grozījums Nr. 15

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 86/278/EEK

10. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Informāciju, kas minēta 1. punktā, par katru kalendāro gadu dara pieejamu sabiedrībai trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā kalendārā gada beigām konsolidētā formātā, kas noteikts Komisijas Lēmuma 94/741/EK** pielikumā, vai citā formātā, kas noteikts saskaņā ar regulas 17. pantu. | Informāciju, kas minēta 1. punktā, par katru kalendāro gadu dara pieejamu
  vai viegli piekļūstamu
  sabiedrībai trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā kalendārā gada beigām konsolidētā formātā, kas noteikts Komisijas Lēmuma 94/741/EK** pielikumā, vai citā formātā, kas noteikts saskaņā ar regulas 17. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Informāciju, kas minēta 1. punktā, par katru kalendāro gadu dara pieejamu sabiedrībai trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā kalendārā gada beigām konsolidētā formātā, kas noteikts Komisijas Lēmuma 94/741/EK** pielikumā, vai citā formātā, kas noteikts saskaņā ar regulas 17. pantu.

Informāciju, kas minēta 1. punktā, par katru kalendāro gadu dara pieejamu
  vai viegli piekļūstamu
  sabiedrībai trīs mēnešu laikā pēc attiecīgā kalendārā gada beigām konsolidētā formātā, kas noteikts Komisijas Lēmuma 94/741/EK** pielikumā, vai citā formātā, kas noteikts saskaņā ar regulas 17. pantu.

vai viegli piekļūstamu

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 86/278/EEK

10. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Informāciju par apstrādes metodēm un analīžu rezultātiem
  pēc pieprasījuma
  iesniedz kompetentajām iestādēm. | 3.   Informāciju par apstrādes metodēm un analīžu rezultātiem iesniedz kompetentajām iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Informāciju par apstrādes metodēm un analīžu rezultātiem
  pēc pieprasījuma
  iesniedz kompetentajām iestādēm.

3.   Informāciju par apstrādes metodēm un analīžu rezultātiem iesniedz kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Directīva Nr. 86/278/EEK

17. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktu noteikt formātu, kādā dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par Direktīvas 86/278/EEK īstenošanu, kā noteikts šīs direktīvas 10. pantā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus atbilstoši 10. un 17. pantam. | Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktu noteikt formātu, kādā dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par Direktīvas 86/278/EEK īstenošanu, kā noteikts šīs direktīvas 10. pantā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus atbilstoši 10. un 17. pantam.
  Ņemot vērā minētos datus, Komisija arī vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus, lai pastiprinātu augsnes un vides aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktu noteikt formātu, kādā dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par Direktīvas 86/278/EEK īstenošanu, kā noteikts šīs direktīvas 10. pantā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus atbilstoši 10. un 17. pantam.

Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktu noteikt formātu, kādā dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par Direktīvas 86/278/EEK īstenošanu, kā noteikts šīs direktīvas 10. pantā. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus atbilstoši 10. un 17. pantam.
  Ņemot vērā minētos datus, Komisija arī vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus, lai pastiprinātu augsnes un vides aizsardzību.

Ņemot vērā minētos datus, Komisija arī vajadzības gadījumā iesniedz attiecīgus priekšlikumus, lai pastiprinātu augsnes un vides aizsardzību.

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2002/49/EK

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto VI pielikumā minēto informāciju nosūta Komisijai sešu mēnešu laikā pēc attiecīgi 7. un 8. pantā noteiktā termiņa. Šajā nolūkā dalībvalstis elektroniski nosūta informāciju tikai datu repozitorijam
  , kurš tiks izveidots saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru
  . Ja dalībvalsts vēlas atjaunināt informāciju, tad, publiskojot atjaunināto informāciju datu repozitorijā, tā norāda atšķirības starp atjaunināto un sākotnējo informāciju, kā arī atjaunināšanas iemeslus. | 2.   Dalībvalstis nodrošina, ka stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto VI pielikumā minēto informāciju nosūta Komisijai sešu mēnešu laikā pēc attiecīgi 7. un 8. pantā noteiktā termiņa. Šajā nolūkā dalībvalstis elektroniski nosūta informāciju tikai
  obligātajam
  datu repozitorijam. Ja dalībvalsts vēlas atjaunināt informāciju, tad, publiskojot atjaunināto informāciju datu repozitorijā, tā norāda atšķirības starp atjaunināto un sākotnējo informāciju, kā arī atjaunināšanas iemeslus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto VI pielikumā minēto informāciju nosūta Komisijai sešu mēnešu laikā pēc attiecīgi 7. un 8. pantā noteiktā termiņa. Šajā nolūkā dalībvalstis elektroniski nosūta informāciju tikai datu repozitorijam
  , kurš tiks izveidots saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru
  . Ja dalībvalsts vēlas atjaunināt informāciju, tad, publiskojot atjaunināto informāciju datu repozitorijā, tā norāda atšķirības starp atjaunināto un sākotnējo informāciju, kā arī atjaunināšanas iemeslus.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto VI pielikumā minēto informāciju nosūta Komisijai sešu mēnešu laikā pēc attiecīgi 7. un 8. pantā noteiktā termiņa. Šajā nolūkā dalībvalstis elektroniski nosūta informāciju tikai
  obligātajam
  datu repozitorijam. Ja dalībvalsts vēlas atjaunināt informāciju, tad, publiskojot atjaunināto informāciju datu repozitorijā, tā norāda atšķirības starp atjaunināto un sākotnējo informāciju, kā arī atjaunināšanas iemeslus.

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

Direktīva 2002/49/EK

10. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | 10. pantu pēc 2. punkta papildina ar šādu tekstu:



  “2.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu attiecībā uz 2. punktā minētā obligātā datu repozitorija izveidi un sīki izstrādātajiem noteikumiem par digitālo informācijas apmaiņas mehānismu nolūkā apmainīties ar informāciju no stratēģiskajām trokšņu kartēm un rīcības plānu kopsavilkumiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

10. pantu pēc 2. punkta papildina ar šādu tekstu:

“2.a
     
  Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 12.a pantu, lai papildinātu šo direktīvu attiecībā uz 2. punktā minētā obligātā datu repozitorija izveidi un sīki izstrādātajiem noteikumiem par digitālo informācijas apmaiņas mehānismu nolūkā apmainīties ar informāciju no stratēģiskajām trokšņu kartēm un rīcības plānu kopsavilkumiem.”

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

Direktīva 2002/49/EK

12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b | Pievieno šādu pantu:



  “12.a pants




  Deleģēšanas īstenošana





  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.






  2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2.a punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no... [šīs regulas spēkā stāšanās datums]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.






  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 2.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.






  4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (*2)

  .






  5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.






  6.
     
  Saskaņā ar 10. panta 2.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b

4.b

Pievieno šādu pantu:

“12.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 10. panta 2.a punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no... [šīs regulas spēkā stāšanās datums]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 2.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (*2)

  .

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 10. panta 2.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva 2002/49/EK

VI pielikums – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | direktīvas VI pielikuma 3. punktu
  aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

direktīvas VI pielikuma 3. punktu
  aizstāj ar šādu:

aizstāj ar šādu:

| 5. | direktīvas VI pielikuma 3. punktu
  svītro. |
| --- | --- |

5.

direktīvas VI pielikuma 3. punktu
  svītro.

svītro.

| 3. | Informācijas apmaiņas mehānisms



  Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izstrādā obligātu digitālās informācijas apmaiņas mehānismu, lai apmainītos ar stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto informāciju, kā minēts 10. panta 2. punktā, saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. |
| --- | --- |

3.

3.

Informācijas apmaiņas mehānisms

Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izstrādā obligātu digitālās informācijas apmaiņas mehānismu, lai apmainītos ar stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto informāciju, kā minēts 10. panta 2. punktā, saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izstrādā obligātu digitālās informācijas apmaiņas mehānismu, lai apmainītos ar stratēģiskajās trokšņu kartēs un rīcības plānu kopsavilkumos iekļauto informāciju, kā minēts 10. panta 2. punktā, saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – - 1. punkts (jauns)

Direktīva 2004/35/EK

2. pants – 1. daļa – 16.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | -1.
     
  direktīvas 2. pantam pievieno šādu punktu:










  “16.a | “telpisko datu pakalpojumi” ir darbības, kuras, izmantojot datora lietojumprogrammu, var veikt ar telpisko datu kopās ietvertajiem telpiskajiem datiem vai ar tiem saistītajiem metadatiem, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/2/EK

   (*3)

  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-1.
     
  direktīvas 2. pantam pievieno šādu punktu:

“16.a

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, lai sabiedrībai atvērtā datu formātā tiešsaistē būtu pieejama atbilstoša un atjaunināta informācija vismaz par tiešiem kaitējuma draudiem saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK 7. panta 4. punktu*. Par katru negadījumu sniedz vismaz šīs direktīvas VI pielikumā uzskaitīto informāciju. | 1.
     Dalībvalstis nodrošina, lai sabiedrībai
  un Komisijai
  atvērtā datu formātā tiešsaistē būtu pieejama atbilstoša un atjaunināta informācija vismaz par tiešiem kaitējuma draudiem saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK 7. panta 4. punktu*. Par katru negadījumu sniedz vismaz šīs direktīvas VI pielikumā uzskaitīto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, lai sabiedrībai atvērtā datu formātā tiešsaistē būtu pieejama atbilstoša un atjaunināta informācija vismaz par tiešiem kaitējuma draudiem saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK 7. panta 4. punktu*. Par katru negadījumu sniedz vismaz šīs direktīvas VI pielikumā uzskaitīto informāciju.

1.
     Dalībvalstis nodrošina, lai sabiedrībai
  un Komisijai
  atvērtā datu formātā tiešsaistē būtu pieejama atbilstoša un atjaunināta informācija vismaz par tiešiem kaitējuma draudiem saskaņā ar šīs direktīvas VI pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/4/EK 7. panta 4. punktu*. Par katru negadījumu sniedz vismaz šīs direktīvas VI pielikumā uzskaitīto informāciju.

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 18.a pantu, lai grozītu šīs direktīvas VI pielikumu attiecībā uz sīki izstrādātiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem klasificē videi nodarītā kaitējuma apmēru un veidu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija pieņem deleģētu aktu saskaņā ar 18.a pantu, lai grozītu šīs direktīvas VI pielikumu attiecībā uz sīki izstrādātiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem klasificē videi nodarītā kaitējuma apmēru un veidu.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Telpisko datu pakalpojumus
  , kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK** 3. panta 4. punktā,
  izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, piemēram, avāriju telpisko atrašanās vietu, kas ietvertas šī panta 1. punktā minētajā informācijā. | 2.   Telpisko datu pakalpojumus izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, piemēram, avāriju telpisko atrašanās vietu, kas ietvertas šī panta 1. punktā minētajā informācijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Telpisko datu pakalpojumus
  , kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/2/EK** 3. panta 4. punktā,
  izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, piemēram, avāriju telpisko atrašanās vietu, kas ietvertas šī panta 1. punktā minētajā informācijā.

2.   Telpisko datu pakalpojumus izmanto, lai sagatavotu telpisko datu kopas, piemēram, avāriju telpisko atrašanās vietu, kas ietvertas šī panta 1. punktā minētajā informācijā.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus saskaņā ar šā panta 1. punktu. | 3.   Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus saskaņā ar šā panta 1. punktu
  , un to regulāri atjaunina
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus saskaņā ar šā panta 1. punktu.

3.   Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, ieskaitot kartes, pamatojoties uz datiem, ko dalībvalstis darījušas pieejamus saskaņā ar šā panta 1. punktu
  , un to regulāri atjaunina
  .

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  regulāri
  veic šīs direktīvas
  izvērtēšanu
  .
  Šīs izvērtēšanas
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi: | 4.   Komisija
  ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī un pēc tam vismaz reizi piecos gados
  veic šīs direktīvas
  un tās īstenošanas izvērtējumu
  .
  Šis izvērtējums tiek publiskots, un tā
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija
  regulāri
  veic šīs direktīvas
  izvērtēšanu
  .
  Šīs izvērtēšanas
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi:

4.   Komisija
  ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī un pēc tam vismaz reizi piecos gados
  veic šīs direktīvas
  un tās īstenošanas izvērtējumu
  .
  Šis izvērtējums tiek publiskots, un tā
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 4. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | analīze par attīstību un attiecīgajām pārmaiņām dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

analīze par attīstību un attiecīgajām pārmaiņām dalībvalstīs.

analīze par attīstību un attiecīgajām pārmaiņām dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 4. punktā minētās izvērtēšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus tā brīža tiesību aktu priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par 4. punktā minētās izvērtēšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus tā brīža tiesību aktu priekšlikumus.

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2004/35/EK

18. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Šā panta 4. punktā minētajā izvērtējumā ņem vērā arī jēdziena “kaitējums videi” definīcijas, kā noteikts 2. panta 1. punktā, un šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu, ietverot kaitējumu cilvēku veselībai, lai būtu iespējams ietvert arī kaitējumu gaisam, kas var radīt būtiskus veselības apdraudējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Šā panta 4. punktā minētajā izvērtējumā ņem vērā arī jēdziena “kaitējums videi” definīcijas, kā noteikts 2. panta 1. punktā, un šīs direktīvas darbības jomas paplašināšanu, ietverot kaitējumu cilvēku veselībai, lai būtu iespējams ietvert arī kaitējumu gaisam, kas var radīt būtiskus veselības apdraudējumus.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

3. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2004/35/EK

18.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | direktīvā iekļauj šādu pantu:



  “18.a pants




  Deleģēšanas īstenošana





  1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.






  2.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minētas 18. panta 1.a punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laikposmu, sākot no... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].






  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 18. panta 1.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.






  4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (*4)

  .






  5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.






  6.
     
  Saskaņā ar 18. panta 1.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

direktīvā iekļauj šādu pantu:

“18.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas minētas 18. panta 1.a punktā, Komisijai piešķir uz nenoteiktu laikposmu, sākot no... [šīs regulas spēkā stāšanās diena].

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 18. panta 1.a punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

   (*4)

  .

5.
     
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 18. panta 1.a punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2004/35/EK

VI pielikums – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvas 18. panta 1. punktā minētā informācija
  attiecas uz emisijām
  ,
  starpgadījumiem
  vai
  avārijām
  , kas ir radījuši kaitējumu videi vai rada tiešus kaitējuma draudus, par katru gadījumu norādot šādu informāciju un datus: | Direktīvas 18. panta 1. punktā minētā informācija
  ietver emisiju
  ,
  starpgadījumu
  vai
  avāriju
  , kas ir radījuši kaitējumu videi vai rada tiešus kaitējuma draudus
  , sarakstu
  , par katru gadījumu norādot šādu informāciju un datus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Direktīvas 18. panta 1. punktā minētā informācija
  attiecas uz emisijām
  ,
  starpgadījumiem
  vai
  avārijām
  , kas ir radījuši kaitējumu videi vai rada tiešus kaitējuma draudus, par katru gadījumu norādot šādu informāciju un datus:

attiecas uz emisijām

starpgadījumiem

avārijām

Direktīvas 18. panta 1. punktā minētā informācija
  ietver emisiju
  ,
  starpgadījumu
  vai
  avāriju
  , kas ir radījuši kaitējumu videi vai rada tiešus kaitējuma draudus
  , sarakstu
  , par katru gadījumu norādot šādu informāciju un datus:

ietver emisiju

starpgadījumu

avāriju

, sarakstu

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2004/35/EK

VI pielikums – 7. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | attiecīgā tiesvedība tiesā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

attiecīgā tiesvedība tiesā;

attiecīgā tiesvedība tiesā;

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

4. pants – 1. daļa – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2007/2/EK

21. pants – 2. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:









  “ca) | analīzi par INSPIRE infrastruktūras izveidi dalībvalstīs;”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“ca)

“ca)

analīzi par INSPIRE infrastruktūras izveidi dalībvalstīs;”;

analīzi par INSPIRE infrastruktūras izveidi dalībvalstīs;”;

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2007/2/EK

23. pants – 2. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  regulāri
  veic šīs direktīvas
  izvērtēšanu
  .
  Šīs izvērtēšanas
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi: | Komisija
  ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī un pēc tam vismaz reizi piecos gados
  veic šīs direktīvas
  un tās īstenošanas izvērtējumu un to dara publiski pieejamu
  .
  Šī izvērtējuma
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija
  regulāri
  veic šīs direktīvas
  izvērtēšanu
  .
  Šīs izvērtēšanas
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi:

regulāri

izvērtēšanu

Šīs izvērtēšanas

Komisija
  ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī un pēc tam vismaz reizi piecos gados
  veic šīs direktīvas
  un tās īstenošanas izvērtējumu un to dara publiski pieejamu
  .
  Šī izvērtējuma
  pamatā, inter alia, ir šādi elementi:

ne vēlāk kā 2022. gada 1. janvārī un pēc tam vismaz reizi piecos gados

un tās īstenošanas izvērtējumu un to dara publiski pieejamu

Šī izvērtējuma

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

4. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2007/2/EK

23. pants – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par otrajā daļā minētās izvērtēšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus tā brīža tiesību aktu priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par otrajā daļā minētās izvērtēšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus tā brīža tiesību aktu priekšlikumus.

Komisija savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu un Padomi par otrajā daļā minētās izvērtēšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā iesniedz atbilstošus tā brīža tiesību aktu priekšlikumus.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – 1. punkts

5. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 2009/147/EK

12. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi.
  Šajā ziņojumā
  it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.”; | 1.   ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi.
  Šādu ziņojumu dara publiski pieejamu un tajā
  it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi.
  Šajā ziņojumā
  it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.”;

1.   ik pēc sešiem gadiem, reizē ar ziņojumu, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK* 17. panta noteikumiem, nosūta Komisijai ziņojumu par pasākumiem, ko tās īstenojušas saskaņā ar šo direktīvu, un šo pasākumu galveno ietekmi.
  Šādu ziņojumu dara publiski pieejamu un tajā
  it īpaši iekļauj informāciju par šajā direktīvā aizsargāto savvaļas putnu sugu stāvokli un tendencēm, to apdraudējumiem un ietekmējošām slodzēm, veiktajiem aizsardzības pasākumiem un to, kā īpašo aizsargājamo teritoriju tīkls sekmē šīs direktīvas 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. daļa – 2. punkts

5. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva 2009/147/EK

12. pants – 2. punkts – 1. teikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību ik pēc sešiem gadiem sagatavo apkopojošu ziņojumu, kas pamatojas uz 1. punktā minēto informāciju. | 2.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību ik pēc sešiem gadiem sagatavo
  un publicē
  apkopojošu ziņojumu, kas pamatojas uz 1. punktā minēto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību ik pēc sešiem gadiem sagatavo apkopojošu ziņojumu, kas pamatojas uz 1. punktā minēto informāciju.

2.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību ik pēc sešiem gadiem sagatavo
  un publicē
  apkopojošu ziņojumu, kas pamatojas uz 1. punktā minēto informāciju.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2010/63/ES

54. pants – 1. punkts – 3. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, pamatojoties uz
  dalībvalstu sniegtajiem
  datiem. | Ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc tam, kad dalībvalstis iesniegušas otrajā daļā minētos datus,
  Komisijas dienesti publicē
  un regulāri atjaunina
  Savienības mēroga pārskatu, pamatojoties uz
  šiem
  datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisijas dienesti publicē Savienības mēroga pārskatu, pamatojoties uz
  dalībvalstu sniegtajiem
  datiem.

dalībvalstu sniegtajiem

Ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc tam, kad dalībvalstis iesniegušas otrajā daļā minētos datus,
  Komisijas dienesti publicē
  un regulāri atjaunina
  Savienības mēroga pārskatu, pamatojoties uz
  šiem
  datiem.

Ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc tam, kad dalībvalstis iesniegušas otrajā daļā minētos datus,

un regulāri atjaunina

šiem

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

6. pants – 1. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2010/63/ES

54. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru nosaka vienotu formātu un informācijas saturu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai. | 4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru nosaka vienotu formātu un informācijas saturu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru nosaka vienotu formātu un informācijas saturu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai.

4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru nosaka vienotu formātu un informācijas saturu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai.

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

6. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

Direktīva 2010/63/ES

56. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | direktīvas 56. panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

direktīvas 56. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
  Lēmuma 1999/468/EK 5
  .
  un 7. pantu, ņemot vērā tā 8
  . pantu.

| | “3.
     Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr
  .
  182/2011 5
  . pantu.”; |
| --- | --- |

“3.
     Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr
  .
  182/2011 5
  . pantu.”;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa – 2. punkts

7. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 166/2006

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis katru gadu elektroniski nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauti visi 5. panta 1. un 2. punktā minētie dati tādā formātā un termiņā, kādu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru. Jebkurā gadījumā paziņošanas termiņš ir ne vēlāk kā deviņi mēneši pēc pārskata gada beigām. | 2.   
  Ne vēlāk kā līdz 31. martam
  dalībvalstis katru gadu elektroniski nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauti visi 5. panta 1. un 2. punktā minētie dati tādā formātā un termiņā, kādu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru. Jebkurā gadījumā paziņošanas termiņš ir ne vēlāk kā deviņi mēneši pēc pārskata gada beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis katru gadu elektroniski nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauti visi 5. panta 1. un 2. punktā minētie dati tādā formātā un termiņā, kādu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru. Jebkurā gadījumā paziņošanas termiņš ir ne vēlāk kā deviņi mēneši pēc pārskata gada beigām.

2.   
  Ne vēlāk kā līdz 31. martam
  dalībvalstis katru gadu elektroniski nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ir iekļauti visi 5. panta 1. un 2. punktā minētie dati tādā formātā un termiņā, kādu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru. Jebkurā gadījumā paziņošanas termiņš ir ne vēlāk kā deviņi mēneši pēc pārskata gada beigām.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

Regula (ES) Nr. 995/2010

20. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt formātu un procedūru, kādā dalībvalstīm ir jāpublisko šī informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18. panta 2. punktā. | 1.   Dalībvalstis katru gadu
  vēlākais
  līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt formātu un procedūru, kādā dalībvalstīm ir jāpublisko šī informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18. panta 2. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt formātu un procedūru, kādā dalībvalstīm ir jāpublisko šī informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18. panta 2. punktā.

1.   Dalībvalstis katru gadu
  vēlākais
  līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt formātu un procedūru, kādā dalībvalstīm ir jāpublisko šī informācija. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 18. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. daļa

8. pants – 1. daļa

Regula (ES) Nr. 995/2010

20. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Līdz
  2015
  . gada 3. decembrim un pēc tam reizi
  sešos
  gados Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un ņemot vērā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, tostarp attiecībā uz to, kā tiek novērsts, ka tirgū tiek laisti nelikumīgi iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumi, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem. Tā jo īpaši izskata, kādas administratīvās sekas tiek radītas maziem un vidējiem uzņēmumiem un aptvertajiem izstrādājumiem. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus. | 3.   Līdz
  2021
  . gada 3. decembrim un pēc tam reizi
  piecos
  gados Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un ņemot vērā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, tostarp attiecībā uz to, kā tiek novērsts, ka tirgū tiek laisti nelikumīgi iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumi, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem. Tā jo īpaši izskata, kādas administratīvās sekas tiek radītas maziem un vidējiem uzņēmumiem un aptvertajiem izstrādājumiem. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Līdz
  2015
  . gada 3. decembrim un pēc tam reizi
  sešos
  gados Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un ņemot vērā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, tostarp attiecībā uz to, kā tiek novērsts, ka tirgū tiek laisti nelikumīgi iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumi, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem. Tā jo īpaši izskata, kādas administratīvās sekas tiek radītas maziem un vidējiem uzņēmumiem un aptvertajiem izstrādājumiem. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus.

3.   Līdz
  2021
  . gada 3. decembrim un pēc tam reizi
  piecos
  gados Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un ņemot vērā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, tostarp attiecībā uz to, kā tiek novērsts, ka tirgū tiek laisti nelikumīgi iegūti kokmateriāli vai koka izstrādājumi, kas ražoti no šādiem kokmateriāliem. Tā jo īpaši izskata, kādas administratīvās sekas tiek radītas maziem un vidējiem uzņēmumiem un aptvertajiem izstrādājumiem. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 1. punkts

9. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 2173/2005

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. | 1.   Dalībvalstis katru gadu
  vēlākais
  līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis katru gadu līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā.

1.   Dalībvalstis katru gadu
  vēlākais
  līdz 30. aprīlim publisko sabiedrībai un Komisijai informāciju par šīs regulas piemērošanu iepriekšējā kalendārajā gadā.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. daļa – 2. punkts

9. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 2173/2005

9. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Līdz 2021. gada decembrim un pēc tam ik pēc
  sešiem
  gadiem Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un tās gaitā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti.
  Izvērtēšanas
  gaitā
  tai būtu jāņem
  vērā
  paveiktais
  brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu īstenošanā. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus priekšlikumus FLEGT licencēšanas sistēmas uzlabošanai. | Līdz 2021. gada decembrim un pēc tam ik pēc
  pieciem
  gadiem Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un tās gaitā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti.
  Pārskatīšanas
  gaitā
  tā ņem
  vērā
  paveikto
  brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu īstenošanā. Komisija
  reizi piecos gados
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus priekšlikumus FLEGT licencēšanas sistēmas uzlabošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz 2021. gada decembrim un pēc tam ik pēc
  sešiem
  gadiem Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un tās gaitā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti.
  Izvērtēšanas
  gaitā
  tai būtu jāņem
  vērā
  paveiktais
  brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu īstenošanā. Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus priekšlikumus FLEGT licencēšanas sistēmas uzlabošanai.

sešiem

Izvērtēšanas

tai būtu jāņem

paveiktais

Līdz 2021. gada decembrim un pēc tam ik pēc
  pieciem
  gadiem Komisija, pamatojoties uz informāciju par šīs regulas piemērošanu un tās gaitā gūto pieredzi, pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti.
  Pārskatīšanas
  gaitā
  tā ņem
  vērā
  paveikto
  brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu īstenošanā. Komisija
  reizi piecos gados
  ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par pārskatīšanas rezultātiem un vajadzības gadījumā pievieno šiem ziņojumiem atbilstošus priekšlikumus FLEGT licencēšanas sistēmas uzlabošanai.

pieciem

Pārskatīšanas

tā ņem

paveikto

reizi piecos gados

FLEGT

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa – 1. punkts

10. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (EK) Nr. 338/97

15. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | neskarot 20. pantu, dalībvalstu pārvaldības iestādes gadu pirms katras konvencijas līgumslēdzēju pušu konferences sanāksmes paziņo Komisijai visu to informāciju par attiecīgo iepriekšējo periodu, kas nepieciešams Konvencijas VIII panta 7. punkta b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par tiem regulas noteikumiem, uz kuriem Konvencija neattiecas.
  Paziņojamo informāciju un tās
  pasniegšanas veidu nosaka Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

neskarot 20. pantu, dalībvalstu pārvaldības iestādes gadu pirms katras konvencijas līgumslēdzēju pušu konferences sanāksmes paziņo Komisijai visu to informāciju par attiecīgo iepriekšējo periodu, kas nepieciešams Konvencijas VIII panta 7. punkta b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par tiem regulas noteikumiem, uz kuriem Konvencija neattiecas.
  Paziņojamo informāciju un tās
  pasniegšanas veidu nosaka Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  regulatīvo
  procedūru;

Paziņojamo informāciju un tās

regulatīvo

| c) | neskarot 20. pantu, dalībvalstu pārvaldības iestādes gadu pirms katras konvencijas līgumslēdzēju pušu konferences sanāksmes paziņo Komisijai visu to informāciju par attiecīgo iepriekšējo periodu, kas nepieciešams Konvencijas VIII panta 7. punkta b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par tiem regulas noteikumiem, uz kuriem Konvencija neattiecas.
  Informācijas
  pasniegšanas veidu nosaka Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru; |
| --- | --- |

c)

neskarot 20. pantu, dalībvalstu pārvaldības iestādes gadu pirms katras konvencijas līgumslēdzēju pušu konferences sanāksmes paziņo Komisijai visu to informāciju par attiecīgo iepriekšējo periodu, kas nepieciešams Konvencijas VIII panta 7. punkta b) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanai, kā arī līdzvērtīgu informāciju par tiem regulas noteikumiem, uz kuriem Konvencija neattiecas.
  Informācijas
  pasniegšanas veidu nosaka Komisija saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
  pārbaudes
  procedūru;

Informācijas

pārbaudes

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 1.a daļa (jauna)

Regula (EK) Nr. 338/97

18. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | direktīvas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |
| 2.   Ja ir atsauce uz šo
  pantu
  , piemēro
  Lēmuma 1999/468/EK
   (
  3
  )
  5
  .
  un 7
  . pantu
  , ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus
  . | “2.   Ja ir atsauce uz šo
  punktu
  , piemēro
  Regulas
  (
  ES
  )
  Nr
  .
  182/2011 5
  . pantu.” |
| Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. Saistībā ar Komitejas uzdevumiem, kas izklāstīti 19. pantā no 1. līdz 2. punktam, ja trīs mēnešu laikā pēc jautājumu paziņošanas Padomei, tā nav rīkojusies, ieteiktos pasākumus pieņem Komisija. | |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

direktīvas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

direktīvas 18. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Ja ir atsauce uz šo
  pantu
  , piemēro
  Lēmuma 1999/468/EK
   (
  3
  )
  5
  .
  un 7
  . pantu
  , ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus
  .

“2.   Ja ir atsauce uz šo
  punktu
  , piemēro
  Regulas
  (
  ES
  )
  Nr
  .
  182/2011 5
  . pantu.”

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. Saistībā ar Komitejas uzdevumiem, kas izklāstīti 19. pantā no 1. līdz 2. punktam, ja trīs mēnešu laikā pēc jautājumu paziņošanas Padomei, tā nav rīkojusies, ieteiktos pasākumus pieņem Komisija.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. Saistībā ar Komitejas uzdevumiem, kas izklāstīti 19. pantā no 1. līdz 2. punktam, ja trīs mēnešu laikā pēc jautājumu paziņošanas Padomei, tā nav rīkojusies, ieteiktos pasākumus pieņem Komisija.

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

48

(47)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

47

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

48

(49)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

49

(49)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002.).

50

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002.).

50

(52)  COM(2016)0478 un SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 un SWD(2016)0273.

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

56

(56)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīva 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

56

(56a)  
  Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai saskaņā ar 58. pantu Direktīvā 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, COM(2017)0631.

56a

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai saskaņā ar 58. pantu Direktīvā 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, COM(2017)0631.

---

Trešdiena, 2018. gada 24. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Eiropas Savienības 2019. gada vispārējais budžets: visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (“DFS regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (“DFS regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par budžeta sagatavošanas vispārējām pamatnostādnēm (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 15. marta rezolūciju par budžeta sagatavošanas vispārējām pamatnostādnēm (6),

| — | ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 19. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2019. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 21. jūnijā (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 21. jūnijā (COM(2018)0600),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 4. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2018. gada 13. septembrī (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 4. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2018. gada 13. septembrī (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2019. finanšu gada budžeta projektu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2019. finanšu gada budžeta projektu (8),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2019 (COM(2018)0709) attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstuli Nr. 1/2019 (COM(2018)0709) attiecībā uz Eiropas Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžeta projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu iesaistīto komiteju atzinumus (A8-0313/2018),

III iedaļa

Vispārīgs pārskats

| 1. | uzsver, ka 2019. gada budžeta lasījums Parlamentā pilnībā atspoguļo politiskās prioritātes, kas ar ievērojamu vairākumu tika apstiprinātas iepriekš minētajā 2018. gada 15. marta rezolūcijā par vispārējām pamatnostādnēm un 2018. gada 5. jūlija rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam; atgādina, ka šo prioritāšu pamatā ir: ilgtspējīga izaugsme, inovācija, konkurētspēja, drošība, bēgļu un migrantu plūsmu pamatcēloņu novēršana, bēgļu un migrantu plūsmu pārvaldība, cīņa pret klimata pārmaiņām un pāreja uz ilgtspējīgu enerģiju, kā arī īpaša uzmanība jauniešiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka pirms Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības Savienībai ir nepieciešami finanšu līdzekļi, kas vajadzīgi, lai reaģētu uz iedzīvotāju vēlmēm, nodrošinātu iespējas Savienībai efektīvi pievērsties vairākām iepriekš minētajām prioritātēm un problēmām, ar kurām tā saskaras, un uzlabotu tās iedzīvotāju ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka Eiropas iedzīvotāji sagaida, ka Savienība darīs visu iespējamo, lai vienmērīgi visos tās reģionos nodrošinātu ekonomikas izaugsmi un sekmētu darbvietu radīšanu; atgādina, ka minēto vēlmju apmierināšanai ir nepieciešami ieguldījumi pētniecībā un inovācijā, digitalizācijā, izglītībā, infrastruktūrā un mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un ir jāveicina nodarbinātība, jo īpaši Eiropas jauniešu vidū; neatbalsta to, ka Padome jau atkal ierosina samazinājumus tieši tām programmām, kas ir izstrādātas, lai palielinātu Savienības ekonomikas konkurētspēju un inovāciju; turklāt uzsver, ka daudzām šīm programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, ir pārāk liels pieteikumu skaits, un tādēļ līdzekļi tiek izmantoti vāji un daudzi lieliski projekti nesaņem finansējumu; uzsver arī to, ka tādas programmas kā “Erasmus +”, “Apvārsnis 2020” un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programma (COSME) spilgti demonstrē, kādas priekšrocības sniedz sadarbība Savienības līmenī, un palīdz radīt Eiropas piederības sajūtu; tādēļ nolemj ievērojami palielināt finansējumu “Erasmus +” un stiprināt programmas, kas veicina izaugsmi un darbvietu radīšanu, tostarp programmu “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI) un COSME; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž apņemšanos īstenot savus Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) sarunās sniegtos solījumus, proti, mazināt ar ESIF saistīto samazinājumu ietekmi uz programmu “Apvārsnis 2020” un EISI; tādēļ ierosina minētos samazinājumus kompensēt, atjaunojot abu minēto programmu sākotnējo gada finansējumu, lai dotu tām iespēju pilnībā sasniegt mērķus, kas apstiprināti, pieņemot attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver to, ka, jauniešu bezdarba līmenis dažās dalībvalstīs un jo īpaši ekonomiski atpalikušākajos reģionos joprojām ir nepieņemami augsts un NEET situācijā esošo jauniešu (jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu) stāvoklis un ilgtermiņa bezdarbs rada īpašu satraukumu; uzsver to, ka nabadzība un sociālā un ekonomiskā atstumtība visvairāk apdraud jauniešus; tādēļ nolemj palielināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) finansējumu, pārsniedzot Komisijas ierosināto līmeni; uzsver, ka šādu palielinājumu nekādā gadījumā nevajadzētu uzskatīt par JNI piešķīruma pārcelšanu uz agrāku laiku, ko apstiprināja saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu, un mudina dalībvalstis palielināt finansējuma apguves līmeni un uzlabot jauniešu nodarbinātības kvalitāti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka ir stingri jācīnās pret nabadzību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka kohēzijas politikai ir primāra nozīme Savienības attīstībā un izaugsmē un dalībvalstu un reģionu konverģencē; uzsver Parlamenta apņemšanos nodrošināt pietiekamas apropriācijas minētajām programmām, kuras pārstāv vienu no galvenajām Savienības politikas jomām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ar Kohēzijas politikas fondu līdzekļiem nevajadzētu nedz tieši, nedz netieši atbalstīt pārcelšanu, kā noteikts Komisijas Regulas (ES) Nr. 651/2014 2. panta 61.a punktā; mudina dalībvalstu vadošās iestādes nodrošināt, ka ieguldījumi no fondiem netiek sniegti saņēmējiem, kuri ir veikuši pārcelšanu piecu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas par ieguldījuma saņemšanu, un to, lai saņēmēji, kas piecu gadu laikā pēc ieguldījuma saņemšanas ir veikuši pārcelšanu, pilnībā atmaksātu ieguldījumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar pašreizējām prognozēm tikai 19,3 % Savienības budžeta 2014.–2020. gadam būs paredzēti ar klimatu saistītiem pasākumiem, tādējādi nesasniedzot 20 % mērķi, kas tika noteikts pirms Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām; saprot, ka minētais lielā mērā ir saistīts ar kavēšanos kohēzijas politikas un lauku attīstības programmu jomā; mudina dalībvalstis, kuras pārvalda minētās programmas, paātrināt to īstenošanu, koncentrējoties uz izdevumiem saistībā ar klimatu, lai kompensētu mazākus piešķīrumus, kas veikti DFS pirmajos gados; aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu saistībā ar programmām, kurām ir ievērojams potenciāls palīdzēt sasniegt ar klimatu saistīto izdevumu mērķi; prasa arī ik gadu veikt pamatīgu konsolidāciju, lai virzītos uz integrācijas mērķi, paredzot konkrētus un saskaņotus aizsardzības pasākumus, kas garantē, ka pret klimata pārmaiņām noturīgi budžeta lēmumi atbilst Savienības saistībām saskaņā ar Parīzes nolīgumu, paredzot visaptverošu ziņošanu, lai uzsāktu iniciatīvas gadījumā, ja mērķi netiek sasniegti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka pēdējos gados 3. izdevumu kategorija lielā mērā ir tikusi izmantota, lai risinātu migrācijas un bēgļu problēmu, un ka šādas darbības būtu jāturpina un jāpastiprina tik lielā mērā un tik ilgi, cik nepieciešams; aicina Komisiju aktīvi uzraudzīt 3. izdevumu kategorijā piešķirto līdzekļu atbilstīgumu un pilnībā izmantot visus pieejamos instrumentus, lai savlaicīgi reaģētu uz jebkuru negaidītu notikumu, kam varētu būt nepieciešams papildu finansējums migrācijas jomā, īpašu uzmanību pievēršot to salu reģioniem, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pants; nolemj palielināt finansējumu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF), lai pilnībā nodrošinātu Savienības vajadzības migrācijas jomā, jo īpaši atbalstītu dalībvalstis uzņemšanas apstākļu, integrācijas pasākumu un ar patvēruma meklētājiem un migrantiem saistītā darba uzlabošanā un veicinātu solidaritāti un dalītu atbildību starp dalībvalstīm un taisnīgas un efektīvas atgriešanās stratēģijas; no jauna norāda, ka 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ir nepietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu minēto prioritāšu iekšējai dimensijai un citām prioritārām programmām, piemēram, veselības, pārtikas nekaitīguma, drošības, tiesiskuma, pilsoniskuma un kultūras jomā; uzskata, ka būtu vēl vairāk jāatbalsta vietējo iestāžu vēlme atbalstīt Savienības Pārvietošanas programmu, īstenojot AMIF tiešās pārvaldības principu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzstāj, ka, ņemot vērā nesenās bažas par drošību visā Savienībā, 3. izdevumu kategorijas finansējums būtu īpaši jāparedz arī pasākumiem, kuri stiprinātu Savienības iedzīvotāju drošību; tādēļ nolemj palielināt finansējumu tieslietu un iekšlietu jomā strādājošajām aģentūrām, piemēram, Eiropas Savienības Aģentūrai tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolam), Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūrai (CEPOL), Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), Eiropas Savienības Aģentūrai tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) un jaunajai Eiropas Prokuratūrai (EPPO), kuras pēdējos gados cieš no darbinieku un finansējuma trūkuma paaugstinātās darba slodzes un papildu uzdevumu dēļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda, ka migrācijas un bēgļu problēmu, kā arī Savienības pilsoņu bažas par drošību daļēji iespējams mazināt, novēršot migrācijas pamatcēloņus un atvēlot pietiekamu finansējumu iekšējiem un ārējiem instrumentiem, kuru mērķis ir risināt tādas problēmas kā nabadzība, darbvietu, izglītības un ekonomisko iespēju trūkums, nestabilitāte, konflikti un klimata pārmaiņas Eiropas kaimiņvalstīs un Āfrikā; uzskata, ka Savienībai būtu optimāli jāizmanto 4. izdevumu kategorijas finansējums, kurš ir izrādījās nepietiekams, lai vienlīdz lielā mērā pievērstos visiem ārējiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst problēmas, ko dažām dalībvalstīm rada lielais migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdums; pauž nožēlu par to, ka līdz šim visi centieni Savienības līmenī izveidot taisnīgu un humānu migrantu shēmu ir bijuši nesekmīgi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu par to, ka Parlaments nav pienācīgi iesaistīts apspriedēs par Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijai (FRT) darbības pagarināšanu; atkārto savu izsenis pausto nostāju, proti, ka jaunas iniciatīvas nedrīkst finansēt, kaitējot jau eksistējošiem Savienības ārējiem projektiem; atkārtoti pauž atbalstu FRT darbības turpināšanai, tomēr uzsver — ņemot vērā sarežģīto situāciju 4. kategorijā, lai reaģētu uz ārējām problēmām, tostarp migrāciju, Savienības budžets būtu jāizmanto, lai finansētu otro maksājumu tādā pašā apmērā kā pirmo, proti 1 miljarda EUR apmērā, savukārt dalībvalstīm būtu jānodrošina 2 miljardi EUR tā finansēšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka Turcija ir svarīga kaimiņvalsts, cita starpā attiecībā uz stabilitāti reģionā, un uzsver, ka Turcijai ir jāievēro reģionā spēkā esošie starptautiskie tiesību akti un jāatgriežas pie reformu ceļa, kas garantē tās iedzīvotāju labklājību un viņu tiesību pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atjauno visus Padomes ierosinātos samazinājumus 2019. gada budžeta projektā (2019. gada BP) visās kategorijās ar nelieliem izņēmumiem 4. kategorijā un 1.b apakškategorijā; atsakās apstiprināt ierosinātos samazinājumus programmām, kurām ir vislielākā Eiropas pievienotā vērtība, piemēram, “Apvārsnis 2020” un EISI — divas programmas, ko jau ir ietekmējusi līdzekļu pārcelšana uz ESIF —, kā arī vairumu samazinājumu, kuri skar ārpolitiku; uzsver, ka Padomes veikto samazinājumu loģiku nepamato faktiski izpildes rādītāji un netiek ņemts vērā atsevišķu programmu atšķirīgais īstenošanas veids; |
| --- | --- |

16.

| 17. | secina — lai varētu atbilstīgi finansēt visas akūtās vajadzības, kā arī ņemot vērā ļoti nelielo vai pat neesošu brīvo līdzekļu rezervi dažās kategorijās 2019. gadā, būs jāizmanto visi DFS regulā paredzētie elastīguma nodrošināšanas līdzekļi; sagaida, ka Padome piekritīs šādai pieejai un ka būs viegli panākt vienošanos samierināšanas procesā, dodot iespēju Savienībai apliecināt savas spējas un efektīvi reaģēt uz turpmākiem izaicinājumiem, jo īpaši ņemot vērā to, ka šā gada samierināšana būs pēdējā pirms 2019. gada maija Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kopējo apropriāciju līmeni 2019. gadam nosaka 166 340 415 936 EUR apmērā saistību apropriācijās un 149 349 039 470 EUR apmērā maksājumu apropriācijās, kas ir par 721 061 034 EUR vairāk saistību apropriācijās, salīdzinot ar 2019. gada BP; |
| --- | --- |

18.

1.a izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 19. | noraida nepamatotos samazinājumus, ko Padome veikusi 1.a izdevumu apakškategorijā 794 miljonu EUR apmērā un kas atbilst nedaudz vairāk par pusi no kopējiem saistību samazinājumiem, kurus Padome veikusi DFS izdevumu kategorijās; norāda, ka šādi samazinājumi ir pretrunā Padomes noteiktajām politiskajām prioritātēm; turklāt pauž bažas par to, ka tie varētu kavēt to programmu īstenošanu, kurām ir svarīga loma darbvietu radīšanā un izaugsmē, un tas varētu negatīvi ietekmēt ekonomiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | šajā sakarībā norāda uz tādām programmām kā “Apvārsnis 2020” un EISI, kā arī uz galvenajām kosmosa programmām, piemēram, Copernicus, kuras nodrošina ļoti spēcīgu Eiropas pievienoto vērtību; pauž nožēlu par Padomes izdarītajiem nozīmīgajiem samazinājumiem pētniecības un inovācijas pamatprogrammai, jo tas ārkārtīgi negatīvi ietekmēs pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, un jo īpaši pauž nožēlu par samazinājumiem attiecīgajās budžeta pozīcijās, piemēram, pētniecības stiprināšanai nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā un Eiropas pētniecības infrastruktūras stiprināšanai atvēlētajās budžeta pozīcijās; norāda arī uz to, ka daudzas no šīm programmām sniedz ievērojamu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām, un uzskata, ka šis ieguldījums ir jāstiprina; tādēļ nolemj atjaunot visas Padomes samazinātās summas un arī pilnībā atjaunot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un EISI budžeta pozīciju sākotnējo finansējumu, kas tika samazināts, lai nodrošinātu līdzekļus ESIF garantiju fondam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka programma “Erasmus +” joprojām ir augsti novērtēta un ļoti populāra programma jauniešu mācību mobilitātes un arodizglītības veicināšanai, par ko liecina saņemto pieteikumu skaits, kas ievērojami pārsniedz pieejamo finansējumu, un norāda arī uz to, ka tā palīdz veicināt spēcīgu Eiropas identitātes apziņu un mudina jauniešus iesaistīties Eiropas demokrātijā; pauž dziļu nožēlu par to, ka 2019. gada BP programmas “Erasmus +” finansējuma līmenis ir ievērojami zemāks, nekā Parlaments būtu vēlējies, nepārsniedzot pašreizējā DFS plānotos skaitļus; tādēļ uzskata, ka ir būtiski stiprināt programmas “Erasmus +” izglītības un apmācības un jaunatnes sadaļas, jo tas ir cieši saistīts ar JNI stiprināšanu 1.b apakškategorijā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu par to, ka pēc tam, kad Komisija 2014. gada 3. februārī publicēja pirmo ES korupcijas apkarošanas ziņojumu, tā atteicās turpināt šo gada ziņojumu praksi un tā vietā korupcijas apkarošanas politiku integrēja Eiropas pusgadā; norāda, ka ar ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu saistītajos konkrētām valstīm adresētajos ziņojumos nav nedz skaidra situācijas apraksta, nedz visām dalībvalstīm paredzētu ieteikumu par korupcijas apkarošanas pasākumiem; mudina Komisiju vēlreiz iesniegt Parlamentam otro ES korupcijas apkarošanas ziņojumu un šajā sakarībā izvērtēt korupcijas apkarošanas centienus ne tikai ekonomikai radīto zaudējumu ziņā, bet arī analizēt korupcijas kaitīgo ietekmi uz Savienības iedzīvotāju pamattiesībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka ir svarīgi veicināt plašu sinerģiju starp EISI transporta sadaļu un EISI digitālo sadaļu, lai maksimāli palielinātu finanšu sviras efektu projektiem, kuru mērķis ir palielināt TEN-T koridoru digitalizāciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vēlreiz uzsver to, ka MVU ir būtiska Savienības ekonomikas daļa un tiem ir ļoti svarīga nozīme darbvietu radīšanā visā Savienībā; uzskata, ka ir jāizveido MVU draudzīga uzņēmējdarbības vide, kā arī jāatbalsta MVU kopas un tīkli, atbalstot arī kooperatīvos uzņēmumus, kuru darbība ir sociāla, solidāra un ētiska; tomēr ar dziļām bažām norāda uz Padomes izdarītajiem samazinājumiem attiecībā uz MVU instrumentu, kuri dod pretrunīgu signālu Savienības uzņēmumiem; uzskata, ka Savienības budžets un tā atbalstītā finansējuma pieejamība, jaunuzņēmumi un mikrouzņēmumi var būt viens no galvenajiem instrumentiem, lai padarītu MVU konkurētspējīgākus un novatoriskākus un veicinātu uzņēmējdarbības garu Savienībā; šajā sakarībā atgādina par COSME un “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tādēļ nolemj vēl vairāk palielināt finansējumu, pārsniedzot 2019. gada BP ierosināto apmēru un sākotnējo finansējumu, kas bija paredzēts pirms ESIF, tām programmām, kuras ir svarīgas izaugsmes un darbvietu veicināšanai un klimata pārmaiņu problēmu risināšanai un kuras atspoguļo plaši apstiprinātas Savienības prioritātes, proti, “Erasmus +”, “Apvārsnis 2020” (cita starpā Marie Curie, “Vadošā pozīcija kosmosa jomā”, Eiropas Pētniecības padome, MVU instruments), COSME, EISI un EaSI; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tādēļ palielina saistību apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā, par 566 773 112 EUR pārsniedzot 2019. gada budžeta projektā paredzēto summu (neierēķinot to summu atjaunošanu, kuras bija spēkā pirms ESIF, kompensāciju par Eiropas Darba iestādes priekšlikumu, izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un paredzot, ka šis palielinājums jāfinansē no pieejamās brīvo līdzekļu rezerves un turpinot izmantot vispārējo saistību rezervi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot atjauninātu Savienības aizsardzības programmu, proti, vienošanos izveidot Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP); pauž nodomu pievērst īpašu uzmanību tam, lai Komisija īstenotu nolīgumus, kas balstīti uz EDIDP un Eiropas Solidaritātes korpusu, kā izklāstīts grozījumu vēstulē, kuru Komisija izdeva 2018. gada 16. oktobrī; |
| --- | --- |

27.

1.b izdevumu apakškategorija — Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka Savienībā jauniešu bezdarba līmenis ir samazinājies par 14,8 % (no 2018. gada 1. oktobra), bet pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs šis līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; uzsver, ka šā jautājuma risināšanā ir svarīgi ar JNI un Eiropas Sociālo fondu (ESF) nodrošināt pienācīgu finansējumu garantijas jauniešiem shēmās; atzinīgi vērtē vienošanos par to, ka ir jānodrošina jauni līdzekļi JNI, kā arī attiecīgu apropriāciju iekļaušanu 2019. gada budžeta projektā; tomēr uzskata, ka, ņemot vērā jauniešu bezdarba radītos izaicinājumus un riskus, JNI būtu jāsaņem lielāks finansējums, un tāpēc nolemj 2019. gadā paredzēt tai 580 miljonus EUR saistību apropriācijās; uzskata, ka šis palielinājums papildina summu, kas pašlaik paredzēta JNI 2014.–2020. gada laikposmam; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis nodrošināt kohēzijas programmu īstenošanas paātrināšanu, lai atgūtu iekavēto laiku; norāda — lai gan Padome nav apšaubījusi Komisijas ierosināto maksājumu apropriāciju līmeni, Parlaments rūpīgi izvērtēs Komisijas atjauninātās prognozes, lai maksājumu apropriācijas pielāgotu faktiskajām vajadzībām un tādējādi novērstu neveiktu maksājumu atkārtotu uzkrāšanos pašreizējās DFS beigās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ar nožēlu uzsver, ka katastrofas parasti ietekmē tos, kuriem ir mazāk iespēju sevi aizsargāt, uzskata, ka uz dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām būtu jāreaģē pēc iespējas ātri, lai postījumi būtu minimāli un varētu glābt cilvēkus un īpašumu; vērš uzmanību uz to, ka ir papildus jāpalielina finansējums, jo īpaši budžeta pozīcijās, kas saistītas ar katastrofu novēršanu un sagatavotību katastrofām Savienībā, jo īpaši ņemot vērā ugunsgrēkus Grieķijā, Spānijā un Portugālē (kur tika traģiski zaudētas cilvēku dzīvības), kas ir dramatiski un būtiski ietekmējuši cilvēkus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | saskaņā ar panākto vienošanos par Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) pārskatīšanu atbalsta saistību apropriāciju pārvietojumu 40 miljonu EUR apmērā un maksājumu apropriāciju pārvietojumu 17,2 miljonu EUR apmērā no 1.b izdevumu apakškategorijas uz 2. izdevumu kategoriju; |
| --- | --- |

31.

2. izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 32. | atgādina, ka Komisijas priekšlikums paredzēt vairāk apropriāciju, lai finansētu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) vajadzības, lielā mērā ir tapis tāpēc, ka paredzams, ka 2019. gadā būs pieejama ievērojami mazāka piešķirto ieņēmumu summa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda uz Padomes veiktajiem samazinājumiem 310 miljonu EUR apmērā saistību apropriācijās (-0,52 % salīdzinājumā ar 2019. gada BP) un - 328,13 miljonu EUR apmērā maksājumu apropriācijās (-0,57 % salīdzinājumā ar 2019. gada BP), bet uzskata, ka Komisijas grozījumu vēstule joprojām būtu jāņem par pamatu jebkādai uzticamai ELGF apropriāciju pārskatīšanai, un tāpēc attiecīgi atjauno budžeta projektā paredzētās summas, līdz šī grozījumu vēstule tiks izskatīta samierināšanas procedūrā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nolemj palielināt finansējumu ārkārtas atbalstam, jo īpaši saistībā ar cūkgaļu cīņā pret Āfrikas cūku mēri, lai mazinātu negatīvo ietekmi uz lauksaimniekiem un darba ņēmējiem slimības visvairāk skartajos reģionos; nolemj paust stingru atbalstu lauksaimniecības nozarei Savienībā, palielinot apropriācijas augļiem un dārzeņiem, lai novērstu krīzes radītās sekas šajā nozarē un Krievijas embargo ietekmi, kā arī pasākumiem, kuru mērķis ir novērst ar Xylella fastidiosa izplatību saistītās sekas un olīveļļas cenas nestabilitāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda uz Savienības decentralizēto aģentūru būtisko nozīmi vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomā, palīdzot Savienībai un dalībvalstīm pieņemt uz informāciju balstītus un zinātniski pamatotus lēmumus par vides un sabiedrības veselības aizsardzību un uzlabošanu, vienlaikus uzlabojot sadarbību starp dalībvalstīm, lai risinātu Savienības iedzīvotājus satraucošus jautājumus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nolemj ierosināt palielinājumu Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA), par 20 miljonu EUR pārsniedzot 2019. gada BP paredzēto līmeni, lai veicinātu inovāciju lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē un nodrošinātu šo iztikas avotu rentabilitāti un ilgtspēju nākotnē; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nolemj saskaņā ar saviem stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un savām starptautiskajām saistībām cīņā pret klimata pārmaiņām ierosināt līdzekļu palielinājumu, par 15,6 miljoniem EUR pārsniedzot to līdzekļu apmēru, kuri 2019. gada BP paredzēti ar klimatu saistītām darbībām; turklāt atgādina par Savienības apņemšanos apturēt un pavērst pretējā virzienā bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un uzsver, ka palielinājums veicina arī bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ņemot vērā sarunu par SRSP pārskatīšanu veiksmīgo noslēgšanu, nolemj izņemt no rezerves no 1. b apakškategorijas pārvietotās summas, kuras Padome tur bija iekļāvusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda uz sekām, ko izraisījis pēdējos mēnešos dalībvalstīs valdošais ārkārtīgais sausums, radot ievērojamus zaudējumus lauksaimniecībā un apdraudot daudzus uzņēmumus, un šajā sakarībā uzsver nepieciešamību garantēt atbalsta pasākumus, kas vērsti uz to, lai palīdzētu vissmagāk skartajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nolemj POSEI programmām izmantot maksimālu apropriāciju līmeni, kas paredzēts attiecīgajā regulā (9), un uzsver šo programmu nozīmīgumu lauksaimniecības produktu ražotāju izturētspējai, kā arī to tālāko reģionu nestabilo ekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tādēļ palielina saistību apropriācijas par 154,1 miljonu EUR, izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, tādējādi atstājot brīvu līdzekļu rezervi 190,8 miljonu EUR apmērā līdz 2. izdevumu kategorijas saistību maksimālajam apjomam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ieilgušajai nelīdzsvarotībai pārtikas apgādes ķēdē, kurā primāro ražotāju stāvoklis ir daudz vājāks nekā citu dalībnieku stāvoklis, vajadzētu likt Komisijai veikt pasākumus, lai uzlabotu cenu pārredzamību un maržas pārtikas apgādes ķēdē, tādējādi garantējot taisnīgu cenu par produkciju un nodrošinot mazo un vidējo lauksaimnieku ienākumu paaugstināšanos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vērš uzmanību uz apdraudējumiem, kas skar daudzas mežu ekosistēmas, cita starpā tādiem kā invazīvu svešzemju sugu, kaitēkļu (tādu kā priežu koksnes nematode u. c.) un mežu ugunsgrēku izplatīšanās; uzskata, ka, izmantojot Kopienas atbalsta programmas un pasākumus, būtu jānovirza pietiekami finanšu resursi ekoloģisko un augu veselības apstākļu novērtēšanai mežos un rehabilitācijas pasākumiem, tostarp meža atjaunošanai; norāda, ka šādi resursi ir jo īpaši svarīgi un steidzami nepieciešami dažām dalībvalstīm, proti, Portugālei, Grieķijai un Spānijai, pēc atkārtotajiem mežu ugunsgrēkiem, kas skāra šo valstu teritoriju; |
| --- | --- |

43.

3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsoniskums

| 44. | atkārto savu ilgstoši pausto pārliecību, ka 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ir izrādījies ārkārtīgi nepietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu to minēto izaicinājumu iekšējai dimensijai, kuri, no vienas puses, saistīti ar iekšējo drošību un iedzīvotāju drošību, bet no otras — ar bēgļiem un migrantiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sagaida, ka 2019. gadā, kā arī turpmākajos gados saglabāsies liels spiediens uz minēto dalībvalstu migrācijas un patvēruma sistēmām, kā arī to robežām, un tādēļ uzskata, ka bēgļu un migrācijas jomā ir nepieciešams papildu finansējums, cita starpā ņemot vērā jebkādas turpmākas neparedzētas vajadzības šajā jomā; tādēļ pastiprina AMIF, lai sniegtu atbalstu Savienībai saistībā ar likumīgu migrāciju, veicinātu trešo valstu valstspiederīgo efektīvu integrāciju un uzlabotu taisnīgas un efektīvas atgriešanās stratēģijas, jo īpaši nolūkā atbalstīt dalībvalstis bēgļiem un migrantiem, jo īpaši bērniem un nepavadītiem nepilngadīgajiem, paredzētu integrācijas pasākumu uzlabošanā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē saistību apropriāciju palielinājumu AMIF, lai finansētu jauno Dublinas II regulējumu (ar nosacījumu, ka tas tiks pieņemts līdz 2018. gada beigām), un noraida Padomes lēmumu iekļaut attiecīgās apropriācijas rezervē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka iekšējās drošības jautājumiem joprojām jābūt vienai no Savienības galvenajām prioritātēm, un uzsver Iekšējās drošības fonda (ISF) lomu kā galvenajam finanšu instrumentam, ar kuru atbalstīt dalībvalstis drošības jomā, tostarp cīņā pret terorismu un radikalizāciju, smago un organizēto noziedzību un kibernoziedzību; tādēļ nolemj palielināt ISF budžeta apropriācijas, cita starpā lai stiprinātu atbalstu robežu pārvaldībai un lai palīdzētu terora aktos cietušajiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda uz būtisko lomu, kāda tieslietu un iekšlietu jomā strādājošajām Savienības aģentūrām ir dalībvalstu savstarpējās sadarbības palielināšanā, lai risinātu Savienības iedzīvotājus satraucošus jautājumus; nolemj palielināt Eiropola, CEPOL, eu-LISA, Eurojust un EPPO budžeta apropriācijas un personālu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | šajā sakarībā prasa, lai EPPO tiktu pienācīgi finansēta un nodrošināta ar personālu; norāda, ka 2019. gada budžeta projektā Savienības ieguldījuma kopējā summa ir 4 911 000 EUR; norāda, ka šīs apropriācijas ir paredzētas, lai segtu EPPO ar darbiniekiem un infrastruktūru saistītos izdevumus, citus administratīvos izdevumus un darbības izdevumus; norāda, ka ir paredzētas tikai 35 amata vietas, kas nozīmē to, ka, atskaitot Eiropas prokuroru amata vietas (23), administratīvo uzdevumu veikšanai būs paredzētas tikai 12 amata vietas; uzskata, ka šāds risinājums nav reālistisks, jo īpaši ņemot vērā to, ka vēl divas dalībvalstis nesen ir nolēmušas pievienoties EPPO; tādēļ nolemj agrāk nodrošināt 2020. gadā paredzēto amata vietu palielinājumu un saskaņot galvenā prokurora un Eiropas prokuroru amata pakāpi ar OLAF un Eiropola vadības līmeņa amatu pakāpēm; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pauž nožēlu par Padomes veiktajiem patvaļīgajiem saistību apropriāciju samazinājumiem vairāk nekā 35 miljonu EUR apmērā daudzās programmās kultūras, pilsoniskuma, tiesiskuma un sabiedrības veselības jomā, neņemot vērā šo programmu lieliskos īstenošanas rādītājus un jau tā nepietiekamo finansējumu, kura dēļ daudzi ļoti kvalitatīvi projekti netiek finansēti; atjauno visas pozīcijas vismaz budžeta projektā paredzētajā apmērā, vienlaikus ierosinot papildu palielinājumus attiecīgajās pozīcijās; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver programmas “Radošā Eiropa” nozīmi attiecībā uz atbalstu Savienības audiovizuālajai un kultūras nozarei un prasa nodrošināt programmas mērķiem atbilstošu finansējuma līmeni; prasa palielināt komiteju apropriācijas programmai MEDIA un “Kultūra”, cita starpā lai uzlabotu zemo sekmīgo pieteikumu rādītāju; turklāt palielina apropriācijas multivides darbībām un MVU finansiālās spējas stiprināšanai Eiropas kultūras un radošajās nozarēs; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkārtoti pauž atbalstu tiesību, līdztiesības, pilsoniskuma un tiesiskuma programmām; nolemj palielināt saistību apropriācijas instrumentiem, kas paredzēti nediskriminācijas jautājumiem un līdztiesībai kopumā, un jo īpaši programmai Daphne, kā arī uz dzimumu balstītas vardarbības apkarošanai un sieviešu un LGBTEI + tiesību ievērošanas veicināšanai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina, ka ar kultūru un ar izglītību saistītie projekti tiek atbalstīti, izmantojot vairākas Savienības programmas un instrumentus, jo īpaši ESI fondus, ESIF un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”; mudina Komisiju uzlabot programmu savstarpējo sinerģiju, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izlietojumu; aicina Komisiju jo īpaši pilnībā izmantot iespējamo starp dažādām Savienības programmām, piemēram, “Apvārsnis 2020”, EISI, Erasmus +, EaSI, “Radošā Eiropa” un COSME, kā arī starp ESIF un ESI fondiem pastāvošo sinerģiju, lai atbalstītu vairāk projektu kultūras un radošo nozaru jomā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palielina 3. izdevumu kategoriju par 127,75 miljoniem EUR saistību apropriācijās attiecībā uz budžeta projektu, neierēķinot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, un ierosina šo palielinājumu finansēt, no jauna izmantojot īpašus instrumentus; |
| --- | --- |

54.

4. izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 55. | uzsver — ņemot vērā sarežģītos ģeopolitiskos izaicinājumus, ar kuriem Savienība patlaban saskaras, ir steidzami jānodrošina spēcīgāka Savienības ārējā klātbūtne; atkārtoti uzsver, ka Savienības ārējās darbības var būt uzticamas tikai tad, ja tām tiek nodrošināti pietiekami finanšu līdzekļi; atgādina, ka finansējuma vajadzības ievērojami pārsniedz pašreizējo 4. izdevumu kategorijā paredzēto apmēru, un prasa nodrošināt atbilstošas rīcības iespējas neparedzētu ārēju krīžu gadījumā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka ilgtspējīgu attīstības mērķu (IAM) īstenošanai ir jānotiek gan Savienības iekšpolitikā, gan ārpolitikā, bet īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu pietiekamu un kvalitatīvu pārtiku, tīru ūdeni un papildu notekūdeņu novadīšanas iekārtu būvniecību nolūkā sasniegt 2. un 6. IAM; turklāt vērš uzmanību uz enerģētiskās nabadzības mērogu un ietekmi jaunattīstības valstīs un prasa veikt papildu pasākumus, lai samazinātu enerģētisko nabadzību saskaņā ar 7. IAM, jo īpaši attālos lauku apvidos ārpus energotīkla reģioniem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | šajā sakarībā atbilstīgi savai nostājai, kas tika pausta iepriekš minētajā 2018. gada 5. jūlija rezolūcijā, no jauna apstiprina, ka FRT otrās daļas finansēšanai ir jāsaglabā pašreizējais samērs attiecībā uz iemaksām FRT no Savienības budžeta (1 miljards EUR) un no dalībvalstīm (2 miljardi EUR); tādēļ nolemj samazināt Savienības budžeta iemaksas no 1,45 miljardiem EUR līdz 450 miljoniem EUR; uzskata, ka atšķirība būtu attiecīgi jāfinansē no dalībvalstu divpusējām iemaksām; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzskata, ka miera, drošības un tiesiskuma veicināšana jaunattīstības valstīs ir ļoti svarīga, lai risinātu migrācijas pamatcēloņus un attiecīgās humāna rakstura problēmas dienvidu kaimiņvalstīs, piemēram, Lībijā; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt labu pārvaldību, demokrātiju, tiesiskumu un aktīvu pilsonisko sabiedrību, lai ilgtermiņā efektīvi apkarotu nabadzību un risinātu klimata pārmaiņu radītās problēmas jaunattīstības valstīs; tādēļ nolemj palielināt līdzekļus attīstības sadarbības instrumentam (ASI) un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) dienvidu daļai tā dažādajos virzienos, lai cita starpā atspoguļotu ievērojamo slodzi, ar kuru EKI turpinās saskarties 2019. gadā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina, ka Savienība ir apņēmusies savā ārpolitikā vispārēji aizsargāt un veicināt bērnu, meiteņu un sieviešu, kā arī cilvēku ar invaliditāti un īpašām vajadzībām tiesības; uzsver, ka ārējās attiecībās ir svarīgi īstenot ES pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību Eiropas Savienībā, Eiropas Savienības Dzimumu līdztiesības rīcības plānu un Eiropas politiku invaliditātes jomā; šajā sakarā uzskata, ka ir lietderīgi 10 % no humānās palīdzības resursiem pieejamo līdzekļu veltīt tam, lai nodrošinātu izglītības pieejamību krīzes zonās; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka ir stratēģiski svarīgi nodrošināt pietiekamu finansējumu Rietumbalkāniem, lai stiprinātu šā reģiona virzību uz pievienošanos; pauž neizpratni par Padomes priekšlikumu samazināt piešķīrumu politiskajām reformām, jo šādas reformas ir jebkuras demokrātiskas pārveides pamatā; uzsver, ka Rietumbalkānu stratēģijas 2018.–2020. gada rīcības plānam ir nepieciešams atbilstīgs finansiāls atbalsts, un attiecīgi nolemj palielināt Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA II) finansējumu šim reģionam; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka situācija Austrumu partnerības valstīs ir svarīgs problēmjautājums arī Savienībai; pauž pārliecību par to, ka ir svarīgi nodrošināt papildu finansējumu, lai atbalstītu mūsu kaimiņvalstu reformu centienus, sekmētu izturētspējas palielināšanu un veicinātu mieru un minēto valstu iedzīvotāju ikdienas dzīves apstākļu uzlabošanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prasa pastiprināt Savienības atbalstu UNRWA saskaņā ar 2018. gada 8. februāra rezolūciju (10), ņemot vērā stāvokļa pasliktināšanos reģionā un ASV lēmumu atsaukt savu ikgadējo iemaksu aģentūrai; precizē, ka ierosinātais palielinājums ir paredzēts vienīgi UNRWA, lai kompensētu attiecīgos zaudējumus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pauž pārliecību par cilvēku savstarpējo kontaktu un jauniešu mobilitātes iespējām, kas cita starpā ir viena no galvenajām stratēģijām, lai pastiprinātu Savienības ārējās darbības ietekmi un uzlabotu tās pamanāmību partnervalstu sabiedrībās; tādēļ nolēma pastiprināt ASI, EKI, IPA II un Partnerības instrumenta ieguldījumu programmā “Erasmus +”; |
| --- | --- |

63.

| 64. | saskaņā ar nosacītības principu atbalsta Turcijai piešķirtās summas samazināšanu visās budžeta pozīcijās, ņemot vērā pastāvīgo situācijas pasliktināšanos tiesiskuma, demokrātijas un cilvēktiesību jomā; vienlaikus uzskata, ka ir vēl vairāk jāpastiprina tiešais atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī tiešiem cilvēku kontaktiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai, lai izlēmīgi turpinātu un intensificētu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darbu, nodrošinātu to maronītu labklājību, kas vēlas tikt pārmitināti, un visu anklāva personu labklājību saskaņā ar 3. Vīnes nolīgumā paredzēto vienošanos un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un izlīgšanu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pieņem zināšanai Komisijas ierosināto mēreno finansējuma palielinājumu kopējās ārpolitikas un drošības politikai (KĀDP), bet vienlaikus norāda, ka KĀDP budžets joprojām ir pakļauts lielam spiedienam, ņemot vērā arī kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju skaita pieaugumu, kas draud 2019. gadā šo problēmu saasināt; atsauc Padomes ierosināto samazinājumu citiem krīzes pārvarēšanas pasākumiem un operācijām, jo tas mazinātu elastīgumu negaidītu krīzes situāciju risināšanā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | līdz ar to nolemj atjaunot gandrīz visas Padomes samazinātās summas, palielināt līdzekļu apmēru 4. izdevumu kategorijā, par 425,4 miljoniem EUR pārsniedzot 2019. gada BP paredzēto summu (neierēķinot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), vienlaikus samazinot summas ar FRT un Turciju saistītajās pozīcijās un neatjaunojot Padomes samazinājumus ar kopējo ietekmi -1,24 miljardu EUR apmērā, kas tādējādi rada kopējo starpību - 819,1 miljona EUR apmērā, salīdzinot ar 2019. gada BP 4. izdevumu kategorijā paredzēto summu; |
| --- | --- |

67.

5. izdevumu kategorija — Administrācija; pārējās izdevumu kategorijas — administratīvie un pētniecības atbalsta izdevumi

| 68. | uzskata, ka Padomes veiktie samazinājumi ir nepamatoti un neatspoguļo faktiskās vajadzības; tāpēc atjauno 2019. gada BP paredzētās summas visiem Komisijas administratīvajiem izdevumiem, tostarp administratīvajiem un pētniecības atbalsta izdevumiem 1.–4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

68.

Decentralizētās aģentūras

| 69. | principā atbalsta Komisijas aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu aģentūru pienācīgu darbību un neļautu tām izpildīt uzticētos uzdevumus; ar īpašu neapmierinātību norāda uz patvaļīgi veikto samazinājumu CEPOL tikai 10 000 EUR apmērā un aicina Padomi informēt Parlamentu par būtiskajiem apsvērumiem, kādēļ tā uzskata šādus samazinājumus par būtiskiem un pamatotiem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda, ka aģentūru finansēšana no maksām ik gadu samazina slogu Savienības budžetam par 1 miljardu EUR; uzsver, ka sabiedrības nozīmes uzdevumi, piemēram, veselības, vides vai drošības un tiesiskuma jomā, vienmēr būtu jāfinansē no Savienības budžeta; tomēr uzskata, ka Komisijai arī turpmāk būtu jāpievēršas tādu interešu konfliktu riskam, kuri var rasties no maksām finansētās aģentūrās, un jāveic atbilstoši pasākumi šādu konfliktu novēršanai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atgādina, ka Savienībai ir svarīgi koncentrēties uz konkurētspēju izaugsmes un darbvietu nodrošināšanas nolūkā; šajā sakarībā uzskata, ka Eiropas GNSS aģentūrai (GSA) un Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) ir nepieciešamas papildu apropriācijas un darbinieki; norāda uz Eiropas Darba iestādes (ELA) izveidi un uzsver vajadzību mobilizēt tai jaunus resursus; atjauno ievērojamos Padomes samazinājumus Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) apropriācijās, vienlaikus daļu no to apropriācijām iekļaujot rezervē, līdz tiks panākts progress saistībā ar EUI pārskatīšanu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ņemot vērā ar drošību saistītos izaicinājumus, ar kuriem Savienība joprojām saskaras, un saskaņotas Eiropas reakcijas nepieciešamību, nolemj palielināt apropriācijas Eiropolam, eu-LISA, CEPOL, EUROJUST, EPPO un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA); |
| --- | --- |

72.

| 73. | paredz, ka arī 2019. gadā spiediens uz dažu dalībvalstu migrācijas un patvēruma sistēmām, kā arī to robežām būs augsts un, iespējams, palielināsies, un uzsver, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (FRONTEX) un Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) turpmākās vajadzības attiecībā uz darbības resursiem un personālu būs rūpīgi jāuzrauga un, iespējams, jāatjaunina 2019. gada budžetam; prasa Komisijai pēc iespējas ātrāk sniegt pārskatu par 2019. gada budžeta vajadzībām saistībā ar ierosinātajām šo aģentūru reformām; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka aģentūrām, kas veiks jaunus papildu uzdevumus, būs nepieciešams atbilstīgs finanšu apropriāciju līmenis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atkārtoti pauž nostāju, ka mērķis samazināt darbinieku skaitu par 5 % ir veiksmīgi sasniegts; pauž nodomu iekļaut visu iestāžu kopēju paziņojumu, kas apstiprina minētā vienreizējā pasākuma beigas; uzskata, ka Parlamenta nostājā apstiprinātās jaunās štata vietas ir nepieciešamas papildu uzdevumu veikšanai saistībā ar politiskām pārmaiņām un jauniem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atgādina, ka Iestāžu darba grupa decentralizēto aģentūru jautājumos pabeidza darbu, pieņemot ieteikumus par pieredzi, kas gūta saistībā ar pieeju, lai sasniegtu mērķi — darbinieku skaita samazināšanu par 5 %, jaunu uzdevumu veikšanu, aģentūru izvērtēšanu, pakalpojumu kopīgu izmantošanu, tādu aģentūru izvērtēšanu, kurām ir vairākas atrašanās vietas, un modeli, kas paredz aģentūru finansēšanu no maksām; atzinīgi vērtē to, ka iestādes ir apstiprinājušas minētos ieteikumus; pauž nodomu arī turpmāk pārbaudīt Komisijas darbu saistībā ar minētajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

76.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 77. | atgādina tādu instrumentu kā izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un tādu jaunu iniciatīvu ieviešanā, kas var kļūt par pastāvīgām Savienības darbībām un programmām; pēc visu iesniegto priekšlikumu rūpīgas analīzes un ņemot vērā Komisijas vērtējumu par to vai, tie atbilst juridiskajām prasībām un ir īstenojami, nolemj pieņemt tādu izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu, kas atspoguļo Parlamenta politiskās prioritātes; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atzinīgi vērtē “DiscoverEU” darbības sākšanu, proti, 15 000 Interrail biļešu izdalīšanu 18 gadus veciem Eiropas iedzīvotājiem 2018. gadā, kā arī Komisijas priekšlikumu par 700 miljonu EUR piešķiršanu DFS 2021.–2027. gadam, kas labi saskan ar Savienības iecerēm veicināt mācību mobilitāti, aktīvu pilsoniskumu, sociālo iekļaušanu un solidaritāti visu jauniešu vidū; nolemj turpināt attiecīgo sagatavošanas darbību 2019. gadā un pauž apņēmību to turpināt arī 2020. gadā; |
| --- | --- |

78.

Īpašie instrumenti

| 79. | atgādina par īpašo instrumentu lietderību elastības nodrošināšanā, pārsniedzot spēkā esošās DFS ārkārtīgi noslogotos maksimālos apjomus, un atzinīgi vērtē DFS regulas vidusposma pārskatīšanā panāktos uzlabojumus; prasa plaši izmantot elastības instrumentu un vispārējo saistību rezervi 2019. gada budžetā, lai finansētu daudzos dažādos izaicinājumus un papildu pienākumus, ar ko Savienības budžetam nākas saskarties; atgādina arī par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) un Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) nozīmīgumu; |
| --- | --- |

79.

Maksājumi

| 80. | atkārtoti pauž bažas par to, ka, neraugoties uz neseno atgūšanos, maksājumu nepietiekama izpilde pēdējo trīs gadu laikā ir līdz šim zemākajā līmenī, jo īpaši 1.b izdevumu apakškategorijā; pauž nožēlu par to, ka šāda kavēšanās neļauj pilnībā savlaicīgi īstenot Savienības prioritāšu un projektu potenciālu iedzīvotāju interesēs; norāda uz to, ka tādējādi 2019. gada BP ir līdz šim nebijusi rezerve, kas ir par 19,3 miljardiem EUR mazāka par maksājumu maksimālo apjomu; palielina maksājumu apropriācijas minētajās pozīcijās, kuras ir grozītas saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

80.

Citas iedaļas

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 81. | atbilstīgi iepriekš minētajai 2018. gada 19. aprīļa plenārsēdē pieņemtajai rezolūcijai par tā ieņēmumu un izdevumu tāmi atstāj nemainīgu vispārējo 2019. gada budžeta līmeni 1 999 144 000 EUR apmērā; iekļauj budžeta apmēru nemainošas tehniskas korekcijas, lai atspoguļotu atjauninātu informāciju, kura nav bijusi pieejama agrāk šajā gadā; |
| --- | --- |

81.

| 82. | norāda, ka 2019. gada tāmes līmenis ir 18,53 %, kas ir mazāks nekā 2018. gadā (18,85 %), un tā īpatsvars 5. izdevumu kategorijā ir zemākais vairāk nekā piecpadsmit gadu laikā; |
| --- | --- |

82.

| 83. | norāda, ka Eiropas Parlamenta vēlēšanu dēļ 2019. gadā izdevumi dažās jomās palielināsies, jo īpaši saistībā ar deputātiem, kuri netiks atkārtoti ievēlēti, un viņu palīgiem, bet vienlaikus citās jomās, ņemot vērā Parlamenta darba apjoma samazināšanos vēlēšanu gadā, radīsies ietaupījumi, lai gan tie būs mazāki; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzinīgi vērtē to, ka arī 2019. gada budžetā būs iekļauti apjomīgu investīciju maksājumi, kuri tika aizsākti jau 2016. gadā, lai būtiski uzlabotu Parlamenta drošību; norāda, ka šie projekti aptver dažādas jomas, kuras galvenokārt saistītas ar ēkām, proti, drošības uzlabošana saistībā ar ieejām, aprīkojumu un personālu (piemēram, iPACS projekts), bet arī uzlabojumus kiberdrošības un komunikācijas drošības jomā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pieņem zināšanai Prezidija lēmumu ņemt vērā divas iespējas attiecībā uz PHS ēku: renovāciju un pārbūvi; mudina ģenerālsekretāru un Prezidiju iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai detalizētu budžetu par katru no šīm iespējām, kā arī visas tehniskās specifikācijas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | samazina Ģenerālsekretariāta 2019. gada štatu sarakstu par 59 vietām (īstenojot mērķi samazināt darbinieku skaitu par 1 %) saskaņā ar 2015. gada 14. novembrī ar Padomi panākto vienošanos par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējo budžetu, kurā Parlamenta ikgadējos personāla samazināšanas pasākumus paredzēts turpināt līdz 2019. gadam; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzskata, ka 2018. gada 18. aprīļa rezolūcijā par Komisijas godprātības politiku Parlaments pauda bažas attiecībā uz tās augstākā līmeņa ierēdņu iecelšanas procedūrām; atkārtoti aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām pārskatīt tās administratīvo procedūru augstākā līmeņa ierēdņu iecelšanai, lai pilnībā nodrošinātu labāko kandidātu atlasi, ievērojot maksimālu pārredzamību un iespēju vienlīdzību; |
| --- | --- |

87.

| 88. | norāda uz Vispārējās tiesas 2018. gada 25. septembra lēmumu, kurā atbalstīts Parlamenta atteikums piešķirt piekļuvi dokumentiem, kas saistīti ar EP deputātu uzturēšanās un ceļa izdevumiem un parlamentārās palīdzības izdevumiem (spriedums lietās T-639/15 līdz T-666/15 Maria Psara u.c. pret Parlamentu un T-94/16 Gavin Sheridan pret Parlamentu); atgādina Prezidijam, ka plenārsēdē tika pausts aicinājums uzlabot pārredzamību un steidzama nepieciešamība veikt piemaksas par vispārējiem izdevumiem (GEA) revīziju; šajā sakarā atzinīgi vērtē ad hoc darba grupas izveidi, lai izstrādātu un publicētu noteikumus par GEA izmantošanu; tomēr pauž nožēlu par to, ka Prezidijs, balstoties uz tā darba grupas ziņojumu, varēja tikai vienoties par nepilnīgu sarakstu, kurā uzskaitīti attaisnotie izdevumi, un par to, ka katram Parlamenta deputātam ir jābūt atsevišķam bankas kontam, kas paredzēts līdzekļiem, kuri saņemti saistībā ar GEA; atkārtoti aicina Prezidiju veikt šādas papildu izmaiņas attiecībā uz GEA:






  — | prasīt deputātiem saglabāt visas kvītis saistībā ar GEA; |
| --- | --- | --- |

88.

—

prasīt deputātiem saglabāt visas kvītis saistībā ar GEA;

| — | rasīt deputātiem pilnvaru termiņa beigās atmaksāt neizlietoto GEA daļu; |
| --- | --- |

—

rasīt deputātiem pilnvaru termiņa beigās atmaksāt neizlietoto GEA daļu;

| 89. | atgādina 62. pantu Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas pasākumiem, kas paredz, ka “līdzekļi, kas izmaksāti”, cita starpā piemaksa par vispārējiem izdevumiem, “ir paredzēti vienīgi ar deputāta pilnvaru īstenošanu saistītas darbības finansēšanai, un tos nevar izmantot personisku izdevumu segšanai vai politiska rakstura subsīdiju vai dāvinājumu finansēšanai” un “[d]eputāti atmaksā Parlamentam neizmantotos līdzekļus”; aicina Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāru un Prezidiju nodrošināt, ka minētie noteikumi tiek pilnībā īstenoti un ievēroti. |
| --- | --- |

89.

| 90. | atgādina, ka Parlaments 1997. gada 23. oktobra rezolūcijā par 1998. gada vispārējo budžetu aicināja Prezidiju pieprasīt Revīzijas palātai veikt izmeklēšanu saistībā ar Parlamenta brīvprātīgo pensiju shēmu, un pēc tam Revīzijas palāta 1999. gada 16. jūnijā sniedza atzinumu Nr. 5/99 “Pensijas fonds un shēma Eiropas Parlamenta deputātiem”; tagad aicina Prezidiju steidzami prasīt Revīzijas palātai sagatavot vēl vienu šādu atzinumu par pensiju shēmu un fondu 2019. gadā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atgādina, ka 2018. gada 8. marta paziņojumā Prezidijam ģenerālsekretārs piekrita, ka ar deputātu brīvprātīgo pensiju shēmu saistītā pensiju fonda kapitāls būs izsmelts labu laiku pirms pensiju saistību beigšanās un, iespējams, jau līdz 2024. gadam; tādēļ aicina ģenerālsekretāru un Prezidiju, pilnībā ievērojot deputātu nolikumu, saistībā ar pensiju fondu steidzami izstrādāt skaidru plānu Parlamentam, kā uzņemties un pārņemt tā pienākumus un saistības attiecībā uz tā deputātu brīvprātīgo pensiju shēmu tūlīt pēc 2019. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

91.

| 92. | prasa papildu Savienības atbalstu PTO parlamentārajai dimensijai, jo īpaši palielinot finansiālu un ar personālu saistītu atbalstu atbildīgajam sekretariātam; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina atjaunināt Eiropas zinātnei veltīto plašsaziņas līdzekļu centru, kas tika pieņemts 2018. budžetā, un aicina sadarboties ar televīzijas raidstacijām, sociālajiem medijiem un citiem partneriem, lai izvirzītu apmācību mērķus jaunajiem žurnālistiem, jo īpaši saistībā ar jauniem zinātnes un tehnoloģijas sasniegumiem un uz faktiem pamatotām un salīdzinoši izvērtētām ziņām; |
| --- | --- |

93.

| 94. | lai īstenotu ieteikumus, kas sniegti Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcijā par cīņu pret seksuālu uzmākšanos un vardarbību ES, prasa papildu atbalstu, lai segtu ārējo ekspertu pakalpojumu izmaksas, kuri nepieciešami, lai paplašinātu ārējo revīziju, kas ir īstenota padomdevējā komitejā, kurā izskata sūdzības par deputātiem, kas iesniegtas padomdevējā komitejā Parlamenta personālam par uzmākšanās novēršanu; šajā pašā nolūkā prasa arī papildu atbalstu, lai segtu kompetenta papildu personāla izmaksas, lai izskatītu uzmākšanās gadījumus Parlamentā, apkopojot īpaši izveidotā dienestā darbiniekus ar pieredzi medicīnā, psiholoģijā, jurisprudencē un cilvēkresursu vadībā, kā arī īpašas zināšanas šajā jomā; |
| --- | --- |

94.

| 95. | atgādina ERP 2014. gada analīzi, kurā Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības izmaksas tika lēstas 114 miljonu EUR apmērā gadā; turklāt norāda uz konstatējumu 2013. gada 20. novembra rezolūcijā par Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšanu (11), proti, to, ka 78 % no Parlamenta štata darbinieku komandējumiem rodas tieši Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības rezultātā; uzsver, ka saskaņā ar minētajā ziņojumā iekļautajām aplēsēm ģeogrāfiskās izkliedētības ietekme uz vidi ir 11 000 līdz 19 000 tonnas CO2 emisiju; atkārtoti norāda uz šīs izkliedētības radīto negatīvo tēlu sabiedrības acīs un tādēļ prasa izstrādāt ceļvedi vienas darba vietas noteikšanai un samazināt attiecīgās budžeta pozīcijas; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mudina ģenerālsekretāru izstrādāt detalizētus noteikumus, kā Parlamentam, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai vairāk kopīgi izmantot administratīvās funkcijas un pakalpojumus; |
| --- | --- |

96.

IV iedaļa — Tiesa

| 97. | atjauno 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos budžeta posteņos, kuri ir būtiski Tiesas darbībai, un atjauno tāmē paredzētās summas divos budžeta posteņos, lai stiprinātu Tiesas spēju tikt galā ar aizvien lielāko pieprasījumu pēc tulkojumiem; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atjauno 16 amata vietas un saistītās apropriācijas, kuras Komisija samazināja 2019. gada BP, lai izvairītos no darbu pārmērīgas kavēšanās, kas var kaitēt tiesu produktivitātei, ņemot vērā Tiesas jaunos pienākumus un darba slodzes nemitīgu palielināšanos; uzskata, ka ir jāpiešķir apropriācijas 16 jaunu pastāvīgu amata vietu izveidei atbalsta dienestos, ko Tiesa bija sākotnēji pieprasījusi, bet Komisija — noraidījusi; |
| --- | --- |

98.

V iedaļa — Revīzijas palāta

| 99. | atjauno 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos, lai īstenotu Revīzijas palātas darba programmu un sagatavotu plānotos revīzijas ziņojumus; |
| --- | --- |

99.

VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 100. | atjauno 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atbilstoši pašas Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas tāmei palielina vairākas pozīcijas, pārsniedzot 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas; |
| --- | --- |

101.

VII iedaļa — Reģionu komiteja

| 102. | atjauno 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atbilstoši pašas Reģionu komitejas tāmei palielina vairākas pozīcijas, pārsniedzot 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas; |
| --- | --- |

103.

VIII iedaļa — Eiropas Ombuds

| 104. | atstāj nemainīgu Ombuda 2019. gada budžeta vispārējo līmeni, kā to 2019. gada BP ierosināja Komisija; |
| --- | --- |

104.

IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 105. | nolemj neatjaunot 2019. gada budžeta projektā paredzēto summu pozīcijā, kurā Padome veica samazinājumu sakarā ar kopējā budžeta lielo palielinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; |
| --- | --- |

105.

X iedaļa — Eiropas Ārējās darbības dienests

| 106. | atjauno 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas visās Padomes samazinātajās pozīcijās; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atbilstoši paša EĀDD tāmei palielina vairākas pozīcijas, pārsniedzot 2019. gada budžeta projektā paredzētās summas; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atkārtoti uzsver Parlamenta atbalstu stratēģiskās komunikācijas spējai un palielina tās līdzekļus, lai tā varētu nodrošināt spēcīgāku saskaņotu Savienības rīcību, reaģējot uz dezinformācijas problēmu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | atjauno Padomes samazinātās 28 amata vietas un ar tām saistītās apropriācijas un pievieno vēl piecas amata vietas, kas rada iespēju nedaudz palielināt darbinieku skaitu, kas ir pamatojams ar būtisku jaunu pienākumu piešķiršanu EĀDD, jo īpaši saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, proti, jaunas Savienības delegācijas izveidi Londonā un jaunas nodaļas izveidi galvenajā mītnē, un vairāku iniciatīvu pieņemšanu drošības un aizsardzības jomā iepriekšējos mēnešos; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0089.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0182.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0311.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.).

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0042.

(11)  OV C 436, 24.11.2016., 2. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Atbalsts strukturālām reformām dalībvalstīs ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz atbalstu strukturālām reformām dalībvalstīs groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0826),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta 3. daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. panta 3. daļu un 177. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0432/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0316/2018),

| 1. | noraida Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Īstenošanas lēmums par to, lai Īrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 345/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (11265/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (11265/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0388/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0344/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

Īstenošanas lēmums par to, lai Īrija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Īrija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 345/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (11282/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (11282/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0389/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0343/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Īstenošanas lēmums par to, lai Horvātija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Horvātija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Apspriešanās)

(2020/C 345/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (11284/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (11284/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0390/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0345/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par konkrētu plastmasas izstrādājumu vidiskās ietekmes samazināšanu (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/40)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Plastmasas daudzveidīgās izmantošanas iespējas un salīdzinoši zemā cena nozīmē, ka šīs materiāls ikdienas dzīvē ir visuresošs. Tā kā aizvien vairāk to izmanto īslaicīgi lietojamos izstrādājumos, ko nav paredzēts ne atkalizmantot, ne izmaksefektīvi reciklēt, attiecīgās ražošanas un patēriņa tendences kļūst aizvien neefektīvākas un lineārākas. Tāpēc Aprites ekonomikas rīcības plāna (32) kontekstā Komisija pieņēma Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu (33), kur secināts: ja vēlamies sasniegt
  patiesi noslēgtu
  plastmasas aprites ciklu, ir jānovērš arvien pieaugošā plastmasas atkritumu rašanās un to nonākšana vidē, jo īpaši jūras vidē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Plastmasas daudzveidīgās izmantošanas iespējas un salīdzinoši zemā cena nozīmē, ka šīs materiāls ikdienas dzīvē ir visuresošs. Tā kā aizvien vairāk to izmanto īslaicīgi lietojamos izstrādājumos, ko nav paredzēts ne atkalizmantot, ne izmaksefektīvi reciklēt, attiecīgās ražošanas un patēriņa tendences kļūst aizvien neefektīvākas un lineārākas. Tāpēc Aprites ekonomikas rīcības plāna (32) kontekstā Komisija pieņēma Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu (33), kur secināts: ja vēlamies sasniegt
  patiesi noslēgtu
  plastmasas aprites ciklu, ir jānovērš arvien pieaugošā plastmasas atkritumu rašanās un to nonākšana vidē, jo īpaši jūras vidē.

| (1) | Plastmasas daudzveidīgās izmantošanas iespējas un salīdzinoši zemā cena nozīmē, ka šīs materiāls ikdienas dzīvē ir visuresošs.
  Plastmasas ražošana pasaules mērogā ir strauji pieaugusi un 2017. gadā sasniedza 348 miljonus tonnu. Eiropas daļa šajā ražošanā bija 18,5  % (64,4  miljoni tonnu, kas ir par 3,4  % vairāk nekā saražots iepriekšējā gadā).
  Tā kā aizvien vairāk to izmanto īslaicīgi lietojamos izstrādājumos, ko nav paredzēts ne atkalizmantot, ne izmaksefektīvi reciklēt, attiecīgās ražošanas un patēriņa tendences kļūst aizvien neefektīvākas un lineārākas. Tāpēc Aprites ekonomikas rīcības plāna (32) kontekstā Komisija pieņēma Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu (33), kur secināts: ja vēlamies sasniegt
  patiesu aprites ekonomikas principiem atbilstošu
  plastmasas aprites ciklu
  un samazināt kopējo tās plastmasas apjomu, kas nonāk vidē
  , ir jānovērš arvien pieaugošā plastmasas atkritumu rašanās un to nonākšana vidē, jo īpaši jūras vidē.
  Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu ir mazs pirmais solis tādas aprites ekonomikas izveidē, kuras pamatā ir visu plastmasas izstrādājumu samazināšana, atkārtota izmantošana un reciklēšana. |
| --- | --- |

(1)

Plastmasas daudzveidīgās izmantošanas iespējas un salīdzinoši zemā cena nozīmē, ka šīs materiāls ikdienas dzīvē ir visuresošs.
  Plastmasas ražošana pasaules mērogā ir strauji pieaugusi un 2017. gadā sasniedza 348 miljonus tonnu. Eiropas daļa šajā ražošanā bija 18,5  % (64,4  miljoni tonnu, kas ir par 3,4  % vairāk nekā saražots iepriekšējā gadā).
  Tā kā aizvien vairāk to izmanto īslaicīgi lietojamos izstrādājumos, ko nav paredzēts ne atkalizmantot, ne izmaksefektīvi reciklēt, attiecīgās ražošanas un patēriņa tendences kļūst aizvien neefektīvākas un lineārākas. Tāpēc Aprites ekonomikas rīcības plāna (32) kontekstā Komisija pieņēma Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu (33), kur secināts: ja vēlamies sasniegt
  patiesu aprites ekonomikas principiem atbilstošu
  plastmasas aprites ciklu
  un samazināt kopējo tās plastmasas apjomu, kas nonāk vidē
  , ir jānovērš arvien pieaugošā plastmasas atkritumu rašanās un to nonākšana vidē, jo īpaši jūras vidē.
  Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu ir mazs pirmais solis tādas aprites ekonomikas izveidē, kuras pamatā ir visu plastmasas izstrādājumu samazināšana, atkārtota izmantošana un reciklēšana.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Plastmasai ir nozīmīga loma ekonomikā, un tā nodrošina svarīgus lietojumus daudzās nozarēs. Plastmasu izmanto iepakojuma ražošanai (40 %) un būvniecības un celtniecības nozarē (20 %). Svarīga ir arī plastmasas izmantošana automobiļu, elektrisko un elektronisko iekārtu ražošanā, pārtikas ražošanā un lauksaimniecības nozarē. Tomēr, ņemot vērā konkrētu plastmasas izstrādājumu būtiski negatīvo ietekmi uz vidi, veselību un ekonomiku, ir jāizveido tiesiskais regulējums, lai efektīvi mazinātu šo negatīvo ietekmi, tostarp paredzot ierobežojumus tādu konkrētu vienreizlietojamu izstrādājumu laišanai tirgū, kuriem ir viegli pieejamas aprites ekonomikai vairāk atbilstīgas alternatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Plastmasai ir nozīmīga loma ekonomikā, un tā nodrošina svarīgus lietojumus daudzās nozarēs. Plastmasu izmanto iepakojuma ražošanai (40 %) un būvniecības un celtniecības nozarē (20 %). Svarīga ir arī plastmasas izmantošana automobiļu, elektrisko un elektronisko iekārtu ražošanā, pārtikas ražošanā un lauksaimniecības nozarē. Tomēr, ņemot vērā konkrētu plastmasas izstrādājumu būtiski negatīvo ietekmi uz vidi, veselību un ekonomiku, ir jāizveido tiesiskais regulējums, lai efektīvi mazinātu šo negatīvo ietekmi, tostarp paredzot ierobežojumus tādu konkrētu vienreizlietojamu izstrādājumu laišanai tirgū, kuriem ir viegli pieejamas aprites ekonomikai vairāk atbilstīgas alternatīvas.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Aprites principiem atbilstīga pieeja, kas priekšroku dod atkalizmantojamiem
  produktiem
  un atkalizmantošanas sistēmām
  , ļaus
  samazināt radušos atkritumu daudzumu, un
  šāda
  atkritumu rašanās
  novēršana
  ir ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu iedibinātās atkritumu hierarhijas pašā augšgalā (34).
  Šāda pieeja saskan arī ar
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 12 (35) — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Aprites principiem atbilstīga pieeja, kas priekšroku dod atkalizmantojamiem
  produktiem
  un atkalizmantošanas sistēmām
  , ļaus
  samazināt radušos atkritumu daudzumu, un
  šāda
  atkritumu rašanās
  novēršana
  ir ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu iedibinātās atkritumu hierarhijas pašā augšgalā (34).
  Šāda pieeja saskan arī ar
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 12 (35) — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus.

| (2) | Šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem būtu pilnībā jāīsteno
  aprites principiem atbilstīga pieeja, kas
  salīdzinājumā ar jebkuru vienreizlietojamu izstrādājumu
  priekšroku dod
  drošiem, netoksiskiem un
  atkalizmantojamiem
  izstrādājumiem, kuri nesatur nekādas kaitīgas vielas,
  un atkalizmantošanas sistēmām
  . Ar visiem pasākumiem pirmām kārtām vajadzētu censties
  samazināt radušos atkritumu daudzumu un
  sekmēt
  atkritumu rašanās
  novēršanu, jo šis princips
  ir ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu iedibinātās atkritumu hierarhijas pašā augšgalā (34).
  Tā kā jebkuram vienreizlietojamam izstrādājumam tā īsā dzīves cikla dēļ ir negatīva ietekme uz klimatu vai vidi, par prioritāti ir jāizvirza profilakse un izstrādājumu atkalizmantošana, kas var nodrošināt lielus CO2 un vērtīgu izejmateriālu ietaupījumus. Šī direktīva palīdzēs sasniegt
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 12 (35) — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus. |
| --- | --- |

(2)

Šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem būtu pilnībā jāīsteno
  aprites principiem atbilstīga pieeja, kas
  salīdzinājumā ar jebkuru vienreizlietojamu izstrādājumu
  priekšroku dod
  drošiem, netoksiskiem un
  atkalizmantojamiem
  izstrādājumiem, kuri nesatur nekādas kaitīgas vielas,
  un atkalizmantošanas sistēmām
  . Ar visiem pasākumiem pirmām kārtām vajadzētu censties
  samazināt radušos atkritumu daudzumu un
  sekmēt
  atkritumu rašanās
  novēršanu, jo šis princips
  ir ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK 4. pantu iedibinātās atkritumu hierarhijas pašā augšgalā (34).
  Tā kā jebkuram vienreizlietojamam izstrādājumam tā īsā dzīves cikla dēļ ir negatīva ietekme uz klimatu vai vidi, par prioritāti ir jāizvirza profilakse un izstrādājumu atkalizmantošana, kas var nodrošināt lielus CO2 un vērtīgu izejmateriālu ietaupījumus. Šī direktīva palīdzēs sasniegt
  ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 12 (35) — nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Jūras piedrazojums nepazīst valstu robežas — tā ir globāla problēma. Jūras piedrazojuma samazināšana ir sevišķi nozīmīga, ja vēlamies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14 — saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus par labu ilgtspējīgai attīstībai (36). Savienībai ir jāiesaistās cīņā ar jūras piedrazojuma apkarošanu un jātiecas rādīt priekšzīmi visai pasaulei. Šajā sakarā Savienība sadarbojas ar partneriem daudzos starptautiskos forumos, piemēram, G20, G7 un ANO, lai veicinātu šādu centienu saskaņotību. Šī ierosme ir daļa no Savienības pūliņiem šajā jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Jūras piedrazojums nepazīst valstu robežas — tā ir globāla problēma. Jūras piedrazojuma samazināšana ir sevišķi nozīmīga, ja vēlamies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14 — saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus par labu ilgtspējīgai attīstībai (36). Savienībai ir jāiesaistās cīņā ar jūras piedrazojuma apkarošanu un jātiecas rādīt priekšzīmi visai pasaulei. Šajā sakarā Savienība sadarbojas ar partneriem daudzos starptautiskos forumos, piemēram, G20, G7 un ANO, lai veicinātu šādu centienu saskaņotību. Šī ierosme ir daļa no Savienības pūliņiem šajā jomā.

| (3) | Jūras piedrazojums nepazīst valstu robežas — tā ir
  atzīta
  globāla problēma.
  Aizvien lielāki atkritumu apjomi sasniedz pasaules okeānus un ietekmē ekosistēmu veselību, nogalinot dzīvniekus.
  Jūras piedrazojuma samazināšana ir sevišķi nozīmīga, ja vēlamies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14 — saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus par labu ilgtspējīgai attīstībai (36). Savienībai ir jāiesaistās cīņā ar jūras piedrazojuma apkarošanu
  , jāveicina piedrazojuma rašanās novēršana un efektīvāka jūras piedrazojuma pārvaldība
  un jātiecas rādīt priekšzīmi visai pasaulei. Šajā sakarā Savienība sadarbojas ar partneriem daudzos starptautiskos forumos, piemēram, G20, G7 un ANO, lai veicinātu šādu centienu saskaņotību. Šī ierosme ir daļa no Savienības pūliņiem šajā jomā. |
| --- | --- |

(3)

Jūras piedrazojums nepazīst valstu robežas — tā ir
  atzīta
  globāla problēma.
  Aizvien lielāki atkritumu apjomi sasniedz pasaules okeānus un ietekmē ekosistēmu veselību, nogalinot dzīvniekus.
  Jūras piedrazojuma samazināšana ir sevišķi nozīmīga, ja vēlamies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14 — saglabāt un ilgtspējīgi izmantot okeānus, jūras un jūras resursus par labu ilgtspējīgai attīstībai (36). Savienībai ir jāiesaistās cīņā ar jūras piedrazojuma apkarošanu
  , jāveicina piedrazojuma rašanās novēršana un efektīvāka jūras piedrazojuma pārvaldība
  un jātiecas rādīt priekšzīmi visai pasaulei. Šajā sakarā Savienība sadarbojas ar partneriem daudzos starptautiskos forumos, piemēram, G20, G7 un ANO, lai veicinātu šādu centienu saskaņotību. Šī ierosme ir daļa no Savienības pūliņiem šajā jomā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Savienībā 80–85 % no jūras piedrazojuma (ko mēra, skaitot piedrazojuma vienības pludmalēs) ir plastmasa, no kā 50 % ir vienreizlietojami plastmasas priekšmeti, bet 27 % — ar zveju saistīti priekšmeti. Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi ir visdažādākās ātras aprites dienišķās preces, ko pēc tam, kad tās vienreiz izmantotas paredzētajai vajadzībai, izmet, bet reciklē ļoti reti, un ar ko bieži vien piedrazo apkārtni. Ievērojamu daļu no tirgū laistajiem zvejas rīkiem nesavāc apstrādei. Tāpēc vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi un plastmasu saturoši zvejas rīki ir sevišķi nopietna problēma no jūras piedrazojuma viedokļa, un tie smagi apdraud jūras ekosistēmas, bioloģisko daudzveidību
  un, galu galā, arī cilvēka
  veselību
  , kā arī
  kaitē tādām nodarbēm kā tūrisms, zivsaimniecība un kuģniecība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Savienībā 80–85 % no jūras piedrazojuma (ko mēra, skaitot piedrazojuma vienības pludmalēs) ir plastmasa, no kā 50 % ir vienreizlietojami plastmasas priekšmeti, bet 27 % — ar zveju saistīti priekšmeti. Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi ir visdažādākās ātras aprites dienišķās preces, ko pēc tam, kad tās vienreiz izmantotas paredzētajai vajadzībai, izmet, bet reciklē ļoti reti, un ar ko bieži vien piedrazo apkārtni. Ievērojamu daļu no tirgū laistajiem zvejas rīkiem nesavāc apstrādei. Tāpēc vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi un plastmasu saturoši zvejas rīki ir sevišķi nopietna problēma no jūras piedrazojuma viedokļa, un tie smagi apdraud jūras ekosistēmas, bioloģisko daudzveidību
  un, galu galā, arī cilvēka
  veselību
  , kā arī
  kaitē tādām nodarbēm kā tūrisms, zivsaimniecība un kuģniecība.

| (5) | Savienībā 80–85 % no jūras piedrazojuma (ko mēra, skaitot piedrazojuma vienības pludmalēs) ir plastmasa, no kā 50 % ir vienreizlietojami plastmasas priekšmeti, bet 27 % — ar zveju saistīti priekšmeti.Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi ir visdažādākās ātras aprites dienišķās preces, ko pēc tam, kad tās vienreiz izmantotas paredzētajai vajadzībai, izmet, bet reciklē ļoti reti, un ar ko bieži vien piedrazo apkārtni. Ievērojamu daļu no tirgū laistajiem zvejas
  un akvakultūras
  rīkiem nesavāc apstrādei. Tāpēc vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi un plastmasu saturoši zvejas
  un akvakultūras
  rīki
  , piemēram, zvejas murdi, lamatas, pludiņi un bojas, tīkli, virves, auklas, vadi un jedas,
  ir sevišķi nopietna problēma no jūras piedrazojuma viedokļa, un tie smagi apdraud jūras ekosistēmas, bioloģisko daudzveidību
  , kā arī cilvēku un dzīvnieku
  veselību
  un
  kaitē tādām nodarbēm kā tūrisms, zivsaimniecība un kuģniecība. |
| --- | --- |

(5)

Savienībā 80–85 % no jūras piedrazojuma (ko mēra, skaitot piedrazojuma vienības pludmalēs) ir plastmasa, no kā 50 % ir vienreizlietojami plastmasas priekšmeti, bet 27 % — ar zveju saistīti priekšmeti.Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi ir visdažādākās ātras aprites dienišķās preces, ko pēc tam, kad tās vienreiz izmantotas paredzētajai vajadzībai, izmet, bet reciklē ļoti reti, un ar ko bieži vien piedrazo apkārtni. Ievērojamu daļu no tirgū laistajiem zvejas
  un akvakultūras
  rīkiem nesavāc apstrādei. Tāpēc vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi un plastmasu saturoši zvejas
  un akvakultūras
  rīki
  , piemēram, zvejas murdi, lamatas, pludiņi un bojas, tīkli, virves, auklas, vadi un jedas,
  ir sevišķi nopietna problēma no jūras piedrazojuma viedokļa, un tie smagi apdraud jūras ekosistēmas, bioloģisko daudzveidību
  , kā arī cilvēku un dzīvnieku
  veselību
  un
  kaitē tādām nodarbēm kā tūrisms, zivsaimniecība un kuģniecība.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Padome 2018. gada 25. jūnija sanāksmē pieņēma secinājumus “ES rīcības plāna pārejai uz aprites ekonomiku īstenošana”, ar ko pauda skaidru atbalstu Eiropas un pasaules mēroga pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot izstrādājumiem ar nolūku pievienotās mikroplastmasas izmantošanu un oksonoārdāmās plastmasas izmantošanu Savienībā, un stratēģijā attiecībā uz plastmasu paredzētajiem pasākumiem, kas attiecas uz mikroplastmasas samazināšanu tekstilizstrādājumu un riepu sastāvā un uz pirmsražošanas granulu noplūdi. Savienība jau rīkojas saskaņā ar REACH regulā paredzētajiem pasākumiem, un šajā sakarībā Komisija ir lūgusi Eiropas Ķimikāliju aģentūru izstrādāt XV pielikumā paredzēto ierobežojumu dokumentāciju attiecībā uz mikroplastmasas daļiņām, ko ar nolūku iekļauj jebkāda veida patēriņa vai profesionālās lietošanas ražojumu sastāvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Padome 2018. gada 25. jūnija sanāksmē pieņēma secinājumus “ES rīcības plāna pārejai uz aprites ekonomiku īstenošana”, ar ko pauda skaidru atbalstu Eiropas un pasaules mēroga pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot izstrādājumiem ar nolūku pievienotās mikroplastmasas izmantošanu un oksonoārdāmās plastmasas izmantošanu Savienībā, un stratēģijā attiecībā uz plastmasu paredzētajiem pasākumiem, kas attiecas uz mikroplastmasas samazināšanu tekstilizstrādājumu un riepu sastāvā un uz pirmsražošanas granulu noplūdi. Savienība jau rīkojas saskaņā ar REACH regulā paredzētajiem pasākumiem, un šajā sakarībā Komisija ir lūgusi Eiropas Ķimikāliju aģentūru izstrādāt XV pielikumā paredzēto ierobežojumu dokumentāciju attiecībā uz mikroplastmasas daļiņām, ko ar nolūku iekļauj jebkāda veida patēriņa vai profesionālās lietošanas ražojumu sastāvā.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Savienībai būtu jāpieņem visaptveroša pieeja mikroplastmasas problēmai un būtu jāmudina visi ražotāji stingri ierobežot mikroplastmasu to ražojumu sastāvā, īpašu uzmanību pievēršot tekstilizstrādājumu un riepu ražotājiem, jo sintētisko apģērbu un riepu ražošanā izmanto 63 % no kopējā mikroplastmasas daudzuma, kas tieši nonāk ūdens vidē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Savienībai būtu jāpieņem visaptveroša pieeja mikroplastmasas problēmai un būtu jāmudina visi ražotāji stingri ierobežot mikroplastmasu to ražojumu sastāvā, īpašu uzmanību pievēršot tekstilizstrādājumu un riepu ražotājiem, jo sintētisko apģērbu un riepu ražošanā izmanto 63 % no kopējā mikroplastmasas daudzuma, kas tieši nonāk ūdens vidē.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Pašlaik spēkā esošie Savienības tiesību akti (40) un politikas instrumenti jau paredz zināmu regulējumu, kas skar jūras piedrazojumu. Konkrētāk, uz plastmasas atkritumiem attiecas vispārējie Savienības atkritumu apsaimniekošanas pasākumi un mērķrādītāji, piemēram, ir noteikts izlietotā plastmasas iepakojuma reciklēšanas mērķrādītājs (41) un nesen pieņemtajā Plastmasas stratēģijā (42) ir izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka viss plastmasas iepakojums ir reciklējams. Tomēr ar šiem tiesību aktiem nav izdevies pietiekami iespaidot jūras piedrazojumu, savukārt valstu pasākumi, ar ko novērš un samazina jūras piedrazojumu, atšķiras gan tvēruma, gan stingrības ziņā. Turklāt daži no šiem pasākumiem, jo īpaši vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu tirgošanas ierobežojumi, var radīt šķēršļus tirdzniecībai un kropļot konkurenci Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Pašlaik spēkā esošie Savienības tiesību akti (40) un politikas instrumenti jau paredz zināmu regulējumu, kas skar jūras piedrazojumu. Konkrētāk, uz plastmasas atkritumiem attiecas vispārējie Savienības atkritumu apsaimniekošanas pasākumi un mērķrādītāji, piemēram, ir noteikts izlietotā plastmasas iepakojuma reciklēšanas mērķrādītājs (41) un nesen pieņemtajā Plastmasas stratēģijā (42) ir izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka viss plastmasas iepakojums ir reciklējams. Tomēr ar šiem tiesību aktiem nav izdevies pietiekami iespaidot jūras piedrazojumu, savukārt valstu pasākumi, ar ko novērš un samazina jūras piedrazojumu, atšķiras gan tvēruma, gan stingrības ziņā. Turklāt daži no šiem pasākumiem, jo īpaši vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu tirgošanas ierobežojumi, var radīt šķēršļus tirdzniecībai un kropļot konkurenci Savienībā.

| (6) | Pienācīga atkritumu apsaimniekošana joprojām ir būtisks faktors (jūras) piedrazojuma novēršanā.
  Pašlaik spēkā esošie Savienības tiesību akti (40) un politikas instrumenti jau paredz zināmu regulējumu, kas skar jūras piedrazojumu. Konkrētāk, uz plastmasas atkritumiem attiecas vispārējie Savienības atkritumu apsaimniekošanas pasākumi un mērķrādītāji, piemēram, ir noteikts izlietotā plastmasas iepakojuma reciklēšanas mērķrādītājs (41) un nesen pieņemtajā Plastmasas stratēģijā (42) ir izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka viss plastmasas iepakojums ir reciklējams. Tomēr ar šiem tiesību aktiem nav izdevies pietiekami iespaidot jūras piedrazojumu, savukārt valstu pasākumi, ar ko novērš un samazina jūras piedrazojumu, atšķiras gan tvēruma, gan stingrības ziņā. Turklāt daži no šiem pasākumiem, jo īpaši vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu tirgošanas ierobežojumi, var radīt šķēršļus tirdzniecībai un kropļot konkurenci Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Pienācīga atkritumu apsaimniekošana joprojām ir būtisks faktors (jūras) piedrazojuma novēršanā.
  Pašlaik spēkā esošie Savienības tiesību akti (40) un politikas instrumenti jau paredz zināmu regulējumu, kas skar jūras piedrazojumu. Konkrētāk, uz plastmasas atkritumiem attiecas vispārējie Savienības atkritumu apsaimniekošanas pasākumi un mērķrādītāji, piemēram, ir noteikts izlietotā plastmasas iepakojuma reciklēšanas mērķrādītājs (41) un nesen pieņemtajā Plastmasas stratēģijā (42) ir izvirzīts mērķis līdz 2030. gadam panākt, ka viss plastmasas iepakojums ir reciklējams. Tomēr ar šiem tiesību aktiem nav izdevies pietiekami iespaidot jūras piedrazojumu, savukārt valstu pasākumi, ar ko novērš un samazina jūras piedrazojumu, atšķiras gan tvēruma, gan stingrības ziņā. Turklāt daži no šiem pasākumiem, jo īpaši vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu tirgošanas ierobežojumi, var radīt šķēršļus tirdzniecībai un kropļot konkurenci Savienībā.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Pētniecības un inovācijas sekmēšana iepakojuma ražošanas nozarē ir svarīgs faktors ilgtspējīgākas vērtību ķēdes veicināšanai. Šajā nolūkā ir jāstiprina attiecīgie finansēšanas mehānismi saistībā ar Eiropas pētniecības un inovācijas plānošanas instrumentiem, piemēram, ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammām (t. i., programmu “Apvārsnis 2020”), ņemot vērā paredzamo stratēģiskās pētniecības inovācijas programmu attiecībā uz plastmasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Pētniecības un inovācijas sekmēšana iepakojuma ražošanas nozarē ir svarīgs faktors ilgtspējīgākas vērtību ķēdes veicināšanai. Šajā nolūkā ir jāstiprina attiecīgie finansēšanas mehānismi saistībā ar Eiropas pētniecības un inovācijas plānošanas instrumentiem, piemēram, ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammām (t. i., programmu “Apvārsnis 2020”), ņemot vērā paredzamo stratēģiskās pētniecības inovācijas programmu attiecībā uz plastmasu.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Lai pūliņus koncentrētu tur, kur tie visvairāk vajadzīgi, šai direktīvai vajadzētu aptvert tikai visizplatītākos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus,
  kas
  pēc aplēsēm
  ir
  86 % no visiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas skaitīšanās konstatēti Savienības pludmalēs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Lai pūliņus koncentrētu tur, kur tie visvairāk vajadzīgi, šai direktīvai vajadzētu aptvert tikai visizplatītākos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus,
  kas
  pēc aplēsēm
  ir
  86 % no visiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas skaitīšanās konstatēti Savienības pludmalēs.

| (7) | Lai pūliņus koncentrētu tur, kur tie visvairāk vajadzīgi, šai direktīvai vajadzētu aptvert tikai visizplatītākos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus,
  kā arī zvejas rīkus. Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie pasākumi,
  pēc aplēsēm
  veido aptuveni
  86 % no visiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas skaitīšanās konstatēti Savienības pludmalēs. |
| --- | --- |

(7)

Lai pūliņus koncentrētu tur, kur tie visvairāk vajadzīgi, šai direktīvai vajadzētu aptvert tikai visizplatītākos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus,
  kā arī zvejas rīkus. Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzētie pasākumi,
  pēc aplēsēm
  veido aptuveni
  86 % no visiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas skaitīšanās konstatēti Savienības pludmalēs.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Šī direktīva neskar noteikumus, kas paredzēti Direktīvā 94/62/EK attiecībā uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuri saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktu uzskatāmi par iepakojuma vienībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Šī direktīva neskar noteikumus, kas paredzēti Direktīvā 94/62/EK attiecībā uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuri saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1. punktu uzskatāmi par iepakojuma vienībām.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

7.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7b) | Komisijas pārskatīšanas ziņojumā būtu jānorāda, vai darbības jomu var paplašināt, to attiecinot uz visiem vienreizlietojamiem izstrādājumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7b)

Komisijas pārskatīšanas ziņojumā būtu jānorāda, vai darbības jomu var paplašināt, to attiecinot uz visiem vienreizlietojamiem izstrādājumiem.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

7.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7c) | Vietējā vai reģionālā mērogā ievērojamu zemes un augsnes piesārņojumu rada lielāki plastmasas priekšmeti un to sadalīšanās rezultātā radušās daļiņas vai mikroplastmasa. Vietējā mērogā būtisku piesārņojumu var radīt plastmasas plašā izmantošana lauksaimniecībā. Tādēļ, lai mazinātu plastmasas atkritumu ietekmi uz vidi un cilvēku un dzīvnieku veselību, būtu padziļināti jāpēta plastmasas piesārņojums no lauksaimniecībā izmantojamās zemes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7c)

Vietējā vai reģionālā mērogā ievērojamu zemes un augsnes piesārņojumu rada lielāki plastmasas priekšmeti un to sadalīšanās rezultātā radušās daļiņas vai mikroplastmasa. Vietējā mērogā būtisku piesārņojumu var radīt plastmasas plašā izmantošana lauksaimniecībā. Tādēļ, lai mazinātu plastmasas atkritumu ietekmi uz vidi un cilvēku un dzīvnieku veselību, būtu padziļināti jāpēta plastmasas piesārņojums no lauksaimniecībā izmantojamās zemes.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Plastmasas izstrādājumi būtu jāražo, ņemot vērā visu to dzīves ciklu. Plastmasas izstrādājumu ekodizainā vienmēr būtu jāņem vērā attiecīgā izstrādājuma ražošanas posms, reciklējamība un potenciāli arī atkārtotas izmantošanas iespējas. Ražotāji būtu attiecīgā gadījumā jāmudina izstrādājumu ražošanā izmantot vienus un tos pašus vai saderīgus polimērus, lai vienkāršotu šķirošanu un uzlabotu reciklējamību, jo īpaši attiecībā uz plastmasas iepakojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Plastmasas izstrādājumi būtu jāražo, ņemot vērā visu to dzīves ciklu. Plastmasas izstrādājumu ekodizainā vienmēr būtu jāņem vērā attiecīgā izstrādājuma ražošanas posms, reciklējamība un potenciāli arī atkārtotas izmantošanas iespējas. Ražotāji būtu attiecīgā gadījumā jāmudina izstrādājumu ražošanā izmantot vienus un tos pašus vai saderīgus polimērus, lai vienkāršotu šķirošanu un uzlabotu reciklējamību, jo īpaši attiecībā uz plastmasas iepakojumu.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

9.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | Iespējami ilgāk saglabājot izstrādājumu un materiālu vērtību un radot mazāk atkritumu, Savienības ekonomika var kļūt konkurētspējīgāka un noturīgāka, vienlaikus mazinot spiedienu uz vērtīgiem resursiem un vidi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9a)

Iespējami ilgāk saglabājot izstrādājumu un materiālu vērtību un radot mazāk atkritumu, Savienības ekonomika var kļūt konkurētspējīgāka un noturīgāka, vienlaikus mazinot spiedienu uz vērtīgiem resursiem un vidi.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vajadzētu piemērot vienu vai vairākus pasākumus atkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, tā, vai ir pieejamas piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, tā, cik reāli ir mainīt patēriņa modeļus, un tā, kādā mērā uz tiem attiecas pašreizējie Savienības tiesību akti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vajadzētu piemērot vienu vai vairākus pasākumus atkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, tā, vai ir pieejamas piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, tā, cik reāli ir mainīt patēriņa modeļus, un tā, kādā mērā uz tiem attiecas pašreizējie Savienības tiesību akti.

| (10) | Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vajadzētu piemērot vienu vai vairākus pasākumus atkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, tā, vai
  atbilstīgi aprites cikla principiem
  ir pieejamas piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, tā, cik reāli ir mainīt patēriņa modeļus, un tā, kādā mērā uz tiem attiecas pašreizējie Savienības tiesību akti. |
| --- | --- |

(10)

Vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vajadzētu piemērot vienu vai vairākus pasākumus atkarībā no dažādiem faktoriem, piemēram, tā, vai
  atbilstīgi aprites cikla principiem
  ir pieejamas piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, tā, cik reāli ir mainīt patēriņa modeļus, un tā, kādā mērā uz tiem attiecas pašreizējie Savienības tiesību akti.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu
  ilgtspējīgāku
  risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  ievērojami samazinātu
  šādu izstrādājumu
  patēriņu
  ,
  tajā pašā laikā
  nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku (44). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu
  ilgtspējīgāku
  risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  ievērojami samazinātu
  šādu izstrādājumu
  patēriņu
  ,
  tajā pašā laikā
  nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku (44).

| (11) | Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu
  drošu un ilgtspējīgu
  risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  panāktu
  šādu izstrādājumu
  patēriņa vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu, kā attiecībā uz plastmasas maisiņiem paredzēts Direktīvā 94/62/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/720

   (43a), nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku (44).
  Šie pasākumi būtu jāattiecina uz pārtikas iepakojumu, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem: attiecīgais pārtikas produkts ir paredzēts tūlītējam patēriņam bez turpmākas sagatavošanas un patēriņam no iepakojuma trauka. Dalībvalstīm šajos pasākumos būtu jāizvirza pēc iespējas vērienīgāki mērķi, kuriem vajadzētu būt samērīgiem ar to, cik nopietns ir risks, ka dažādi izstrādājumi un izmantošanas veidi var radīt piedrazojumu. Dalībvalstīm būtu jāpieņem valsts mērķi, lai noteiktu to pasākumu ietekmi, kas veikti ar mērķi panākt vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu. Dalībvalstīm būtu jāveicina tādu izstrādājumu izmantošana, kuri ir piemēroti vairākkārtējai izmantošanai un kurus pēc tam, kad tie kļuvuši par atkritumiem, var sagatavot atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai, neliekot šķēršļus brīvai preču apritei iekšējā tirgū. Šajos pasākumos būtu jāņem vērā izstrādājumu radītā ietekme visā to aprites ciklā, tostarp uz jūras vidi, un atkritumu apsaimniekošanas hierarhija. |
| --- | --- |

(11)

Dažiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem vēl nav viegli pieejamu, piemērotu un ilgtspējīgāku alternatīvu, un paredzams, ka šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņš lielākoties pieaugs. Lai šo tendenci apvērstu un veicinātu
  drošu un ilgtspējīgu
  risinājumu meklējumus, dalībvalstīm vajadzētu uzlikt par pienākumu veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai
  panāktu
  šādu izstrādājumu
  patēriņa vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu, kā attiecībā uz plastmasas maisiņiem paredzēts Direktīvā 94/62/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/720

   (43a), nekaitējot to pārtikas higiēnas vai pārtikas nekaitīguma, labas higiēnas prakses, labas ražošanas prakses, patērētāju informēšanas vai pārtikas izsekojamības prasību ievērošanai, kas noteiktas Savienības tiesību aktos par pārtiku (44).
  Šie pasākumi būtu jāattiecina uz pārtikas iepakojumu, kas atbilst visiem šādiem kritērijiem: attiecīgais pārtikas produkts ir paredzēts tūlītējam patēriņam bez turpmākas sagatavošanas un patēriņam no iepakojuma trauka. Dalībvalstīm šajos pasākumos būtu jāizvirza pēc iespējas vērienīgāki mērķi, kuriem vajadzētu būt samērīgiem ar to, cik nopietns ir risks, ka dažādi izstrādājumi un izmantošanas veidi var radīt piedrazojumu. Dalībvalstīm būtu jāpieņem valsts mērķi, lai noteiktu to pasākumu ietekmi, kas veikti ar mērķi panākt vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu. Dalībvalstīm būtu jāveicina tādu izstrādājumu izmantošana, kuri ir piemēroti vairākkārtējai izmantošanai un kurus pēc tam, kad tie kļuvuši par atkritumiem, var sagatavot atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai, neliekot šķēršļus brīvai preču apritei iekšējā tirgū. Šajos pasākumos būtu jāņem vērā izstrādājumu radītā ietekme visā to aprites ciklā, tostarp uz jūras vidi, un atkritumu apsaimniekošanas hierarhija.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Tabakas izstrādājumu filtri ir otrais lielākais vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu atkritumu avots. Lai gan tabakas izstrādājumiem paredzēto augu izcelsmes celulozes filtru tirgus daļa šķietami pieaug, pieejamo alternatīvu pieņemamība nav skaidra. Turklāt nevar ignorēt tabakas izstrādājumu ar filtriem milzīgo ietekmi uz vidi, jo to filtrs var sadalīties mazākās plastmasas daļiņās. Izmantotie tabakas filtri arī satur vairākas ķīmiskās vielas, kuras ir kaitīgas videi un no kurām vismaz 50 ir zināmas kā cilvēkam kancerogēnas, kā arī smagos metālus, kas var izskaloties no filtra un kaitēt zemes, gaisa un jūras videi. Lai novērstu pēcpatēriņa atkritumu radīto ietekmi uz vidi, ir jāparedz dažādi pasākumi attiecībā uz tabakas izstrādājumiem ar filtriem, sākot no plastmasu saturošu vienreizlietojamu filtru izmantošanas samazināšanas līdz ražotāja paplašinātai atbildībai, lai nodrošinātu atkritumu atbildīgu izmešanu un segtu izdevumus par atkritumu savākšanu. Lai risinātu būtiskās atkritumu savākšanas un šķirošanas izmaksas, ko patlaban sedz nodokļu maksātāji, ražotāja paplašinātas atbildības shēmām būtu jāsedz izmaksas par atkritumu savākšanu un izmaksas saistībā ar atbilstošu atkritumu savākšanas infrastruktūru. Kā daļu no šiem pasākumiem dalībvalstis varētu arī radīt stimulus cigarešu izsmēķu reģenerācijas ķēdei nolūkā attīrīt celulozes acetātu, proti, plastmasas materiālu, kas veido 60 % no cigarešu filtru sastāva, un pēc tam izmantot to jaunu plastmasas priekšmetu ieguvei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Tabakas izstrādājumu filtri ir otrais lielākais vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu atkritumu avots. Lai gan tabakas izstrādājumiem paredzēto augu izcelsmes celulozes filtru tirgus daļa šķietami pieaug, pieejamo alternatīvu pieņemamība nav skaidra. Turklāt nevar ignorēt tabakas izstrādājumu ar filtriem milzīgo ietekmi uz vidi, jo to filtrs var sadalīties mazākās plastmasas daļiņās. Izmantotie tabakas filtri arī satur vairākas ķīmiskās vielas, kuras ir kaitīgas videi un no kurām vismaz 50 ir zināmas kā cilvēkam kancerogēnas, kā arī smagos metālus, kas var izskaloties no filtra un kaitēt zemes, gaisa un jūras videi. Lai novērstu pēcpatēriņa atkritumu radīto ietekmi uz vidi, ir jāparedz dažādi pasākumi attiecībā uz tabakas izstrādājumiem ar filtriem, sākot no plastmasu saturošu vienreizlietojamu filtru izmantošanas samazināšanas līdz ražotāja paplašinātai atbildībai, lai nodrošinātu atkritumu atbildīgu izmešanu un segtu izdevumus par atkritumu savākšanu. Lai risinātu būtiskās atkritumu savākšanas un šķirošanas izmaksas, ko patlaban sedz nodokļu maksātāji, ražotāja paplašinātas atbildības shēmām būtu jāsedz izmaksas par atkritumu savākšanu un izmaksas saistībā ar atbilstošu atkritumu savākšanas infrastruktūru. Kā daļu no šiem pasākumiem dalībvalstis varētu arī radīt stimulus cigarešu izsmēķu reģenerācijas ķēdei nolūkā attīrīt celulozes acetātu, proti, plastmasas materiālu, kas veido 60 % no cigarešu filtru sastāva, un pēc tam izmantot to jaunu plastmasas priekšmetu ieguvei.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Savukārt citiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem ir pieejamas piemērotas, ilgtspējīgas un nedārgas alternatīvas. Lai samazinātu šādu izstrādājumu negatīvo ietekmi uz vidi, no dalībvalstīm vajadzētu prasīt, lai tās aizliedz to laišanu Savienības tirgū. Tādā veidā tiks veicināta viegli
  pieejamo
  un
  ilgtspējīgāko
  alternatīvu izmantošana, kā arī inovatīvi risinājumi, kas vērsti uz ilgtspējīgākiem darījumdarbības modeļiem, atkalizmantojamām alternatīvām un materiālu aizstāšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Savukārt citiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem ir pieejamas piemērotas, ilgtspējīgas un nedārgas alternatīvas. Lai samazinātu šādu izstrādājumu negatīvo ietekmi uz vidi, no dalībvalstīm vajadzētu prasīt, lai tās aizliedz to laišanu Savienības tirgū. Tādā veidā tiks veicināta viegli
  pieejamo
  un
  ilgtspējīgāko
  alternatīvu izmantošana, kā arī inovatīvi risinājumi, kas vērsti uz ilgtspējīgākiem darījumdarbības modeļiem, atkalizmantojamām alternatīvām un materiālu aizstāšanu.

| (12) | Savukārt citiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem ir pieejamas piemērotas, ilgtspējīgas un nedārgas alternatīvas. Lai samazinātu šādu izstrādājumu negatīvo ietekmi uz vidi, no dalībvalstīm vajadzētu prasīt, lai tās aizliedz to laišanu Savienības tirgū. Tādā veidā tiks veicināta
  tādu
  viegli
  pieejamu
  un
  ilgtspējīgāku
  alternatīvu izmantošana
  , kuras atbilst pašreizējiem standartiem un Savienības tiesību aktiem
  , kā arī inovatīvi risinājumi, kas vērsti uz ilgtspējīgākiem darījumdarbības modeļiem, atkalizmantojamām alternatīvām un materiālu aizstāšanu
  saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas paredzēta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā
  .
  Ar šo direktīvu ieviestie tirdzniecības ierobežojumi būtu jāattiecina arī uz izstrādājumiem, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas, jo šī veida plastmasa nav pienācīgi bionoārdāma un tādējādi veicina mikroplastmasas piesārņojumu vidē, nav kompostējama, negatīvi ietekmē tradicionālās plastmasas reciklēšanu un nenodrošina pierādītu ieguvumu attiecībā uz vidi. Ņemot vērā polistirola piedrazojuma lielo izplatību jūras vidē un tā alternatīvu pieejamību, būtu jāierobežo arī tādas vienreizlietojamas pārtikas produktu un dzērienu taras izmantošana, kas izgatavota no putu polistirola. |
| --- | --- |

(12)

Savukārt citiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem ir pieejamas piemērotas, ilgtspējīgas un nedārgas alternatīvas. Lai samazinātu šādu izstrādājumu negatīvo ietekmi uz vidi, no dalībvalstīm vajadzētu prasīt, lai tās aizliedz to laišanu Savienības tirgū. Tādā veidā tiks veicināta
  tādu
  viegli
  pieejamu
  un
  ilgtspējīgāku
  alternatīvu izmantošana
  , kuras atbilst pašreizējiem standartiem un Savienības tiesību aktiem
  , kā arī inovatīvi risinājumi, kas vērsti uz ilgtspējīgākiem darījumdarbības modeļiem, atkalizmantojamām alternatīvām un materiālu aizstāšanu
  saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas paredzēta Direktīvas 2008/98/EK 4. pantā
  .
  Ar šo direktīvu ieviestie tirdzniecības ierobežojumi būtu jāattiecina arī uz izstrādājumiem, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas, jo šī veida plastmasa nav pienācīgi bionoārdāma un tādējādi veicina mikroplastmasas piesārņojumu vidē, nav kompostējama, negatīvi ietekmē tradicionālās plastmasas reciklēšanu un nenodrošina pierādītu ieguvumu attiecībā uz vidi. Ņemot vērā polistirola piedrazojuma lielo izplatību jūras vidē un tā alternatīvu pieejamību, būtu jāierobežo arī tādas vienreizlietojamas pārtikas produktu un dzērienu taras izmantošana, kas izgatavota no putu polistirola.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Plastmasas plātnēm un galda piederumiem, pat ja ir viegli pieejamas to piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, pienācīgi pamatotos gadījumos un nolūkā izvairīties no sarežģījumiem noteiktu sociālo pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktībā, piemēram, ēdināšanas pakalpojumu sniegšanā izglītības iestādēs un veselības aprūpes jomā, ir lietderīgi noteikt ierobežotu termiņa pagarinājumu attiecībā uz to laišanas Savienības tirgū aizlieguma piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Plastmasas plātnēm un galda piederumiem, pat ja ir viegli pieejamas to piemērotas un ilgtspējīgākas alternatīvas, pienācīgi pamatotos gadījumos un nolūkā izvairīties no sarežģījumiem noteiktu sociālo pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktībā, piemēram, ēdināšanas pakalpojumu sniegšanā izglītības iestādēs un veselības aprūpes jomā, ir lietderīgi noteikt ierobežotu termiņa pagarinājumu attiecībā uz to laišanas Savienības tirgū aizlieguma piemērošanu.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem, ar kuriem veicina plastmasu nesaturošu alternatīvu izmantošanu, nekādā gadījumā nebūtu jārada kaitīgas ietekmes uz vidi un klimatu palielināšanās, piemēram, papildu CO2 emisijas vai vērtīgu resursu izmantošana. Lai gan daudzas no alternatīvām, kas nesatur plastmasu, tiek ražotas no dabas resursiem un ir sagaidāms, ka to izcelsme būs bioekonomika, ir īpaši svarīgi nodrošināt šo materiālu ilgtspējību. Attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju šajā direktīvā noteiktajos pasākumos un to īstenošanā prioritāte vienmēr būtu jāpiešķir profilaksei vai pārejai uz atkārtoti izmantojamiem izstrādājumiem, nevis uz citām vienreizlietojamām alternatīvām, pat ja tās ir izgatavotas no plastmasu nesaturošiem materiāliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Šajā direktīvā noteiktajiem pasākumiem, ar kuriem veicina plastmasu nesaturošu alternatīvu izmantošanu, nekādā gadījumā nebūtu jārada kaitīgas ietekmes uz vidi un klimatu palielināšanās, piemēram, papildu CO2 emisijas vai vērtīgu resursu izmantošana. Lai gan daudzas no alternatīvām, kas nesatur plastmasu, tiek ražotas no dabas resursiem un ir sagaidāms, ka to izcelsme būs bioekonomika, ir īpaši svarīgi nodrošināt šo materiālu ilgtspējību. Attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju šajā direktīvā noteiktajos pasākumos un to īstenošanā prioritāte vienmēr būtu jāpiešķir profilaksei vai pārejai uz atkārtoti izmantojamiem izstrādājumiem, nevis uz citām vienreizlietojamām alternatīvām, pat ja tās ir izgatavotas no plastmasu nesaturošiem materiāliem.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Dzērienu taras korķīši un vāciņi, kas
  satur būtisku daļu
  plastmasas, ir Savienības pludmalēs visbiežāk konstatētie vienreizlietojamie plastmasas izstrādājumi. Tāpēc tādu dzērienu taru, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, vajadzētu atļaut laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst īpašām prasībām par izstrādājuma konstrukciju, ar ko tiek ievērojami samazināta dzērienu taras korķīšu un vāciņu nonākšana apkārtējā vidē. Uz dzērienu taru, kas ir vienreizlietojams plastmasas izstrādājums un iepakojums, šo prasību attiecina papildus Direktīvas 94/62/EK II pielikumā noteiktajām pamatprasībām par iepakojuma sastāvu un atkalizmantojamību, atgūstamību un reciklējamību. Lai būtu vieglāk izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju un lai nodrošinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību, ir jāizstrādā saskaņotais standarts, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (45); tas ļautu pieņemt, ka tas, ka ir ievērots standarts, nozīmē, ka ir izpildītas arī minētās prasības. Būtu jāatvēl pietiekams laiks gan saskaņotā standarta izstrādei, gan ražotājiem ražošanas ķēžu pielāgošanai tālab, lai tie varētu izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Dzērienu taras korķīši un vāciņi, kas
  satur būtisku daļu
  plastmasas, ir Savienības pludmalēs visbiežāk konstatētie vienreizlietojamie plastmasas izstrādājumi. Tāpēc tādu dzērienu taru, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, vajadzētu atļaut laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst īpašām prasībām par izstrādājuma konstrukciju, ar ko tiek ievērojami samazināta dzērienu taras korķīšu un vāciņu nonākšana apkārtējā vidē. Uz dzērienu taru, kas ir vienreizlietojams plastmasas izstrādājums un iepakojums, šo prasību attiecina papildus Direktīvas 94/62/EK II pielikumā noteiktajām pamatprasībām par iepakojuma sastāvu un atkalizmantojamību, atgūstamību un reciklējamību. Lai būtu vieglāk izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju un lai nodrošinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību, ir jāizstrādā saskaņotais standarts, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (45); tas ļautu pieņemt, ka tas, ka ir ievērots standarts, nozīmē, ka ir izpildītas arī minētās prasības. Būtu jāatvēl pietiekams laiks gan saskaņotā standarta izstrādei, gan ražotājiem ražošanas ķēžu pielāgošanai tālab, lai tie varētu izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju.

| (13) | Dzērienu taras korķīši un vāciņi, kas
  izgatavoti no
  plastmasas, ir Savienības pludmalēs visbiežāk konstatētie vienreizlietojamie plastmasas izstrādājumi. Tāpēc tādu dzērienu taru, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, vajadzētu atļaut laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst īpašām prasībām par izstrādājuma konstrukciju, ar ko tiek ievērojami samazināta dzērienu taras korķīšu un vāciņu nonākšana apkārtējā vidē
  un palielināts to reciklēšanas apjoms
  . Uz dzērienu taru, kas ir vienreizlietojams plastmasas izstrādājums un iepakojums, šo prasību attiecina papildus Direktīvas 94/62/EK II pielikumā noteiktajām pamatprasībām par iepakojuma sastāvu un atkalizmantojamību, atgūstamību un reciklējamību. Lai būtu vieglāk izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju un lai nodrošinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību, ir jāizstrādā saskaņotais standarts, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (45); tas ļautu pieņemt, ka tas, ka ir ievērots standarts, nozīmē, ka ir izpildītas arī minētās prasības. Būtu jāatvēl pietiekams laiks gan saskaņotā standarta izstrādei, gan ražotājiem ražošanas ķēžu pielāgošanai tālab, lai tie varētu izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju.
  Lai nodrošinātu plastmasas izmantošanu atbilstīgi aprites cikla principiem, ir jānodrošina reciklētu materiālu iekļūšana tirgū. Tādēļ ir lietderīgi ieviest prasību par obligātu minimālo reciklētas plastmasas saturu konkrētos izstrādājumos. |
| --- | --- |

(13)

Dzērienu taras korķīši un vāciņi, kas
  izgatavoti no
  plastmasas, ir Savienības pludmalēs visbiežāk konstatētie vienreizlietojamie plastmasas izstrādājumi. Tāpēc tādu dzērienu taru, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, vajadzētu atļaut laist tirgū tikai tad, ja tā atbilst īpašām prasībām par izstrādājuma konstrukciju, ar ko tiek ievērojami samazināta dzērienu taras korķīšu un vāciņu nonākšana apkārtējā vidē
  un palielināts to reciklēšanas apjoms
  . Uz dzērienu taru, kas ir vienreizlietojams plastmasas izstrādājums un iepakojums, šo prasību attiecina papildus Direktīvas 94/62/EK II pielikumā noteiktajām pamatprasībām par iepakojuma sastāvu un atkalizmantojamību, atgūstamību un reciklējamību. Lai būtu vieglāk izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju un lai nodrošinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību, ir jāizstrādā saskaņotais standarts, ko pieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012 (45); tas ļautu pieņemt, ka tas, ka ir ievērots standarts, nozīmē, ka ir izpildītas arī minētās prasības. Būtu jāatvēl pietiekams laiks gan saskaņotā standarta izstrādei, gan ražotājiem ražošanas ķēžu pielāgošanai tālab, lai tie varētu izpildīt prasību par izstrādājuma konstrukciju.
  Lai nodrošinātu plastmasas izmantošanu atbilstīgi aprites cikla principiem, ir jānodrošina reciklētu materiālu iekļūšana tirgū. Tādēļ ir lietderīgi ieviest prasību par obligātu minimālo reciklētas plastmasas saturu konkrētos izstrādājumos.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Saistībā ar pārskatīšanu, ko veiks saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 9. panta 5. punktu, Komisijai būtu jāņem vērā dažādu iepakojuma materiālu, tostarp kompozītmateriālu, relatīvās īpašības, pamatojoties uz aprites cikla novērtējumiem, jo īpaši profilaksi un dizainu attiecībā uz aprites principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Saistībā ar pārskatīšanu, ko veiks saskaņā ar Direktīvas 94/62/EK 9. panta 5. punktu, Komisijai būtu jāņem vērā dažādu iepakojuma materiālu, tostarp kompozītmateriālu, relatīvās īpašības, pamatojoties uz aprites cikla novērtējumiem, jo īpaši profilaksi un dizainu attiecībā uz aprites principu.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Sieviešu veselības interesēs būtu jāizvairās no bīstamu ķīmisko vielu klātbūtnes higiēniskajās paketēs, tamponos un tamponu aplikatoros. Tāpat ļoti svarīga ir vairākkārt izmantojamu un ekonomiski ilgtspējīgāku risinājumu pieejamība, jo tie nodrošina sievietēm iespēju pilnībā piedalīties sociālajā dzīvē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Sieviešu veselības interesēs būtu jāizvairās no bīstamu ķīmisko vielu klātbūtnes higiēniskajās paketēs, tamponos un tamponu aplikatoros. Tāpat ļoti svarīga ir vairākkārt izmantojamu un ekonomiski ilgtspējīgāku risinājumu pieejamība, jo tie nodrošina sievietēm iespēju pilnībā piedalīties sociālajā dzīvē.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē. Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības. Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu,
  un/vai
  par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi.
  Komisija
  vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs
  un
  viegli saprotams, Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē. Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības. Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu,
  un/vai
  par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi.
  Komisija
  vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs
  un
  viegli saprotams, Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas.

| (14) | Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai
  tie
  tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē.
  Turklāt izmešana kanalizācijā var radīt būtisku ekonomisku kaitējumu kanalizācijas tīkliem, nosprostojot sūkņus un bloķējot caurules. Attiecībā uz šiem izstrādājumiem bieži vien ir ļoti maz informācijas par to sastāvā esošo materiālu raksturlielumiem un pienācīgu atkritumu likvidēšanu.
  Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības
  un veikt informētības vairošanas pasākumus
  . Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi
  , par plastmasas saturu attiecīgajā izstrādājumā un izstrādājuma reciklējamību
  .
  Komisijai
  vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs, viegli saprotams
  un nav maldinošs
  , Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas
  , un būtu arī jāizvērtē pastāvošās nozaru brīvprātīgās vienošanās
  . |
| --- | --- |

(14)

Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai
  tie
  tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē.
  Turklāt izmešana kanalizācijā var radīt būtisku ekonomisku kaitējumu kanalizācijas tīkliem, nosprostojot sūkņus un bloķējot caurules. Attiecībā uz šiem izstrādājumiem bieži vien ir ļoti maz informācijas par to sastāvā esošo materiālu raksturlielumiem un pienācīgu atkritumu likvidēšanu.
  Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības
  un veikt informētības vairošanas pasākumus
  . Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi
  , par plastmasas saturu attiecīgajā izstrādājumā un izstrādājuma reciklējamību
  .
  Komisijai
  vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs, viegli saprotams
  un nav maldinošs
  , Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas
  , un būtu arī jāizvērtē pastāvošās nozaru brīvprātīgās vienošanās
  .

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Kas attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kam nav viegli pieejamu un ilgtspējīgu alternatīvu, dalībvalstīm saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš arī ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas segs atkritumu apsaimniekošanas un piedrazojuma satīrīšanas izmaksas, kā arī izmaksas par informētības vairošanas pasākumiem, kuru mērķis ir šādu piedrazojumu novērst un samazināt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Kas attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kam nav viegli pieejamu un ilgtspējīgu alternatīvu, dalībvalstīm saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš arī ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas segs atkritumu apsaimniekošanas un piedrazojuma satīrīšanas izmaksas, kā arī izmaksas par informētības vairošanas pasākumiem, kuru mērķis ir šādu piedrazojumu novērst un samazināt.

| (15) | Kas attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kam nav viegli pieejamu un ilgtspējīgu alternatīvu, dalībvalstīm saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš arī ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas segs
  nepieciešamās
  atkritumu apsaimniekošanas un piedrazojuma satīrīšanas izmaksas, kā arī izmaksas par informētības vairošanas pasākumiem, kuru mērķis ir šādu piedrazojumu novērst un samazināt
  , kā arī vērsties pret patērētāju nepareizu rīcību. Minētajām izmaksām nebūtu jāpārsniedz izmaksas, kas vajadzīgas, lai minētos pakalpojumus sniegtu rentablā veidā, un attiecīgajiem dalībniekiem tās būtu jānosaka pārredzamā veidā. Izmaksām, kas saistītas ar piedrazojuma satīrīšanu, vajadzētu būt samērīgām un balstīties uz skaidriem mērķiem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 1. punktu. Šiem mērķiem būtu jānosaka to attīrīšanas darbību joma un apmērs, uz kurām attiecas ražotāja paplašinātas atbildības shēma saskaņā ar Savienības tiesību aktos paredzētajiem attiecīgajiem pienākumiem, kas saistīti ar atkritumu rašanās novēršanu un jūras piedrazojumu. Šādām darbībām būtu jāietver, piemēram, atkritumu rašanās novēršana un atkritumu savākšana ielās, tirgos un citās sabiedriskās vietās, kā arī publisku pasākumu laikā, taču nebūtu jāietver tādi pasākumi kā jūras un okeānu attīrīšana, par ko publiskā sektora iestādes nav atbildīgas. |
| --- | --- |

(15)

Kas attiecas uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kam nav viegli pieejamu un ilgtspējīgu alternatīvu, dalībvalstīm saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš arī ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas segs
  nepieciešamās
  atkritumu apsaimniekošanas un piedrazojuma satīrīšanas izmaksas, kā arī izmaksas par informētības vairošanas pasākumiem, kuru mērķis ir šādu piedrazojumu novērst un samazināt
  , kā arī vērsties pret patērētāju nepareizu rīcību. Minētajām izmaksām nebūtu jāpārsniedz izmaksas, kas vajadzīgas, lai minētos pakalpojumus sniegtu rentablā veidā, un attiecīgajiem dalībniekiem tās būtu jānosaka pārredzamā veidā. Izmaksām, kas saistītas ar piedrazojuma satīrīšanu, vajadzētu būt samērīgām un balstīties uz skaidriem mērķiem, kas noteikti saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 1. punktu. Šiem mērķiem būtu jānosaka to attīrīšanas darbību joma un apmērs, uz kurām attiecas ražotāja paplašinātas atbildības shēma saskaņā ar Savienības tiesību aktos paredzētajiem attiecīgajiem pienākumiem, kas saistīti ar atkritumu rašanās novēršanu un jūras piedrazojumu. Šādām darbībām būtu jāietver, piemēram, atkritumu rašanās novēršana un atkritumu savākšana ielās, tirgos un citās sabiedriskās vietās, kā arī publisku pasākumu laikā, taču nebūtu jāietver tādi pasākumi kā jūras un okeānu attīrīšana, par ko publiskā sektora iestādes nav atbildīgas.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ekonomiski stimuli var ietekmēt patērētāju izvēli, veicināt kādus patērētāju ieradumus vai atradināt no tiem, tāpēc tos var izmantot kā efektīvu augšupvērstu instrumentu atsevišķu plastmasas veidu ietekmes uz vidi samazināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ekonomiski stimuli var ietekmēt patērētāju izvēli, veicināt kādus patērētāju ieradumus vai atradināt no tiem, tāpēc tos var izmantot kā efektīvu augšupvērstu instrumentu atsevišķu plastmasas veidu ietekmes uz vidi samazināšanai.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Tas, ka lielu daļu no jūras piedrazojuma ar plastmasu veido pamesti, pazaudēti vai izmesti plastmasu saturoši zvejas rīki, liecina, ka spēkā esošās juridiskās prasības (46) pietiekami nestimulē šādu zvejas rīku atgādāšanu krastā savākšanai un apstrādei. No Savienības tiesību aktiem par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām izrietošā sistēma, kas paredz netiešu maksu par kuģu atkritumu nodošanu, attur kuģus no atkritumu izgāšanas jūrā un nodrošina tiesības uz atkritumu nodošanu. Tomēr šo sistēmu vajadzētu papildināt ar finansiāliem stimuliem, kas rosinātu zvejniekus nogādāt par atkritumiem kļuvušus zvejas rīkus krastā un tā izvairīties no iespējama netiešās maksas paaugstinājuma. Tā kā zvejas rīku plastmasas komponentiem ir liels reciklēšanas potenciāls, dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš ražotāja paplašināta atbildība attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, lai tādējādi atvieglotu par atkritumiem kļuvušu zvejas rīku dalītu vākšanu un finansētu to pareizu apsaimniekošanu, jo īpaši reciklēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Tas, ka lielu daļu no jūras piedrazojuma ar plastmasu veido pamesti, pazaudēti vai izmesti plastmasu saturoši zvejas rīki, liecina, ka spēkā esošās juridiskās prasības (46) pietiekami nestimulē šādu zvejas rīku atgādāšanu krastā savākšanai un apstrādei. No Savienības tiesību aktiem par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām izrietošā sistēma, kas paredz netiešu maksu par kuģu atkritumu nodošanu, attur kuģus no atkritumu izgāšanas jūrā un nodrošina tiesības uz atkritumu nodošanu. Tomēr šo sistēmu vajadzētu papildināt ar finansiāliem stimuliem, kas rosinātu zvejniekus nogādāt par atkritumiem kļuvušus zvejas rīkus krastā un tā izvairīties no iespējama netiešās maksas paaugstinājuma. Tā kā zvejas rīku plastmasas komponentiem ir liels reciklēšanas potenciāls, dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš ražotāja paplašināta atbildība attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, lai tādējādi atvieglotu par atkritumiem kļuvušu zvejas rīku dalītu vākšanu un finansētu to pareizu apsaimniekošanu, jo īpaši reciklēšanu.

| (16) | Tas, ka lielu daļu no jūras piedrazojuma ar plastmasu veido pamesti, pazaudēti vai izmesti plastmasu saturoši zvejas rīki, liecina, ka spēkā esošās juridiskās prasības (46) pietiekami nestimulē šādu zvejas rīku atgādāšanu krastā savākšanai un apstrādei.
  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ja nozaudētu zvejas rīku nevar izgūt, kuģa kapteinim ir jāinformē karoga dalībvalsts kompetentā iestāde. Lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāvāc un jāreģistrē dati par pazaudētiem zvejas rīkiem un tie katru gadu jāpaziņo Komisijai.
  No Savienības tiesību aktiem par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām izrietošā sistēma, kas paredz netiešu maksu par kuģu atkritumu nodošanu, attur kuģus no atkritumu izgāšanas jūrā un nodrošina tiesības uz atkritumu nodošanu. Tomēr šo sistēmu vajadzētu papildināt ar finansiāliem stimuliem, kas rosinātu zvejniekus nogādāt par atkritumiem kļuvušus zvejas rīkus krastā un tā izvairīties no iespējama netiešās maksas paaugstinājuma. Tā kā zvejas rīku plastmasas komponentiem ir liels reciklēšanas potenciāls, dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš ražotāja paplašināta atbildība attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, lai tādējādi atvieglotu par atkritumiem kļuvušu zvejas rīku dalītu vākšanu un finansētu to pareizu apsaimniekošanu, jo īpaši reciklēšanu.
  Dalībvalstīm būtu jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka plastmasu saturošu zvejas rīku ražotāju veiktās finanšu iemaksas, pildot no ražotāja atbildības izrietošos pienākumus, tiek pielāgotas, jo īpaši ņemot vērā šādu zvejas rīku ilglietojamību, remontējamību, atkalizmantojamību un reciklējamību. |
| --- | --- |

(16)

Tas, ka lielu daļu no jūras piedrazojuma ar plastmasu veido pamesti, pazaudēti vai izmesti plastmasu saturoši zvejas rīki, liecina, ka spēkā esošās juridiskās prasības (46) pietiekami nestimulē šādu zvejas rīku atgādāšanu krastā savākšanai un apstrādei.
  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ja nozaudētu zvejas rīku nevar izgūt, kuģa kapteinim ir jāinformē karoga dalībvalsts kompetentā iestāde. Lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzību, dalībvalstīm būtu jāvāc un jāreģistrē dati par pazaudētiem zvejas rīkiem un tie katru gadu jāpaziņo Komisijai.
  No Savienības tiesību aktiem par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām izrietošā sistēma, kas paredz netiešu maksu par kuģu atkritumu nodošanu, attur kuģus no atkritumu izgāšanas jūrā un nodrošina tiesības uz atkritumu nodošanu. Tomēr šo sistēmu vajadzētu papildināt ar finansiāliem stimuliem, kas rosinātu zvejniekus nogādāt par atkritumiem kļuvušus zvejas rīkus krastā un tā izvairīties no iespējama netiešās maksas paaugstinājuma. Tā kā zvejas rīku plastmasas komponentiem ir liels reciklēšanas potenciāls, dalībvalstīs saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” būtu jāievieš ražotāja paplašināta atbildība attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, lai tādējādi atvieglotu par atkritumiem kļuvušu zvejas rīku dalītu vākšanu un finansētu to pareizu apsaimniekošanu, jo īpaši reciklēšanu.
  Dalībvalstīm būtu jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka plastmasu saturošu zvejas rīku ražotāju veiktās finanšu iemaksas, pildot no ražotāja atbildības izrietošos pienākumus, tiek pielāgotas, jo īpaši ņemot vērā šādu zvejas rīku ilglietojamību, remontējamību, atkalizmantojamību un reciklējamību.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Saskaņā ar ražotāju paplašinātu atbildību par zvejas rīkiem, kas satur plastmasu, dalībvalstīm būtu jāuzrauga, jānovērtē, jāsavāc un jāreciklē zvejas rīki, lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos kvantitatīvos mērķrādītājus attiecībā uz plastmasu saturošu zvejas rīku savākšanu un reciklēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Saskaņā ar ražotāju paplašinātu atbildību par zvejas rīkiem, kas satur plastmasu, dalībvalstīm būtu jāuzrauga, jānovērtē, jāsavāc un jāreciklē zvejas rīki, lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos kvantitatīvos mērķrādītājus attiecībā uz plastmasu saturošu zvejas rīku savākšanu un reciklēšanu.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) stratēģiskajos plānos būtu jārisina lauksaimniecības plastmasas atkritumu problēma, un Komisijai attiecīgā gadījumā būtu vidējā termiņā līdz 2023. gadam jāievieš standarts attiecībā uz labu zemes stāvokli lauksaimniecības un vides kontekstā, ņemot vērā plastmasas atkritumus, un tas būtu jauns plašāku nosacījumu sistēmas elements. Saskaņā ar jauno savstarpējās atbilstības prasību lauksaimniekiem būtu pienākums plastmasas savākšanas un reciklēšanas organizēšanai izmantot sertificēta atkritumu apsaimniekošanas uzņēmuma pakalpojumus, kā arī glabāt pierādījumus, ka plastmasas atkritumi ir apstrādāti pareizi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) stratēģiskajos plānos būtu jārisina lauksaimniecības plastmasas atkritumu problēma, un Komisijai attiecīgā gadījumā būtu vidējā termiņā līdz 2023. gadam jāievieš standarts attiecībā uz labu zemes stāvokli lauksaimniecības un vides kontekstā, ņemot vērā plastmasas atkritumus, un tas būtu jauns plašāku nosacījumu sistēmas elements. Saskaņā ar jauno savstarpējās atbilstības prasību lauksaimniekiem būtu pienākums plastmasas savākšanas un reciklēšanas organizēšanai izmantot sertificēta atkritumu apsaimniekošanas uzņēmuma pakalpojumus, kā arī glabāt pierādījumus, ka plastmasas atkritumi ir apstrādāti pareizi.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Nolūkā novērst piedrazošanu un cita veida nepiemērotu atbrīvošanos no atkritumiem, kas rada plastmasu saturošu jūras piegružojumu, patērētāji ir pienācīgi jāinformē par to,
  kādas
  ir piemērotākie pieejamie paņēmieni, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, un par to, kāda ir atkritumu likvidēšanas paraugprakse un kāda negatīva vidiska ietekme ir nepareizai atkritumu likvidēšanai, un par konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un zvejas rīku plastmasas saturu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāīsteno informētības vairošanas pasākumi, kas nodrošina, ka šādu informāciju
  patērētāji saņem
  . Informācija nedrīkstētu saturēt nekādu reklāmu, kas veicinātu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu izmantošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties tos pasākumus, kas ir vispiemērotākie atkarībā no izstrādājuma rakstura vai izmantojuma. Informētības vairošanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ražotājiem savas ražotāja paplašinātas atbildības ietvaros. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Nolūkā novērst piedrazošanu un cita veida nepiemērotu atbrīvošanos no atkritumiem, kas rada plastmasu saturošu jūras piegružojumu, patērētāji ir pienācīgi jāinformē par to,
  kādas
  ir piemērotākie pieejamie paņēmieni, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, un par to, kāda ir atkritumu likvidēšanas paraugprakse un kāda negatīva vidiska ietekme ir nepareizai atkritumu likvidēšanai, un par konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un zvejas rīku plastmasas saturu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāīsteno informētības vairošanas pasākumi, kas nodrošina, ka šādu informāciju
  patērētāji saņem
  . Informācija nedrīkstētu saturēt nekādu reklāmu, kas veicinātu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu izmantošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties tos pasākumus, kas ir vispiemērotākie atkarībā no izstrādājuma rakstura vai izmantojuma. Informētības vairošanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ražotājiem savas ražotāja paplašinātas atbildības ietvaros.

| (18) | Nolūkā novērst piedrazošanu un cita veida nepiemērotu atbrīvošanos no atkritumiem, kas rada plastmasu saturošu jūras piegružojumu, patērētāji ir pienācīgi jāinformē par to,
  kādi
  ir piemērotākie pieejamie paņēmieni, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, un par to, kāda ir atkritumu likvidēšanas paraugprakse un kāda negatīva vidiska ietekme ir nepareizai atkritumu likvidēšanai, un par konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un zvejas rīku plastmasas saturu
  , lai sekmētu patērētāju atbildīgu rīcību, pareizi izmetot atkritumus
  . Tāpēc dalībvalstīm būtu jāīsteno informētības vairošanas pasākumi, kas nodrošina, ka
  patērētāji saņem
  šādu informāciju
  . Šajā informācijā būtu jāiekļauj skaidrojums par to, kā nepareizi izmesti atkritumi ietekmē kanalizācijas tīklu.
  Informācija nedrīkstētu saturēt nekādu reklāmu, kas veicinātu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu izmantošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties tos pasākumus, kas ir vispiemērotākie atkarībā no izstrādājuma rakstura vai izmantojuma.
  Piedrazošanas apkarošana kopīgiem spēkiem jāveic kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem.
  Informētības vairošanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ražotājiem savas ražotāja paplašinātas atbildības ietvaros.
  Ražotāji būtu jāmudina izmantot tirgvedības iespējas, lai veicinātu un virzītu izstrādājumu ilgtspējīgu un aprites principiem atbilstīgu patēriņu un izmantošanu. |
| --- | --- |

(18)

Nolūkā novērst piedrazošanu un cita veida nepiemērotu atbrīvošanos no atkritumiem, kas rada plastmasu saturošu jūras piegružojumu, patērētāji ir pienācīgi jāinformē par to,
  kādi
  ir piemērotākie pieejamie paņēmieni, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, un par to, kāda ir atkritumu likvidēšanas paraugprakse un kāda negatīva vidiska ietekme ir nepareizai atkritumu likvidēšanai, un par konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un zvejas rīku plastmasas saturu
  , lai sekmētu patērētāju atbildīgu rīcību, pareizi izmetot atkritumus
  . Tāpēc dalībvalstīm būtu jāīsteno informētības vairošanas pasākumi, kas nodrošina, ka
  patērētāji saņem
  šādu informāciju
  . Šajā informācijā būtu jāiekļauj skaidrojums par to, kā nepareizi izmesti atkritumi ietekmē kanalizācijas tīklu.
  Informācija nedrīkstētu saturēt nekādu reklāmu, kas veicinātu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu izmantošanu. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai izvēlēties tos pasākumus, kas ir vispiemērotākie atkarībā no izstrādājuma rakstura vai izmantojuma.
  Piedrazošanas apkarošana kopīgiem spēkiem jāveic kompetentajām iestādēm, ražotājiem un patērētājiem.
  Informētības vairošanas pasākumu izmaksas būtu jāsedz vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ražotājiem savas ražotāja paplašinātas atbildības ietvaros.
  Ražotāji būtu jāmudina izmantot tirgvedības iespējas, lai veicinātu un virzītu izstrādājumu ilgtspējīgu un aprites principiem atbilstīgu patēriņu un izmantošanu.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisijai, cita starpā izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) subsīdijas, ir jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt stratēģijas un plānus, lai samazinātu jūras piedrazojumu ar zvejas rīkiem. Šie centieni var ietvert informētības vairošanas kampaņas un programmas attiecībā uz šādu atkritumu ietekmi uz jūras ekosistēmām, pētījumus par bionoārdāmu/kompostējamu zvejas rīku izmantošanas iespējām, zvejnieku izglītošanas projektus un īpašas publiskas programmas plastmasas un citu priekšmetu izzvejošanai no jūras vides. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Komisijai, cita starpā izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) subsīdijas, ir jāpalīdz dalībvalstīm izstrādāt stratēģijas un plānus, lai samazinātu jūras piedrazojumu ar zvejas rīkiem. Šie centieni var ietvert informētības vairošanas kampaņas un programmas attiecībā uz šādu atkritumu ietekmi uz jūras ekosistēmām, pētījumus par bionoārdāmu/kompostējamu zvejas rīku izmantošanas iespējām, zvejnieku izglītošanas projektus un īpašas publiskas programmas plastmasas un citu priekšmetu izzvejošanai no jūras vides.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Pie Eiropas pludmalēs visbiežāk sastopamā jūras piedrazojuma pieder dzērienu pudeles, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi. Tā iemesls ir neefektīvas dalītās vākšanas sistēmas un patērētāju nepietiekama iesaistīšanās šajās sistēmās. Ir jāveicina efektīvākas dalītās vākšanas sistēmas, tāpēc attiecībā uz tādām dzērienu pudelēm, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, būtu jānosaka minimālais dalītās vākšanas mērķrādītājs. Dalībvalstis varētu sasniegt šo minimālo mērķrādītāju ar šādiem paņēmieniem: vai nu nospraust dzērienu pudeļu — vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu — dalītās vākšanas mērķrādītāju ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ietvaros, vai izveidot depozīta sistēmas, vai izmantot jebkādus citus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem.
  Tam
  būs tieša, pozitīva ietekme uz atkritumu savākšanas rādītājiem, savāktā materiāla un reciklētā materiāla kvalitāti, un tas pavērs
  izdevības
  reciklēšanas uzņēmumiem un reciklētā materiāla tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Pie Eiropas pludmalēs visbiežāk sastopamā jūras piedrazojuma pieder dzērienu pudeles, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi. Tā iemesls ir neefektīvas dalītās vākšanas sistēmas un patērētāju nepietiekama iesaistīšanās šajās sistēmās. Ir jāveicina efektīvākas dalītās vākšanas sistēmas, tāpēc attiecībā uz tādām dzērienu pudelēm, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, būtu jānosaka minimālais dalītās vākšanas mērķrādītājs. Dalībvalstis varētu sasniegt šo minimālo mērķrādītāju ar šādiem paņēmieniem: vai nu nospraust dzērienu pudeļu — vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu — dalītās vākšanas mērķrādītāju ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ietvaros, vai izveidot depozīta sistēmas, vai izmantot jebkādus citus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem.
  Tam
  būs tieša, pozitīva ietekme uz atkritumu savākšanas rādītājiem, savāktā materiāla un reciklētā materiāla kvalitāti, un tas pavērs
  izdevības
  reciklēšanas uzņēmumiem un reciklētā materiāla tirgum.

| (20) | Pie Eiropas pludmalēs visbiežāk sastopamā jūras piedrazojuma pieder dzērienu pudeles
  (ar korķīšiem un vāciņiem)
  , kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi. Tā iemesls ir neefektīvas dalītās vākšanas sistēmas un patērētāju nepietiekama iesaistīšanās šajās sistēmās. Ir jāveicina efektīvākas dalītās vākšanas sistēmas
  un jāpalielina ražošana no reciklētiem materiāliem
  , tāpēc attiecībā uz tādām dzērienu pudelēm, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, būtu jānosaka minimālais dalītās vākšanas mērķrādītājs. Dalībvalstis varētu sasniegt šo minimālo mērķrādītāju ar šādiem paņēmieniem: vai nu nospraust dzērienu pudeļu — vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu — dalītās vākšanas mērķrādītāju ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ietvaros, vai izveidot depozīta sistēmas, vai izmantot jebkādus citus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem.
  Šis minimālais savākšanas mērķis būtu jāpapildina ar prasību par konkrētu reciklēto materiālu saturu plastmasas pudelēs, lai nodrošinātu, ka pieaugošais savāktās plastmasas daudzums tiek atkārtoti izmantots vai reciklēts un tādējādi no jauna nonāk aprites ekonomikā. Šiem pasākumiem
  būs tieša, pozitīva ietekme uz atkritumu savākšanas
  un reciklēšanas
  rādītājiem, savāktā materiāla un reciklētā materiāla kvalitāti, un tas pavērs
  jaunas iespējas
  reciklēšanas uzņēmumiem un reciklētā materiāla tirgum.
  Īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt minimālo dalītās savākšanas mērķrādītāju, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka spēkā esošās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas joprojām darbojas pareizi. Komisijai būtu jānosaka pamatnostādnes depozīta sistēmu darbībai tām dalībvalstīm, kuras izvēlas izveidot šādas sistēmas. |
| --- | --- |

(20)

Pie Eiropas pludmalēs visbiežāk sastopamā jūras piedrazojuma pieder dzērienu pudeles
  (ar korķīšiem un vāciņiem)
  , kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi. Tā iemesls ir neefektīvas dalītās vākšanas sistēmas un patērētāju nepietiekama iesaistīšanās šajās sistēmās. Ir jāveicina efektīvākas dalītās vākšanas sistēmas
  un jāpalielina ražošana no reciklētiem materiāliem
  , tāpēc attiecībā uz tādām dzērienu pudelēm, kas ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, būtu jānosaka minimālais dalītās vākšanas mērķrādītājs. Dalībvalstis varētu sasniegt šo minimālo mērķrādītāju ar šādiem paņēmieniem: vai nu nospraust dzērienu pudeļu — vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu — dalītās vākšanas mērķrādītāju ražotāja paplašinātās atbildības shēmu ietvaros, vai izveidot depozīta sistēmas, vai izmantot jebkādus citus pasākumus, ko tās uzskata par lietderīgiem.
  Šis minimālais savākšanas mērķis būtu jāpapildina ar prasību par konkrētu reciklēto materiālu saturu plastmasas pudelēs, lai nodrošinātu, ka pieaugošais savāktās plastmasas daudzums tiek atkārtoti izmantots vai reciklēts un tādējādi no jauna nonāk aprites ekonomikā. Šiem pasākumiem
  būs tieša, pozitīva ietekme uz atkritumu savākšanas
  un reciklēšanas
  rādītājiem, savāktā materiāla un reciklētā materiāla kvalitāti, un tas pavērs
  jaunas iespējas
  reciklēšanas uzņēmumiem un reciklētā materiāla tirgum.
  Īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir sasniegt minimālo dalītās savākšanas mērķrādītāju, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka spēkā esošās ražotāja paplašinātas atbildības shēmas joprojām darbojas pareizi. Komisijai būtu jānosaka pamatnostādnes depozīta sistēmu darbībai tām dalībvalstīm, kuras izvēlas izveidot šādas sistēmas.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

20.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (20a) | Direktīvā 2008/98/EK “dalīta savākšana” ir definēta kā savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/851

   (1a)

  , ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK, ir noteikts, ka dalītu savākšanu varētu nodrošināt, savācot atkritumus tieši no to rašanās vietām, ar atvešanas un saņemšanas sistēmām vai citām savākšanas darbībām. Direktīvas 2008/98/EK 10. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikta atkāpe, kura paredz iespēju savākt vienkopus konkrētus atkritumu veidus, ja vien tas netraucē veikt atkritumu kvalitatīvu reciklēšanu vai cita veida reģenerāciju saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un ja šo darbību rezultāta kvalitāte ir salīdzināma ar to, ko panāk ar dalītās savākšanas sistēmu. Minētā atkāpe būtu jāparedz arī attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20a)

Direktīvā 2008/98/EK “dalīta savākšana” ir definēta kā savākšana, nošķirot atkritumu plūsmu pēc atkritumu veida un īpašībām, lai tos varētu vieglāk apstrādāt. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2018/851

   (1a)

  , ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK, ir noteikts, ka dalītu savākšanu varētu nodrošināt, savācot atkritumus tieši no to rašanās vietām, ar atvešanas un saņemšanas sistēmām vai citām savākšanas darbībām. Direktīvas 2008/98/EK 10. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikta atkāpe, kura paredz iespēju savākt vienkopus konkrētus atkritumu veidus, ja vien tas netraucē veikt atkritumu kvalitatīvu reciklēšanu vai cita veida reģenerāciju saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un ja šo darbību rezultāta kvalitāte ir salīdzināma ar to, ko panāk ar dalītās savākšanas sistēmu. Minētā atkāpe būtu jāparedz arī attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (48) Komisijai šī direktīva būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek šīs direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati un saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK vai Direktīvu 2008/98/EK savāktie dati. Balstoties uz izvērtējumu, varētu noskaidrot, vai ir vajadzīgi vēl citi
  pasākumu
  un vai, ņemot vērā datus no jūras piedrazojuma monitoringa Savienībā, ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi.
  Izvērtējumā būtu arī jāapsver, vai tikām ir panākts tāds zinātnes un tehnikas progress — tostarp vai ir izstrādāti bionoārdāmi materiāli vai sagatavoti kritēriji vai standarti attiecībā uz plastmasas bionoārdāmību jūras vidē, kā to paredz Eiropas Plastmasas stratēģija —, ka ir iespējams noteikt standartu attiecībā uz konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu bionoārdāmību jūras vidē. Tas ietver arī standartu, kā testēt, vai fiziska un bioloģiska sadalīšanās jūras vidē nozīmē, ka plastmasa pilnībā sadalās oglekļa dioksīdā (CO2), biomasā un ūdenī tik īsā periodā, ka plastmasa nekaitē jūras organismiem un nenotiek tās uzkrāšanās vidē. Ja tā tiešām ir, tad šādam standartam atbilstošus vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus varētu atbrīvot no tirgū laišanas aizlieguma. Lai gan Eiropas Plastmasas stratēģijā jau ieskicēti pasākumi šajā jomā, tajā atzīts, ka ir sarežģīti paredzēt tiesisko regulējumu bionoārdāmai plastmasai, jo dažādās jūrās valda dažādi apstākļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (48) Komisijai šī direktīva būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek šīs direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati un saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK vai Direktīvu 2008/98/EK savāktie dati. Balstoties uz izvērtējumu, varētu noskaidrot, vai ir vajadzīgi vēl citi
  pasākumu
  un vai, ņemot vērā datus no jūras piedrazojuma monitoringa Savienībā, ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi.
  Izvērtējumā būtu arī jāapsver, vai tikām ir panākts tāds zinātnes un tehnikas progress — tostarp vai ir izstrādāti bionoārdāmi materiāli vai sagatavoti kritēriji vai standarti attiecībā uz plastmasas bionoārdāmību jūras vidē, kā to paredz Eiropas Plastmasas stratēģija —, ka ir iespējams noteikt standartu attiecībā uz konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu bionoārdāmību jūras vidē. Tas ietver arī standartu, kā testēt, vai fiziska un bioloģiska sadalīšanās jūras vidē nozīmē, ka plastmasa pilnībā sadalās oglekļa dioksīdā (CO2), biomasā un ūdenī tik īsā periodā, ka plastmasa nekaitē jūras organismiem un nenotiek tās uzkrāšanās vidē. Ja tā tiešām ir, tad šādam standartam atbilstošus vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus varētu atbrīvot no tirgū laišanas aizlieguma. Lai gan Eiropas Plastmasas stratēģijā jau ieskicēti pasākumi šajā jomā, tajā atzīts, ka ir sarežģīti paredzēt tiesisko regulējumu bionoārdāmai plastmasai, jo dažādās jūrās valda dažādi apstākļi.

| (22) | Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (48) Komisijai šī direktīva būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek šīs direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati un saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK vai Direktīvu 2008/98/EK savāktie dati. Balstoties uz izvērtējumu, varētu noskaidrot, vai ir vajadzīgi vēl citi
  pasākumi, tostarp Savienības mēroga samazināšanas mērķrādītāju noteikšana 2030. gadam un pēc tam,
  un vai, ņemot vērā datus no jūras piedrazojuma monitoringa Savienībā, ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar 22. punktu 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par labāku likumdošanas procesu (48) Komisijai šī direktīva būtu jāizvērtē. Izvērtējuma pamatā būtu jāliek šīs direktīvas īstenošanas laikā gūtā pieredze un savāktie dati un saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK vai Direktīvu 2008/98/EK savāktie dati. Balstoties uz izvērtējumu, varētu noskaidrot, vai ir vajadzīgi vēl citi
  pasākumi, tostarp Savienības mēroga samazināšanas mērķrādītāju noteikšana 2030. gadam un pēc tam,
  un vai, ņemot vērā datus no jūras piedrazojuma monitoringa Savienībā, ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.

| (23) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Būtu arī jāparedz attiecīgā gadījumā stimuli vai sodi patērētājiem saistībā ar viņu rīcību. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas ir piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Sodiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem.
  Būtu arī jāparedz attiecīgā gadījumā stimuli vai sodi patērētājiem saistībā ar viņu rīcību.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, novērst un samazināt konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  vidisko
  ietekmi, veicināt pāreju uz aprites ekonomiku, tostarp attīstīt inovatīvus darījumdarbības modeļus, produktus un materiālus, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību —, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, novērst un samazināt konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  vidisko
  ietekmi, veicināt pāreju uz aprites ekonomiku, tostarp attīstīt inovatīvus darījumdarbības modeļus, produktus un materiālus, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību —, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (25) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, novērst un samazināt konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas
  un akvakultūras
  rīku ietekmi
  uz vidi un cilvēka veselību
  , veicināt pāreju uz aprites ekonomiku, tostarp attīstīt inovatīvus darījumdarbības modeļus, produktus un materiālus, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību —, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus — proti, novērst un samazināt konkrētu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas
  un akvakultūras
  rīku ietekmi
  uz vidi un cilvēka veselību
  , veicināt pāreju uz aprites ekonomiku, tostarp attīstīt inovatīvus darījumdarbības modeļus, produktus un materiālus, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību —, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tās mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

25.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25a) | Tā kā jūras piedrazojums ar plastmasas atkritumiem neattiecas tikai uz Savienības jūras vidi un tā kā citās pasaules daļās var konstatēt milzīgu plastmasas piedrazojuma daudzumu jūrā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumu eksports uz trešām valstīm nepalielina jūras piedrazojumu ar plastmasas atkritumiem citviet. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25a)

Tā kā jūras piedrazojums ar plastmasas atkritumiem neattiecas tikai uz Savienības jūras vidi un tā kā citās pasaules daļās var konstatēt milzīgu plastmasas piedrazojuma daudzumu jūrā, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka atkritumu eksports uz trešām valstīm nepalielina jūras piedrazojumu ar plastmasas atkritumiem citviet.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

25.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25b) | Dalībvalstīm arī var būt svarīga loma jūras piedrazojuma samazināšanā, daloties ar trešām valstīm savās zināšanās un pieredzē attiecībā uz ilgtspējīgu materiālu apsaimniekošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25b)

Dalībvalstīm arī var būt svarīga loma jūras piedrazojuma samazināšanā, daloties ar trešām valstīm savās zināšanās un pieredzē attiecībā uz ilgtspējīgu materiālu apsaimniekošanu.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

25.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (25c) | Publiskā sektora iestādēm, tostarp Savienības iestādēm, vajadzētu rādīt piemēru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25c)

Publiskā sektora iestādēm, tostarp Savienības iestādēm, vajadzētu rādīt piemēru.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi, un cilvēka veselību, kā arī veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību. | Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi
  un ūdens organismiem
  , un cilvēka veselību, kā arī veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem
  un ilgtspējīgiem
  darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi, un cilvēka veselību, kā arī veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību.

Šīs direktīvas mērķis ir novērst un samazināt noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku ietekmi uz vidi, īpaši ūdens vidi
  un ūdens organismiem
  , un cilvēka veselību, kā arī veicināt pāreju uz aprites ekonomiku ar inovatīviem
  un ilgtspējīgiem
  darījumdarbības modeļiem, produktiem un materiāliem, tādējādi sekmējot arī iekšējā tirgus efektīvu darbību.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem. | Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas
  un akvakultūras
  rīkiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem.

Šo direktīvu piemēro pielikumā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas
  un akvakultūras
  rīkiem.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “plastmasa” ir materiāls, kas sastāv no polimēra Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5. punkta nozīmē, kuram var būt pievienotas piedevas vai citas vielas, un kas spēj funkcionēt kā galaprodukta galvenā strukturālā sastāvdaļa, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskos polimērus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“plastmasa” ir materiāls, kas sastāv no polimēra Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5. punkta nozīmē, kuram var būt pievienotas piedevas vai citas vielas, un kas spēj funkcionēt kā galaprodukta galvenā strukturālā sastāvdaļa, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskos polimērus;

| (1) | “plastmasa” ir materiāls, kas sastāv no polimēra Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5. punkta nozīmē, kuram var būt pievienotas piedevas vai citas vielas, un kas
  funkcionē vai
  spēj funkcionēt kā galaprodukta galvenā strukturālā sastāvdaļa, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskos polimērus; |
| --- | --- |

(1)

“plastmasa” ir materiāls, kas sastāv no polimēra Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 5. punkta nozīmē, kuram var būt pievienotas piedevas vai citas vielas, un kas
  funkcionē vai
  spēj funkcionēt kā galaprodukta galvenā strukturālā sastāvdaļa, izņemot ķīmiski nemodificētus dabiskos polimērus;

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | “ļoti vieglās plastmasas iepirkumu maisiņi” ir vieglās plastmasas iepirkumu maisiņi, kā noteikts Direktīvas 94/62/EK 3. panta 1.c punktā, kuru materiāla biezums ir mazāks par 15 mikroniem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “zvejas rīks” ir jebkurš priekšmets vai aprīkojuma daļa, ko zvejā un akvakultūrā izmanto jūras bioloģisko resursu zvejošanai vai
  ķeršanai
  vai kas peld pa jūras ūdens virsmu un tiek izmantots šādu jūras bioloģisko resursu pievilināšanai
  un ķeršanai
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

“zvejas rīks” ir jebkurš priekšmets vai aprīkojuma daļa, ko zvejā un akvakultūrā izmanto jūras bioloģisko resursu zvejošanai vai
  ķeršanai
  vai kas peld pa jūras ūdens virsmu un tiek izmantots šādu jūras bioloģisko resursu pievilināšanai
  un ķeršanai
  ;

| (3) | “zvejas rīks” ir jebkurš priekšmets vai aprīkojuma daļa, ko zvejā un akvakultūrā izmanto jūras bioloģisko resursu zvejošanai
  , ķeršanai
  vai
  paturēšanai zivjaudzētavās
  vai kas peld pa jūras ūdens virsmu un tiek izmantots šādu jūras bioloģisko resursu pievilināšanai
  , ķeršanai vai paturēšanai
  ; |
| --- | --- |

(3)

“zvejas rīks” ir jebkurš priekšmets vai aprīkojuma daļa, ko zvejā un akvakultūrā izmanto jūras bioloģisko resursu zvejošanai
  , ķeršanai
  vai
  paturēšanai zivjaudzētavās
  vai kas peld pa jūras ūdens virsmu un tiek izmantots šādu jūras bioloģisko resursu pievilināšanai
  , ķeršanai vai paturēšanai
  ;

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | “par atkritumiem kļuvis zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, ko aptver Direktīvas 2008/98/EK atkritumu definīcija, tostarp visas atsevišķās sastāvdaļas, vielas vai materiāli, kas zvejas rīka izmešanas brīdī bija tā daļa vai tam piestiprināti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

“par atkritumiem kļuvis zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, ko aptver Direktīvas 2008/98/EK atkritumu definīcija, tostarp visas atsevišķās sastāvdaļas, vielas vai materiāli, kas zvejas rīka izmešanas brīdī bija tā daļa vai tam piestiprināti;

| (4) | “par atkritumiem kļuvis zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, ko aptver Direktīvas 2008/98/EK atkritumu definīcija, tostarp visas atsevišķās sastāvdaļas, vielas vai materiāli, kas zvejas rīka izmešanas
  vai pazaudēšanas
  brīdī bija tā daļa vai tam piestiprināti; |
| --- | --- |

(4)

“par atkritumiem kļuvis zvejas rīks” ir jebkurš zvejas rīks, ko aptver Direktīvas 2008/98/EK atkritumu definīcija, tostarp visas atsevišķās sastāvdaļas, vielas vai materiāli, kas zvejas rīka izmešanas
  vai pazaudēšanas
  brīdī bija tā daļa vai tam piestiprināti;

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas neatkarīgi no izmantotajiem tirdzniecības paņēmieniem — tostarp distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvas 2011/83/ES (50) nozīmē —
  tirgū
  laiž vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus un plastmasu saturošus zvejas rīkus, izņemot personas, kas veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 28. punktā definētās zvejas darbības (51); |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas neatkarīgi no izmantotajiem tirdzniecības paņēmieniem — tostarp distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvas 2011/83/ES (50) nozīmē —
  tirgū
  laiž vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus un plastmasu saturošus zvejas rīkus, izņemot personas, kas veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 28. punktā definētās zvejas darbības (51);

| (10) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas neatkarīgi no izmantotajiem tirdzniecības paņēmieniem — tostarp distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvas 2011/83/ES (50) nozīmē —
  profesionāli izstrādā, ražo, apstrādā, pārstrādā, pārdod vai importē un tādējādi
  laiž
  tirgū
  vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus un plastmasu saturošus zvejas rīkus, izņemot personas, kas veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta
  25. un
  28. punktā definētās zvejas
  vai akvakultūras
  darbības (51); |
| --- | --- |

(10)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas neatkarīgi no izmantotajiem tirdzniecības paņēmieniem — tostarp distances līgumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīvas 2011/83/ES (50) nozīmē —
  profesionāli izstrādā, ražo, apstrādā, pārstrādā, pārdod vai importē un tādējādi
  laiž
  tirgū
  vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus un plastmasu saturošus zvejas rīkus, izņemot personas, kas veic Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta
  25. un
  28. punktā definētās zvejas
  vai akvakultūras
  darbības (51);

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 11.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | “dalīta savākšana” ir savākšana, kā definēts Direktīvas 2008/98/EK 3. panta 11. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 13.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | “bionoārdāma plastmasa” ir plastmasa, kura spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties tā, ka tā pilnībā pārveidojas par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni, saskaņā ar Eiropas standartiem attiecībā uz iepakojumu, kas ir reģenerējams, izmantojot kompostēšanu un anaerobo noārdīšanos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 14.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | “tabakas izstrādājumi” ir tabakas izstrādājumi, kā definēts Direktīvas 2014/40/ES 2. panta 4. punktā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Grozījums Nr. 118 , 54 un 119

Direktīvas priekšlikums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. pants | 4. pants |
| Patēriņa samazināšana | Patēriņa samazināšana |
| 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz
  [seši
  gadi pēc šīs direktīvas
  transponēšanas]
  savā teritorijā
  būtiski samazinātu
  pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu
  patēriņu
  . | 1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz
  2025. gadam
  savā teritorijā
  panāktu
  pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu
  patēriņa vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu vismaz 25 % apmērā
  . |
| Šie pasākumi var ietvert
  nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu,
  pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu
  vidiskā ietekme
  . | Šie pasākumi var ietvert pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu
  ietekme uz vidi visā to aprites ciklā, tostarp tad, kad tos izmet atkritumos
  . |
| | Dalībvalstis izstrādā valsts plānus, kuros apraksta saskaņā ar šo punktu pieņemtos pasākumus. Dalībvalstis informē Komisiju par šiem plāniem un vajadzības gadījumā tos atjaunina. Komisija var sniegt ieteikumus par minētajiem plāniem. |
| | Lai sasniegtu šā punkta pirmajā daļā noteikto mērķi, dalībvalstis nosaka valsts mēroga kvantitatīvus samazināšanas mērķrādītājus. Minētos mērķrādītājus pieņem līdz ... [šīs direktīvas transponēšanas termiņš]. |
| | Saskaņā ar šo punktu pieņemtie pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši. Dalībvalstis par minētajiem pasākumiem paziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/1535

   (1a)

  , ja tas ir paredzets minētajā direktīvā. |
| 2.   Komisija
  var pieņemt
  īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodiku, kā aprēķina un verificē 1. punktā minēto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa
  būtisko
  samazinājumu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā. | 2.   Komisija
  līdz [12 mēneši pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas] pieņem
  īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodiku, kā aprēķina un verificē 1. punktā minēto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa
  vērienīgo un pastāvīgo
  samazinājumu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā. |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ilgtermiņā samazinātu tabakas izstrādājumu, jo īpaši plastmasu saturošu tabakas izstrādājumu filtru, atkritumu ietekmi uz vidi, samazinot pēcpatēriņa atkritumus no plastmasu saturošiem tabakas izstrādājumu filtriem saskaņā ar šādu grafiku: 50 % samazinājums līdz 2025. gadam un 80 % samazinājums līdz 2030. gadam, salīdzinot ar to plastmasu saturošo tabakas izstrādājumu filtru vidējo svērto apjomu, kas laisti tirgū 2014.–2016. gadā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4. pants

4. pants

Patēriņa samazināšana

Patēriņa samazināšana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz
  [seši
  gadi pēc šīs direktīvas
  transponēšanas]
  savā teritorijā
  būtiski samazinātu
  pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu
  patēriņu
  .

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz
  2025. gadam
  savā teritorijā
  panāktu
  pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu
  patēriņa vērienīgu un pastāvīgu samazinājumu vismaz 25 % apmērā
  .

Šie pasākumi var ietvert
  nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu,
  pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu
  vidiskā ietekme
  .

nacionālo patēriņa samazināšanas mērķrādītāju noteikšanu,

vidiskā ietekme

Šie pasākumi var ietvert pasākumus, ar ko nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētājam ir pieejamas atkalizmantojamas alternatīvas šiem izstrādājumiem, vai ekonomiskus instrumentus, ar ko, piemēram, nodrošina, ka tirdzniecības vietās galapatērētāji vienreizlietojamus plastmasas izstrādājumus nevar saņemt bez maksas. Šie pasākumi var atšķirties atkarībā no tā, kāda ir šā punkta pirmajā daļā minēto izstrādājumu
  ietekme uz vidi visā to aprites ciklā, tostarp tad, kad tos izmet atkritumos
  .

ietekme uz vidi visā to aprites ciklā, tostarp tad, kad tos izmet atkritumos

Dalībvalstis izstrādā valsts plānus, kuros apraksta saskaņā ar šo punktu pieņemtos pasākumus. Dalībvalstis informē Komisiju par šiem plāniem un vajadzības gadījumā tos atjaunina. Komisija var sniegt ieteikumus par minētajiem plāniem.

Dalībvalstis izstrādā valsts plānus, kuros apraksta saskaņā ar šo punktu pieņemtos pasākumus. Dalībvalstis informē Komisiju par šiem plāniem un vajadzības gadījumā tos atjaunina. Komisija var sniegt ieteikumus par minētajiem plāniem.

Lai sasniegtu šā punkta pirmajā daļā noteikto mērķi, dalībvalstis nosaka valsts mēroga kvantitatīvus samazināšanas mērķrādītājus. Minētos mērķrādītājus pieņem līdz ... [šīs direktīvas transponēšanas termiņš].

Lai sasniegtu šā punkta pirmajā daļā noteikto mērķi, dalībvalstis nosaka valsts mēroga kvantitatīvus samazināšanas mērķrādītājus. Minētos mērķrādītājus pieņem līdz ... [šīs direktīvas transponēšanas termiņš].

Saskaņā ar šo punktu pieņemtie pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši. Dalībvalstis par minētajiem pasākumiem paziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/1535

   (1a)

  , ja tas ir paredzets minētajā direktīvā.

Saskaņā ar šo punktu pieņemtie pasākumi ir samērīgi un nediskriminējoši. Dalībvalstis par minētajiem pasākumiem paziņo Komisijai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/1535

1a

, ja tas ir paredzets minētajā direktīvā.

2.   Komisija
  var pieņemt
  īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodiku, kā aprēķina un verificē 1. punktā minēto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa
  būtisko
  samazinājumu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

2.   Komisija
  līdz [12 mēneši pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas] pieņem
  īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka metodiku, kā aprēķina un verificē 1. punktā minēto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa
  vērienīgo un pastāvīgo
  samazinājumu. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

2.a
     
  Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai ilgtermiņā samazinātu tabakas izstrādājumu, jo īpaši plastmasu saturošu tabakas izstrādājumu filtru, atkritumu ietekmi uz vidi, samazinot pēcpatēriņa atkritumus no plastmasu saturošiem tabakas izstrādājumu filtriem saskaņā ar šādu grafiku: 50 % samazinājums līdz 2025. gadam un 80 % samazinājums līdz 2030. gadam, salīdzinot ar to plastmasu saturošo tabakas izstrādājumu filtru vidējo svērto apjomu, kas laisti tirgū 2014.–2016. gadā.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1. punkts

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma C daļā uzskaitītos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus, kam ir korķīši un vāciņi
  , kas satur būtisku daļu plastmasas
  , var laist tirgū tikai tad, ja korķīši un vāciņi visā iecerētajā izstrādājuma lietošanas posmā neatdalās no taras. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma C daļā uzskaitītos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus, kam ir
  plastmasu saturoši
  korķīši un vāciņi, var laist tirgū tikai tad, ja korķīši un vāciņi visā iecerētajā izstrādājuma lietošanas posmā neatdalās no taras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma C daļā uzskaitītos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus, kam ir korķīši un vāciņi
  , kas satur būtisku daļu plastmasas
  , var laist tirgū tikai tad, ja korķīši un vāciņi visā iecerētajā izstrādājuma lietošanas posmā neatdalās no taras.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma C daļā uzskaitītos vienreizlietojamos plastmasas izstrādājumus, kam ir
  plastmasu saturoši
  korķīši un vāciņi, var laist tirgū tikai tad, ja korķīši un vāciņi visā iecerētajā izstrādājuma lietošanas posmā neatdalās no taras.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 1.a punkts (jauns)

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2025. gadam dzērienu pudeles, kas uzskaitītas pielikuma C daļā, var laist tirgū tikai tad, ja tās ir izgatavotas no vismaz 35 % reciklēta materiāla un ir reciklējamas. |
| | Komisija līdz 2022. gada 1. janvārim pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka reciklētā satura aprēķināšanas metodiku. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka līdz 2025. gadam dzērienu pudeles, kas uzskaitītas pielikuma C daļā, var laist tirgū tikai tad, ja tās ir izgatavotas no vismaz 35 % reciklēta materiāla un ir reciklējamas.

Komisija līdz 2022. gada 1. janvārim pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka reciklētā satura aprēķināšanas metodiku. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija līdz 2022. gada 1. janvārim pieņem īstenošanas aktus, kuros nosaka reciklētā satura aprēķināšanas metodiku. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts

6. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta vajadzībām par korķīšiem un vāciņiem, kas
  satur būtisku daļu
  plastmasas, neuzskata metāla korķīšus un vāciņus ar plastmasas blīvēm. | 2.   Šā panta vajadzībām par korķīšiem un vāciņiem, kas
  izgatavoti no
  plastmasas, neuzskata metāla korķīšus un vāciņus ar plastmasas blīvēm.
  Šis pants neattiecas uz dzērienu stikla un metāla taru, kurai ir plastmasas korķīši un vāciņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta vajadzībām par korķīšiem un vāciņiem, kas
  satur būtisku daļu
  plastmasas, neuzskata metāla korķīšus un vāciņus ar plastmasas blīvēm.

2.   Šā panta vajadzībām par korķīšiem un vāciņiem, kas
  izgatavoti no
  plastmasas, neuzskata metāla korķīšus un vāciņus ar plastmasas blīvēm.
  Šis pants neattiecas uz dzērienu stikla un metāla taru, kurai ir plastmasas korķīši un vāciņi.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus saistībā ar 1. punktā minēto prasību. | 3.   Komisija
  līdz ... [trīs mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas]
  prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus saistībā ar 1. punktā minēto prasību.
  Minētajos standartos jo īpaši ņem vērā nepieciešamību nodrošināt nepieciešamo dzērienu taras noslēgšanas izturību, uzticamību un drošību, tostarp attiecībā uz dzērienu taru, kas paredzēta gāzētiem dzērieniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus saistībā ar 1. punktā minēto prasību.

3.   Komisija
  līdz ... [trīs mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas]
  prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus saistībā ar 1. punktā minēto prasību.
  Minētajos standartos jo īpaši ņem vērā nepieciešamību nodrošināt nepieciešamo dzērienu taras noslēgšanas izturību, uzticamību un drošību, tostarp attiecībā uz dzērienu taru, kas paredzēta gāzētiem dzērieniem.

Grozījums Nr. 59 un 140

Grozījums Nr. 59 un 140

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants | 7. pants |
| Marķēšanas prasības | Marķēšanas prasības |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem pielikuma D daļā
  uzskaitītajiem
  , tirgū
  laistajiem vienreizlietojamiem
  plastmasas
  izstrādājumiem
  ir skaidri saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums, ar ko patērētājus informē par
  vienu vai vairākiem
  šādiem aspektiem: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem pielikuma D daļā
  uzskaitīto
  , tirgū
  laisto vienreizlietojamo
  plastmasas
  izstrādājumu tirdzniecības iepakojumiem
  ir skaidri saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums,
  kas atrodas gan uz vairāku vienību iepakojuma, gan uz katras vienības, ja tās iepakotas atsevišķi, un
  ar ko patērētājus informē par šādiem aspektiem: |
| (a) | veidi, kā pienācīgi nodot šo izstrādājumu atkritumos, vai veidi, kā šo izstrādājumu nevajag izmest atkritumos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

7. pants

Marķēšanas prasības

Marķēšanas prasības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem pielikuma D daļā
  uzskaitītajiem
  , tirgū
  laistajiem vienreizlietojamiem
  plastmasas
  izstrādājumiem
  ir skaidri saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums, ar ko patērētājus informē par
  vienu vai vairākiem
  šādiem aspektiem:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem pielikuma D daļā
  uzskaitīto
  , tirgū
  laisto vienreizlietojamo
  plastmasas
  izstrādājumu tirdzniecības iepakojumiem
  ir skaidri saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums,
  kas atrodas gan uz vairāku vienību iepakojuma, gan uz katras vienības, ja tās iepakotas atsevišķi, un
  ar ko patērētājus informē par šādiem aspektiem:

(a)

veidi, kā pienācīgi nodot šo izstrādājumu atkritumos, vai veidi, kā šo izstrādājumu nevajag izmest atkritumos;

| (a) | veidi, kā pienācīgi nodot šo izstrādājumu atkritumos,
  un/
  vai veidi, kā šo izstrādājumu nevajag izmest atkritumos; |
| --- | --- |

(a)

veidi, kā pienācīgi nodot šo izstrādājumu atkritumos,
  un/
  vai veidi, kā šo izstrādājumu nevajag izmest atkritumos;

un/

| (b) | negatīvā vidiskā ietekme, ko rada piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā izstrādājumus izmet atkritumos; |
| --- | --- |

(b)

negatīvā vidiskā ietekme, ko rada piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā izstrādājumus izmet atkritumos;

| (b) | negatīvā vidiskā ietekme, ko rada piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā izstrādājumus izmet atkritumos
  , un |
| --- | --- |

(b)

negatīvā vidiskā ietekme, ko rada piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā izstrādājumus izmet atkritumos
  , un

, un

| (c) | plastmasu klātesamība izstrādājumā. |
| --- | --- |

(c)

plastmasu klātesamība izstrādājumā.

| (c) | plastmasu klātesamība izstrādājumā. |
| --- | --- |

(c)

plastmasu klātesamība izstrādājumā.

| (ca) | tādu ķīmisku vielu klātbūtne izstrādājumā, kuras rada bažas, piemēram, bīstami metāli, ftalāti, PFAS, bisfenoli, kā arī vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un citas vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

tādu ķīmisku vielu klātbūtne izstrādājumā, kuras rada bažas, piemēram, bīstami metāli, ftalāti, PFAS, bisfenoli, kā arī vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un citas vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006.

tādu ķīmisku vielu klātbūtne izstrādājumā, kuras rada bažas, piemēram, bīstami metāli, ftalāti, PFAS, bisfenoli, kā arī vielas, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, un citas vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006.

Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma D daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, izņemot tabakas izstrādājumus ar filtriem un filtrus, ko tirgo izmantošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem, uz katra tirdzniecības iepakojuma, ko laiž tirgū, ir labi saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums, kas atrodas gan uz vairāku vienību iepakojuma, gan uz katras vienības, ja tās iepakotas atsevišķi, un ar ko patērētājus informē par izstrādājuma reciklējamību.

Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma D daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, izņemot tabakas izstrādājumus ar filtriem un filtrus, ko tirgo izmantošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem, uz katra tirdzniecības iepakojuma, ko laiž tirgū, ir labi saredzams, skaidri salasāms un neizdzēšams marķējums, kas atrodas gan uz vairāku vienību iepakojuma, gan uz katras vienības, ja tās iepakotas atsevišķi, un ar ko patērētājus informē par izstrādājuma reciklējamību.

2.   Komisija līdz ... [12 mēneši pirms šīs direktīvas transponēšanas
  beigu
  termiņa] pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka 1. punktā minētā marķējuma specifikācijas. Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

2.   Komisija līdz ... [12 mēneši pirms šīs direktīvas transponēšanas termiņa] pieņem īstenošanas aktu, kurā nosaka 1. punktā minētā marķējuma specifikācijas
  , un, to darot, apsver nozarē pastāvošās brīvprātīgās vienošanās un īpašu uzmanību pievērš nepieciešamībai izvairīties no informācijas, kas maldina patērētāju
  . Šo īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7.a pants (jauns)

7.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a pants |
| | Noteikumi par higiēnas izstrādājumiem |
| | Dalībvalstis novērš kaitīgu ķīmisku vielu izmantošanu pielikuma D daļā uzskaitīto higiēnisko pakešu, tamponu un tamponu aplikatoru sastāvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a pants

7.a pants

Noteikumi par higiēnas izstrādājumiem

Noteikumi par higiēnas izstrādājumiem

Dalībvalstis novērš kaitīgu ķīmisku vielu izmantošanu pielikuma D daļā uzskaitīto higiēnisko pakešu, tamponu un tamponu aplikatoru sastāvā.

Dalībvalstis novērš kaitīgu ķīmisku vielu izmantošanu pielikuma D daļā uzskaitīto higiēnisko pakešu, tamponu un tamponu aplikatoru sastāvā.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1. daļa

8. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz shēmām, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma E daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu ražotāji sedz izmaksas par tādu atkritumu savākšanu, kas sastāv no šiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, un par to pēcāku transportēšanu un apstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un izmaksas par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem par šiem izstrādājumiem. | Attiecībā uz shēmām, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma E daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu ražotāji sedz izmaksas par tādu atkritumu savākšanu, kas sastāv no šiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, un par to pēcāku transportēšanu un apstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un izmaksas par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem par šiem izstrādājumiem.
  Finanšu iemaksas, ko ražotāji veic, lai pildītu minētās saistības, nepārsniedz izmaksas, kas ir nepieciešamas, lai minētos pakalpojumus sniegtu rentablā veidā, un attiecīgie dalībnieki tās nosaka pārredzamā veidā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz shēmām, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma E daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu ražotāji sedz izmaksas par tādu atkritumu savākšanu, kas sastāv no šiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, un par to pēcāku transportēšanu un apstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un izmaksas par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem par šiem izstrādājumiem.

Attiecībā uz shēmām, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka pielikuma E daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu ražotāji sedz izmaksas par tādu atkritumu savākšanu, kas sastāv no šiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, un par to pēcāku transportēšanu un apstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un izmaksas par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem par šiem izstrādājumiem.
  Finanšu iemaksas, ko ražotāji veic, lai pildītu minētās saistības, nepārsniedz izmaksas, kas ir nepieciešamas, lai minētos pakalpojumus sniegtu rentablā veidā, un attiecīgie dalībnieki tās nosaka pārredzamā veidā.

Finanšu iemaksas, ko ražotāji veic, lai pildītu minētās saistības, nepārsniedz izmaksas, kas ir nepieciešamas, lai minētos pakalpojumus sniegtu rentablā veidā, un attiecīgie dalībnieki tās nosaka pārredzamā veidā.

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

8. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Attiecībā uz pirmajā daļā minētajām izmaksām par piedrazojuma satīrīšanu dalībvalstis nodrošina, ka finanšu iemaksas, kas jāveic ražotājiem, tiek noteiktas samērīgā veidā un koriģētas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu, un ņem vērā atsevišķu izstrādājumu vai izstrādājumu grupu satīrīšanas izmaksas. Šīs izmaksas attiecas uz darbībām, ko regulāri veic publiskā sektora iestādes vai to uzdevumā un kas ietver satīrīšanas darbības, kuru mērķis ir izpildīt attiecīgos pienākumus saistībā ar atkritumu rašanās novēršanu un vides aizsardzību, kas paredzēti Savienības tiesību aktos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz pirmajā daļā minētajām izmaksām par piedrazojuma satīrīšanu dalībvalstis nodrošina, ka finanšu iemaksas, kas jāveic ražotājiem, tiek noteiktas samērīgā veidā un koriģētas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu, un ņem vērā atsevišķu izstrādājumu vai izstrādājumu grupu satīrīšanas izmaksas. Šīs izmaksas attiecas uz darbībām, ko regulāri veic publiskā sektora iestādes vai to uzdevumā un kas ietver satīrīšanas darbības, kuru mērķis ir izpildīt attiecīgos pienākumus saistībā ar atkritumu rašanās novēršanu un vides aizsardzību, kas paredzēti Savienības tiesību aktos.

Attiecībā uz pirmajā daļā minētajām izmaksām par piedrazojuma satīrīšanu dalībvalstis nodrošina, ka finanšu iemaksas, kas jāveic ražotājiem, tiek noteiktas samērīgā veidā un koriģētas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu, un ņem vērā atsevišķu izstrādājumu vai izstrādājumu grupu satīrīšanas izmaksas. Šīs izmaksas attiecas uz darbībām, ko regulāri veic publiskā sektora iestādes vai to uzdevumā un kas ietver satīrīšanas darbības, kuru mērķis ir izpildīt attiecīgos pienākumus saistībā ar atkritumu rašanās novēršanu un vides aizsardzību, kas paredzēti Savienības tiesību aktos.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts – 1.b daļa (jauna)

8. pants – 2. punkts – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par to izmaksu sadalījumu piedrazojuma satīrīšanai, uz ko attiecas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par to izmaksu sadalījumu piedrazojuma satīrīšanai, uz ko attiecas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas.

Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par to izmaksu sadalījumu piedrazojuma satīrīšanai, uz ko attiecas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2.a punkts (jauns)

8. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu attiecībā uz plastmasu saturošiem tabakas izstrādājumu filtriem, veicina 4. panta 2.a punktā noteiktā mērķa vides jomā sasniegšanu, tostarp nodrošinot, ka plastmasu saturošu tabakas izstrādājumu filtru ražotāji sedz izmaksas par šo izstrādājumu atkritumu savākšanu un to turpmāku transportēšanu un pārstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis cita starpā var pieprasīt, lai ražotāja paplašinātas atbildības shēmās tiktu paredzēta izmantoto filtru savākšanas sistēma vai finansējums savākšanas infrastruktūrai, vai arī veicināt izmantoto filtru dekontamināciju un reciklēšanu, izveidojot atkritumu reģenerācijas ķēdi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ražotāja paplašinātas atbildības shēmas, kas izveidotas saskaņā ar šā panta 1. punktu attiecībā uz plastmasu saturošiem tabakas izstrādājumu filtriem, veicina 4. panta 2.a punktā noteiktā mērķa vides jomā sasniegšanu, tostarp nodrošinot, ka plastmasu saturošu tabakas izstrādājumu filtru ražotāji sedz izmaksas par šo izstrādājumu atkritumu savākšanu un to turpmāku transportēšanu un pārstrādi, tostarp izmaksas par piedrazojuma satīrīšanu un par 10. pantā minētajiem informētības vairošanas pasākumiem attiecībā uz šiem izstrādājumiem. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis cita starpā var pieprasīt, lai ražotāja paplašinātas atbildības shēmās tiktu paredzēta izmantoto filtru savākšanas sistēma vai finansējums savākšanas infrastruktūrai, vai arī veicināt izmantoto filtru dekontamināciju un reciklēšanu, izveidojot atkritumu reģenerācijas ķēdi.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti Savienības tirgū, tiek izveidotas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK noteikumiem par ražotāja paplašinātu atbildību. | 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti Savienības tirgū, tiek izveidotas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK noteikumiem par ražotāja paplašinātu atbildību.
  Pamatojoties uz minēto, dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu tiek sasniegts plastmasu saturošu zvejas rīku savākšanas minimāls rādītājs. No 2025. gada šis minimālais savākšanas rādītājs būs 50 %, un to aprēķina, pamatojoties uz attiecīgajā gadā attiecīgajā dalībvalstī plastmasu saturošo zvejas rīku kopējo svaru un izsakot to kā procentuālo daļu no attiecīgajā dalībvalstī trīs iepriekšējos gados tirgū laisto plastmasu saturošo zvejas rīku vidējā svara. |
| | Dalībvalstis arī nodrošina, ka ar šīm ražotāja paplašinātas atbildības shēmām līdz 2025. gadam panāk zvejas rīku reciklēšanu vismaz 15 % apmērā. Lai sasniegtu minēto mērķi, dalībvalstis var papildus prasīt, lai minētajās shēmās cita starpā: |
| | (a) | koriģētu finanšu iemaksas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu ar mērķi veicināt atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai paredzētu zvejas rīku laišanu tirgū; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti Savienības tirgū, tiek izveidotas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK noteikumiem par ražotāja paplašinātu atbildību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti Savienības tirgū, tiek izveidotas ražotāja paplašinātas atbildības shēmas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK noteikumiem par ražotāja paplašinātu atbildību.
  Pamatojoties uz minēto, dalībvalstis nodrošina, ka katru gadu tiek sasniegts plastmasu saturošu zvejas rīku savākšanas minimāls rādītājs. No 2025. gada šis minimālais savākšanas rādītājs būs 50 %, un to aprēķina, pamatojoties uz attiecīgajā gadā attiecīgajā dalībvalstī plastmasu saturošo zvejas rīku kopējo svaru un izsakot to kā procentuālo daļu no attiecīgajā dalībvalstī trīs iepriekšējos gados tirgū laisto plastmasu saturošo zvejas rīku vidējā svara.

Dalībvalstis arī nodrošina, ka ar šīm ražotāja paplašinātas atbildības shēmām līdz 2025. gadam panāk zvejas rīku reciklēšanu vismaz 15 % apmērā. Lai sasniegtu minēto mērķi, dalībvalstis var papildus prasīt, lai minētajās shēmās cita starpā:

Dalībvalstis arī nodrošina, ka ar šīm ražotāja paplašinātas atbildības shēmām līdz 2025. gadam panāk zvejas rīku reciklēšanu vismaz 15 % apmērā. Lai sasniegtu minēto mērķi, dalībvalstis var papildus prasīt, lai minētajās shēmās cita starpā:

(a)

(a)

koriģētu finanšu iemaksas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu ar mērķi veicināt atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai paredzētu zvejas rīku laišanu tirgū;

koriģētu finanšu iemaksas saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8.a panta 4. punktu ar mērķi veicināt atkārtotai izmantošanai un reciklēšanai paredzētu zvejas rīku laišanu tirgū;

| (b) | izveidotu depozīta sistēmas ar mērķi sekmēt vecu, novecojušu vai neizmantojamu zvejas rīku atpakaļnodošanu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izveidotu depozīta sistēmas ar mērķi sekmēt vecu, novecojušu vai neizmantojamu zvejas rīku atpakaļnodošanu;

izveidotu depozīta sistēmas ar mērķi sekmēt vecu, novecojušu vai neizmantojamu zvejas rīku atpakaļnodošanu;

| (c) | iekļautu uzraudzības, izsekošanas un ziņošanas programmas. |
| --- | --- |

(c)

(c)

iekļautu uzraudzības, izsekošanas un ziņošanas programmas.

iekļautu uzraudzības, izsekošanas un ziņošanas programmas.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 4. punkts – 2.a daļa (jauna)

8. pants – 4. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neskarot tehniskos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 850/98

   (1a)

  , Komisija prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus attiecībā uz zvejas rīku projektēšanu atbilstīgi aprites principam, lai sekmētu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklējamību dzīves cikla beigās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot tehniskos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 850/98

   (1a)

  , Komisija prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus attiecībā uz zvejas rīku projektēšanu atbilstīgi aprites principam, lai sekmētu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklējamību dzīves cikla beigās.

Neskarot tehniskos pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 850/98

1a

, Komisija prasa Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt saskaņotus standartus attiecībā uz zvejas rīku projektēšanu atbilstīgi aprites principam, lai sekmētu sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un reciklējamību dzīves cikla beigās.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

9. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var: | Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū
  , un nodrošinātu to vēlāku reciklēšanu
  . Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var:

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai līdz 2025. gadam panāktu, ka pielikuma F daļā uzskaitīto, dalīti savākto, par atkritumiem kļuvušo vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu daudzums ir vienāds ar 90 % no šādu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu daudzuma pēc masas, kas attiecīgajā gadā laisti tirgū
  , un nodrošinātu to vēlāku reciklēšanu
  . Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstis inter alia var:

, un nodrošinātu to vēlāku reciklēšanu

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

9. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pirmo daļu piemēro, neskarot Direktīvas 2008/98/EK 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirmo daļu piemēro, neskarot Direktīvas 2008/98/EK 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

Pirmo daļu piemēro, neskarot Direktīvas 2008/98/EK 10. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1.a punkts (jauns)

9. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par depozīta sistēmu darbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par depozīta sistēmu darbību.

Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, izstrādā pamatnostādnes par depozīta sistēmu darbību.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. pants | 10. pants |
| Informētības vairošanas pasākumi | Informētības vairošanas pasākumi |
| 1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  patērētājus
  informētu: | 1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  stimulētu
  pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  patērētāju atbildīgu rīcību un viņus
  informētu: |
| (a) | par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10. pants

10. pants

Informētības vairošanas pasākumi

Informētības vairošanas pasākumi

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  patērētājus
  informētu:

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, lai
  stimulētu
  pielikuma G daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu un plastmasu saturošu zvejas rīku
  patērētāju atbildīgu rīcību un viņus
  informētu:

(a)

par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu;

| (a) | par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās
  atkārtoti izmantojamās alternatīvas,
  atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu; |
| --- | --- |

(a)

par to, kādas ir šiem izstrādājumiem un plastmasu saturošiem zvejas rīkiem pieejamās
  atkārtoti izmantojamās alternatīvas,
  atkalizmantošanas sistēmas un atkritumu apsaimniekošanas iespējas, kā arī pareizas atkritumu apsaimniekošanas paraugprakse, ko īsteno saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 13. pantu;

atkārtoti izmantojamās alternatīvas,

| (b) | to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkus atbrīvojas. |
| --- | --- |

(b)

to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkus atbrīvojas.

| (b) | to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkus atbrīvojas. |
| --- | --- |

(b)

to, kā vidi, īpaši jūras vidi, ietekmē piedrazošana vai citi nepienācīgi veidi, kā no šiem izstrādājumiem vai plastmasu saturošiem zvejas rīkus atbrīvojas.

| (ba) | par šo izstrādājumu atkritumu nepareizas izmešanas ietekmi uz kanalizācijas tīklu. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

par šo izstrādājumu atkritumu nepareizas izmešanas ietekmi uz kanalizācijas tīklu.

par šo izstrādājumu atkritumu nepareizas izmešanas ietekmi uz kanalizācijas tīklu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2. punkts

11. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne pārtikas nekaitīgums, dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku. | Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne pārtikas nekaitīgums, dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1935/2004

   (1a)

  . Dalībvalstis veicina to, ka attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, pēc iespējas izmanto ilgtspējīgas un drošākas plastmasas alternatīvas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne pārtikas nekaitīgums, dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku.

Lai nodrošinātu, ka netiek apdraudēta ne pārtikas higiēna, ne pārtikas nekaitīgums, dalībvalstu veiktie 4. līdz 9. panta transponēšanas un īstenošanas pasākumi atbilst Savienības tiesību aktiem par pārtiku
  un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1935/2004

   (1a)

  . Dalībvalstis veicina to, ka attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, pēc iespējas izmanto ilgtspējīgas un drošākas plastmasas alternatīvas.

un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1935/2004

1a

. Dalībvalstis veicina to, ka attiecībā uz materiāliem, kas nonāk saskarē ar pārtiku, pēc iespējas izmanto ilgtspējīgas un drošākas plastmasas alternatīvas.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2.a punkts (jauns)

11. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Dalībvalstis nodrošina, ka atkritumu eksports uz trešām valstīm nepalielina jūras piedrazojumu ar plastmasas atkritumiem citviet. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka atkritumu eksports uz trešām valstīm nepalielina jūras piedrazojumu ar plastmasas atkritumiem citviet.

Dalībvalstis nodrošina, ka atkritumu eksports uz trešām valstīm nepalielina jūras piedrazojumu ar plastmasas atkritumiem citviet.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

12. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā ar 5., 6., 7. un
  8
  . panta īstenošanu saistīta lēmuma, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem: | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā ar
  4.
  5., 6., 7.
  , 8., 9.
   un
  10
  . panta īstenošanu saistīta lēmuma, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā ar 5., 6., 7. un
  8
  . panta īstenošanu saistīta lēmuma, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem:

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka fiziskas vai juridiskas personas vai to apvienības, organizācijas vai grupas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi var pārsūdzēt tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā ar likumu izveidotā institūcijā ar
  4.
  5., 6., 7.
  , 8., 9.
   un
  10
  . panta īstenošanu saistīta lēmuma, darbības vai bezdarbības materiāltiesisko vai procesuālo likumību, ja ir izpildīts viens no šiem nosacījumiem:

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. pants | 13. pants |
| Informācija par īstenošanas monitoringu | Informācija par īstenošanas monitoringu |
| 1.   
  Nesakarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (52) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (53), dalībvalstis ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izveido datu kopu, kas satur: | 1.   
  Neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (52) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (53), dalībvalstis ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izveido datu kopu, kas satur: |
| (a) | datus par pielikuma A daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu laisti Savienības tirgū; tas parāda patēriņa samazinājumu, ko paredz 4. panta 1. punkts; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13. pants

13. pants

Informācija par īstenošanas monitoringu

Informācija par īstenošanas monitoringu

1.   
  Nesakarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (52) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (53), dalībvalstis ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izveido datu kopu, kas satur:

1.   
  Neskarot
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/4/EK (52) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (53), dalībvalstis ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību izveido datu kopu, kas satur:

(a)

datus par pielikuma A daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu laisti Savienības tirgū; tas parāda patēriņa samazinājumu, ko paredz 4. panta 1. punkts;

| (a) | datus par pielikuma A daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu laisti Savienības tirgū; tas parāda patēriņa samazinājumu, ko paredz 4. panta 1. punkts; |
| --- | --- |

(a)

datus par pielikuma A daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu laisti Savienības tirgū; tas parāda patēriņa samazinājumu, ko paredz 4. panta 1. punkts;

| (aa) | datus par pielikuma F daļā uzskaitīto izstrādājumu laišanu tirgū un dalītu savākšanu, lai apliecinātu paveikto 9. pantā noteiktā mērķrādītāja sasniegšanā; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

datus par pielikuma F daļā uzskaitīto izstrādājumu laišanu tirgū un dalītu savākšanu, lai apliecinātu paveikto 9. pantā noteiktā mērķrādītāja sasniegšanā;

datus par pielikuma F daļā uzskaitīto izstrādājumu laišanu tirgū un dalītu savākšanu, lai apliecinātu paveikto 9. pantā noteiktā mērķrādītāja sasniegšanā;

| (ab) | datus par pielikuma G daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu tiek laisti Savienības tirgū, nolūkā uzraudzīt to patēriņu Savienībā; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

datus par pielikuma G daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu tiek laisti Savienības tirgū, nolūkā uzraudzīt to patēriņu Savienībā;

datus par pielikuma G daļā uzskaitītajiem vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kas katru gadu tiek laisti Savienības tirgū, nolūkā uzraudzīt to patēriņu Savienībā;

| (ac) | datus par plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti tirgū, un par atkritumiem kļuvušiem zvejas rīkiem, kas savākti un apstrādāti; |
| --- | --- |

(ac)

(ac)

datus par plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti tirgū, un par atkritumiem kļuvušiem zvejas rīkiem, kas savākti un apstrādāti;

datus par plastmasu saturošiem zvejas rīkiem, kas laisti tirgū, un par atkritumiem kļuvušiem zvejas rīkiem, kas savākti un apstrādāti;

| (b) | informāciju par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem 4. panta 1. punkta izpildes nolūkā. |
| --- | --- |

(b)

informāciju par dalībvalstu veiktajiem pasākumiem 4. panta 1. punkta izpildes nolūkā.

| (b) | informāciju par dalībvalstu
  plāniem un
  veiktajiem pasākumiem 4. panta 1. punkta izpildes nolūkā. |
| --- | --- |

(b)

informāciju par dalībvalstu
  plāniem un
  veiktajiem pasākumiem 4. panta 1. punkta izpildes nolūkā.

plāniem un

| (ba) | datus par jūras piedrazojumu, jo īpaši ar izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, nolūkā uzraudzīt veikto pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

datus par jūras piedrazojumu, jo īpaši ar izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, nolūkā uzraudzīt veikto pasākumu ietekmi.

datus par jūras piedrazojumu, jo īpaši ar izstrādājumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, nolūkā uzraudzīt veikto pasākumu ietekmi.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētos datus atjaunina 12 mēnešu laikā, kopš beidzies atskaites gads, par kuru šie dati ievākti. Ja iespējams, šīs datu kopas noformē, izmantojot telpisko datu pakalpojumus, kas definēti Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā.

Šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētos datus
  pirmo reizi paziņo līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Šā punkta pirmās daļas a) līdz ac) apakšpunktā minētos datus reizi gadā
  atjaunina 12 mēnešu laikā, kopš beidzies atskaites gads, par kuru šie dati ievākti. Ja iespējams, šīs datu kopas noformē, izmantojot telpisko datu pakalpojumus, kas definēti Direktīvas 2007/2/EK 3. panta 4. punktā.

pirmo reizi paziņo līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Šā punkta pirmās daļas a) līdz ac) apakšpunktā minētos datus reizi gadā

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisija un Eiropas Vides aģentūra var piekļūt 1. punktā minētajām datu kopām.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisija un Eiropas Vides aģentūra var piekļūt 1. punktā minētajām datu kopām.

3.   Eiropas Vides aģentūra regulāri, balstoties uz dalībvalstu savāktajiem datiem, publicē un atjaunina Savienības mēroga pārskatu. Savienības mēroga pārskatā pēc vajadzības iekļauj šīs direktīvas iznākumu, rezultātu un ietekmes indikatorus, Savienības mēroga pārskata kartes un dalībvalstu pārskata ziņojumus.

3.   Eiropas Vides aģentūra regulāri, balstoties uz dalībvalstu savāktajiem datiem, publicē un atjaunina Savienības mēroga pārskatu. Savienības mēroga pārskatā pēc vajadzības iekļauj šīs direktīvas iznākumu, rezultātu un ietekmes indikatorus, Savienības mēroga pārskata kartes un dalībvalstu pārskata ziņojumus.

4.   Komisija
  var pieņemt
  īstenošanas aktus, kuros noteikts 1. punktā minētās datu kopas, informācijas un datu sniegšanas formāts. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

4.   Komisija
  pieņem
  īstenošanas aktus, kuros noteikts 1. punktā minētās datu kopas, informācijas un datu sniegšanas formāts. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.

Grozījums Nr. 74 un 150

Grozījums Nr. 74 un 150

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15. pants | 15. pants |
| Izvērtēšana un pārskatīšana | Izvērtēšana un pārskatīšana |
| 1.   Komisija līdz ...
  [seši
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] šo direktīvu izvērtē. Izvērtējuma pamatā ir informācija, kas pieejama saskaņā ar 13. pantu. Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama izvērtēšanai un 2. punktā minētā ziņojuma sagatavošanai. | 1.   Komisija līdz ...
  [pieci
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] šo direktīvu izvērtē. Izvērtējuma pamatā ir informācija, kas pieejama saskaņā ar 13. pantu. Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama izvērtēšanai un 2. punktā minētā ziņojuma sagatavošanai. |
| 2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu. | 2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu.
  Ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu. Minētajā priekšlikumā attiecīgā gadījumā Savienības līmenī nosaka saistošus kvantitatīvus samazināšanas mērķrādītājus attiecībā uz izstrādājumiem, kas uzskaitīti pielikuma A daļā. |
| | 2.a
     
  Komisija un dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 31. jūlijam izveido Savienības mēroga programmu okeānu attīrīšanai no plastmasas atkritumiem un veicina šo iniciatīvu starptautiskā līmenī. |
| 3.   Ziņojumā arī
  norāda, vai
  : | 3.   Ziņojumā arī
  iekļauj
  : |
| (a) | ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15. pants

15. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

Izvērtēšana un pārskatīšana

1.   Komisija līdz ...
  [seši
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] šo direktīvu izvērtē. Izvērtējuma pamatā ir informācija, kas pieejama saskaņā ar 13. pantu. Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama izvērtēšanai un 2. punktā minētā ziņojuma sagatavošanai.

1.   Komisija līdz ...
  [pieci
  gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas termiņa beigām] šo direktīvu izvērtē. Izvērtējuma pamatā ir informācija, kas pieejama saskaņā ar 13. pantu. Dalībvalstis sniedz Komisijai jebkādu papildu informāciju, kas nepieciešama izvērtēšanai un 2. punktā minētā ziņojuma sagatavošanai.

2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu.

2.   Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniedz ziņojumu par galvenajiem konstatējumiem izvērtējumā, kas veikts saskaņā ar 1. punktu.
  Ziņojumam attiecīgā gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu. Minētajā priekšlikumā attiecīgā gadījumā Savienības līmenī nosaka saistošus kvantitatīvus samazināšanas mērķrādītājus attiecībā uz izstrādājumiem, kas uzskaitīti pielikuma A daļā.

2.a
     
  Komisija un dalībvalstis vēlākais līdz 2020. gada 31. jūlijam izveido Savienības mēroga programmu okeānu attīrīšanai no plastmasas atkritumiem un veicina šo iniciatīvu starptautiskā līmenī.

3.   Ziņojumā arī
  norāda, vai
  :

3.   Ziņojumā arī
  iekļauj
  :

(a)

ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi;

| (a) | izvērtējumu par to, vai
  ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi; |
| --- | --- |

(a)

izvērtējumu par to, vai
  ir jāpārskata pielikums, kurā uzskaitīti vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi;

izvērtējumu par to, vai

| (b) | ir iespējams
  noteikt saistošus, kvantitatīvus Savienības mērķrādītājus pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa samazināšanai; |
| --- | --- |

(b)

ir iespējams
  noteikt saistošus, kvantitatīvus Savienības mērķrādītājus pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa samazināšanai;

ir iespējams

| (b) | pētījumu par iespēju
  noteikt saistošus, kvantitatīvus Savienības mērķrādītājus pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa samazināšanai;
  šajā sakarībā ziņojumā izvērtē absolūtos skaitļos izteiktu mērķrādītāju noteikšanu, ņemot vērā patēriņa apjomus un dalībvalstīs jau sasniegtos samazinājumus; |
| --- | --- |

(b)

pētījumu par iespēju
  noteikt saistošus, kvantitatīvus Savienības mērķrādītājus pielikuma A daļā uzskaitīto vienreizlietojamo plastmasas izstrādājumu patēriņa samazināšanai;
  šajā sakarībā ziņojumā izvērtē absolūtos skaitļos izteiktu mērķrādītāju noteikšanu, ņemot vērā patēriņa apjomus un dalībvalstīs jau sasniegtos samazinājumus;

pētījumu par iespēju

šajā sakarībā ziņojumā izvērtē absolūtos skaitļos izteiktu mērķrādītāju noteikšanu, ņemot vērā patēriņa apjomus un dalībvalstīs jau sasniegtos samazinājumus;

| (ba) | izvērtējumu par pārmaiņām materiālu izmantošanā jaunajās piegādes sistēmās attiecībā uz to izstrādājumu atkārtoti izmantojamām alternatīvām, uz kuriem attiecas šī direktīva, un par inovāciju šajās jaunajās piegādes sistēmās; tam būtu jāietver vispārēja šo materiālu dzīves cikla analīze no vides viedokļa un no tās izrietošās alternatīvas. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

izvērtējumu par pārmaiņām materiālu izmantošanā jaunajās piegādes sistēmās attiecībā uz to izstrādājumu atkārtoti izmantojamām alternatīvām, uz kuriem attiecas šī direktīva, un par inovāciju šajās jaunajās piegādes sistēmās; tam būtu jāietver vispārēja šo materiālu dzīves cikla analīze no vides viedokļa un no tās izrietošās alternatīvas.

izvērtējumu par pārmaiņām materiālu izmantošanā jaunajās piegādes sistēmās attiecībā uz to izstrādājumu atkārtoti izmantojamām alternatīvām, uz kuriem attiecas šī direktīva, un par inovāciju šajās jaunajās piegādes sistēmās; tam būtu jāietver vispārēja šo materiālu dzīves cikla analīze no vides viedokļa un no tās izrietošās alternatīvas.

| (c) | vai ir panākts pietiekams zinātnes un tehnikas progress un ir izstrādāti kritēriji vai standarts par bionoārdāmību jūras vidē, kas piemērojami vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, un to vienreizlietojamiem aizstājējiem, lai vajadzības gadījumā varētu noskaidrot, uz kādiem izstrādājumiem vairs nav vajadzīgs attiecināt ierobežojumus laišanai tirgū. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vai ir panākts pietiekams zinātnes un tehnikas progress un ir izstrādāti kritēriji vai standarts par bionoārdāmību jūras vidē, kas piemērojami vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, un to vienreizlietojamiem aizstājējiem, lai vajadzības gadījumā varētu noskaidrot, uz kādiem izstrādājumiem vairs nav vajadzīgs attiecināt ierobežojumus laišanai tirgū.

vai ir panākts pietiekams zinātnes un tehnikas progress un ir izstrādāti kritēriji vai standarts par bionoārdāmību jūras vidē, kas piemērojami vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kuri ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, un to vienreizlietojamiem aizstājējiem, lai vajadzības gadījumā varētu noskaidrot, uz kādiem izstrādājumiem vairs nav vajadzīgs attiecināt ierobežojumus laišanai tirgū.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

17. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstīs līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu ziņošanas pienākumus, kuri ietverti 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstīs līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu ziņošanas pienākumus, kuri ietverti 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, dalībvalstīs līdz ... [12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu ziņošanas pienākumus, kuri ietverti 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 1. punkts – 2. daļa

17. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tomēr pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 5. pantu un 7. panta 1. punktu, piemēro no ... [2 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās], un pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 6. panta 1. punktu — no [3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās]. | Tomēr pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 5. pantu un 7. panta 1. punktu, piemēro no ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās], un pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 6. panta 1. punktu — no [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās]
  , izņemot attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai izpildītu 6. panta 1. punktā minēto prasību saistībā ar gāzētu dzērienu taru, kura dalībvalstīm jāpiemēro no ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tomēr pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 5. pantu un 7. panta 1. punktu, piemēro no ... [2 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās], un pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 6. panta 1. punktu — no [3 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās].

Tomēr pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 5. pantu un 7. panta 1. punktu, piemēro no ... [divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās], un pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu 6. panta 1. punktu — no [trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās]
  , izņemot attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai izpildītu 6. panta 1. punktā minēto prasību saistībā ar gāzētu dzērienu taru, kura dalībvalstīm jāpiemēro no ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]
  .

, izņemot attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai izpildītu 6. panta 1. punktā minēto prasību saistībā ar gāzētu dzērienu taru, kura dalībvalstīm jāpiemēro no ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17. pants – 2. punkts

17. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu
  galvenos
  noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. | 2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
  Komisija pārbauda, vai minētie noteikumi nerada nepamatotus šķēršļus vienotā tirgus darbībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu
  galvenos
  noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.
  Komisija pārbauda, vai minētie noteikumi nerada nepamatotus šķēršļus vienotā tirgus darbībai.

Grozījums Nr. 78 un 124/rev

Grozījums Nr. 78 un 124/rev

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – A daļa

I pielikums – A daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz ko attiecas 4. pants par patēriņa samazināšanu | Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz ko attiecas 4. pants par patēriņa samazināšanu |
| | — | Dzērienu glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz ko attiecas 4. pants par patēriņa samazināšanu

Vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, uz ko attiecas 4. pants par patēriņa samazināšanu

—

Dzērienu glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus

Dzērienu glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus

| — | Pārtikas tara, t.i., trauki, piemēram, kārbas, ar vāciņu vai bez tā, kur ievieto ēdienu, kas paredzēts tūlītējam patēriņam bez tālākas sagatavošanas tieši no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai, piemēram, ātrajām uzkodām domāta pārtikas tara, izņemot dzērienu taru, šķīvjus un pārtiku saturošas paciņas un iesaiņojumus |
| --- | --- |

—

Pārtikas tara, t.i., trauki, piemēram, kārbas, ar vāciņu vai bez tā, kur ievieto ēdienu, kas paredzēts tūlītējam patēriņam bez tālākas sagatavošanas tieši no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai, piemēram, ātrajām uzkodām domāta pārtikas tara, izņemot dzērienu taru, šķīvjus un pārtiku saturošas paciņas un iesaiņojumus

| — | Pārtikas tara, t.i., trauki, piemēram, kārbas, ar vāciņu vai bez tā, kur ievieto ēdienu, kas paredzēts tūlītējam patēriņam bez tālākas sagatavošanas tieši no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai, piemēram, ātrajām uzkodām domāta pārtikas tara, izņemot dzērienu taru, šķīvjus un pārtiku saturošas paciņas un iesaiņojumus |
| --- | --- |

—

Pārtikas tara, t.i., trauki, piemēram, kārbas, ar vāciņu vai bez tā, kur ievieto ēdienu, kas paredzēts tūlītējam patēriņam bez tālākas sagatavošanas tieši no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai, piemēram, ātrajām uzkodām domāta pārtikas tara, izņemot dzērienu taru, šķīvjus un pārtiku saturošas paciņas un iesaiņojumus

Pārtikas pārdošana vienas personas porcijas tarā vai tarā, kam pievienoti galda piederumi, liecina par to, ka attiecīgo pārtiku paredzēts lietot nekavējoties no attiecīgās pārtikas taras.

Pārtikas pārdošana vienas personas porcijas tarā vai tarā, kam pievienoti galda piederumi, liecina par to, ka attiecīgo pārtiku paredzēts lietot nekavējoties no attiecīgās pārtikas taras.

Turpmākas sagatavošanas jēdziens ietver tādas darbības kā sildīšana, vāroša ūdens pievienošana, mazgāšana, griešana un sagriešana šķēlēs.

Turpmākas sagatavošanas jēdziens ietver tādas darbības kā sildīšana, vāroša ūdens pievienošana, mazgāšana, griešana un sagriešana šķēlēs.

Vienreizlietojamas plastmasas pārtikas taras piemēri, uz ko attiecas šā pielikuma A, E un G daļa:

Vienreizlietojamas plastmasas pārtikas taras piemēri, uz ko attiecas šā pielikuma A, E un G daļa:

| — | ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt aukstu; |
| --- | --- |

—

ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt aukstu;

ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt aukstu;

| — | ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt siltu, izņemot gadījumus, kad patērētājam pēc produkta iegādes tas ir jāuzsilda; |
| --- | --- |

—

ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt siltu, izņemot gadījumus, kad patērētājam pēc produkta iegādes tas ir jāuzsilda;

ātro uzkodu tara, piemēram, ēdienu kārbas un salātu kārbas ar pārtiku, ko paredzēts patērēt siltu, izņemot gadījumus, kad patērētājam pēc produkta iegādes tas ir jāuzsilda;

| — | burgeru kārbas, sviestmaižu kārbas, vrapu (tīto sviestmaižu) kārbas; |
| --- | --- |

—

burgeru kārbas, sviestmaižu kārbas, vrapu (tīto sviestmaižu) kārbas;

burgeru kārbas, sviestmaižu kārbas, vrapu (tīto sviestmaižu) kārbas;

| — | vienas personas porcijas tara svaigai vai pārstrādātai pārtikai, kam nav vajadzīga turpmāka sagatavošana, piemēram, augļi, dārzeņi, deserti vai saldējums, ko pārdod kā atsevišķas vienības. |
| --- | --- |

—

vienas personas porcijas tara svaigai vai pārstrādātai pārtikai, kam nav vajadzīga turpmāka sagatavošana, piemēram, augļi, dārzeņi, deserti vai saldējums, ko pārdod kā atsevišķas vienības.

vienas personas porcijas tara svaigai vai pārstrādātai pārtikai, kam nav vajadzīga turpmāka sagatavošana, piemēram, augļi, dārzeņi, deserti vai saldējums, ko pārdod kā atsevišķas vienības.

Vienreizlietojamas plastmasas pārtikas taras piemēri, uz ko attiecas šā pielikuma A, E un G daļa:

Vienreizlietojamas plastmasas pārtikas taras piemēri, uz ko attiecas šā pielikuma A, E un G daļa:

| — | pārtikas tara žāvētai pārtikai vai pārtikai, ko pārdod aukstu un kam vajadzīga turpmāka sagatavošana; |
| --- | --- |

—

pārtikas tara žāvētai pārtikai vai pārtikai, ko pārdod aukstu un kam vajadzīga turpmāka sagatavošana;

pārtikas tara žāvētai pārtikai vai pārtikai, ko pārdod aukstu un kam vajadzīga turpmāka sagatavošana;

| — | pārtikas tara, kas paredzēta lielākam pārtikas daudzumam nekā vienas personas porcija; |
| --- | --- |

—

pārtikas tara, kas paredzēta lielākam pārtikas daudzumam nekā vienas personas porcija;

pārtikas tara, kas paredzēta lielākam pārtikas daudzumam nekā vienas personas porcija;

| — | vienas personas porcijas pārtikas tara, ko pārdod vairāk nekā vienas vienības daudzumā. |
| --- | --- |

—

vienas personas porcijas pārtikas tara, ko pārdod vairāk nekā vienas vienības daudzumā.

vienas personas porcijas pārtikas tara, ko pārdod vairāk nekā vienas vienības daudzumā.

| — | Dzērienu glāzes |
| --- | --- |

—

Dzērienu glāzes

Dzērienu glāzes

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – 2. ievilkums

I pielikums – B daļa – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Galda piederumi (dakšas, naži, karotes, irbulīši) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Galda piederumi (dakšas, naži, karotes, irbulīši)

| — | Galda piederumi (dakšas, naži, karotes, irbulīši)
  , izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

   (1a)

  , kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

—

Galda piederumi (dakšas, naži, karotes, irbulīši)
  , izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

   (1a)

  , kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra.

, izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

1a

, kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – 3. ievilkums

I pielikums – B daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Šķīvji |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Šķīvji

| — | Šķīvji
  , izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

   (1a)

  , kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra. |
| --- | --- |

—

Šķīvji
  , izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

   (1a)

  , kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra.

, izņemot līdz 2023. gadam galda piederumus, ko piegādā izglītības iestādēm vai veselības aprūpes iestādēm saskaņā ar publiskiem piegādes līgumiem

1a

, kas definēti Direktīvas 2014/24/ES 2. panta 8. punktā un kas noslēgti pirms 2018. gada 31. decembra.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – 6. ievilkums

I pielikums – B daļa – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Baloniem piestiprināmi un to turēšanai domāti kociņi —
  ieskaitot
  šādu kociņu mehānismus —, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Baloniem piestiprināmi un to turēšanai domāti kociņi —
  ieskaitot
  šādu kociņu mehānismus —, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem

ieskaitot

| — | Baloniem piestiprināmi un to turēšanai domāti kociņi —
  izņemot
  šādu kociņu mehānismus —, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem |
| --- | --- |

—

Baloniem piestiprināmi un to turēšanai domāti kociņi —
  izņemot
  šādu kociņu mehānismus —, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem

izņemot

Grozījums Nr. 83 un 117

Grozījums Nr. 83 un 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – 6.a ievilkums (jauns)

I pielikums – B daļa – 6.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Produkti, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Produkti, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas

Produkti, kas izgatavoti no oksonoārdāmas plastmasas

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – B daļa – 6.b ievilkums (jauns)

I pielikums – B daļa – 6.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Pārtikas un dzērienu tara, kas izgatavota no putu polistirola un ko izmanto tādai pārtikai, kura paredzēta tūlītējam patēriņam no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai bez turpmākas sagatavošanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pārtikas un dzērienu tara, kas izgatavota no putu polistirola un ko izmanto tādai pārtikai, kura paredzēta tūlītējam patēriņam no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai bez turpmākas sagatavošanas.

Pārtikas un dzērienu tara, kas izgatavota no putu polistirola un ko izmanto tādai pārtikai, kura paredzēta tūlītējam patēriņam no trauka vai nu uz vietas, vai līdzņemšanai bez turpmākas sagatavošanas.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – C daļa – 1. ievilkums

I pielikums – C daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Dzērienu tara, t.i., trauki šķidrumiem, piemēram, dzērienu pudeles, tai skaitā to korķīši un vāciņi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Dzērienu tara, t.i., trauki šķidrumiem, piemēram, dzērienu pudeles, tai skaitā to korķīši un vāciņi.

| — | Dzērienu tara, t. i., trauki šķidrumiem, piemēram, dzērienu pudeles, tai skaitā to korķīši un vāciņi
  , izņemot taru, kas paredzēta un tiek izmantota īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai šķidrai pārtikai, kā definēts Regulas (ES) Nr
  . 
  609/2013 2. panta g) punktā |
| --- | --- |

—

Dzērienu tara, t. i., trauki šķidrumiem, piemēram, dzērienu pudeles, tai skaitā to korķīši un vāciņi
  , izņemot taru, kas paredzēta un tiek izmantota īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai šķidrai pārtikai, kā definēts Regulas (ES) Nr
  . 
  609/2013 2. panta g) punktā

, izņemot taru, kas paredzēta un tiek izmantota īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētai šķidrai pārtikai, kā definēts Regulas (ES) Nr

609/2013 2. panta g) punktā

Grozījums Nr. 125

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

Pielikums – D daļa – 3. ievilkums

Pielikums – D daļa – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Baloni, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Baloni, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem

Baloni, izņemot rūpnieciskiem vai citiem profesionāliem lietojumiem un izmantojumiem paredzētus balonus, kas netiek izplatīti patērētājiem

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – D daļa – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – D daļa – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Tabakas izstrādājumi ar filtriem un filtri, ko tirgo lietošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Tabakas izstrādājumi ar filtriem un filtri, ko tirgo lietošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem

Tabakas izstrādājumi ar filtriem un filtri, ko tirgo lietošanai kopā ar tabakas izstrādājumiem

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – D daļa – 3.b ievilkums (jauns)

I pielikums – D daļa – 3.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Paciņas un iesaiņojumi no elastīga materiāla, kuri satur pārtiku, kas paredzēta tūlītējam patēriņam no paciņas vai iesaiņojuma bez turpmākas sagatavošanas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Paciņas un iesaiņojumi no elastīga materiāla, kuri satur pārtiku, kas paredzēta tūlītējam patēriņam no paciņas vai iesaiņojuma bez turpmākas sagatavošanas

Paciņas un iesaiņojumi no elastīga materiāla, kuri satur pārtiku, kas paredzēta tūlītējam patēriņam no paciņas vai iesaiņojuma bez turpmākas sagatavošanas

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – D daļa – 3.c ievilkums (jauns)

I pielikums – D daļa – 3.c ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Dzērienu glāzes/krūzes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Dzērienu glāzes/krūzes

Dzērienu glāzes/krūzes

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – E daļa – 4. ievilkums

I pielikums – E daļa – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Dzērienu
  glāzītes |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Dzērienu
  glāzītes

glāzītes

| — | Dzērienu
  glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus |
| --- | --- |

—

Dzērienu
  glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus

glāzes/krūzes, ieskaitot to vākus un vāciņus

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – F daļa – 1. ievilkums

I pielikums – F daļa – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Dzērienu pudeles |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Dzērienu pudeles

| — | Dzērienu pudeles
  , ieskaitot to korķīšus un vāciņus |
| --- | --- |

—

Dzērienu pudeles
  , ieskaitot to korķīšus un vāciņus

, ieskaitot to korķīšus un vāciņus

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0317/2018).

1

(32)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028).

33

(32)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614).

32

(33)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028).

33

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

34

(35)  Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī.

35

(34)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

34

(35)  Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī.

35

(36)  Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī.

36

(36)  Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī.

36

(40)  Direktīva 2008/98/EK, Direktīva 2000/59/EK, Direktīva 2000/60/EK, Direktīva 2008/56/EK un Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

41

(42)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktīva 2008/98/EK, Direktīva 2000/59/EK, Direktīva 2000/60/EK, Direktīva 2008/56/EK un Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008 un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

40

(41)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.).

41

(42)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028).

42

(44)  Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.), Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.), Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.) un citi tiesību akti par pārtikas nekaitīgumu, higiēnu un marķēšanu.

44

(43a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Direktīva (ES) 2015/720, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (OV L 115, 6.5.2015., 11. lpp.).

43a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Direktīva (ES) 2015/720, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (OV L 115, 6.5.2015., 11. lpp.).

(44)  Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības (OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.), Regula (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu (OV L 139, 30.4.2004., 1. lpp.), Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.) un citi tiesību akti par pārtikas nekaitīgumu, higiēnu un marķēšanu.

44

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

45

(45)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

45

(46)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, Direktīva 2000/59/EK un Direktīva 2008/98/EK.

46

(46)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, Direktīva 2000/59/EK un Direktīva 2008/98/EK.

46

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīva (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.).

(48)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

48

(48)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

48

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

51

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Direktīva 2011/83/ES par patērētāju tiesībām un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/13/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/44/EK un atceļ Padomes Direktīvu 85/577/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/7/EK (OV L 304, 22.11.2011., 64. lpp.).

50

(51)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

51

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (kodifikācija) (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (kodifikācija) (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

(1a)  
  Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

1a

Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.).

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/313/EEK (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

53

(52)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 90/313/EEK (OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.).

52

(53)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 14. marta Direktīva 2007/2/EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.).

53

(1a)  
  “publiski piegādes līgumi” ir publiski līgumi, kuru priekšmets ir produktu pirkums, nomaksas pirkums, noma ar izpirkuma tiesībām, ar pirkšanas iespēju vai bez tās. Publisks piegādes līgums var kā blakus noteikumus ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus.

1a

“publiski piegādes līgumi” ir publiski līgumi, kuru priekšmets ir produktu pirkums, nomaksas pirkums, noma ar izpirkuma tiesībām, ar pirkšanas iespēju vai bez tās. Publisks piegādes līgums var kā blakus noteikumus ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus.

(1a)  
  “publiski piegādes līgumi” ir publiski līgumi, kuru priekšmets ir produktu pirkums, nomaksas pirkums, noma ar izpirkuma tiesībām, ar pirkšanas iespēju vai bez tās. Publisks piegādes līgums var kā blakus noteikumus ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus.

1a

“publiski piegādes līgumi” ir publiski līgumi, kuru priekšmets ir produktu pirkums, nomaksas pirkums, noma ar izpirkuma tiesībām, ar pirkšanas iespēju vai bez tās. Publisks piegādes līgums var kā blakus noteikumus ietvert izvietošanas un uzstādīšanas darbus.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana robežpārbaužu jomā ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0882),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0533/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0347/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1861.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveide, darbība un izmantošana policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 515/2014 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1986/2006, Padomes Lēmumu 2007/533/TI un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0883),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta otrās daļas d) punktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta otrās daļas d) punktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0530/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0349/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1862.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Šengenas informācijas sistēmas izmantošana to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0881),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0532/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 19. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0348/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1860.)

---

NORAMĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes paziņojums par Īriju/ atgriešanu

Eiropas Parlaments un Padome aicina Komisiju, neskarot tās iniciatīvas tiesības, tūlīt pēc Īrijas līdzdalības Direktīvas 2008/115/EK piemērošanā novērtēt juridisko situāciju saskaņā ar Līgumiem un attiecīgajiem protokoliem un, vajadzības gadījumā, iesniegt tiesību akta priekšlikumu par to, lai sadarbību starp Īriju un citām dalībvalstīm jautājumā par atgriešanu varētu īstenot, izmantojot SIS.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Priekšlikums par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 92/83/EEK par to, kā saskaņojams akcīzes nodoklis spirtam un alkoholiskajiem dzērieniem (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2020/C 345/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0334),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0269/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0307/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Eiropas Savienības Tiesa savā 2018. gada 17. maija spriedumā lietā C-30/17 Kompania Piwowarska
   (1a)

  nosprieda par Plato grādu aprēķināšanas veidu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Eiropas Savienības Tiesa savā 2018. gada 17. maija spriedumā lietā C-30/17 Kompania Piwowarska
   (1a)

  nosprieda par Plato grādu aprēķināšanas veidu;

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1 pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva 92/83/EEK

3. pants – 1. punkts – 1.a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| “Visas alus sastāvdaļas,
  tostarp
  tās, ko pievieno pēc raudzēšanas, tiek ņemtas vērā Plato grādu mērīšanā.”; | “Visas alus sastāvdaļas,
  izņemot
  tās, ko pievieno pēc raudzēšanas
  pabeigšanas
  , tiek ņemtas vērā Plato grādu mērīšanā.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“Visas alus sastāvdaļas,
  tostarp
  tās, ko pievieno pēc raudzēšanas, tiek ņemtas vērā Plato grādu mērīšanā.”;

“Visas alus sastāvdaļas,
  izņemot
  tās, ko pievieno pēc raudzēšanas
  pabeigšanas
  , tiek ņemtas vērā Plato grādu mērīšanā.”;

---

(1a)  
  Eiropas Savienības Tiesas 2018. gada 17. maija spriedums lietā Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

Ceturtdiena, 2018. gada 25. oktobris

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Kultūras priekšmetu imports ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kultūras priekšmetu importu (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/45)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu, Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (24) un Terorisma apkarošanas direktīvu (25), būtu jāpieņem kopīgi noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu iedarbīgu aizsardzību pret kultūras priekšmetu zaudēšanu, cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērstu to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiek finansēti teroristi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu, Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (24) un Terorisma apkarošanas direktīvu (25), būtu jāpieņem kopīgi noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu iedarbīgu aizsardzību pret kultūras priekšmetu zaudēšanu, cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērstu to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiek finansēti teroristi.

| (1) | Ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu, Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (24) un Terorisma apkarošanas direktīvu (25), būtu jāpieņem kopīgi noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu iedarbīgu aizsardzību pret kultūras priekšmetu
  nelikumīgu tirdzniecību,
  zaudēšanu
  vai iznīcināšanu, nodrošinātu
  cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērstu to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiek finansēti teroristi
  un legalizēti nelikumīgi iegūti līdzekļi
  . |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra secinājumus par cīņu pret terorisma finansēšanu, Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par rīcības plānu par pastiprinātu cīņu pret teroristu finansēšanu (24) un Terorisma apkarošanas direktīvu (25), būtu jāpieņem kopīgi noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm, lai nodrošinātu iedarbīgu aizsardzību pret kultūras priekšmetu
  nelikumīgu tirdzniecību,
  zaudēšanu
  vai iznīcināšanu, nodrošinātu
  cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērstu to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiek finansēti teroristi
  un legalizēti nelikumīgi iegūti līdzekļi
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Ņemot vērā Savienības apņemšanos nodrošināt taisnīgus procesus un kompensācijas cietušajiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konstitūciju un konvencijas par mantojuma aizsardzību, ir jānodrošina nelikumīgi tirgoto, izrakto vai iegūto priekšmetu atgūšana. Attiecībā uz tautu un teritoriju ekspluatāciju, kuras rezultātā parasti notiek nelikumīga kultūras priekšmetu tirdzniecība un kontrabanda, jo īpaši tad, ja šāda nelikumīga tirdzniecība ir saistīta ar teritorijām, kur norisinās bruņots konflikts, šajā regulā būtu jāņem vērā tautu un teritoriju reģionālās un vietējās iezīmes, nevis kultūras priekšmetu tirgus vērtība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Ņemot vērā Savienības apņemšanos nodrošināt taisnīgus procesus un kompensācijas cietušajiem, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konstitūciju un konvencijas par mantojuma aizsardzību, ir jānodrošina nelikumīgi tirgoto, izrakto vai iegūto priekšmetu atgūšana. Attiecībā uz tautu un teritoriju ekspluatāciju, kuras rezultātā parasti notiek nelikumīga kultūras priekšmetu tirdzniecība un kontrabanda, jo īpaši tad, ja šāda nelikumīga tirdzniecība ir saistīta ar teritorijām, kur norisinās bruņots konflikts, šajā regulā būtu jāņem vērā tautu un teritoriju reģionālās un vietējās iezīmes, nevis kultūras priekšmetu tirgus vērtība.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Kultūras mantojums ir uzskatāms par vienu no civilizācijas pamatelementiem; tas bagātina visu tautu kultūras dzīvi, un tādēļ tas ir jāaizsargā no nelikumīgas piesavināšanās un nolaupīšanas.
  Atbilstoši tam
  Savienībai būtu jāaizliedz no trešām valstīm nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  ievešana
  Savienības muitas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Kultūras mantojums ir uzskatāms par vienu no civilizācijas pamatelementiem; tas bagātina visu tautu kultūras dzīvi, un tādēļ tas ir jāaizsargā no nelikumīgas piesavināšanās un nolaupīšanas.
  Atbilstoši tam
  Savienībai būtu jāaizliedz no trešām valstīm nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  ievešana
  Savienības muitas teritorijā.

| (2) | Kultūras priekšmetiem bieži ir ievērojama kultūras, mākslas, vēsturiska un zinātniska nozīme.
  Kultūras mantojums ir uzskatāms par vienu no civilizācijas pamatelementiem
  , tam cita starpā piemīt simboliska vērtība un
  tas
  glabā cilvēces kultūras atmiņu. Kultūras mantojums
  bagātina visu tautu kultūras dzīvi un
  vieno cilvēkus
  ,
  veidojot kopīgu atmiņu un saglabājot liecības par civilizācijas attīstības gaitu.
  Tādēļ tas ir jāaizsargā no nelikumīgas piesavināšanās un nolaupīšanas.
  Arheoloģisko senvietu izlaupīšana ir notikusi vienmēr, taču tagad tā ir sasniegusi rūpniecisku mērogu. Kamēr vien nelikumīgos izrakumos iegūtu kultūras priekšmetu tirdzniecība būs ienesīga un būs iespējams no tās gūt peļņu bez ievērojamiem riskiem, izrakšana un izlaupīšana turpināsies. Kultūras mantojuma ekonomiskās un mākslinieciskās vērtības dēļ starptautiskajā tirgū pēc tā ir liels pieprasījums, taču, nepastāvot stingriem starptautiskiem juridiskiem pasākumiem vai tiem netiekot efektīvi īstenotiem, šie priekšmeti nonāk ēnu ekonomikā. Arheoloģisko senvietu izlaupīšana un nelikumīgos izrakumos iegūta kultūras mantojuma tirdzniecība ir smags noziedzīgs nodarījums, kas nodara būtisku kaitējumu gan tieši, gan netieši skartajām personām. Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība daudzos gadījumos veicina kultūras piespiedu homogenizāciju un/vai izstumšanu, savukārt kultūras priekšmetu izlaupīšanas rezultāts cita starpā ir kultūras sabrukums. Tādēļ
  Savienībai būtu jāaizliedz no trešām valstīm nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  imports
  Savienības muitas teritorijā
  , īpaši pievēršoties kultūras priekšmetiem no trešām valstīm, kuras skar bruņoti konflikti, un jo īpaši gadījumos, kad kultūras priekšmetus no trešās valsts izvedušas teroristiskas vai citas noziedzīgas organizācijas
  . |
| --- | --- |

(2)

Kultūras priekšmetiem bieži ir ievērojama kultūras, mākslas, vēsturiska un zinātniska nozīme.
  Kultūras mantojums ir uzskatāms par vienu no civilizācijas pamatelementiem
  , tam cita starpā piemīt simboliska vērtība un
  tas
  glabā cilvēces kultūras atmiņu. Kultūras mantojums
  bagātina visu tautu kultūras dzīvi un
  vieno cilvēkus
  ,
  veidojot kopīgu atmiņu un saglabājot liecības par civilizācijas attīstības gaitu.
  Tādēļ tas ir jāaizsargā no nelikumīgas piesavināšanās un nolaupīšanas.
  Arheoloģisko senvietu izlaupīšana ir notikusi vienmēr, taču tagad tā ir sasniegusi rūpniecisku mērogu. Kamēr vien nelikumīgos izrakumos iegūtu kultūras priekšmetu tirdzniecība būs ienesīga un būs iespējams no tās gūt peļņu bez ievērojamiem riskiem, izrakšana un izlaupīšana turpināsies. Kultūras mantojuma ekonomiskās un mākslinieciskās vērtības dēļ starptautiskajā tirgū pēc tā ir liels pieprasījums, taču, nepastāvot stingriem starptautiskiem juridiskiem pasākumiem vai tiem netiekot efektīvi īstenotiem, šie priekšmeti nonāk ēnu ekonomikā. Arheoloģisko senvietu izlaupīšana un nelikumīgos izrakumos iegūta kultūras mantojuma tirdzniecība ir smags noziedzīgs nodarījums, kas nodara būtisku kaitējumu gan tieši, gan netieši skartajām personām. Kultūras priekšmetu nelikumīga tirdzniecība daudzos gadījumos veicina kultūras piespiedu homogenizāciju un/vai izstumšanu, savukārt kultūras priekšmetu izlaupīšanas rezultāts cita starpā ir kultūras sabrukums. Tādēļ
  Savienībai būtu jāaizliedz no trešām valstīm nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  imports
  Savienības muitas teritorijā
  , īpaši pievēršoties kultūras priekšmetiem no trešām valstīm, kuras skar bruņoti konflikti, un jo īpaši gadījumos, kad kultūras priekšmetus no trešās valsts izvedušas teroristiskas vai citas noziedzīgas organizācijas
  .

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Trešo valstu kompetentajām iestādēm ne vienmēr ir pietiekamas spējas, lai cīnītos pret kultūras priekšmetu kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību. Minētās iestādes arī varētu skart korupcija vai citi sliktas pārvaldības veidi. Izņemot kultūras priekšmetus no to konteksta, iedzīvotājiem tiek atņemtas gan paražas, gan piemiņas un kulta priekšmeti vai vietas. Ja savstarpēji saistīti elementi tiek pārdoti atsevišķi, zūd priekšmetu vēsturiskais konteksts un zinātniskā vērtība. Ņemot vērā kultūras priekšmetu neaizstājamību un sabiedrības intereses, iespējai kultūras priekšmetus iegūt īpašumā vajadzētu pastāvēt tikai ar konkrētiem nosacījumiem. Importa procedūrā ir jāiekļauj garantija par turpmāku pienācīgu uzglabāšanu, dokumentāciju, akadēmiskām iestādēm un valsts muzejiem piešķirtu piekļuvi un sadarbību pamatotu atgūšanas prasību gadījumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Trešo valstu kompetentajām iestādēm ne vienmēr ir pietiekamas spējas, lai cīnītos pret kultūras priekšmetu kontrabandu un nelikumīgu tirdzniecību. Minētās iestādes arī varētu skart korupcija vai citi sliktas pārvaldības veidi. Izņemot kultūras priekšmetus no to konteksta, iedzīvotājiem tiek atņemtas gan paražas, gan piemiņas un kulta priekšmeti vai vietas. Ja savstarpēji saistīti elementi tiek pārdoti atsevišķi, zūd priekšmetu vēsturiskais konteksts un zinātniskā vērtība. Ņemot vērā kultūras priekšmetu neaizstājamību un sabiedrības intereses, iespējai kultūras priekšmetus iegūt īpašumā vajadzētu pastāvēt tikai ar konkrētiem nosacījumiem. Importa procedūrā ir jāiekļauj garantija par turpmāku pienācīgu uzglabāšanu, dokumentāciju, akadēmiskām iestādēm un valsts muzejiem piešķirtu piekļuvi un sadarbību pamatotu atgūšanas prasību gadījumā.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Ņemot vērā dažādus noteikumus, kas dalībvalstīs piemērojami attiecībā uz kultūras priekšmetu
  ievešanu
  Savienības muitas teritorijā, būtu jāveic pasākumi, it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu, ka
  ievedamie
  kultūras priekšmeti ir pakļauti
  ievešanas laikā veiktām
  saskaņotām kontrolēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Ņemot vērā dažādus noteikumus, kas dalībvalstīs piemērojami attiecībā uz kultūras priekšmetu
  ievešanu
  Savienības muitas teritorijā, būtu jāveic pasākumi, it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu, ka
  ievedamie
  kultūras priekšmeti ir pakļauti
  ievešanas laikā veiktām
  saskaņotām kontrolēm.

| (3) | Ņemot vērā dažādus noteikumus, kas dalībvalstīs piemērojami attiecībā uz kultūras priekšmetu
  importu
  Savienības muitas teritorijā, būtu jāveic pasākumi, it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu, ka
  daži importējamie
  kultūras priekšmeti
  ievešanas laikā Savienības muitas teritorijā
  ir pakļauti saskaņotām kontrolēm
  , pamatojoties uz pastāvošiem procesiem, procedūrām un administratīviem instrumentiem nolūkā panākt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013

   (1a)

  vienotu īstenošanu
  . |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā dažādus noteikumus, kas dalībvalstīs piemērojami attiecībā uz kultūras priekšmetu
  importu
  Savienības muitas teritorijā, būtu jāveic pasākumi, it īpaši tādēļ, lai nodrošinātu, ka
  daži importējamie
  kultūras priekšmeti
  ievešanas laikā Savienības muitas teritorijā
  ir pakļauti saskaņotām kontrolēm
  , pamatojoties uz pastāvošiem procesiem, procedūrām un administratīviem instrumentiem nolūkā panākt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013

   (1a)

  vienotu īstenošanu
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Kopīgajiem noteikumiem būtu jāaptver
  režīms, ko muita piemēro
  ārpussavienības izcelsmes kultūras
  priekšmetiem, kas tiek ievesti
  Savienības muitas teritorijā
  , t. i., gan to laišana brīvā apgrozībā, gan īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Kopīgajiem noteikumiem būtu jāaptver
  režīms, ko muita piemēro
  ārpussavienības izcelsmes kultūras
  priekšmetiem, kas tiek ievesti
  Savienības muitas teritorijā
  , t. i., gan to laišana brīvā apgrozībā, gan īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošana
  .

| (4) | Kopīgajiem noteikumiem būtu jāaptver ārpussavienības izcelsmes kultūras
  priekšmetu ievešana un imports
  Savienības muitas teritorijā. |
| --- | --- |

(4)

Kopīgajiem noteikumiem būtu jāaptver ārpussavienības izcelsmes kultūras
  priekšmetu ievešana un imports
  Savienības muitas teritorijā.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Ņemot vērā
  brīvzonu (un tā dēvēto brīvostu)
  zināmo potenciālu kultūras priekšmetu uzglabāšanas jomā,
  ieviešamajiem
  kontroles
  pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas plašam tvērumam attiecīgo muitas procedūru ziņā. Tāpēc šiem kontroles pasākumiem būtu jāattiecas ne tikai uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, bet arī precēm, kurām piemērota īpaša
  , no tranzīta atšķirīga
  procedūra. Tomēr šādam plašam tvērumam nevajadzētu
  būt pretrunā preču brīva tranzīta principam, nedz arī
  pārsniegt mērķi – novērst nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  ievešanu
  Savienības muitas teritorijā
  . Attiecīgi
  ,
  lai gan kontroles pasākumi aptver īpašas muitas procedūras
  ,
  kuras var piemērot precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā
  ,
  tie nebūtu jāpiemēro tranzītam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Ņemot vērā
  brīvzonu (un tā dēvēto brīvostu)
  zināmo potenciālu kultūras priekšmetu uzglabāšanas jomā,
  ieviešamajiem
  kontroles
  pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas plašam tvērumam attiecīgo muitas procedūru ziņā. Tāpēc šiem kontroles pasākumiem būtu jāattiecas ne tikai uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, bet arī precēm, kurām piemērota īpaša
  , no tranzīta atšķirīga
  procedūra. Tomēr šādam plašam tvērumam nevajadzētu
  būt pretrunā preču brīva tranzīta principam, nedz arī
  pārsniegt mērķi – novērst nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  ievešanu
  Savienības muitas teritorijā
  . Attiecīgi
  ,
  lai gan kontroles pasākumi aptver īpašas muitas procedūras
  ,
  kuras var piemērot precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā
  ,
  tie nebūtu jāpiemēro tranzītam
  .

| (5) | Brīvzonu (un tā dēvēto brīvostu)
  kontroles nolūkā
  ieviešamajiem pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas plašam tvērumam attiecīgo muitas procedūru ziņā
  , lai novērstu šīs regulas apiešanas iespēju, izmantojot brīvzonas kā potenciālas teritorijas pastāvīgai nelikumīgi iegūtu priekšmetu tirdzniecības paplašināšanai Savienībā
  . Tāpēc šiem kontroles pasākumiem būtu jāattiecas ne tikai uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, bet arī precēm, kurām piemērota īpaša
  muitas
  procedūra. Tomēr šādam plašam tvērumam nevajadzētu pārsniegt mērķi – novērst nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  nokļūšanu
  Savienības muitas teritorijā,
  izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt
  ,
  ka kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts vai trešās valsts
  ,
  pārkāpjot tās normatīvo aktu noteikumus
  . |
| --- | --- |

(5)

Brīvzonu (un tā dēvēto brīvostu)
  kontroles nolūkā
  ieviešamajiem pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas plašam tvērumam attiecīgo muitas procedūru ziņā
  , lai novērstu šīs regulas apiešanas iespēju, izmantojot brīvzonas kā potenciālas teritorijas pastāvīgai nelikumīgi iegūtu priekšmetu tirdzniecības paplašināšanai Savienībā
  . Tāpēc šiem kontroles pasākumiem būtu jāattiecas ne tikai uz precēm, kas laistas brīvā apgrozībā, bet arī precēm, kurām piemērota īpaša
  muitas
  procedūra. Tomēr šādam plašam tvērumam nevajadzētu pārsniegt mērķi – novērst nelikumīgi izvestu kultūras priekšmetu
  nokļūšanu
  Savienības muitas teritorijā,
  izņemot gadījumus, kad kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt
  ,
  ka kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts vai trešās valsts
  ,
  pārkāpjot tās normatīvo aktu noteikumus
  .

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Regulā būtu jāizmanto definēti termini, kas balstīti uz terminiem, kuri lietoti 1970. gada 14. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem un 1995. gada 24. jūnijā Romā parakstītajā UNIDROIT Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, kurām pievienojies arī ievērojams skaits dalībvalstu, ņemot vērā, ka daudzām trešām valstīm un lielākajai daļai dalībvalstu ir pazīstamas to normas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Regulā būtu jāizmanto definēti termini, kas balstīti uz terminiem, kuri lietoti 1970. gada 14. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem un 1995. gada 24. jūnijā Romā parakstītajā UNIDROIT Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, kurām pievienojies arī ievērojams skaits dalībvalstu, ņemot vērā, ka daudzām trešām valstīm un lielākajai daļai dalībvalstu ir pazīstamas to normas.

| (6) | Regulā būtu jāizmanto definēti termini, kas balstīti uz terminiem, kuri lietoti 1970. gada 14. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem
  (“UNESCO 1970. gada konvencija”)
  un 1995. gada 24. jūnijā Romā parakstītajā UNIDROIT Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, kurām pievienojies arī ievērojams skaits dalībvalstu, ņemot vērā, ka daudzām trešām valstīm un lielākajai daļai dalībvalstu ir pazīstamas to normas. |
| --- | --- |

(6)

Regulā būtu jāizmanto definēti termini, kas balstīti uz terminiem, kuri lietoti 1970. gada 14. novembrī Parīzē parakstītajā UNESCO Konvencijā par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem
  (“UNESCO 1970. gada konvencija”)
  un 1995. gada 24. jūnijā Romā parakstītajā UNIDROIT Konvencijā par zagtiem vai nelikumīgi eksportētiem kultūras priekšmetiem, kurām pievienojies arī ievērojams skaits dalībvalstu, ņemot vērā, ka daudzām trešām valstīm un lielākajai daļai dalībvalstu ir pazīstamas to normas.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Eksporta likumība būtu jāpārbauda, balstoties uz tās valsts normatīvajiem aktiem, kurā kultūras priekšmeti tika atklāti vai radīti (turpmāk “izcelsmes valsts”). Lai novērstu prasību apiešanu, kad kultūras priekšmeti tiek ievesti Savienībā no citas trešās valsts, personai, kura vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, būtu jāpierāda, ka tie no
  tās
  izvesti likumīgi, ja
  attiecīgā trešā valsts
  ir
  parakstījusi UNESCO
  1970. gada
  konvenciju un tādējādi ir apņēmusies cīnīties pret
  kultūras
  priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību. Citos gadījumos personai būtu jāpierāda
  , ka
  eksports
  no
  izcelsmes
  valsts
  ir bijis likumīgs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eksporta likumība būtu jāpārbauda, balstoties uz tās valsts normatīvajiem aktiem, kurā kultūras priekšmeti tika atklāti vai radīti (turpmāk “izcelsmes valsts”). Lai novērstu prasību apiešanu, kad kultūras priekšmeti tiek ievesti Savienībā no citas trešās valsts, personai, kura vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, būtu jāpierāda, ka tie no
  tās
  izvesti likumīgi, ja
  attiecīgā trešā valsts
  ir
  parakstījusi UNESCO
  1970. gada
  konvenciju un tādējādi ir apņēmusies cīnīties pret
  kultūras
  priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību. Citos gadījumos personai būtu jāpierāda
  , ka
  eksports
  no
  izcelsmes
  valsts
  ir bijis likumīgs
  .

| (7) | Eksporta likumība būtu jāpārbauda, balstoties uz tās valsts normatīvajiem aktiem, kurā kultūras priekšmeti tika atklāti vai radīti
  , no kuras tie aizvesti vai kuras zemē vai ūdeņos tie izrakti vai izzagti, vai kura ir tik cieši saistīta ar kultūras priekšmetiem, ka aizsargā tos kā savas valsts kultūras īpašumu un regulē šo kultūras priekšmetu eksportu no savas teritorijas pēc to likumīgas aizvešanas no valsts, kurā tie radīti vai atklāti
  (turpmāk “izcelsmes valsts”). Lai novērstu prasību apiešanu, kad kultūras priekšmeti tiek ievesti Savienībā no citas trešās valsts, personai, kura vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, būtu jāpierāda, ka tie no
  izcelsmes valsts ir
  izvesti likumīgi
  . Izņēmuma gadījumos, kad kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un ja kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu vai ja kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā, bet turētājs nevar uzrādīt nepieciešamos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti, pieteikumam pievieno attiecīgos apliecinošos dokumentus un informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir eksportēti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību. |
| --- | --- |

(7)

Eksporta likumība būtu jāpārbauda, balstoties uz tās valsts normatīvajiem aktiem, kurā kultūras priekšmeti tika atklāti vai radīti
  , no kuras tie aizvesti vai kuras zemē vai ūdeņos tie izrakti vai izzagti, vai kura ir tik cieši saistīta ar kultūras priekšmetiem, ka aizsargā tos kā savas valsts kultūras īpašumu un regulē šo kultūras priekšmetu eksportu no savas teritorijas pēc to likumīgas aizvešanas no valsts, kurā tie radīti vai atklāti
  (turpmāk “izcelsmes valsts”). Lai novērstu prasību apiešanu, kad kultūras priekšmeti tiek ievesti Savienībā no citas trešās valsts, personai, kura vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, būtu jāpierāda, ka tie no
  izcelsmes valsts ir
  izvesti likumīgi
  . Izņēmuma gadījumos, kad kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un ja kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu vai ja kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā, bet turētājs nevar uzrādīt nepieciešamos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti, pieteikumam pievieno attiecīgos apliecinošos dokumentus un informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir eksportēti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību.

Grozījums Nr. 10 un 11

Regulas priekšlikums

7.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Ņemot vērā, ka UNESCO 1970. gada konvencijas 5. pantā ir prasīts izveidot vismaz vienu valsts dienestu ar pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku, lai nodrošinātu valsts kultūras priekšmetu aizsardzību pret nelikumīgu importu, eksportu un nodošanu, un ka ir nepieciešama aktīva sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm drošības un nelikumīga kultūras priekšmetu importa apkarošanas jomā, jo īpaši krīzes skartās teritorijās, valstīm, kuras ir pievienojušās UNESCO 1970. gada konvencijai, būtu jāizpilda konvencijā paredzētās saistības, savukārt dalībvalstis, kuras konvenciju vēl nav ratificējušas, tiek aicinātas to nekavējoties izdarīt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7a)

Ņemot vērā, ka UNESCO 1970. gada konvencijas 5. pantā ir prasīts izveidot vismaz vienu valsts dienestu ar pietiekamu skaitu kvalificētu darbinieku, lai nodrošinātu valsts kultūras priekšmetu aizsardzību pret nelikumīgu importu, eksportu un nodošanu, un ka ir nepieciešama aktīva sadarbība ar trešo valstu kompetentajām iestādēm drošības un nelikumīga kultūras priekšmetu importa apkarošanas jomā, jo īpaši krīzes skartās teritorijās, valstīm, kuras ir pievienojušās UNESCO 1970. gada konvencijai, būtu jāizpilda konvencijā paredzētās saistības, savukārt dalībvalstis, kuras konvenciju vēl nav ratificējušas, tiek aicinātas to nekavējoties izdarīt.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Lai nesamērīgi neapgrūtinātu preču tirdzniecību pāri ārējām robežām, šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz precēm, kuras pārsniedz konkrētu vecuma slieksni. Šķiet, ka šajā nolūkā būtu atbilstīgi
  noteikt, ka visām
  kultūras priekšmetu
  kategorijām
  minimālā vecuma
  slieksnis ir 250 gadi
  . Ar
  šādu
  minimālā vecuma slieksni tiks nodrošināts, ka šajā regulā paredzētajos pasākumos galvenā uzmanība tiek pievērsta kultūras priekšmetiem, kurus, visticamāk, vēlas iegūt izlaupītāji konflikta skartās teritorijās, neizslēdzot
  citas preces
  ,
  kuras
  ir nepieciešams kontrolēt, lai nodrošinātu kultūras mantojuma aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Lai nesamērīgi neapgrūtinātu preču tirdzniecību pāri ārējām robežām, šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz precēm, kuras pārsniedz konkrētu vecuma slieksni. Šķiet, ka šajā nolūkā būtu atbilstīgi
  noteikt, ka visām
  kultūras priekšmetu
  kategorijām
  minimālā vecuma
  slieksnis ir 250 gadi
  . Ar
  šādu
  minimālā vecuma slieksni tiks nodrošināts, ka šajā regulā paredzētajos pasākumos galvenā uzmanība tiek pievērsta kultūras priekšmetiem, kurus, visticamāk, vēlas iegūt izlaupītāji konflikta skartās teritorijās, neizslēdzot
  citas preces
  ,
  kuras
  ir nepieciešams kontrolēt, lai nodrošinātu kultūras mantojuma aizsardzību.

| (8) | Lai nesamērīgi neapgrūtinātu preču tirdzniecību pāri
  Savienības
  ārējām robežām, šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz precēm, kuras pārsniedz konkrētu vecuma slieksni
  un vērtības slieksni
  . Šķiet, ka šajā nolūkā būtu atbilstīgi
  vairākumam
  kultūras priekšmetu
  kategoriju noteikt
  minimālā vecuma
  slieksni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 116/2009 un UNESCO 1970. gada konvencijas un UNIDROIT 1995. gada konvencijas noteikumiem un dažām kultūras priekšmetu kategorijām noteikt finansiālās vērtības slieksni atbilstoši I pielikumā norādītajām vērtībām. Tā kā dažām kultūras priekšmetu kategorijām, kas ir pakļautas augstākam laupīšanas, zuduma vai iznīcināšanas riskam, ir vajadzīgi pastiprināti aizsardzības pasākumi, tām nebūtu jānosaka finansiālās vērtības slieksnis.
  Ar minimālā vecuma slieksni tiks nodrošināts, ka šajā regulā paredzētajos pasākumos galvenā uzmanība tiek pievērsta kultūras priekšmetiem, kurus, visticamāk, vēlas iegūt izlaupītāji konflikta skartās teritorijās, neizslēdzot
  citus priekšmetus
  ,
  kurus
  ir nepieciešams kontrolēt, lai nodrošinātu kultūras mantojuma aizsardzību. |
| --- | --- |

(8)

Lai nesamērīgi neapgrūtinātu preču tirdzniecību pāri
  Savienības
  ārējām robežām, šai regulai būtu jāattiecas vienīgi uz precēm, kuras pārsniedz konkrētu vecuma slieksni
  un vērtības slieksni
  . Šķiet, ka šajā nolūkā būtu atbilstīgi
  vairākumam
  kultūras priekšmetu
  kategoriju noteikt
  minimālā vecuma
  slieksni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 116/2009 un UNESCO 1970. gada konvencijas un UNIDROIT 1995. gada konvencijas noteikumiem un dažām kultūras priekšmetu kategorijām noteikt finansiālās vērtības slieksni atbilstoši I pielikumā norādītajām vērtībām. Tā kā dažām kultūras priekšmetu kategorijām, kas ir pakļautas augstākam laupīšanas, zuduma vai iznīcināšanas riskam, ir vajadzīgi pastiprināti aizsardzības pasākumi, tām nebūtu jānosaka finansiālās vērtības slieksnis.
  Ar minimālā vecuma slieksni tiks nodrošināts, ka šajā regulā paredzētajos pasākumos galvenā uzmanība tiek pievērsta kultūras priekšmetiem, kurus, visticamāk, vēlas iegūt izlaupītāji konflikta skartās teritorijās, neizslēdzot
  citus priekšmetus
  ,
  kurus
  ir nepieciešams kontrolēt, lai nodrošinātu kultūras mantojuma aizsardzību.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Tā kā dažas kultūras priekšmetu kategorijas, proti, arheoloģiskie priekšmeti, pieminekļu elementi,
  reti rokraksti un inkunābulas,
  ir īpaši neaizsargātas no izlaupīšanas un iznīcināšanas, šķiet, ir nepieciešams paredzēt sistēmu, saskaņā ar kuru
  tos
  drīkst ievest Savienības muitas teritorijā vienīgi pēc pastiprinātām pārbaudēm. Šādā sistēmā būtu jāparedz, ka ir jāuzrāda
  ievešanas
  dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegta licence
  pirms šo preču laišanas brīvā apgrozībā vai īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošanas tām
  . Personām, kuras vēlas iegūt šādu licenci, vajadzētu spēt pierādīt, ka
  eksports
  no izcelsmes valsts ir
  likumīgs
  ,
  proti
  , ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem
  , konkrētāk, ar
  eksporta licencēm
  (sertifikātiem)
  , ko izsniegusi
  trešā
  valsts
  (eksportētājvalsts)
  ,
  īpašumu
  apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem
  un ekspertu vērtējumiem
  . Balstoties uz pilnīgu un precīzu pieteikumu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāizlemj, vai bez liekas kavēšanās būtu izsniedzama licence. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Tā kā dažas kultūras priekšmetu kategorijas, proti, arheoloģiskie priekšmeti, pieminekļu elementi,
  reti rokraksti un inkunābulas,
  ir īpaši neaizsargātas no izlaupīšanas un iznīcināšanas, šķiet, ir nepieciešams paredzēt sistēmu, saskaņā ar kuru
  tos
  drīkst ievest Savienības muitas teritorijā vienīgi pēc pastiprinātām pārbaudēm. Šādā sistēmā būtu jāparedz, ka ir jāuzrāda
  ievešanas
  dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegta licence
  pirms šo preču laišanas brīvā apgrozībā vai īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošanas tām
  . Personām, kuras vēlas iegūt šādu licenci, vajadzētu spēt pierādīt, ka
  eksports
  no izcelsmes valsts ir
  likumīgs
  ,
  proti
  , ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem
  , konkrētāk, ar
  eksporta licencēm
  (sertifikātiem)
  , ko izsniegusi
  trešā
  valsts
  (eksportētājvalsts)
  ,
  īpašumu
  apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem
  un ekspertu vērtējumiem
  . Balstoties uz pilnīgu un precīzu pieteikumu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāizlemj, vai bez liekas kavēšanās būtu izsniedzama licence.

| (10) | Tā kā dažas kultūras priekšmetu kategorijas, proti, arheoloģiskie priekšmeti
  un
  pieminekļu elementi, ir īpaši neaizsargātas no izlaupīšanas un iznīcināšanas, šķiet, ir nepieciešams paredzēt sistēmu, saskaņā ar kuru
  šos priekšmetus
  drīkst ievest Savienības muitas teritorijā vienīgi pēc pastiprinātām pārbaudēm. Šādā sistēmā būtu jāparedz, ka
  pirms šo priekšmetu importa Savienības muitas teritorijā
  ir jāuzrāda
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegta
  importa
  licence. Personām, kuras vēlas iegūt šādu licenci, vajadzētu spēt pierādīt, ka
  kultūras priekšmeti
  no izcelsmes valsts
  vai izņēmuma gadījumos trešās valsts
  ir
  izvesti saskaņā ar izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvajiem aktiem, vai pierādīt šādu normatīvo aktu neesamību. Pienācīgi ņemot vērā risku un piemērojot pienācīgas rūpības principus
  ,
  likumīgu eksportu no izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos trešās valsts būtu jāpierāda
  ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem
  (eksporta sertifikātiem vai
  eksporta licencēm, ko izsniegusi
  izcelsmes
  valsts
  , standartizētu dokumentu
  ,
  kurš sagatavots atbilstoši kultūras priekšmetu aprakstīšanā izmantotajam starptautiskajam priekšmeta identifikatora standartam, īpašuma
  apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem
  ), ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts ir izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā būtu jāiekļauj eksperta vērtējums
  . Balstoties uz pilnīgu un precīzu pieteikumu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāizlemj, vai
  noteiktajos termiņos
  bez liekas kavēšanās būtu izsniedzama licence. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā dažas kultūras priekšmetu kategorijas, proti, arheoloģiskie priekšmeti
  un
  pieminekļu elementi, ir īpaši neaizsargātas no izlaupīšanas un iznīcināšanas, šķiet, ir nepieciešams paredzēt sistēmu, saskaņā ar kuru
  šos priekšmetus
  drīkst ievest Savienības muitas teritorijā vienīgi pēc pastiprinātām pārbaudēm. Šādā sistēmā būtu jāparedz, ka
  pirms šo priekšmetu importa Savienības muitas teritorijā
  ir jāuzrāda
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentās iestādes izsniegta
  importa
  licence. Personām, kuras vēlas iegūt šādu licenci, vajadzētu spēt pierādīt, ka
  kultūras priekšmeti
  no izcelsmes valsts
  vai izņēmuma gadījumos trešās valsts
  ir
  izvesti saskaņā ar izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvajiem aktiem, vai pierādīt šādu normatīvo aktu neesamību. Pienācīgi ņemot vērā risku un piemērojot pienācīgas rūpības principus
  ,
  likumīgu eksportu no izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos trešās valsts būtu jāpierāda
  ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem
  (eksporta sertifikātiem vai
  eksporta licencēm, ko izsniegusi
  izcelsmes
  valsts
  , standartizētu dokumentu
  ,
  kurš sagatavots atbilstoši kultūras priekšmetu aprakstīšanā izmantotajam starptautiskajam priekšmeta identifikatora standartam, īpašuma
  apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem
  ), ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts ir izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā būtu jāiekļauj eksperta vērtējums
  . Balstoties uz pilnīgu un precīzu pieteikumu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jāizlemj, vai
  noteiktajos termiņos
  bez liekas kavēšanās būtu izsniedzama licence.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Ņemot vērā kultūras priekšmetu specifiku, ārkārtīgi svarīga loma muitas iestādēs ir kultūras ekspertiem, jo viņiem vajadzības gadījumā būtu jāspēj pieprasīt deklarētājam papildu informāciju un analizēt kultūras priekšmetus, izdarot fizisku pārbaudi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Ņemot vērā kultūras priekšmetu specifiku, ārkārtīgi svarīga loma muitas iestādēs ir kultūras ekspertiem, jo viņiem vajadzības gadījumā būtu jāspēj pieprasīt deklarētājam papildu informāciju un analizēt kultūras priekšmetus, izdarot fizisku pārbaudi.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Attiecībā uz citām kultūras priekšmetu kategorijām personām, kuras vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, ar attiecīgu apliecinājumu būtu jāapliecina un jāuzņemas atbildība par to, ka eksports no trešās valsts ir likumīgs, un būtu jāsniedz pietiekama informācija, lai muita varētu identificēt
  šīs preces
  . Lai atvieglotu procedūru un tiesiskās noteiktības labad informācija par kultūras priekšmetiem būtu jāsniedz, izmantojot standartizētu dokumentu. Kultūras priekšmetu aprakstīšanai būtu jāizmanto UNESCO ieteiktais priekšmeta identifikācijas standarts.
  Muitai
  būtu jāreģistrē
  šo kultūras priekšmetu ievešana, jāglabā attiecīgo dokumentu oriģināli
  un jāizsniedz deklarētājam
  to
  kopijas, lai nodrošinātu
  preču
  izsekojamību pēc to ievešanas iekšējā tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Attiecībā uz citām kultūras priekšmetu kategorijām personām, kuras vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, ar attiecīgu apliecinājumu būtu jāapliecina un jāuzņemas atbildība par to, ka eksports no trešās valsts ir likumīgs, un būtu jāsniedz pietiekama informācija, lai muita varētu identificēt
  šīs preces
  . Lai atvieglotu procedūru un tiesiskās noteiktības labad informācija par kultūras priekšmetiem būtu jāsniedz, izmantojot standartizētu dokumentu. Kultūras priekšmetu aprakstīšanai būtu jāizmanto UNESCO ieteiktais priekšmeta identifikācijas standarts.
  Muitai
  būtu jāreģistrē
  šo kultūras priekšmetu ievešana, jāglabā attiecīgo dokumentu oriģināli
  un jāizsniedz deklarētājam
  to
  kopijas, lai nodrošinātu
  preču
  izsekojamību pēc to ievešanas iekšējā tirgū.

| (11) | Attiecībā uz citām kultūras priekšmetu kategorijām personām, kuras vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, ar attiecīgu
  elektronisku
  apliecinājumu būtu jāapliecina un jāuzņemas atbildība par to, ka eksports no
  izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos
  trešās valsts ir likumīgs, un būtu jāsniedz pietiekama informācija, lai muita varētu identificēt
  šos priekšmetus
  . Lai atvieglotu procedūru un tiesiskās noteiktības labad informācija par kultūras priekšmetiem būtu jāsniedz, izmantojot standartizētu
  elektronisku
  dokumentu. Kultūras priekšmetu aprakstīšanai būtu jāizmanto
  standartizēts dokuments, kurā ievērots
  UNESCO ieteiktais priekšmeta identifikācijas standarts.
  Elektroniskajā apliecinājumā būtu jāiekļauj arī izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos trešās valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas apliecina, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no minētās izcelsmes valsts vai trešās valsts ir izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem vai ka attiecīgajā valstī šādu normatīvo aktu nav. Ja izcelsmes valsts vai trešās valsts tiesību aktos nav paredzēta eksporta licenču vai sertifikātu izsniegšana, importētāja apliecinājumā būtu jāiekļauj arī jebkādi citi atbilstīgi apliecinošie dokumenti un pierādījumi, piemēram, īpašuma apliecības, rēķini, pirkuma līgumi, apdrošināšanas dokumenti un transporta dokumenti. Kultūras priekšmeti
  būtu
  elektroniski
  jāreģistrē un jāizsniedz deklarētājam
  attiecīgo dokumentu
  kopijas, lai nodrošinātu
  priekšmetu
  izsekojamību pēc to ievešanas iekšējā tirgū.
  Informācijai, kas elektroniskā apliecinājuma veidā sniegta kompetentajām iestādēm, vajadzētu būt pietiekamai, lai kompetentās iestādes varētu veikt turpmākas darbības, ja, pamatojoties uz riska analīzi, tās uzskata, ka minēto priekšmetu imports varētu būt nelikumīgs. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz citām kultūras priekšmetu kategorijām personām, kuras vēlas tos ievest Savienības muitas teritorijā, ar attiecīgu
  elektronisku
  apliecinājumu būtu jāapliecina un jāuzņemas atbildība par to, ka eksports no
  izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos
  trešās valsts ir likumīgs, un būtu jāsniedz pietiekama informācija, lai muita varētu identificēt
  šos priekšmetus
  . Lai atvieglotu procedūru un tiesiskās noteiktības labad informācija par kultūras priekšmetiem būtu jāsniedz, izmantojot standartizētu
  elektronisku
  dokumentu. Kultūras priekšmetu aprakstīšanai būtu jāizmanto
  standartizēts dokuments, kurā ievērots
  UNESCO ieteiktais priekšmeta identifikācijas standarts.
  Elektroniskajā apliecinājumā būtu jāiekļauj arī izcelsmes valsts vai izņēmuma gadījumos trešās valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas apliecina, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no minētās izcelsmes valsts vai trešās valsts ir izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem vai ka attiecīgajā valstī šādu normatīvo aktu nav. Ja izcelsmes valsts vai trešās valsts tiesību aktos nav paredzēta eksporta licenču vai sertifikātu izsniegšana, importētāja apliecinājumā būtu jāiekļauj arī jebkādi citi atbilstīgi apliecinošie dokumenti un pierādījumi, piemēram, īpašuma apliecības, rēķini, pirkuma līgumi, apdrošināšanas dokumenti un transporta dokumenti. Kultūras priekšmeti
  būtu
  elektroniski
  jāreģistrē un jāizsniedz deklarētājam
  attiecīgo dokumentu
  kopijas, lai nodrošinātu
  priekšmetu
  izsekojamību pēc to ievešanas iekšējā tirgū.
  Informācijai, kas elektroniskā apliecinājuma veidā sniegta kompetentajām iestādēm, vajadzētu būt pietiekamai, lai kompetentās iestādes varētu veikt turpmākas darbības, ja, pamatojoties uz riska analīzi, tās uzskata, ka minēto priekšmetu imports varētu būt nelikumīgs.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Kultūras priekšmetu pagaidu ievešana izglītības, zinātnes vai akadēmiskas pētniecības nolūkā nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt licenci vai apliecinājumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Kultūras priekšmetu pagaidu ievešana izglītības, zinātnes vai akadēmiskas pētniecības nolūkā nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt licenci vai apliecinājumu.

| (12) | Kultūras priekšmetu pagaidu ievešana izglītības, zinātnes
  , izpildītājmākslas, konservācijas, restaurācijas, digitalizācijas
  vai akadēmiskas pētniecības nolūkā
  un muzeju vai citu līdzīgu bezpeļņas iestāžu sadarbības vajadzībām, rīkojot kultūras izstādes,
  nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt
  importa
  licenci vai
  importētāja
  apliecinājumu.
  Kultūras priekšmeti, kurus paredzēts izrādīt komerciālās izstādēs un starptautiskās mākslas izstādēs, nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt importa licenci vai importētāja apliecinājumu. Tomēr, ja kultūras priekšmetus nopērk un tie paliek Savienības teritorijā, tiem atkarībā no kultūras priekšmeta kategorijas būtu jāpiemēro prasība uzrādīt importa licenci vai importētāja apliecinājumu. |
| --- | --- |

(12)

Kultūras priekšmetu pagaidu ievešana izglītības, zinātnes
  , izpildītājmākslas, konservācijas, restaurācijas, digitalizācijas
  vai akadēmiskas pētniecības nolūkā
  un muzeju vai citu līdzīgu bezpeļņas iestāžu sadarbības vajadzībām, rīkojot kultūras izstādes,
  nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt
  importa
  licenci vai
  importētāja
  apliecinājumu.
  Kultūras priekšmeti, kurus paredzēts izrādīt komerciālās izstādēs un starptautiskās mākslas izstādēs, nebūtu jāpakļauj prasībai uzrādīt importa licenci vai importētāja apliecinājumu. Tomēr, ja kultūras priekšmetus nopērk un tie paliek Savienības teritorijā, tiem atkarībā no kultūras priekšmeta kategorijas būtu jāpiemēro prasība uzrādīt importa licenci vai importētāja apliecinājumu.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Uzglabāšana bez licences vai apliecinājuma uzrādīšanas būtu jāatļauj arī attiecībā uz tādiem kultūras priekšmetiem, kas ievesti no valstīm, kuras skāris bruņots konflikts vai dabas katastrofa, lai
  nodrošinātu
  to drošumu un saglabāšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Uzglabāšana bez licences vai apliecinājuma uzrādīšanas būtu jāatļauj arī attiecībā uz tādiem kultūras priekšmetiem, kas ievesti no valstīm, kuras skāris bruņots konflikts vai dabas katastrofa, lai
  nodrošinātu
  to drošumu un saglabāšanu.

| (13) | Uzglabāšana bez
  importa
  licences vai
  importētāja
  apliecinājuma uzrādīšanas būtu jāatļauj arī attiecībā uz tādiem kultūras priekšmetiem, kas ievesti no valstīm, kuras skāris bruņots konflikts vai dabas katastrofa, lai
  , tiklīdz apstākļi to pieļauj, atdotu šos priekšmetus izcelsmes valstij vai trešai valstij, no kuras priekšmeti likumīgi izvesti, tādējādi nodrošinot
  to drošumu un saglabāšanu. |
| --- | --- |

(13)

Uzglabāšana bez
  importa
  licences vai
  importētāja
  apliecinājuma uzrādīšanas būtu jāatļauj arī attiecībā uz tādiem kultūras priekšmetiem, kas ievesti no valstīm, kuras skāris bruņots konflikts vai dabas katastrofa, lai
  , tiklīdz apstākļi to pieļauj, atdotu šos priekšmetus izcelsmes valstij vai trešai valstij, no kuras priekšmeti likumīgi izvesti, tādējādi nodrošinot
  to drošumu un saglabāšanu.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Lai ņemtu vērā ar šīs regulas īstenošanu saistīto pieredzi un mainīgos ģeopolitiskos un citus apstākļus, kas kultūras priekšmetus pakļauj riskam,
  nekavējot (
  nesamērīgi) tirdzniecību ar trešām valstīm, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  būtu jādeleģē Komisijai
  attiecībā uz minimālā vecuma sliekšņa
  kritērija
  izmaiņām dažādajās kultūras priekšmetu kategorijās. Šādā deleģējumā būtu jāparedz arī iespēja Komisijai pēc kombinētās nomenklatūras grozījumiem atjaunināt pielikumu
  . Sevišķi svarīgi
  ir
  Komisijai
  sagatavošanas
  darba gaitā pienācīgi apspriesties
  , tostarp
  ar ekspertiem
  , un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar
  principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (27).
  Konkrētāk
  , lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Lai ņemtu vērā ar šīs regulas īstenošanu saistīto pieredzi un mainīgos ģeopolitiskos un citus apstākļus, kas kultūras priekšmetus pakļauj riskam,
  nekavējot (
  nesamērīgi) tirdzniecību ar trešām valstīm, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
  būtu jādeleģē Komisijai
  attiecībā uz minimālā vecuma sliekšņa
  kritērija
  izmaiņām dažādajās kultūras priekšmetu kategorijās. Šādā deleģējumā būtu jāparedz arī iespēja Komisijai pēc kombinētās nomenklatūras grozījumiem atjaunināt pielikumu
  . Sevišķi svarīgi
  ir
  Komisijai
  sagatavošanas
  darba gaitā pienācīgi apspriesties
  , tostarp
  ar ekspertiem
  , un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar
  principiem, kas noteikti
  2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (27).
  Konkrētāk
  , lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (14) | Lai ņemtu vērā ar šīs regulas īstenošanu saistīto pieredzi un mainīgos ģeopolitiskos un citus apstākļus, kas kultūras priekšmetus pakļauj riskam,
  taču
  nesamērīgi
  nekavētu
  tirdzniecību ar trešām valstīm,
  Komisijai būtu jādeleģē
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minimālā vecuma sliekšņa
  un finansiālās vērtības sliekšņa kritēriju
  izmaiņām dažādajās kultūras priekšmetu kategorijās. Šādā deleģējumā būtu jāparedz arī iespēja Komisijai pēc kombinētās nomenklatūras grozījumiem atjaunināt
  I
   pielikumu
  un izveidot II pielikumu, kurā uzskaitītas valstis un kombinētās nomenklatūras kodi, pamatojoties uz Starptautiskās Muzeju padomes (ICOM) sastādītajām un grozītajām apdraudēto kultūras priekšmetu sarkanajām grāmatām.
  Ir
  īpaši būtiski, lai Komisija, veicot
  sagatavošanas
  darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  , tostarp
  ekspertu līmenī
  , un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  noteiktajiem principiem

   (27).
  Jo īpaši
  , lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(14)

Lai ņemtu vērā ar šīs regulas īstenošanu saistīto pieredzi un mainīgos ģeopolitiskos un citus apstākļus, kas kultūras priekšmetus pakļauj riskam,
  taču
  nesamērīgi
  nekavētu
  tirdzniecību ar trešām valstīm,
  Komisijai būtu jādeleģē
  pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz minimālā vecuma sliekšņa
  un finansiālās vērtības sliekšņa kritēriju
  izmaiņām dažādajās kultūras priekšmetu kategorijās. Šādā deleģējumā būtu jāparedz arī iespēja Komisijai pēc kombinētās nomenklatūras grozījumiem atjaunināt
  I
   pielikumu
  un izveidot II pielikumu, kurā uzskaitītas valstis un kombinētās nomenklatūras kodi, pamatojoties uz Starptautiskās Muzeju padomes (ICOM) sastādītajām un grozītajām apdraudēto kultūras priekšmetu sarkanajām grāmatām.
  Ir
  īpaši būtiski, lai Komisija, veicot
  sagatavošanas
  darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  , tostarp
  ekspertu līmenī
  , un šo apspriešanos īstenot saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu
  noteiktajiem principiem

   (27).
  Jo īpaši
  , lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt konkrētu kārtību par kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu un uzglabāšanu Savienības muitas teritorijā, importa licences pieteikumu veidnēm un veidlapām,
  par
  importētāja apliecinājumiem un to pavaddokumentiem, kā arī papildu procesuāliem noteikumiem par to iesniegšanu un izskatīšanu. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras noteikt kārtību par elektroniskas datubāzes izveidi informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstīm. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt konkrētu kārtību par kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu un uzglabāšanu Savienības muitas teritorijā, importa licences pieteikumu veidnēm un veidlapām,
  par
  importētāja apliecinājumiem un to pavaddokumentiem, kā arī papildu procesuāliem noteikumiem par to iesniegšanu un izskatīšanu. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras noteikt kārtību par elektroniskas datubāzes izveidi informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstīm. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28).

| (15) | Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt konkrētu kārtību par kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu un uzglabāšanu Savienības muitas teritorijā,
  un vienlaikus būtu jāgarantē atbilstoši saglabāšanas apstākļi, pienācīgi ņemot vērā kultūras priekšmetu specifiku. Minētā kārtība būtu jāattiecina arī uz standartizētajām elektroniskajām
  importa licences pieteikumu veidnēm un veidlapām
  un iemeslu uzskaitījumu
  ,
  kuru dēļ pieteikumu varētu noraidīt,
  importētāja apliecinājumiem un to pavaddokumentiem, kā arī papildu procesuāliem noteikumiem par to
  elektronisku
  iesniegšanu un izskatīšanu. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras noteikt kārtību par elektroniskas datubāzes izveidi informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstīm
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 satvarā. Šādas datubāzes izveidi var paredzēt saskaņā ar minētās regulas 280. pantu sagatavotajā darba programmā
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras pieņemt konkrētu kārtību par kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu un uzglabāšanu Savienības muitas teritorijā,
  un vienlaikus būtu jāgarantē atbilstoši saglabāšanas apstākļi, pienācīgi ņemot vērā kultūras priekšmetu specifiku. Minētā kārtība būtu jāattiecina arī uz standartizētajām elektroniskajām
  importa licences pieteikumu veidnēm un veidlapām
  un iemeslu uzskaitījumu
  ,
  kuru dēļ pieteikumu varētu noraidīt,
  importētāja apliecinājumiem un to pavaddokumentiem, kā arī papildu procesuāliem noteikumiem par to
  elektronisku
  iesniegšanu un izskatīšanu. Komisijai būtu jāpiešķir arī īstenošanas pilnvaras noteikt kārtību par elektroniskas datubāzes izveidi informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstīm
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 satvarā. Šādas datubāzes izveidi var paredzēt saskaņā ar minētās regulas 280. pantu sagatavotajā darba programmā
  . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28).

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas kontroles un pārbaužu procedūru jomā piemērojamie noteikumi ir Regulas (ES) Nr. 952/2013 noteikumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Šīs regulas īstenošanas nolūkā muitas kontroles un pārbaužu procedūru jomā piemērojamie noteikumi ir Regulas (ES) Nr. 952/2013 noteikumi.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Būtu jāievāc nozīmīga informācija par kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmām, lai atbalstītu regulas efektīvu īstenošanu un lai radītu pamatu tās turpmākai izvērtēšanai. Kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmas nevar tikt efektīvi uzraudzītas tikai pēc to vērtības vai masas, jo šie divi mērījumi var svārstīties. Ir būtiski ievākt informāciju par deklarēto priekšmetu skaitu. Tā kā kombinētajā nomenklatūrā attiecībā uz kultūras priekšmetiem nav norādīta papildu mērvienība, ir nepieciešams paredzēt, ka tiek deklarēts priekšmetu skaits. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Būtu jāievāc nozīmīga informācija par kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmām, lai atbalstītu regulas efektīvu īstenošanu un lai radītu pamatu tās turpmākai izvērtēšanai. Kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmas nevar tikt efektīvi uzraudzītas tikai pēc to vērtības vai masas, jo šie divi mērījumi var svārstīties. Ir būtiski ievākt informāciju par deklarēto priekšmetu skaitu. Tā kā kombinētajā nomenklatūrā attiecībā uz kultūras priekšmetiem nav norādīta papildu mērvienība, ir nepieciešams paredzēt, ka tiek deklarēts priekšmetu skaits.

| (16) | Dalībvalstīm un Komisijai
  būtu
  elektroniski
  jāievāc nozīmīga informācija par kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmām
  un jādalās šajā informācijā
  , lai atbalstītu regulas efektīvu īstenošanu un lai radītu pamatu tās turpmākai izvērtēšanai.
  Pārredzamības un publiskās kontroles labad būtu jāpublisko iespējami daudz informācijas.
  Kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmas nevar tikt efektīvi uzraudzītas tikai pēc to vērtības vai masas, jo šie divi mērījumi var svārstīties. Ir būtiski
  elektroniski
  ievākt informāciju par deklarēto priekšmetu skaitu. Tā kā kombinētajā nomenklatūrā attiecībā uz kultūras priekšmetiem nav norādīta papildu mērvienība, ir nepieciešams paredzēt, ka tiek deklarēts priekšmetu skaits. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm un Komisijai
  būtu
  elektroniski
  jāievāc nozīmīga informācija par kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmām
  un jādalās šajā informācijā
  , lai atbalstītu regulas efektīvu īstenošanu un lai radītu pamatu tās turpmākai izvērtēšanai.
  Pārredzamības un publiskās kontroles labad būtu jāpublisko iespējami daudz informācijas.
  Kultūras priekšmetu tirdzniecības plūsmas nevar tikt efektīvi uzraudzītas tikai pēc to vērtības vai masas, jo šie divi mērījumi var svārstīties. Ir būtiski
  elektroniski
  ievākt informāciju par deklarēto priekšmetu skaitu. Tā kā kombinētajā nomenklatūrā attiecībā uz kultūras priekšmetiem nav norādīta papildu mērvienība, ir nepieciešams paredzēt, ka tiek deklarēts priekšmetu skaits.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna (29) mērķis citstarp ir stiprināt muitas iestāžu spējas uzlabot reakciju uz riskiem kultūras priekšmetu jomā. Būtu jāizmanto Regulā (ES) Nr. 952/2013 izklāstītais kopīgais risku pārvaldības regulējums, un muitas iestādēm būtu jāveic apmaiņa ar nozīmīgu informāciju par riskiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna (29) mērķis citstarp ir stiprināt muitas iestāžu spējas uzlabot reakciju uz riskiem kultūras priekšmetu jomā. Būtu jāizmanto Regulā (ES) Nr. 952/2013 izklāstītais kopīgais risku pārvaldības regulējums, un muitas iestādēm būtu jāveic apmaiņa ar nozīmīgu informāciju par riskiem.

| (17) | ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna (29) mērķis citstarp ir stiprināt muitas iestāžu
  apmācību un
  spējas uzlabot reakciju uz riskiem kultūras priekšmetu jomā. Būtu jāizmanto Regulā (ES) Nr. 952/2013 izklāstītais kopīgais risku pārvaldības regulējums, un muitas iestādēm būtu jāveic apmaiņa ar nozīmīgu informāciju par riskiem. |
| --- | --- |

(17)

ES muitas riska pārvaldības stratēģijas un rīcības plāna (29) mērķis citstarp ir stiprināt muitas iestāžu
  apmācību un
  spējas uzlabot reakciju uz riskiem kultūras priekšmetu jomā. Būtu jāizmanto Regulā (ES) Nr. 952/2013 izklāstītais kopīgais risku pārvaldības regulējums, un muitas iestādēm būtu jāveic apmaiņa ar nozīmīgu informāciju par riskiem.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Ir jāizstrādā informētības veicināšanas kampaņas, lai vērstu kultūras priekšmetu pircēju uzmanību uz nelegāli iegūtu priekšmetu risku un lai palīdzētu tirgus dalībniekiem izprast un piemērot šo regulu. Šādas informācijas izplatīšanā dalībvalstīm būtu jāiesaista attiecīgie valstu kontaktpunkti un citi informācijas sniegšanas dienesti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Ir jāizstrādā informētības veicināšanas kampaņas, lai vērstu kultūras priekšmetu pircēju uzmanību uz nelegāli iegūtu priekšmetu risku un lai palīdzētu tirgus dalībniekiem izprast un piemērot šo regulu. Šādas informācijas izplatīšanā dalībvalstīm būtu jāiesaista attiecīgie valstu kontaktpunkti un citi informācijas sniegšanas dienesti.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Komisijai būtu jānodrošina pienācīga tehniskā palīdzība mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) un būtu jāsekmē informācijas apmaiņa ar šiem uzņēmumiem, lai efektīvi īstenotu šo regulu. Tādēļ MMVU, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuri importē kultūras priekšmetus, būtu jāsniedz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 izveidotās programmas COSME

   (1a)

  atbalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Komisijai būtu jānodrošina pienācīga tehniskā palīdzība mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU) un būtu jāsekmē informācijas apmaiņa ar šiem uzņēmumiem, lai efektīvi īstenotu šo regulu. Tādēļ MMVU, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kuri importē kultūras priekšmetus, būtu jāsniedz ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1287/2013 izveidotās programmas COSME

   (1a)

  atbalsts.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (18) | Dalībvalstīm būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi, kas uzliekami par šīs regulas normu neievērošanu, un šie sodi jādara zināmi Komisijai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Dalībvalstīm būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi, kas uzliekami par šīs regulas normu neievērošanu, un šie sodi jādara zināmi Komisijai.

| (18) | Dalībvalstīm būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi, kas uzliekami par šīs regulas normu neievērošanu, un šie sodi jādara zināmi Komisijai.
  Dalībvalstīm būtu arī jāziņo Komisijai par šo sodu piemērošanas gadījumiem. Ir vēlams panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus un saskaņotu pieeju, tādēļ ir lietderīgi visās dalībvalstīs paredzēt līdzīga veida un iedarbības sodus. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstīm būtu jāievieš iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi, kas uzliekami par šīs regulas normu neievērošanu, un šie sodi jādara zināmi Komisijai.
  Dalībvalstīm būtu arī jāziņo Komisijai par šo sodu piemērošanas gadījumiem. Ir vēlams panākt līdzvērtīgus konkurences apstākļus un saskaņotu pieeju, tādēļ ir lietderīgi visās dalībvalstīs paredzēt līdzīga veida un iedarbības sodus.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (19) | Komisijai būtu
  nepieciešams pietiekami ilgs laiks, lai pieņemtu
  šīs regulas īstenošanas
  noteikumus
  ,
  konkrētāk, noteikumus
  par atbilstošām veidlapām, kas izmantojamas pieteikumam par importa licenci vai importētāja apliecinājuma sagatavošanai.
  Līdz ar to šīs regulas piemērošana būtu jāatliek. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Komisijai būtu
  nepieciešams pietiekami ilgs laiks, lai pieņemtu
  šīs regulas īstenošanas
  noteikumus
  ,
  konkrētāk, noteikumus
  par atbilstošām veidlapām, kas izmantojamas pieteikumam par importa licenci vai importētāja apliecinājuma sagatavošanai.
  Līdz ar to šīs regulas piemērošana būtu jāatliek.

| (19) | Komisijai būtu
  nekavējoties jāpieņem
  šīs regulas īstenošanas
  noteikumi
  ,
  jo īpaši noteikumi
  par atbilstošām
  standartizētām elektroniskām
  veidlapām, kas izmantojamas pieteikumam par importa licenci vai importētāja apliecinājuma sagatavošanai. |
| --- | --- |

(19)

Komisijai būtu
  nekavējoties jāpieņem
  šīs regulas īstenošanas
  noteikumi
  ,
  jo īpaši noteikumi
  par atbilstošām
  standartizētām elektroniskām
  veidlapām, kas izmantojamas pieteikumam par importa licenci vai importētāja apliecinājuma sagatavošanai.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā ir noteikti nosacījumi un kārtība kultūras priekšmetu ievešanai Savienības muitas teritorijā. | Šajā regulā ir noteikti nosacījumi un kārtība kultūras priekšmetu ievešanai
  un importam
  Savienības muitas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā regulā ir noteikti nosacījumi un kārtība kultūras priekšmetu ievešanai Savienības muitas teritorijā.

Šajā regulā ir noteikti nosacījumi un kārtība kultūras priekšmetu ievešanai
  un importam
  Savienības muitas teritorijā.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula
  neattiecas
  uz kultūras priekšmetiem,
  kuras
  kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju. | Šī regula
  attiecas
  uz kultūras priekšmetiem,
  kuri
  kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju
  , ja kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts vai trešās valsts, pārkāpjot attiecīgās izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvo aktu noteikumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula
  neattiecas
  uz kultūras priekšmetiem,
  kuras
  kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju.

Šī regula
  attiecas
  uz kultūras priekšmetiem,
  kuri
  kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju
  , ja kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts vai trešās valsts, pārkāpjot attiecīgās izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvo aktu noteikumus
  .

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | “kultūras priekšmets” ir jebkurš priekšmets, kas nozīmīgs arheoloģijai, aizvēsturei, vēsturei, literatūrai, mākslai vai zinātnei un kas ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas
  pielikuma tabulā
  un atbilst
  tajā
  konkretizētajam minimālā vecuma slieksnim; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

“kultūras priekšmets” ir jebkurš priekšmets, kas nozīmīgs arheoloģijai, aizvēsturei, vēsturei, literatūrai, mākslai vai zinātnei un kas ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas
  pielikuma tabulā
  un atbilst
  tajā
  konkretizētajam minimālā vecuma slieksnim;

| a) | “kultūras priekšmets” ir jebkurš priekšmets, kas nozīmīgs arheoloģijai, aizvēsturei, vēsturei, literatūrai, mākslai vai zinātnei un kas ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas
  pielikumos
  un atbilst
  tajos
  konkretizētajam minimālā vecuma
  un finansiālās vērtības
  slieksnim; |
| --- | --- |

a)

“kultūras priekšmets” ir jebkurš priekšmets, kas nozīmīgs arheoloģijai, aizvēsturei, vēsturei, literatūrai, mākslai vai zinātnei un kas ietilpst kādā no kategorijām, kuras minētas
  pielikumos
  un atbilst
  tajos
  konkretizētajam minimālā vecuma
  un finansiālās vērtības
  slieksnim;

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | “kultūras priekšmetu imports” ir:










  i) | laišana brīvā apgrozībā Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. panta nozīmē; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

aa)

“kultūras priekšmetu imports” ir:

i)

laišana brīvā apgrozībā Regulas (ES) Nr. 952/2013 201. panta nozīmē; vai

| ii) | vienas no turpmāk uzskaitītajām Regulas (ES) Nr. 952/2013 210. pantā minēto īpašo procedūru kategorijām piemērošana priekšmetiem:










  a) | uzglabāšana, kas ietver uzglabāšanu muitas noliktavās un uzglabāšanu brīvajās zonās; |
| --- | --- | --- |

ii)

vienas no turpmāk uzskaitītajām Regulas (ES) Nr. 952/2013 210. pantā minēto īpašo procedūru kategorijām piemērošana priekšmetiem:

a)

uzglabāšana, kas ietver uzglabāšanu muitas noliktavās un uzglabāšanu brīvajās zonās;

| b) | īpaša izmantošana, kas ietver pagaidu ievešanu un galapatēriņu; |
| --- | --- |

b)

īpaša izmantošana, kas ietver pagaidu ievešanu un galapatēriņu;

| c) | ievešana pārstrādei; |
| --- | --- |

c)

ievešana pārstrādei;

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | “izcelsmes valsts” ir valsts, kuras pašreizējā teritorijā kultūras priekšmeti tika radīti vai atklāti; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

“izcelsmes valsts” ir valsts, kuras pašreizējā teritorijā kultūras priekšmeti tika radīti vai atklāti;

| b) | “izcelsmes valsts” ir valsts, kuras pašreizējā teritorijā kultūras priekšmeti tika radīti vai atklāti
  vai no kuras pašreizējās teritorijas zemes vai ūdeņiem tie aizvesti, izrakti vai izzagti, vai valsts, kura ir tik cieši saistīta ar kultūras priekšmetiem, ka aizsargā tos kā savas valsts kultūras īpašumu un regulē šo kultūras priekšmetu eksportu no savas teritorijas pēc to likumīgas aizvešanas no valsts, kurā tie radīti vai atklāti
  ; |
| --- | --- |

b)

“izcelsmes valsts” ir valsts, kuras pašreizējā teritorijā kultūras priekšmeti tika radīti vai atklāti
  vai no kuras pašreizējās teritorijas zemes vai ūdeņiem tie aizvesti, izrakti vai izzagti, vai valsts, kura ir tik cieši saistīta ar kultūras priekšmetiem, ka aizsargā tos kā savas valsts kultūras īpašumu un regulē šo kultūras priekšmetu eksportu no savas teritorijas pēc to likumīgas aizvešanas no valsts, kurā tie radīti vai atklāti
  ;

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | “eksportētājvalsts”
  ir pēdējā valsts, kurā kultūras priekšmeti tika
  pastāvīgi
  turēti
  saskaņā ar šīs valsts normatīvajiem aktiem
  pirms
  to nosūtīšanas uz Savienību
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

“eksportētājvalsts”
  ir pēdējā valsts, kurā kultūras priekšmeti tika
  pastāvīgi
  turēti
  saskaņā ar šīs valsts normatīvajiem aktiem
  pirms
  to nosūtīšanas uz Savienību
  ;

| c) | “trešā valsts”
  ir pēdējā valsts,
  kura nav izcelsmes valsts un
  kurā kultūras priekšmeti tika turēti pirms
  ievešanas Savienības muitas teritorijā
  ; |
| --- | --- |

c)

“trešā valsts”
  ir pēdējā valsts,
  kura nav izcelsmes valsts un
  kurā kultūras priekšmeti tika turēti pirms
  ievešanas Savienības muitas teritorijā
  ;

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | “pastāvīgi” nozīmē vismaz vienu mēnesi ilgu laikposmu, kas nav saistīts ar pagaidu izmantošanu, tranzītu, eksportu vai nosūtīšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

d)

“pastāvīgi” nozīmē vismaz vienu mēnesi ilgu laikposmu, kas nav saistīts ar pagaidu izmantošanu, tranzītu, eksportu vai nosūtīšanu;

svītrots

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – ha apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ha) | “priekšmeta identifikators” ir UNESCO pieņemts starptautisks standarts kultūras priekšmetu aprakstīšanai un datu kopuma sagatavošanai par kultūras priekšmetiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ha)

“priekšmeta identifikators” ir UNESCO pieņemts starptautisks standarts kultūras priekšmetu aprakstīšanai un datu kopuma sagatavošanai par kultūras priekšmetiem;

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – hb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | hb) | “kompetentās iestādes” ir dalībvalstu ieceltas iestādes importa licenču izsniegšanai un importētāja apliecinājumu reģistrēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

hb)

“kompetentās iestādes” ir dalībvalstu ieceltas iestādes importa licenču izsniegšanai un importētāja apliecinājumu reģistrēšanai.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai pēc grozījumiem kombinētajā nomenklatūrā grozītu pielikuma tabulas otro aili un minimālā vecuma slieksni
  pielikuma tabulas trešajā ailē
  , ņemot vērā šīs regulas īstenošanas gaitā gūto pieredzi. | 2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai pēc grozījumiem kombinētajā nomenklatūrā grozītu
  I
   pielikuma tabulas otro aili un
  pielikumā norādīto
  minimālā vecuma
  un finansiālās vērtības
  slieksni, ņemot vērā šīs regulas
  un Regulas (EK) Nr. 116/2009
  īstenošanas gaitā gūto pieredzi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai pēc grozījumiem kombinētajā nomenklatūrā grozītu pielikuma tabulas otro aili un minimālā vecuma slieksni
  pielikuma tabulas trešajā ailē
  , ņemot vērā šīs regulas īstenošanas gaitā gūto pieredzi.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai pēc grozījumiem kombinētajā nomenklatūrā grozītu
  I
   pielikuma tabulas otro aili un
  pielikumā norādīto
  minimālā vecuma
  un finansiālās vērtības
  slieksni, ņemot vērā šīs regulas
  un Regulas (EK) Nr. 116/2009
  īstenošanas gaitā gūto pieredzi.

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2.a punkts (jauns)

2. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai, pamatojoties uz Starptautiskās Muzeju padomes (ICOM) publicēto apdraudēto kultūras priekšmetu sarkano grāmatu datubāzi, grozītu II pielikumu ar valstu un priekšmetu kategoriju uzskaitījumu, kuru gadījumā pastāv īpašs nelikumīgas tirdzniecības risks. Komisija nodrošina regulāru II pielikuma atjaunināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 12. pantu, lai, pamatojoties uz Starptautiskās Muzeju padomes (ICOM) publicēto apdraudēto kultūras priekšmetu sarkano grāmatu datubāzi, grozītu II pielikumu ar valstu un priekšmetu kategoriju uzskaitījumu, kuru gadījumā pastāv īpašs nelikumīgas tirdzniecības risks. Komisija nodrošina regulāru II pielikuma atjaunināšanu.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – virsraksts

3. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kultūras priekšmetu ievešana Savienības muitas teritorijā | Kultūras priekšmetu ievešana
  un imports
  Savienības muitas teritorijā |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kultūras priekšmetu ievešana Savienības muitas teritorijā

Kultūras priekšmetu ievešana
  un imports
  Savienības muitas teritorijā

un imports

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kultūras priekšmetu
  laišana brīvā apgrozībā un īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošana kultūras priekšmetiem ir pieļaujama
  vienīgi tad, ja tiek uzrādīta importa licence, kura izsniegta saskaņā ar 4. pantu, vai importētāja apliecinājums, kas sniegts saskaņā ar 5. pantu. | 1.   
  Ir aizliegts ievest kultūras priekšmetus, kuri no izcelsmes valsts teritorijas izvesti, pārkāpjot starptautiskās tiesības un izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvo aktu noteikumus. |
| | Kultūras priekšmetu
  imports Savienības muitas teritorijā ir atļauts
  vienīgi tad, ja tiek uzrādīta importa licence, kura izsniegta saskaņā ar 4. pantu, vai importētāja apliecinājums, kas sniegts saskaņā ar 5. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kultūras priekšmetu
  laišana brīvā apgrozībā un īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošana kultūras priekšmetiem ir pieļaujama
  vienīgi tad, ja tiek uzrādīta importa licence, kura izsniegta saskaņā ar 4. pantu, vai importētāja apliecinājums, kas sniegts saskaņā ar 5. pantu.

1.   
  Ir aizliegts ievest kultūras priekšmetus, kuri no izcelsmes valsts teritorijas izvesti, pārkāpjot starptautiskās tiesības un izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvo aktu noteikumus.

Kultūras priekšmetu
  imports Savienības muitas teritorijā ir atļauts
  vienīgi tad, ja tiek uzrādīta importa licence, kura izsniegta saskaņā ar 4. pantu, vai importētāja apliecinājums, kas sniegts saskaņā ar 5. pantu.

imports Savienības muitas teritorijā ir atļauts

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1.a punkts (jauns)

3. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Sekmīgi īstenots kultūras priekšmetu imports nav uzskatāms par pierādījumu likumīgai izcelsmei vai likumīgām īpašumtiesībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Sekmīgi īstenots kultūras priekšmetu imports nav uzskatāms par pierādījumu likumīgai izcelsmei vai likumīgām īpašumtiesībām.

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 250. panta izpratnē)
  Savienībā
  muitas teritorijā izglītības, zinātnes un akadēmiskās pētniecības vajadzībām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 250. panta izpratnē)
  Savienībā
  muitas teritorijā izglītības, zinātnes un akadēmiskās pētniecības vajadzībām;

Savienībā

| a) | kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 250. panta izpratnē)
  Savienības
  muitas teritorijā izglītības, zinātnes
  , izpildītājmākslas, konservācijas, restaurācijas
  un akadēmiskās pētniecības vajadzībām
  un muzeju vai citu bezpeļņas iestāžu sadarbības vajadzībām kultūras izstāžu rīkošanai
  ; |
| --- | --- |

a)

kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 250. panta izpratnē)
  Savienības
  muitas teritorijā izglītības, zinātnes
  , izpildītājmākslas, konservācijas, restaurācijas
  un akadēmiskās pētniecības vajadzībām
  un muzeju vai citu bezpeļņas iestāžu sadarbības vajadzībām kultūras izstāžu rīkošanai
  ;

Savienības

, izpildītājmākslas, konservācijas, restaurācijas

un muzeju vai citu bezpeļņas iestāžu sadarbības vajadzībām kultūras izstāžu rīkošanai

Grozījums Nr. 42

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

3. pants – 2. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | kultūras priekšmetiem, kurus paredzēts izrādīt komerciālās izstādēs un starptautiskās mākslas izstādēs, izņemot, ja tos nopērk un tie paliek Savienības teritorijā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

kultūras priekšmetiem, kurus paredzēts izrādīt komerciālās izstādēs un starptautiskās mākslas izstādēs, izņemot, ja tos nopērk un tie paliek Savienības teritorijā;

kultūras priekšmetiem, kurus paredzēts izrādīt komerciālās izstādēs un starptautiskās mākslas izstādēs, izņemot, ja tos nopērk un tie paliek Savienības teritorijā;

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | kultūras priekšmetu uzglabāšanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 237. panta izpratnē)
  tieši formulētā
  nolūkā nodrošināt to saglabāšanu vai uzraudzību, ko veic publiska iestāde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

kultūras priekšmetu uzglabāšanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 237. panta izpratnē)
  tieši formulētā
  nolūkā nodrošināt to saglabāšanu vai uzraudzību, ko veic publiska iestāde.

tieši formulētā

| b) | kultūras priekšmetu uzglabāšanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 237. panta izpratnē) nolūkā nodrošināt to
  drošību vai
  saglabāšanu, vai uzraudzību, ko veic publiska iestāde
  , lai, tiklīdz apstākļi to ļauj, atdotu šos priekšmetus izcelsmes valstij vai trešai valstij, uz kuru tie tika likumīgi izvesti
  . |
| --- | --- |

b)

kultūras priekšmetu uzglabāšanu (Regulas (ES) Nr. 952/2013 237. panta izpratnē) nolūkā nodrošināt to
  drošību vai
  saglabāšanu, vai uzraudzību, ko veic publiska iestāde
  , lai, tiklīdz apstākļi to ļauj, atdotu šos priekšmetus izcelsmes valstij vai trešai valstij, uz kuru tie tika likumīgi izvesti
  .

drošību vai

, lai, tiklīdz apstākļi to ļauj, atdotu šos priekšmetus izcelsmes valstij vai trešai valstij, uz kuru tie tika likumīgi izvesti

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

3. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | atpakaļ atgrieztiem kultūras priekšmetiem Direktīvas 2014/60/ES 2. panta nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

atpakaļ atgrieztiem kultūras priekšmetiem Direktīvas 2014/60/ES 2. panta nozīmē.

atpakaļ atgrieztiem kultūras priekšmetiem Direktīvas 2014/60/ES 2. panta nozīmē.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņem konkrētu kārtību, kādā veic 2. punktā minēto kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu vai uzglabāšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. | 3.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņem konkrētu kārtību, kādā veic 2. punktā minēto kultūras priekšmetu
  un atpakaļ atgrieztu kultūras priekšmetu
  pagaidu ievešanu vai uzglabāšanu
  šo priekšmetu aizsardzības nolūkā
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņem konkrētu kārtību, kādā veic 2. punktā minēto kultūras priekšmetu pagaidu ievešanu vai uzglabāšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņem konkrētu kārtību, kādā veic 2. punktā minēto kultūras priekšmetu
  un atpakaļ atgrieztu kultūras priekšmetu
  pagaidu ievešanu vai uzglabāšanu
  šo priekšmetu aizsardzības nolūkā
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Lai
  pielikuma
  c), d)
  un
  h)
   punktā minētos kultūras priekšmetus
  laistu brīvā apgrozībā Savienībā un piemērotu īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru
  , ir jāuzrāda importa licence muitas iestādēm. | 1.   
  Importējot Savienībā I
   pielikuma
  A.1.
   un
  A.2.
   punktā minētos kultūras priekšmetus, ir jāuzrāda importa licence muitas iestādēm. |
| | Punkta pirmajā daļā minētajiem priekšmetiem šo pantu piemēro vienīgi tad, ja tie ir iekļauti valstu un kombinētās nomenklatūras kodu sarakstā II pielikumā, ja šādu sarakstu izmanto attiecībā uz izcelsmes valsti, no kuras kultūras priekšmeti izvesti, un kultūras priekšmetu izcelsmes valsts ir zināma. |
| | Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri ir uzskaitīti tikai II pielikumā un ir importēti Savienības muitas teritorijā no izcelsmes valsts vai trešās valsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Lai
  pielikuma
  c), d)
  un
  h)
   punktā minētos kultūras priekšmetus
  laistu brīvā apgrozībā Savienībā un piemērotu īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru
  , ir jāuzrāda importa licence muitas iestādēm.

1.   
  Importējot Savienībā I
   pielikuma
  A.1.
   un
  A.2.
   punktā minētos kultūras priekšmetus, ir jāuzrāda importa licence muitas iestādēm.

Punkta pirmajā daļā minētajiem priekšmetiem šo pantu piemēro vienīgi tad, ja tie ir iekļauti valstu un kombinētās nomenklatūras kodu sarakstā II pielikumā, ja šādu sarakstu izmanto attiecībā uz izcelsmes valsti, no kuras kultūras priekšmeti izvesti, un kultūras priekšmetu izcelsmes valsts ir zināma.

Punkta pirmajā daļā minētajiem priekšmetiem šo pantu piemēro vienīgi tad, ja tie ir iekļauti valstu un kombinētās nomenklatūras kodu sarakstā II pielikumā, ja šādu sarakstu izmanto attiecībā uz izcelsmes valsti, no kuras kultūras priekšmeti izvesti, un kultūras priekšmetu izcelsmes valsts ir zināma.

Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri ir uzskaitīti tikai II pielikumā un ir importēti Savienības muitas teritorijā no izcelsmes valsts vai trešās valsts.

Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri ir uzskaitīti tikai II pielikumā un ir importēti Savienības muitas teritorijā no izcelsmes valsts vai trešās valsts.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Preču valdītājs pieteikumu par importa licenci iesniedz
  ievešanas
  dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieteikumam pievieno
  dokumentārus pierādījumus
  un citu informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem
  . Tomēr
  ,
  ja eksportētājvalsts ir viena no UNESCO


  1970
  . 
  gada 14. novembrī


  Parīzē parakstītās Konvencijas par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem (turpmāk “UNESCO 1970. gada konvencija”), pieteikumam pievieno dokumentārus pierādījumus un citu informāciju, ar ko pierāda, ka kultūras priekšmeti no šīs valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. | 2.   Preču valdītājs pieteikumu par importa licenci iesniedz
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieteikumam pievieno
  atttiecīgos apliecinošos dokumentus
  un citu informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem,
  vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību
  .
  Iekļaujami šādi dokumenti: |
| | — | eksporta sertifikāti vai eksporta licences; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Preču valdītājs pieteikumu par importa licenci iesniedz
  ievešanas
  dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieteikumam pievieno
  dokumentārus pierādījumus
  un citu informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem
  . Tomēr
  ,
  ja eksportētājvalsts ir viena no UNESCO


  1970
  . 
  gada 14. novembrī


  Parīzē parakstītās Konvencijas par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem (turpmāk “UNESCO 1970. gada konvencija”), pieteikumam pievieno dokumentārus pierādījumus un citu informāciju, ar ko pierāda, ka kultūras priekšmeti no šīs valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

2.   Preču valdītājs pieteikumu par importa licenci iesniedz
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pieteikumam pievieno
  atttiecīgos apliecinošos dokumentus
  un citu informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem,
  vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību
  .
  Iekļaujami šādi dokumenti:

—

eksporta sertifikāti vai eksporta licences;

eksporta sertifikāti vai eksporta licences;

| — | atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; |
| --- | --- |

—

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

| — | īpašuma apliecības; |
| --- | --- |

—

īpašuma apliecības;

īpašuma apliecības;

| — | rēķini; |
| --- | --- |

—

rēķini;

rēķini;

| — | pirkuma līgumi; |
| --- | --- |

—

pirkuma līgumi;

pirkuma līgumi;

| — | apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti.

apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti.

Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā iekļauj arī eksperta vērtējumu.

Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā iekļauj arī eksperta vērtējumu.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neskarot 2. punktu, izņēmuma gadījumos, ja |
| | a) | kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Neskarot 2. punktu, izņēmuma gadījumos, ja

a)

a)

kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja

kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja

| b) | kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti, |
| --- | --- |

b)

b)

kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti,

kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti,

pieteikumam pievieno attiecīgos apliecinošos dokumentus un informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir eksportēti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību.

pieteikumam pievieno attiecīgos apliecinošos dokumentus un informāciju, ar ko pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir eksportēti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierāda šādu normatīvo aktu neesamību.

Apliecinošajos dokumentos ietilpst:

Apliecinošajos dokumentos ietilpst:

| — | eksporta sertifikāti vai eksporta licences; |
| --- | --- |

—

eksporta sertifikāti vai eksporta licences;

eksporta sertifikāti vai eksporta licences;

| — | atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; |
| --- | --- |

—

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

| — | īpašuma apliecības; |
| --- | --- |

—

īpašuma apliecības;

īpašuma apliecības;

| — | rēķini; |
| --- | --- |

—

rēķini;

rēķini;

| — | pirkuma līgumi; un |
| --- | --- |

—

pirkuma līgumi; un

pirkuma līgumi; un

| — | apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti. |
| --- | --- |

—

apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti.

apdrošināšanas dokumenti vai transporta dokumenti.

Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā iekļauj arī eksperta vērtējumu.

Ja apliecinošie dokumenti nav pieejami un ja kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, pieteikumā iekļauj arī eksperta vērtējumu.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 3. punkts

4. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   
  Ievešanas
  dalībvalsts kompetentā iestāde pārbauda, vai pieteikums ir pilnīgs. Tā
  30 dienu
  laikā pēc pieteikuma saņemšanas no pieteikuma iesniedzēja pieprasa trūkstošo informāciju vai
  dokumentu
  . | 3.   
  Pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentā iestāde pārbauda, vai pieteikums ir pilnīgs. Tā
  21 dienas
  laikā pēc pieteikuma saņemšanas no pieteikuma iesniedzēja pieprasa trūkstošo
  vai papildu
  informāciju vai
  dokumentus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   
  Ievešanas
  dalībvalsts kompetentā iestāde pārbauda, vai pieteikums ir pilnīgs. Tā
  30 dienu
  laikā pēc pieteikuma saņemšanas no pieteikuma iesniedzēja pieprasa trūkstošo informāciju vai
  dokumentu
  .

3.   
  Pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts kompetentā iestāde pārbauda, vai pieteikums ir pilnīgs. Tā
  21 dienas
  laikā pēc pieteikuma saņemšanas no pieteikuma iesniedzēja pieprasa trūkstošo
  vai papildu
  informāciju vai
  dokumentus
  .

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – ievaddaļa

4. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Kompetentā iestāde 90 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas
  pārbauda
  pieteikumu un lemj par importa licences izsniegšanu vai pieteikuma noraidīšanu.
  Tā var noraidīt
  pieteikumu ar šādu pamatojumu: | 4.   Kompetentā iestāde 90 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas
  izskata
  pieteikumu un lemj par importa licences izsniegšanu vai pieteikuma noraidīšanu.
  Izsniedzot importa licenci, kompetentā iestāde to reģistrē elektroniski. Kompetentā iestāde noraida
  pieteikumu ar šādu pamatojumu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Kompetentā iestāde 90 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas
  pārbauda
  pieteikumu un lemj par importa licences izsniegšanu vai pieteikuma noraidīšanu.
  Tā var noraidīt
  pieteikumu ar šādu pamatojumu:

4.   Kompetentā iestāde 90 dienu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas
  izskata
  pieteikumu un lemj par importa licences izsniegšanu vai pieteikuma noraidīšanu.
  Izsniedzot importa licenci, kompetentā iestāde to reģistrē elektroniski. Kompetentā iestāde noraida
  pieteikumu ar šādu pamatojumu:

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ja
  eksportētājvalsts nav UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un ja
  nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar
  tās
  normatīvajiem aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ja
  eksportētājvalsts nav UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un ja
  nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar
  tās
  normatīvajiem aktiem;

eksportētājvalsts nav UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un ja

tās

| a) | ja nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar
  izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts
  normatīvajiem aktiem
  vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība
  ;
  vai 4. panta 2.a punktā minētajos izņēmuma gadījumos — ja nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no trešās valsts tika izvesti saskaņā ar izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts normatīvajiem aktiem vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība; |
| --- | --- |

a)

ja nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no izcelsmes valsts tika izvesti saskaņā ar
  izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts
  normatīvajiem aktiem
  vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība
  ;
  vai 4. panta 2.a punktā minētajos izņēmuma gadījumos — ja nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no trešās valsts tika izvesti saskaņā ar izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts normatīvajiem aktiem vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts

vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība

vai 4. panta 2.a punktā minētajos izņēmuma gadījumos — ja nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no trešās valsts tika izvesti saskaņā ar izvešanas brīdī spēkā esošiem šīs valsts normatīvajiem aktiem vai ja nav pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

4. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | ja eksportētājvalsts ir UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no eksportētājvalsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

b)

ja eksportētājvalsts ir UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no eksportētājvalsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem;

ja eksportētājvalsts ir UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts un nav pierādīts, ka kultūras priekšmeti no eksportētājvalsts tika izvesti saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 4. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | kompetentajai iestādei ir pietiekams pamats uzskatīt, ka preču valdītājs nav tās iegādājies likumīgi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

kompetentajai iestādei ir pietiekams pamats uzskatīt, ka preču valdītājs nav tās iegādājies likumīgi.

| c) | kompetentajai iestādei ir pietiekams pamats
  un pārbaudāmi iemesli
  uzskatīt, ka preču valdītājs nav tās iegādājies likumīgi. |
| --- | --- |

c)

kompetentajai iestādei ir pietiekams pamats
  un pārbaudāmi iemesli
  uzskatīt, ka preču valdītājs nav tās iegādājies likumīgi.

un pārbaudāmi iemesli

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

4. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | ja citas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekš ir noraidījušas kultūras priekšmeta importa licences pieteikumu attiecībā uz to pašu kultūras priekšmetu un nav sagādāti papildu pierādījumi, kas nav bijuši iesniegti saistībā ar noraidīto pieteikumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

ja citas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekš ir noraidījušas kultūras priekšmeta importa licences pieteikumu attiecībā uz to pašu kultūras priekšmetu un nav sagādāti papildu pierādījumi, kas nav bijuši iesniegti saistībā ar noraidīto pieteikumu;

ja citas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes iepriekš ir noraidījušas kultūras priekšmeta importa licences pieteikumu attiecībā uz to pašu kultūras priekšmetu un nav sagādāti papildu pierādījumi, kas nav bijuši iesniegti saistībā ar noraidīto pieteikumu;

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

4. pants – 4. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | cb) | ja ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem, jo īpaši ar eksportētājvalsts izsniegtiem eksporta sertifikātiem vai licencēm, īpašuma apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, attiecīgos gadījumos — priekšmetu identifikatoriem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem un ekspertu vērtējumiem nav iespējams pierādīt, ka tiešais eksports no izcelsmes valsts ir likumīgs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

cb)

cb)

ja ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem, jo īpaši ar eksportētājvalsts izsniegtiem eksporta sertifikātiem vai licencēm, īpašuma apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, attiecīgos gadījumos — priekšmetu identifikatoriem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem un ekspertu vērtējumiem nav iespējams pierādīt, ka tiešais eksports no izcelsmes valsts ir likumīgs.

ja ar atbilstošiem apliecinošiem dokumentiem un citiem pierādījumiem, jo īpaši ar eksportētājvalsts izsniegtiem eksporta sertifikātiem vai licencēm, īpašuma apliecībām, rēķiniem, pirkuma līgumiem, attiecīgos gadījumos — priekšmetu identifikatoriem, apdrošināšanas dokumentiem, transporta dokumentiem un ekspertu vērtējumiem nav iespējams pierādīt, ka tiešais eksports no izcelsmes valsts ir likumīgs.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.a punkts (jauns)

4. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Kompetentā iestāde var noraidīt pieteikumu, ja tiesā tiek izskatītas izcelsmes valsts iestāžu iesniegtas prasības par atgūšanu vai zaudējumu atlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Kompetentā iestāde var noraidīt pieteikumu, ja tiesā tiek izskatītas izcelsmes valsts iestāžu iesniegtas prasības par atgūšanu vai zaudējumu atlīdzību.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.b punkts (jauns)

4. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Ja pieteikumu noraida, 4. punktā minētajam administratīvajam lēmumam pievieno noraidīšanas pamatojumu, tostarp informāciju par pārsūdzības procedūru, un lēmumu tā pieņemšanas brīdī dara zināmu attiecīgajam pieteikuma iesniedzējam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b
     
  Ja pieteikumu noraida, 4. punktā minētajam administratīvajam lēmumam pievieno noraidīšanas pamatojumu, tostarp informāciju par pārsūdzības procedūru, un lēmumu tā pieņemšanas brīdī dara zināmu attiecīgajam pieteikuma iesniedzējam.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.c punkts (jauns)

4. pants – 4.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Pieteikumā iekļauj deklarāciju, kurā apliecināts, ka attiecībā uz priekšmetiem iepriekš nav bijis iesniegts cits pieteikums, vai, ja iepriekšējais pieteikums ticis noraidīts, norāda šā noraidījuma iemeslus un iekļauj papildu pierādījumus, kas nebija pieejami iepriekšējā pieteikuma izskatīšanas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.c
     
  Pieteikumā iekļauj deklarāciju, kurā apliecināts, ka attiecībā uz priekšmetiem iepriekš nav bijis iesniegts cits pieteikums, vai, ja iepriekšējais pieteikums ticis noraidīts, norāda šā noraidījuma iemeslus un iekļauj papildu pierādījumus, kas nebija pieejami iepriekšējā pieteikuma izskatīšanas laikā.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 4.d punkts (jauns)

4. pants – 4.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.d
     
  Ja dalībvalsts noraida elektronisko pieteikumu, tā par to paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai, izklāstot arī noraidījuma iemeslus. Gadījumos, kad pastāv aizdomas par nelikumīgu tirdzniecību, dalībvalstis informē arī citas attiecīgās iestādes, piemēram, Interpolu un Eiropolu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.d
     
  Ja dalībvalsts noraida elektronisko pieteikumu, tā par to paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai, izklāstot arī noraidījuma iemeslus. Gadījumos, kad pastāv aizdomas par nelikumīgu tirdzniecību, dalībvalstis informē arī citas attiecīgās iestādes, piemēram, Interpolu un Eiropolu.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – 1. daļa

4. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis izraugās publiskās iestādes, kas ir kompetentas saskaņā ar šo pantu izsniegt importa licences. Tās dara zināmu Komisijai informāciju par šīm iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas tajā. | Dalībvalstis
  nekavējoties
  izraugās publiskās iestādes, kas ir kompetentas saskaņā ar šo pantu izsniegt importa licences. Tās dara zināmu Komisijai informāciju par šīm iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas tajā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis izraugās publiskās iestādes, kas ir kompetentas saskaņā ar šo pantu izsniegt importa licences. Tās dara zināmu Komisijai informāciju par šīm iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas tajā.

Dalībvalstis
  nekavējoties
  izraugās publiskās iestādes, kas ir kompetentas saskaņā ar šo pantu izsniegt importa licences. Tās dara zināmu Komisijai informāciju par šīm iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas tajā.

nekavējoties

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 6. punkts

4. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  var izveidot
  veidni pieteikumam par importa licenci, kā arī procesuālus noteikumus par šāda pieteikuma iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. | 6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  izveido standartizētu elektronisku
  veidni pieteikumam par importa licenci, kā arī procesuālus noteikumus par šāda pieteikuma
  un attiecīgo apliecinošo dokumentu elektronisku
  iesniegšanu un
  elektronisku
  izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  var izveidot
  veidni pieteikumam par importa licenci, kā arī procesuālus noteikumus par šāda pieteikuma iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  izveido standartizētu elektronisku
  veidni pieteikumam par importa licenci, kā arī procesuālus noteikumus par šāda pieteikuma
  un attiecīgo apliecinošo dokumentu elektronisku
  iesniegšanu un
  elektronisku
  izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Lai
  pielikuma
  a), b), e), f), g), i), j), k) un l)
   punktā minētos kultūras priekšmetus
  laistu brīvā apgrozībā Savienībā un piemērotu īpašu
  ,
  no tranzīta atšķirīgu procedūru,
  ir jāiesniedz importētāja apliecinājums
  ievešanas
  dalībvalsts muitas iestādēm. | 1.   
  Importējot Savienības muitas teritorijā I
   pielikuma
  A daļas 3.–14.
   punktā minētos kultūras priekšmetus,
  priekšmetu turētājam
  ir jāiesniedz
  elektronisks
  importētāja apliecinājums
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts muitas iestādēm. |
| | Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri minēti A.1. un A.2. punktā un kuru kombinētās nomenklatūras kodi nav iekļauti II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Lai
  pielikuma
  a), b), e), f), g), i), j), k) un l)
   punktā minētos kultūras priekšmetus
  laistu brīvā apgrozībā Savienībā un piemērotu īpašu
  ,
  no tranzīta atšķirīgu procedūru,
  ir jāiesniedz importētāja apliecinājums
  ievešanas
  dalībvalsts muitas iestādēm.

1.   
  Importējot Savienības muitas teritorijā I
   pielikuma
  A daļas 3.–14.
   punktā minētos kultūras priekšmetus,
  priekšmetu turētājam
  ir jāiesniedz
  elektronisks
  importētāja apliecinājums
  pirmās iecerētā importa
  dalībvalsts muitas iestādēm.

Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri minēti A.1. un A.2. punktā un kuru kombinētās nomenklatūras kodi nav iekļauti II pielikumā.

Šo pantu piemēro arī kultūras priekšmetiem, kuri minēti A.1. un A.2. punktā un kuru kombinētās nomenklatūras kodi nav iekļauti II pielikumā.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Importētāja
  apliecinājums ietver preču valdītāja parakstītu deklarāciju par to, ka preces
  no izcelsmes valsts
  izvestas
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
  Tomēr, ja eksportētājvalsts ir UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts, importētāja apliecinājums ietver preču valdītāja parakstītu deklarāciju par to, ka preces no šīs valsts izvestas
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. | 2.   Importētāja
  apliecinājumu reģistrē elektroniski
  .
  Tajā ietilpst: |
| | a) | priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti
  no izcelsmes valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem
  , vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Importētāja
  apliecinājums ietver preču valdītāja parakstītu deklarāciju par to, ka preces
  no izcelsmes valsts
  izvestas
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.
  Tomēr, ja eksportētājvalsts ir UNESCO 1970. gada konvencijas dalībvalsts, importētāja apliecinājums ietver preču valdītāja parakstītu deklarāciju par to, ka preces no šīs valsts izvestas
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

2.   Importētāja
  apliecinājumu reģistrē elektroniski
  .
  Tajā ietilpst:

a)

a)

priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti
  no izcelsmes valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem
  , vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti

, vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

| b) | atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; |
| --- | --- |

b)

b)

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt;

| c) | izcelsmes valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

c)

c)

izcelsmes valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts
  saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

izcelsmes valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no izcelsmes valsts

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2.a punkts (jauns)

5. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neskarot 2. punktu, izņēmuma gadījumos, ja |
| | a) | kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Neskarot 2. punktu, izņēmuma gadījumos, ja

a)

a)

kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja

kultūras priekšmeta izcelsmes valsti nevar ticami noteikt un kompetentā iestāde šo apstākli uzskata par pienācīgi dokumentētu un pierādītu, vai ja

| b) | kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti, |
| --- | --- |

b)

b)

kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti,

kultūras priekšmeti ir eksportēti no izcelsmes valsts pirms 1970. gada un pirms ievešanas Savienības muitas teritorijā turēti trešā valstī mērķiem, kas nav pagaidu izmantošana, tranzīts, eksports vai nosūtīšana, bet turētājs nevar uzrādīt 2. punktā prasītos dokumentus, jo laikā, kad kultūras priekšmeti tika eksportēti no izcelsmes valsts, šādi dokumenti netika izmantoti,

importētāja apliecinājumā ietilpst:

importētāja apliecinājumā ietilpst:

| a) | priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība; |
| --- | --- |

a)

a)

priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

priekšmetu turētāja parakstīta deklarācija, kurā apliecināts, ka kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem, vai pierādīta šādu normatīvo aktu neesamība;

| b) | atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; un |
| --- | --- |

b)

b)

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; un

atbilstoši priekšmeta identifikatora standartam sagatavots standartizēts dokuments, kurā attiecīgie kultūras priekšmeti aprakstīti pietiekami detalizēti, lai muitas iestādes varētu tos identificēt; un

| c) | trešās valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem. |
| --- | --- |

c)

c)

trešās valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

trešās valsts izsniegti eksporta sertifikāti vai licences, kas pierāda, ka attiecīgie kultūras priekšmeti ir izvesti no trešās valsts saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem.

Ja izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvajos aktos nav paredzēta eksporta licenču vai sertifikātu izsniegšana, importētāja apliecinājumā iekļauj arī jebkādus citus attiecīgus apliecinošos dokumentus un pierādījumus, piemēram, īpašuma apliecības, rēķinus, pirkuma līgumus, apdrošināšanas dokumentus, transporta dokumentus.

Ja izcelsmes valsts vai trešās valsts normatīvajos aktos nav paredzēta eksporta licenču vai sertifikātu izsniegšana, importētāja apliecinājumā iekļauj arī jebkādus citus attiecīgus apliecinošos dokumentus un pierādījumus, piemēram, īpašuma apliecības, rēķinus, pirkuma līgumus, apdrošināšanas dokumentus, transporta dokumentus.

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  var
  ar īstenošanas aktiem
  pieņemt
  veidni importētāja apliecinājumam, kā arī procesuālus noteikumus par importētāja apliecinājuma iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. | 3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  pieņem standartizētu elektronisku
  veidni importētāja apliecinājumam, kā arī procesuālus noteikumus par importētāja apliecinājuma
  elektronisku
  iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Komisija
  var
  ar īstenošanas aktiem
  pieņemt
  veidni importētāja apliecinājumam, kā arī procesuālus noteikumus par importētāja apliecinājuma iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  pieņem standartizētu elektronisku
  veidni importētāja apliecinājumam, kā arī procesuālus noteikumus par importētāja apliecinājuma
  elektronisku
  iesniegšanu un izskatīšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 13. pantā.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5.a pants (jauns)

5.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a pants




  Mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi




  Komisija nodrošina pienācīgu tehnisko un finansiālo palīdzību mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), tostarp sadarbībā ar dalībvalstīm veicinot valstu kontaktpunktu darbību un izveidojot īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni, kurā iekļauta visa attiecīgā informācija, un, saņemot informācijas pieprasījumus, sekmē informācijas apmaiņu starp MMVU un attiecīgajiem valstu kontaktpunktiem, lai efektīvi īstenotu šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.a pants

Mikrouzņēmumi un mazie un vidējie uzņēmumi

Komisija nodrošina pienācīgu tehnisko un finansiālo palīdzību mikrouzņēmumiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MMVU), tostarp sadarbībā ar dalībvalstīm veicinot valstu kontaktpunktu darbību un izveidojot īpaši šim nolūkam paredzētu tīmekļa vietni, kurā iekļauta visa attiecīgā informācija, un, saņemot informācijas pieprasījumus, sekmē informācijas apmaiņu starp MMVU un attiecīgajiem valstu kontaktpunktiem, lai efektīvi īstenotu šo regulu.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5.b pants (jauns)

5.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.b pants |
| | Elektroniskās sistēmas izmantošana |
| | 1.
     
  Kompetento iestāžu un deklarētāju savstarpējā informācijas apmaiņa saskaņā ar 4. un 5. pantu, piemēram, deklarāciju, pieteikumu vai lēmumu apmaiņa, vienmēr notiek elektroniskā veidā. |
| | 2.
     
  Komisija izveido 1. punktā minēto elektronisko sistēmu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu: |
| | — | 1. punktā minētās elektroniskās sistēmas ieviešanas, ekspluatācijas un uzturēšanas kārtību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.b pants

5.b pants

Elektroniskās sistēmas izmantošana

Elektroniskās sistēmas izmantošana

1.
     
  Kompetento iestāžu un deklarētāju savstarpējā informācijas apmaiņa saskaņā ar 4. un 5. pantu, piemēram, deklarāciju, pieteikumu vai lēmumu apmaiņa, vienmēr notiek elektroniskā veidā.

2.
     
  Komisija izveido 1. punktā minēto elektronisko sistēmu. Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu:

—

1. punktā minētās elektroniskās sistēmas ieviešanas, ekspluatācijas un uzturēšanas kārtību;

1. punktā minētās elektroniskās sistēmas ieviešanas, ekspluatācijas un uzturēšanas kārtību;

| — | sīki izstrādātus noteikumus par informācijas iesniegšanu, apstrādi, glabāšanu un apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izmantojot elektronisko sistēmu. |
| --- | --- |

—

sīki izstrādātus noteikumus par informācijas iesniegšanu, apstrādi, glabāšanu un apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izmantojot elektronisko sistēmu.

sīki izstrādātus noteikumus par informācijas iesniegšanu, apstrādi, glabāšanu un apmaiņu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izmantojot elektronisko sistēmu.

Izstrādājot, uzturot un izmantojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu un glabājot informāciju saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju.

Izstrādājot, uzturot un izmantojot 1. punktā minēto elektronisko sistēmu un glabājot informāciju saskaņā ar šo regulu, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju.

3.
     
  Veicot personas datu apstrādi šīs regulas satvarā, deklarētāji un kompetentās iestādes savus šajā regulā noteiktos uzdevumus veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679

   (1a)

  un Regulu (ES) .../...

   (*1)

  .

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants | svītrots |
| Muitas kontrole un pārbaude | |
| 1.   
  Muitas iestādei, kas kompetenta laist kultūras priekšmetus brīvā apgrozībā vai piemērot tiem īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru, iesniedz attiecīgi 4. pantā minēto importa licenci vai 5. pantā minēto importētāja apliecinājumu. | |
| 2.
     
  Attiecībā uz kultūras priekšmetiem, kuru ievešanai Savienības muitas teritorijā nepieciešama importa licence, muitas iestādes pārbauda, vai importa licence atbilst uzrādītajām precēm. Šajā nolūkā tās var veikt kultūras priekšmetu fizisku pārbaudi, tai skaitā ekspertīzi. | |
| 3.
     
  Attiecībā uz kultūras priekšmetiem, kuru ievešanai Savienības muitas teritorijā nepieciešams importētāja apliecinājums, muitas iestādes pārbauda, vai importētāja apliecinājums atbilst 5. pantā vai uz tā pamata noteiktajām prasībām un vai tas atbilst uzrādītajām precēm. Šajā nolūkā tās var pieprasīt no deklarētāja papildu informāciju un veikt kultūras priekšmetu fizisku pārbaudi, tai skaitā ekspertīzi. Tās reģistrē importētāja apliecinājumu, piešķirot tam sērijas numuru un reģistrācijas datumu un, veicot preču laišanu apgrozībā, izsniedz deklarētājam reģistrētā importētāja apliecinājuma kopiju. | |
| 4.   
  Iesniedzot deklarāciju saistībā ar kultūras priekšmetu laišanu brīvā apgrozībā vai īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošanu tiem, izstrādājumu daudzumu norāda, izmantojot pielikumā minēto papildu mērvienību. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

6. pants

svītrots

svītrots

Muitas kontrole un pārbaude

Muitas kontrole un pārbaude

1.   
  Muitas iestādei, kas kompetenta laist kultūras priekšmetus brīvā apgrozībā vai piemērot tiem īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru, iesniedz attiecīgi 4. pantā minēto importa licenci vai 5. pantā minēto importētāja apliecinājumu.

2.
     
  Attiecībā uz kultūras priekšmetiem, kuru ievešanai Savienības muitas teritorijā nepieciešama importa licence, muitas iestādes pārbauda, vai importa licence atbilst uzrādītajām precēm. Šajā nolūkā tās var veikt kultūras priekšmetu fizisku pārbaudi, tai skaitā ekspertīzi.

3.
     
  Attiecībā uz kultūras priekšmetiem, kuru ievešanai Savienības muitas teritorijā nepieciešams importētāja apliecinājums, muitas iestādes pārbauda, vai importētāja apliecinājums atbilst 5. pantā vai uz tā pamata noteiktajām prasībām un vai tas atbilst uzrādītajām precēm. Šajā nolūkā tās var pieprasīt no deklarētāja papildu informāciju un veikt kultūras priekšmetu fizisku pārbaudi, tai skaitā ekspertīzi. Tās reģistrē importētāja apliecinājumu, piešķirot tam sērijas numuru un reģistrācijas datumu un, veicot preču laišanu apgrozībā, izsniedz deklarētājam reģistrētā importētāja apliecinājuma kopiju.

4.   
  Iesniedzot deklarāciju saistībā ar kultūras priekšmetu laišanu brīvā apgrozībā vai īpašas, no tranzīta atšķirīgas procedūras piemērošanu tiem, izstrādājumu daudzumu norāda, izmantojot pielikumā minēto papildu mērvienību.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. daļa

7. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja
  dalībvalstis
  ierobežo
  to muitas iestāžu skaitu, kuras ir kompetentas
  laist
  kultūras priekšmetus
  brīvā apgrozībā vai piemērot tiem īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru
  , tās Komisijai dara zināmu informāciju par šīm muitas iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas
  tajā
  . | Dalībvalstis
  var ierobežot
  to muitas iestāžu skaitu, kuras ir kompetentas
  atļaut importēt
  kultūras priekšmetus
  . Ja dalībvalstis piemēro šādu ierobežojumu
  , tās Komisijai dara zināmu informāciju par šīm muitas iestādēm, kā arī jebkuras
  ar to saistītās
  izmaiņas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja
  dalībvalstis
  ierobežo
  to muitas iestāžu skaitu, kuras ir kompetentas
  laist
  kultūras priekšmetus
  brīvā apgrozībā vai piemērot tiem īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru
  , tās Komisijai dara zināmu informāciju par šīm muitas iestādēm, kā arī jebkuras izmaiņas
  tajā
  .

Ja

ierobežo

laist

brīvā apgrozībā vai piemērot tiem īpašu, no tranzīta atšķirīgu procedūru

tajā

Dalībvalstis
  var ierobežot
  to muitas iestāžu skaitu, kuras ir kompetentas
  atļaut importēt
  kultūras priekšmetus
  . Ja dalībvalstis piemēro šādu ierobežojumu
  , tās Komisijai dara zināmu informāciju par šīm muitas iestādēm, kā arī jebkuras
  ar to saistītās
  izmaiņas.

var ierobežot

atļaut importēt

. Ja dalībvalstis piemēro šādu ierobežojumu

ar to saistītās

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Muitas
  iestādes konfiscē un pagaidu kārtā aiztur kultūras priekšmetus, kas ievesti Savienības muitas teritorijā,
  ja attiecīgie kultūras priekšmeti ievesti Savienības muitas teritorijā,
  neievērojot 3. panta 1. un 2. punktā minētos nosacījumus. | 1.   
  Kompetentās
  iestādes konfiscē un pagaidu kārtā aiztur kultūras priekšmetus, kas ievesti Savienības muitas teritorijā, neievērojot 3. panta 1. un 2. punktā minētos nosacījumus.
  Kultūras priekšmetu aizturēšanas gadījumā tiek nodrošināti piemēroti saglabāšanas apstākļi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 147. pantā izklāstītajiem preču pagaidu uzglabāšanas nosacījumiem un pienākumiem, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo priekšmetu specifiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Muitas
  iestādes konfiscē un pagaidu kārtā aiztur kultūras priekšmetus, kas ievesti Savienības muitas teritorijā,
  ja attiecīgie kultūras priekšmeti ievesti Savienības muitas teritorijā,
  neievērojot 3. panta 1. un 2. punktā minētos nosacījumus.

1.   
  Kompetentās
  iestādes konfiscē un pagaidu kārtā aiztur kultūras priekšmetus, kas ievesti Savienības muitas teritorijā, neievērojot 3. panta 1. un 2. punktā minētos nosacījumus.
  Kultūras priekšmetu aizturēšanas gadījumā tiek nodrošināti piemēroti saglabāšanas apstākļi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 147. pantā izklāstītajiem preču pagaidu uzglabāšanas nosacījumiem un pienākumiem, pienācīgi ņemot vērā attiecīgo priekšmetu specifiku.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Administratīvajam lēmumam, kas minēts 1. punktā,
  pievieno pamatojumu, to nosūta deklarētājam un uz to attiecina iedarbīgu aizsardzību saskaņā ar procedūrām, kuras ir paredzētas valsts tiesību aktos
  . | 2.   Administratīvajam lēmumam, kas minēts 1. punktā,
  piemēro Regulas (ES) Nr. 952/2013 22. panta 7. punkta noteikumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Administratīvajam lēmumam, kas minēts 1. punktā,
  pievieno pamatojumu, to nosūta deklarētājam un uz to attiecina iedarbīgu aizsardzību saskaņā ar procedūrām, kuras ir paredzētas valsts tiesību aktos
  .

2.   Administratīvajam lēmumam, kas minēts 1. punktā,
  piemēro Regulas (ES) Nr. 952/2013 22. panta 7. punkta noteikumus
  .

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Pagaidu aizturēšanas ilgums katrā ziņā nepārsniedz laiku, kas nepieciešams muitas iestādēm vai citām tiesībaizsardzības iestādēm, lai konstatētu, vai lietas faktiskie apstākļi attaisno aizturēšanu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Maksimālais šajā pantā paredzētās pagaidu aizturēšanas ilgums ir 6 mēneši. Ja noteiktajā laikposmā nav pieņemts lēmums par kultūras priekšmetu turpmāku aizturēšanu vai ja ir
  pieņemts lēmums
  , ka lietas apstākļi nerada pamatu turpināt aizturēšanu, tad kultūras priekšmetus dara pieejamus deklarētājam. | 3.   Pagaidu aizturēšanas ilgums katrā ziņā nepārsniedz laiku, kas nepieciešams muitas iestādēm vai citām tiesībaizsardzības iestādēm, lai konstatētu, vai lietas faktiskie apstākļi attaisno aizturēšanu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Maksimālais šajā pantā paredzētās pagaidu aizturēšanas ilgums ir 6 mēneši
  , un, pamatojoties uz argumentētu muitas iestāžu lēmumu, šo periodu ir iespējams pagarināt vēl par trim mēnešiem
  . Ja noteiktajā laikposmā nav pieņemts lēmums par kultūras priekšmetu turpmāku aizturēšanu vai ja ir
  konstatēts
  , ka lietas apstākļi nerada pamatu turpināt aizturēšanu, tad kultūras priekšmetus dara pieejamus deklarētājam.
  Dalībvalstu iestādēm ir pienākums pārliecināties, ka brīdī, kad kultūras priekšmeti tiek atdoti izcelsmes valstij, šo valsti neskar bruņots konflikts, kura laikā nevar garantēt kultūras priekšmetu drošību. Šādā gadījumā kultūras priekšmets paliek Savienībā līdz brīdim, kamēr situācija izcelsmes valstī ir stabilizējusies. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Pagaidu aizturēšanas ilgums katrā ziņā nepārsniedz laiku, kas nepieciešams muitas iestādēm vai citām tiesībaizsardzības iestādēm, lai konstatētu, vai lietas faktiskie apstākļi attaisno aizturēšanu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Maksimālais šajā pantā paredzētās pagaidu aizturēšanas ilgums ir 6 mēneši. Ja noteiktajā laikposmā nav pieņemts lēmums par kultūras priekšmetu turpmāku aizturēšanu vai ja ir
  pieņemts lēmums
  , ka lietas apstākļi nerada pamatu turpināt aizturēšanu, tad kultūras priekšmetus dara pieejamus deklarētājam.

3.   Pagaidu aizturēšanas ilgums katrā ziņā nepārsniedz laiku, kas nepieciešams muitas iestādēm vai citām tiesībaizsardzības iestādēm, lai konstatētu, vai lietas faktiskie apstākļi attaisno aizturēšanu saskaņā ar citiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Maksimālais šajā pantā paredzētās pagaidu aizturēšanas ilgums ir 6 mēneši
  , un, pamatojoties uz argumentētu muitas iestāžu lēmumu, šo periodu ir iespējams pagarināt vēl par trim mēnešiem
  . Ja noteiktajā laikposmā nav pieņemts lēmums par kultūras priekšmetu turpmāku aizturēšanu vai ja ir
  konstatēts
  , ka lietas apstākļi nerada pamatu turpināt aizturēšanu, tad kultūras priekšmetus dara pieejamus deklarētājam.
  Dalībvalstu iestādēm ir pienākums pārliecināties, ka brīdī, kad kultūras priekšmeti tiek atdoti izcelsmes valstij, šo valsti neskar bruņots konflikts, kura laikā nevar garantēt kultūras priekšmetu drošību. Šādā gadījumā kultūras priekšmets paliek Savienībā līdz brīdim, kamēr situācija izcelsmes valstī ir stabilizējusies.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3.a punkts (jauns)

8. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pēc 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas muitas iestādes nekavējoties informē izcelsmes valsti vai, ja kultūras priekšmetu izcelsmes valsti nav iespējams ticami noteikt, trešo valsti, kā arī attiecīgā gadījumā Eiropolu un Interpolu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pēc 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas muitas iestādes nekavējoties informē izcelsmes valsti vai, ja kultūras priekšmetu izcelsmes valsti nav iespējams ticami noteikt, trešo valsti, kā arī attiecīgā gadījumā Eiropolu un Interpolu.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3.b punkts (jauns)

8. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Ja kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kultūras priekšmeti, kuri kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju, no izcelsmes valsts varētu būt izvesti, pārkāpjot izcelsmes valsts normatīvo aktu noteikumus, tās dod muitas iestādēm rīkojumu šos priekšmetus pagaidu kārtā konfiscēt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Ja kompetentajām iestādēm ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kultūras priekšmeti, kuri kā tranzītpreces šķērso Savienības muitas teritoriju, no izcelsmes valsts varētu būt izvesti, pārkāpjot izcelsmes valsts normatīvo aktu noteikumus, tās dod muitas iestādēm rīkojumu šos priekšmetus pagaidu kārtā konfiscēt.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – virsraksts

9. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Administratīvā sadarbība | Administratīvā sadarbība
  un elektroniskās sistēmas izmantošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Administratīvā sadarbība

Administratīvā sadarbība
  un elektroniskās sistēmas izmantošana

un elektroniskās sistēmas izmantošana

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 1. punkts

9. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina sadarbību starp savām kompetentajām iestādēm, kas minētas
  3
  . panta
  4
  . punktā. | 1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina sadarbību
  un informācijas apmaiņu
  starp savām kompetentajām iestādēm, kas minētas
  4
  . panta
  5
  . punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina sadarbību starp savām kompetentajām iestādēm, kas minētas
  3
  . panta
  4
  . punktā.

1.   Šīs regulas īstenošanas vajadzībām dalībvalstis nodrošina sadarbību
  un informācijas apmaiņu
  starp savām kompetentajām iestādēm, kas minētas
  4
  . panta
  5
  . punktā.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts

9. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Var tikt
  izstrādāta elektroniska sistēma informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstu iestādēm, it īpaši attiecībā uz importētāja apliecinājumiem un importa licencēm. | 2.   
  Tiek
  izstrādāta elektroniska sistēma informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstu iestādēm
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 satvarā. Šāda sistēma aptver informācijas saņemšanu, apstrādi, glabāšanu un apmaiņu
  , it īpaši attiecībā uz importētāja apliecinājumiem un importa licencēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Var tikt
  izstrādāta elektroniska sistēma informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstu iestādēm, it īpaši attiecībā uz importētāja apliecinājumiem un importa licencēm.

2.   
  Tiek
  izstrādāta elektroniska sistēma informācijas uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstu iestādēm
  Regulas (ES) Nr. 952/2013 satvarā. Šāda sistēma aptver informācijas saņemšanu, apstrādi, glabāšanu un apmaiņu
  , it īpaši attiecībā uz importētāja apliecinājumiem un importa licencēm.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2.a punkts (jauns)

9. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šā panta 2. punktā minēto elektronisko sistēmu dalībvalstīm ir iespējams izmantot, izskatot pieprasījumus, kas iesniegti saistībā ar Regulā (EK) Nr. 116/2009 paredzētajām eksporta licencēm. Šādi pieprasījumi var tieši attiekties uz elektroniskajā sistēmā turēto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Šā panta 2. punktā minēto elektronisko sistēmu dalībvalstīm ir iespējams izmantot, izskatot pieprasījumus, kas iesniegti saistībā ar Regulā (EK) Nr. 116/2009 paredzētajām eksporta licencēm. Šādi pieprasījumi var tieši attiekties uz elektroniskajā sistēmā turēto informāciju.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

9. pants – 3. punkts – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ar īstenošanas aktiem
  var noteikt, | Komisija ar īstenošanas aktiem
  nosaka: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija ar īstenošanas aktiem
  var noteikt,

var noteikt,

Komisija ar īstenošanas aktiem
  nosaka:

nosaka:

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts – 2. daļa

9. pants – 3. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru. | Minētos īstenošanas aktus pieņem
  līdz ... [seši mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas]
  saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru.

Minētos īstenošanas aktus pieņem
  līdz ... [seši mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas]
  saskaņā ar 13. pantā minēto procedūru.

līdz ... [seši mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas]

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3.a punkts (jauns)

9. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pamatojoties uz šo regulu, personas datus apstrādā tikai nolūkā nodrošināt efektīvu aizsardzību pret kultūras priekšmetu zaudēšanu, nodrošināt cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērst to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiktu finansēts terorisms. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pamatojoties uz šo regulu, personas datus apstrādā tikai nolūkā nodrošināt efektīvu aizsardzību pret kultūras priekšmetu zaudēšanu, nodrošināt cilvēces kultūras mantojuma saglabāšanu un novērst to, ka, pārdodot nolaupīto kultūras mantojumu pircējiem Savienībā, tiktu finansēts terorisms.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3.b punkts (jauns)

9. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Visiem personas datiem, kas iegūti saskaņā ar 4., 5. un 9. pantu, drīkst piekļūt un tos drīkst apstrādāt tikai attiecīgo iestāžu pienācīgi pilnvaroti darbinieki, un šos datus pienācīgi aizsargā pret neatļautu piekļuvi vai izpaušanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Visiem personas datiem, kas iegūti saskaņā ar 4., 5. un 9. pantu, drīkst piekļūt un tos drīkst apstrādāt tikai attiecīgo iestāžu pienācīgi pilnvaroti darbinieki, un šos datus pienācīgi aizsargā pret neatļautu piekļuvi vai izpaušanu.

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa

10. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis ievieš noteikumus par sodiem, kas uzliekami par 3., 4. un 5. panta pārkāpumiem
  , konkrētāk, par nepatiesu apliecinājumu sniegšanu un
  nepatiesas informācijas iesniegšanu nolūkā iegūt atļauju
  ievest
  kultūras priekšmetus Savienības muitas teritorijā, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstis
  18
   mēnešu laikā no šīs regulas
  spēkāstāšanās
  dienas informē Komisiju par šādiem noteikumiem un pasākumiem un nekavējoties paziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. | Dalībvalstis ievieš noteikumus par sodiem, kas uzliekami par 3., 4. un 5. panta pārkāpumiem
  un jo īpaši par
  nepatiesas informācijas iesniegšanu nolūkā iegūt atļauju
  importēt
  kultūras priekšmetus Savienības muitas teritorijā, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi.
  Lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un saskaņotu pieeju, dalībvalstis piemēro līdzīga veida un iedarbības sankcijas.
  Dalībvalstis
  12
   mēnešu laikā no šīs regulas
  spēkā stāšanās
  dienas informē Komisiju par šādiem noteikumiem un pasākumiem un nekavējoties paziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos skar. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis ievieš noteikumus par sodiem, kas uzliekami par 3., 4. un 5. panta pārkāpumiem
  , konkrētāk, par nepatiesu apliecinājumu sniegšanu un
  nepatiesas informācijas iesniegšanu nolūkā iegūt atļauju
  ievest
  kultūras priekšmetus Savienības muitas teritorijā, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstis
  18
   mēnešu laikā no šīs regulas
  spēkāstāšanās
  dienas informē Komisiju par šādiem noteikumiem un pasākumiem un nekavējoties paziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

, konkrētāk, par nepatiesu apliecinājumu sniegšanu un

ievest

18

spēkāstāšanās

Dalībvalstis ievieš noteikumus par sodiem, kas uzliekami par 3., 4. un 5. panta pārkāpumiem
  un jo īpaši par
  nepatiesas informācijas iesniegšanu nolūkā iegūt atļauju
  importēt
  kultūras priekšmetus Savienības muitas teritorijā, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi.
  Lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un saskaņotu pieeju, dalībvalstis piemēro līdzīga veida un iedarbības sankcijas.
  Dalībvalstis
  12
   mēnešu laikā no šīs regulas
  spēkā stāšanās
  dienas informē Komisiju par šādiem noteikumiem un pasākumiem un nekavējoties paziņo tai par turpmākiem grozījumiem, kas tos skar.

un jo īpaši par

importēt

Lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un saskaņotu pieeju, dalībvalstis piemēro līdzīga veida un iedarbības sankcijas.

12

spēkā stāšanās

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – - 1. daļa (jauna)

11. pants – - 1. daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Veicot sagatavošanās darbus šīs regulas īstenošanai, Komisija un dalībvalstis sadarbojas ar tādām starptautiskajām organizācijām kā UNESCO, Interpols, Eiropols, Pasaules Muitas organizācija (WCO), Starptautiskais Kultūras īpašuma saglabāšanas un atjaunošanas centrs (ICCROM) un Starptautiskā Muzeju padome, lai nodrošinātu efektīvas mācības, spēju veidošanas pasākumus un informētības veicināšanas kampaņas, kā arī attiecīgā gadījumā uzdotu veikt attiecīgus pētījumus un izstrādāt standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Veicot sagatavošanās darbus šīs regulas īstenošanai, Komisija un dalībvalstis sadarbojas ar tādām starptautiskajām organizācijām kā UNESCO, Interpols, Eiropols, Pasaules Muitas organizācija (WCO), Starptautiskais Kultūras īpašuma saglabāšanas un atjaunošanas centrs (ICCROM) un Starptautiskā Muzeju padome, lai nodrošinātu efektīvas mācības, spēju veidošanas pasākumus un informētības veicināšanas kampaņas, kā arī attiecīgā gadījumā uzdotu veikt attiecīgus pētījumus un izstrādāt standartus.

Veicot sagatavošanās darbus šīs regulas īstenošanai, Komisija un dalībvalstis sadarbojas ar tādām starptautiskajām organizācijām kā UNESCO, Interpols, Eiropols, Pasaules Muitas organizācija (WCO), Starptautiskais Kultūras īpašuma saglabāšanas un atjaunošanas centrs (ICCROM) un Starptautiskā Muzeju padome, lai nodrošinātu efektīvas mācības, spēju veidošanas pasākumus un informētības veicināšanas kampaņas, kā arī attiecīgā gadījumā uzdotu veikt attiecīgus pētījumus un izstrādāt standartus.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. daļa

11. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis
  rīko apmācības un spēju veidošanas pasākumus
  , lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes iedarbīgi īsteno šo regulu. Tās var arī izmantot
  informētības veicināšanas kampaņas
  , lai pievērstu
  kultūras priekšmetu
  pircēju uzmanību šiem jautājumiem
  . | Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm
  rīko: |
| | i) | apmācības un spēju veidošanas pasākumus
  un
  informētības veicināšanas kampaņas
  iestādēm, valstu kontaktpunktiem un attiecīgajiem speciālistiem, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis
  rīko apmācības un spēju veidošanas pasākumus
  , lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes iedarbīgi īsteno šo regulu. Tās var arī izmantot
  informētības veicināšanas kampaņas
  , lai pievērstu
  kultūras priekšmetu
  pircēju uzmanību šiem jautājumiem
  .

Dalībvalstis

, lai nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes iedarbīgi īsteno šo regulu. Tās var arī izmantot

, lai pievērstu

pircēju uzmanību šiem jautājumiem

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm
  rīko:

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm

i)

i)

apmācības un spēju veidošanas pasākumus
  un
  informētības veicināšanas kampaņas
  iestādēm, valstu kontaktpunktiem un attiecīgajiem speciālistiem, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu;

un

iestādēm, valstu kontaktpunktiem un attiecīgajiem speciālistiem, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu īstenošanu;

| ii) | pasākumus izcelsmes valstu efektīvākas sadarbības veicināšanai; un |
| --- | --- |

ii)

ii)

pasākumus izcelsmes valstu efektīvākas sadarbības veicināšanai; un

pasākumus izcelsmes valstu efektīvākas sadarbības veicināšanai; un

| iii) | paraugprakses apmaiņu, lai veicinātu šīs regulas vienotu īstenošanu, it īpaši tādu dalībvalstu attiecīgās prakses apmaiņu, kurās pirms šīs regulas stāšanās spēkā jau ir spēkā valsts tiesību akti par
  kultūras priekšmetu
  importu
  . |
| --- | --- |

iii)

iii)

paraugprakses apmaiņu, lai veicinātu šīs regulas vienotu īstenošanu, it īpaši tādu dalībvalstu attiecīgās prakses apmaiņu, kurās pirms šīs regulas stāšanās spēkā jau ir spēkā valsts tiesību akti par
  kultūras priekšmetu
  importu
  .

paraugprakses apmaiņu, lai veicinātu šīs regulas vienotu īstenošanu, it īpaši tādu dalībvalstu attiecīgās prakses apmaiņu, kurās pirms šīs regulas stāšanās spēkā jau ir spēkā valsts tiesību akti par

importu

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. daļa – 1.a daļa (jauna)

11. pants – 1. daļa – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Minēto pasākumu, kampaņu un darbību pamatā ir pieredze, kas gūta patlaban pastāvošās programmās, tostarp Pasaules Muitas organizācijas un Komisijas veicinātās programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Minēto pasākumu, kampaņu un darbību pamatā ir pieredze, kas gūta patlaban pastāvošās programmās, tostarp Pasaules Muitas organizācijas un Komisijas veicinātās programmās.

Minēto pasākumu, kampaņu un darbību pamatā ir pieredze, kas gūta patlaban pastāvošās programmās, tostarp Pasaules Muitas organizācijas un Komisijas veicinātās programmās.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11.a pants (jauns)

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants




  Sadarbība ar trešām valstīm




  Jautājumos, uz kuriem attiecas Komisijas darbības, un ciktāl tas vajadzīgs, lai pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, Komisija atvieglo un veicina tehnisko un operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm.




  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un trešām valstīm var organizēt mācību pasākumus minēto valstu teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11.a pants

Sadarbība ar trešām valstīm

Jautājumos, uz kuriem attiecas Komisijas darbības, un ciktāl tas vajadzīgs, lai pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, Komisija atvieglo un veicina tehnisko un operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un trešām valstīm var organizēt mācību pasākumus minēto valstu teritorijā.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 2. punkts

12. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 2. 
  panta 2. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  [Publikāciju birojs ieraksta šā tiesību akta spēkāstāšanās datumu]
  . | 2.   Pilnvaras pieņemt 2. 
  pantā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  pieciem gadiem
  no
  ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms ... gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 2. 
  panta 2. punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  nenoteiktu laiku
  no
  [Publikāciju birojs ieraksta šā tiesību akta spēkāstāšanās datumu]
  .

2.   Pilnvaras pieņemt 2. 
  pantā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz
  pieciem gadiem
  no
  ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms ... gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

14. pants – 1. punkts – 1. daļa – b punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | informācija par šīs regulas pārkāpumiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

informācija par šīs regulas pārkāpumiem;

| b) | informācija par šīs regulas pārkāpumiem
  un piemērotajiem sodiem
  ; |
| --- | --- |

b)

informācija par šīs regulas pārkāpumiem
  un piemērotajiem sodiem
  ;

un piemērotajiem sodiem

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 2. daļa

14. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā nolūkā Komisija dalībvalstīm nosūta attiecīgas aptaujas veidlapas. Dalībvalstu rīcībā ir 6 mēneši, lai darītu zināmu Komisijai pieprasīto informāciju. | Šajā nolūkā Komisija dalībvalstīm nosūta attiecīgas aptaujas veidlapas. Dalībvalstu rīcībā ir 6 mēneši
  no aptaujas saņemšanas brīža
  , lai darītu zināmu Komisijai pieprasīto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šajā nolūkā Komisija dalībvalstīm nosūta attiecīgas aptaujas veidlapas. Dalībvalstu rīcībā ir 6 mēneši, lai darītu zināmu Komisijai pieprasīto informāciju.

Šajā nolūkā Komisija dalībvalstīm nosūta attiecīgas aptaujas veidlapas. Dalībvalstu rīcībā ir 6 mēneši
  no aptaujas saņemšanas brīža
  , lai darītu zināmu Komisijai pieprasīto informāciju.

no aptaujas saņemšanas brīža

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

14. pants – 1. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajām atbildēm uz 1. punktā minētās aptaujas jautājumiem, Komisija var prasīt dalībvalstīm sniegt papildu informāciju par importa licenču pieteikumu izskatīšanu. Dalībvalstis iespējami ātri sniedz prasīto informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajām atbildēm uz 1. punktā minētās aptaujas jautājumiem, Komisija var prasīt dalībvalstīm sniegt papildu informāciju par importa licenču pieteikumu izskatīšanu. Dalībvalstis iespējami ātri sniedz prasīto informāciju.

Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajām atbildēm uz 1. punktā minētās aptaujas jautājumiem, Komisija var prasīt dalībvalstīm sniegt papildu informāciju par importa licenču pieteikumu izskatīšanu. Dalībvalstis iespējami ātri sniedz prasīto informāciju.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2. punkts

14. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kad apritējuši
  trīs
  gadi no šīs regulas piemērošanas sākumdienas, un pēc tam ik pēc
  pieciem
  gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. | 2.   Kad apritējuši
  divi
  gadi no šīs regulas piemērošanas sākumdienas, un pēc tam ik pēc
  četriem
  gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.
  Ziņojums ir publiski pieejams. Tajā aplūko praktisko īstenošanu, tostarp ietekmi uz Savienības ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši MMVU. Ziņojumā salīdzina īstenošanu dalībvalstīs, tostarp izvērtējot, cik vienoti šī regula ir īstenota kopš iepriekšējā ziņojuma sniegšanas dienas. Minētajā izvērtējumā ņem vērā arī noteikumus par sodu ieviešanu un piemērošanu un to, kādā mērā tie dalībvalstīs nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Vajadzības gadījumā ziņojumā var sniegt ieteikumus regulas nepilnīgas īstenošanas novēršanai dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kad apritējuši
  trīs
  gadi no šīs regulas piemērošanas sākumdienas, un pēc tam ik pēc
  pieciem
  gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.

2.   Kad apritējuši
  divi
  gadi no šīs regulas piemērošanas sākumdienas, un pēc tam ik pēc
  četriem
  gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu.
  Ziņojums ir publiski pieejams. Tajā aplūko praktisko īstenošanu, tostarp ietekmi uz Savienības ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši MMVU. Ziņojumā salīdzina īstenošanu dalībvalstīs, tostarp izvērtējot, cik vienoti šī regula ir īstenota kopš iepriekšējā ziņojuma sniegšanas dienas. Minētajā izvērtējumā ņem vērā arī noteikumus par sodu ieviešanu un piemērošanu un to, kādā mērā tie dalībvalstīs nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Vajadzības gadījumā ziņojumā var sniegt ieteikumus regulas nepilnīgas īstenošanas novēršanai dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – 2.a punkts (jauns)

14. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētajā ziņojumā ņem vērā šīs regulas ietekmi uz vietas, tostarp ietekmi uz Savienības ekonomikas dalībniekiem, tostarp MMVU. Ziņojumā sniedz faktus, kas liecina par dažādu valstu sniegumu, iekļauj novērtējumu par to, cik vienoti šī regula tikusi īstenota un piemērota attiecīgajā periodā, un paredz ieteikumus nepilnīgas īstenošanas novēršanai dalībvalstīs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Šā panta 2. punktā minētajā ziņojumā ņem vērā šīs regulas ietekmi uz vietas, tostarp ietekmi uz Savienības ekonomikas dalībniekiem, tostarp MMVU. Ziņojumā sniedz faktus, kas liecina par dažādu valstu sniegumu, iekļauj novērtējumu par to, cik vienoti šī regula tikusi īstenota un piemērota attiecīgajā periodā, un paredz ieteikumus nepilnīgas īstenošanas novēršanai dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 3. apakšvirsraksts

I pielikums – 3. apakšvirsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Kultūras priekšmeti, uz kuriem attiecas 2. panta 1. 
  punkts | Kultūras priekšmeti, uz kuriem attiecas 2. panta 1. 
  punkta a) apakšpunkts |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kultūras priekšmeti, uz kuriem attiecas 2. panta 1. 
  punkts

punkts

Kultūras priekšmeti, uz kuriem attiecas 2. panta 1. 
  punkta a) apakšpunkts

punkta a) apakšpunkts

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I a pielikums (jauns)

I a pielikums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

| 1. | Vairāk nekā 100 gadu veci arheoloģiskie priekšmeti, kas iegūti: | |
| --- | --- | --- |
| | — | izrakumos un atradumos zemē vai ūdenī |

1.

1.

Vairāk nekā 100 gadu veci arheoloģiskie priekšmeti, kas iegūti:

Vairāk nekā 100 gadu veci arheoloģiskie priekšmeti, kas iegūti:

—

izrakumos un atradumos zemē vai ūdenī

izrakumos un atradumos zemē vai ūdenī

9705 00 00

9705 00 00

| — | arheoloģiskās senvietās |
| --- | --- |

—

arheoloģiskās senvietās

arheoloģiskās senvietās

9706 00 00

9706 00 00

| — | no arheoloģiskām kolekcijām |
| --- | --- |

—

no arheoloģiskām kolekcijām

no arheoloģiskām kolekcijām

2.

2.

Vairāk nekā 100 gadu veci no kultūras priekšmeta atdalīti fragmenti, kas ir neatņemama mākslas, vēsturiska vai reliģiska pieminekļa daļa

Vairāk nekā 100 gadu veci no kultūras priekšmeta atdalīti fragmenti, kas ir neatņemama mākslas, vēsturiska vai reliģiska pieminekļa daļa

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Ilustrācijas un gleznas, kas nav iekļautas 4. vai 5. kategorijā un kas ir pilnībā darinātas ar roku jebkurā tehnikā un uz jebkura materiāla

   (1a)

Ilustrācijas un gleznas, kas nav iekļautas 4. vai 5. kategorijā un kas ir pilnībā darinātas ar roku jebkurā tehnikā un uz jebkura materiāla

1a

9701

9701

4.

4.

Darbi akvareļa, guašas un pasteļa tehnikā, kas ir pilnībā darināti ar roku uz jebkura materiāla

   (1a)

Darbi akvareļa, guašas un pasteļa tehnikā, kas ir pilnībā darināti ar roku uz jebkura materiāla

1a

9701

9701

5.

5.

Mozaīkas no jebkura materiāla, kas ir pilnībā darinātas ar roku un nepieder pie 1. vai 2. kategorijas, un zīmējumi jebkurā tehnikā, kas ir pilnībā darināti ar roku uz jebkura materiāla

   (1a)

Mozaīkas no jebkura materiāla, kas ir pilnībā darinātas ar roku un nepieder pie 1. vai 2. kategorijas, un zīmējumi jebkurā tehnikā, kas ir pilnībā darināti ar roku uz jebkura materiāla

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Gravīru, estampu, serigrāfiju un litogrāfiju oriģināli, kā arī attiecīgās plāksnes un plakātu oriģināli

   (1a)

Gravīru, estampu, serigrāfiju un litogrāfiju oriģināli, kā arī attiecīgās plāksnes un plakātu oriģināli

1a

49.
   
  nodaļa

49.

nodaļa

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

1.
   
  kategorijā neiekļauti skulptūru vai tēlniecības darbu oriģināli un kopijas, kas radītas tādā pašā procesā kā oriģināli

   (1a)

1.

kategorijā neiekļauti skulptūru vai tēlniecības darbu oriģināli un kopijas, kas radītas tādā pašā procesā kā oriģināli

1a

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotogrāfijas, filmas un to negatīvi

   (1a)

Fotogrāfijas, filmas un to negatīvi

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunābulas un rokraksti, tostarp ģeogrāfiskās kartes un mūzikas partitūras atsevišķi vai kolekcijās

   (1a)

Inkunābulas un rokraksti, tostarp ģeogrāfiskās kartes un mūzikas partitūras atsevišķi vai kolekcijās

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Vairāk nekā 100 gadu vecas grāmatas atsevišķi vai kolekcijās

Vairāk nekā 100 gadu vecas grāmatas atsevišķi vai kolekcijās

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Vairāk nekā 200 gadu vecas iespiestas ģeogrāfiskās kartes

Vairāk nekā 200 gadu vecas iespiestas ģeogrāfiskās kartes

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Vairāk nekā 50 gadu veci dažādu veidu arhīvi un to elementi neatkarīgi no materiāla

Vairāk nekā 50 gadu veci dažādu veidu arhīvi un to elementi neatkarīgi no materiāla

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| a) | Zooloģijas, botānikas, mineraloģijas vai anatomijas kolekcijas

   (1b)

  un paraugi no šīm kolekcijām |
| --- | --- |

a)

a)

Zooloģijas, botānikas, mineraloģijas vai anatomijas kolekcijas

   (1b)

  un paraugi no šīm kolekcijām

Zooloģijas, botānikas, mineraloģijas vai anatomijas kolekcijas

1b

un paraugi no šīm kolekcijām

9705 00 00

9705 00 00

| b) | Kolekcijas

   (1b)

  ar vēsturisku, paleontoloģisku, etnogrāfisku vai numismātisku vērtību |
| --- | --- |

b)

b)

Kolekcijas

   (1b)

  ar vēsturisku, paleontoloģisku, etnogrāfisku vai numismātisku vērtību

Kolekcijas

1b

ar vēsturisku, paleontoloģisku, etnogrāfisku vai numismātisku vērtību

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Vairāk nekā 75 gadus veci transportlīdzekļi

Vairāk nekā 75 gadus veci transportlīdzekļi

9705 00 00

9705 00 00

86.–89. nodaļa

86.–89. nodaļa

15.

15.

Citas A.1.–A.14. kategorijā neiekļautas senlietas

Citas A.1.–A.14. kategorijā neiekļautas senlietas

| a) | 50 līdz 100 gadu vecas senlietas: |
| --- | --- |

a)

a)

50 līdz 100 gadu vecas senlietas:

50 līdz 100 gadu vecas senlietas:

rotaļlietas, spēles

rotaļlietas, spēles

95.
   
  nodaļa

95.

nodaļa

stikla izstrādājumi

stikla izstrādājumi

7013

7013

zeltkaļu vai sudrabkaļu darinājumi

zeltkaļu vai sudrabkaļu darinājumi

7114

7114

mēbeles

mēbeles

94.
   
  nodaļa

94.

nodaļa

optiskās ierīces un aparāti, fotoaparāti, kinoaparāti un ierīces

optiskās ierīces un aparāti, fotoaparāti, kinoaparāti un ierīces

90.
   
  nodaļa

90.

nodaļa

mūzikas instrumenti

mūzikas instrumenti

92.
   
  nodaļa

92.

nodaļa

pulksteņi un rokaspulksteņi un to daļas

pulksteņi un rokaspulksteņi un to daļas

91.
   
  nodaļa

91.

nodaļa

koka izstrādājumi

koka izstrādājumi

44.
   
  nodaļa

44.

nodaļa

keramikas izstrādājumi

keramikas izstrādājumi

69.
   
  nodaļa

69.

nodaļa

gobelēni

gobelēni

5805 00 00

5805 00 00

paklāji

paklāji

57.
   
  nodaļa

57.

nodaļa

tapetes

tapetes

4814

4814

ieroči

ieroči

93.
   
  nodaļa

93.

nodaļa

| b) | vairāk nekā 100 gadu vecas senlietas |
| --- | --- |

b)

b)

vairāk nekā 100 gadu vecas senlietas

vairāk nekā 100 gadu vecas senlietas

9706 00 00

9706 00 00

Uz kultūras priekšmetiem, kas iekļauti A.1.–A.15. kategorijā, šī regula attiecas tikai tad, ja to vērtība atbilst B daļā noteiktajiem finansiālās vērtības sliekšņiem vai pārsniedz tos.

Uz kultūras priekšmetiem, kas iekļauti A.1.–A.15. kategorijā, šī regula attiecas tikai tad, ja to vērtība atbilst B daļā noteiktajiem finansiālās vērtības sliekšņiem vai pārsniedz tos.

| B. | Finansiālās vērtības sliekšņi, ko piemēro noteiktām A daļā minētajām kategorijām (euro) |
| --- | --- |

B.

B.

Finansiālās vērtības sliekšņi, ko piemēro noteiktām A daļā minētajām kategorijām (euro)

Vērtība:

Vērtība:

Neatkarīgi no vērtības:

Neatkarīgi no vērtības:

—

1 (arheoloģiski priekšmeti)

1 (arheoloģiski priekšmeti)

—

2 (fragmenti, kas atdalīti no pieminekļiem)

2 (fragmenti, kas atdalīti no pieminekļiem)

—

9 (inkunābulas un rokraksti)

9 (inkunābulas un rokraksti)

—

12 (arhīvi)

12 (arhīvi)

15 000

15 000

—

5 (mozaīkas un zīmējumi)

5 (mozaīkas un zīmējumi)

—

6 (gravīras)

6 (gravīras)

—

8 (fotogrāfijas)

8 (fotogrāfijas)

—

11 (iespiestas ģeogrāfiskās kartes)

11 (iespiestas ģeogrāfiskās kartes)

30 000

30 000

—

4 (darbi akvareļa, guašas un pasteļa tehnikā)

4 (darbi akvareļa, guašas un pasteļa tehnikā)

50 000

50 000

—

7 (skulptūras)

7 (skulptūras)

—

10 (grāmatas)

10 (grāmatas)

—

13 (kolekcijas)

13 (kolekcijas)

—

14 (transportlīdzekļi)

14 (transportlīdzekļi)

—

15 (jebkurš cits priekšmets)

15 (jebkurš cits priekšmets)

150 000

150 000

—

3 (gleznas)

3 (gleznas)

Novērtējums par to, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz finansiālo vērtību, ir jāveic, kad ir iesniegts eksporta licences pieteikums. Finansiālā vērtība ir kultūras priekšmeta vērtība starptautiskajā tirgū.

Novērtējums par to, vai ir izpildīti nosacījumi attiecībā uz finansiālo vērtību, ir jāveic, kad ir iesniegts eksporta licences pieteikums. Finansiālā vērtība ir kultūras priekšmeta vērtība starptautiskajā tirgū.

I pielikumā minētās vērtības, kas izteiktas euro, konvertē un izsaka valsts valūtā pēc Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicētā maiņas kursa 2001. gada 31. decembrī. Atbilstošo vērtību valsts valūtā pārskata reizi divos gados, sākot no 2001. gada 31. decembra. Atbilstošo vērtību aprēķina, pamatojoties uz šo valūtu vidējo dienas vērtību, kas izteikta euro, 24 mēnešu laikā līdz augusta pēdējai dienai pirms pārskatīšanas, kas stājas spēkā 31. decembrī. Pēc Komisijas priekšlikuma šo aprēķina metodi pārskata Padomdevēja komiteja kultūras priekšmetu jautājumos, parasti divus gadus pēc pirmās piemērošanas. Katrā pārskatīšanas reizē vērtības, kas izteiktas euro, un attiecīgās vērtības valsts valūtā regulāri publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī novembra pirmajās dienās pirms dienas, kad stājas spēkā pārskatīšana.

I pielikumā minētās vērtības, kas izteiktas euro, konvertē un izsaka valsts valūtā pēc Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicētā maiņas kursa 2001. gada 31. decembrī. Atbilstošo vērtību valsts valūtā pārskata reizi divos gados, sākot no 2001. gada 31. decembra. Atbilstošo vērtību aprēķina, pamatojoties uz šo valūtu vidējo dienas vērtību, kas izteikta euro, 24 mēnešu laikā līdz augusta pēdējai dienai pirms pārskatīšanas, kas stājas spēkā 31. decembrī. Pēc Komisijas priekšlikuma šo aprēķina metodi pārskata Padomdevēja komiteja kultūras priekšmetu jautājumos, parasti divus gadus pēc pirmās piemērošanas. Katrā pārskatīšanas reizē vērtības, kas izteiktas euro, un attiecīgās vērtības valsts valūtā regulāri publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī novembra pirmajās dienās pirms dienas, kad stājas spēkā pārskatīšana.

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

Ib pielikums (jauns)

Ib pielikums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI; OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI; OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

25

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

(27)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

27

(27)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris) ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

28

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris) ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

28

(29)  COM(2014)0527: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par ES muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu.

29

(29)  COM(2014)0527: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par ES muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu.

29

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1287/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME) (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 33. lpp.).

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(*1)  
  OV: lūgums ievietot tekstā regulas, kas iekļauta dokumentā 2017/0003(COD), numuru.

*1

OV: lūgums ievietot tekstā regulas, kas iekļauta dokumentā 2017/0003(COD), numuru.

(1a)  
  Kuru vecums pārsniedz 100 gadus un kuri/kuras nepieder to autoriem un izgatavotājiem.

1a

Kuru vecums pārsniedz 100 gadus un kuri/kuras nepieder to autoriem un izgatavotājiem.

(1b)  
  Atbilstoši definīcijai Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā 252/84: “Kolekciju priekšmeti Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. 9705 nozīmē ir priekšmeti, kuriem ir nepieciešamās īpašības iekļaušanai kolekcijā, t. i., priekšmeti, kuri ir samērā reti, parasti netiek lietoti to sākotnējam nolūkam, ir pakļauti īpašiem darījumiem ārpus parastas tirdzniecības ar līdzīgiem lietojamiem priekšmetiem un ir ļoti vērtīgi.”

1b

Atbilstoši definīcijai Eiropas Savienības Tiesas spriedumā lietā 252/84: “Kolekciju priekšmeti Kopējā muitas tarifa pozīcijas Nr. 9705 nozīmē ir priekšmeti, kuriem ir nepieciešamās īpašības iekļaušanai kolekcijā, t. i., priekšmeti, kuri ir samērā reti, parasti netiek lietoti to sākotnējam nolūkam, ir pakļauti īpašiem darījumiem ārpus parastas tirdzniecības ar līdzīgiem lietojamiem priekšmetiem un ir ļoti vērtīgi.”

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšana un uzraudzība ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/46)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0557),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0142/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 13. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 13. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0035/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 242, 23.7.2015., 39. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2016. gada 10. martā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru, Regulu (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/5.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Veterinārās zāles ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0558),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0164/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 19. maija rezolūciju par drošāku veselības aprūpi Eiropā — pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 19. maija rezolūciju par drošāku veselības aprūpi Eiropā — pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 13. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 13. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0046/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 242, 23.7.2015., 54. lpp.

(2)  OV C 353, 27.9.2016., 12. lpp.

(3)  Ar šo nostāju aizstāj 2016. gada 10. martā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... par veterinārajām zālēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/82/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/6.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošana, laišana tirgū un lietošana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārstnieciskās dzīvnieku barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu un par Padomes Direktīvas 90/167/EEK atcelšanu (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0556),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. pantu, kā arī 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. pantu, kā arī 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0143/2014),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 8. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 8. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0075/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 242, 23.7.2015., 54. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/... ar ārstnieciskās barības izgatavošanu, laišanu tirgū un lietošanu, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 183/2005 un atceļ Padomes Direktīvu 90/167/EEK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2019/4.)

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšana smagajiem kravas transportlīdzekļiem ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0275),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0171/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Austrijas Federālā padome un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniegusi Austrijas Federālā padome un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 1. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 1. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0202/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 81, 2.3.2018., 188. lpp.

(2)  OV C 176, 23.5.2018., 66. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/..., ar ko groza Direktīvu 1999/62/EK par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Virzība ceļā uz mērķi, kuru Komisija noteica 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā (4), proti, tiekties uz principu “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, radīt ieņēmumus un nodrošināt finansējumu turpmākiem ieguldījumiem transportā, ir bijusi lēna, un visā Savienībā joprojām saglabājas neatbilstības maksas iekasēšanā par ceļu infrastruktūras lietošanu. |
| --- | --- |

(1)

Virzība ceļā uz mērķi, kuru Komisija noteica 2011. gada 28. marta Baltajā grāmatā (4), proti, tiekties uz principu “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” pilnīgu piemērošanu, radīt ieņēmumus un nodrošināt finansējumu turpmākiem ieguldījumiem transportā, ir bijusi lēna, un visā Savienībā joprojām saglabājas neatbilstības maksas iekasēšanā par ceļu infrastruktūras lietošanu.

| (1a) | Šajā Baltajā grāmatā Komisija ir noteikusi 2020. gadā sasniedzamu mērķi “virzīties uz pilnīgu un obligāto ārējo izmaksu internalizāciju (ieskaitot troksni, vietējo piesārņojumu un sastrēgumus papildus obligātajai nolietojuma atgūšanai) autotransportā un dzelzceļa transportā.” [Am. 1] |
| --- | --- |

(1a)

Šajā Baltajā grāmatā Komisija ir noteikusi 2020. gadā sasniedzamu mērķi “virzīties uz pilnīgu un obligāto ārējo izmaksu internalizāciju (ieskaitot troksni, vietējo piesārņojumu un sastrēgumus papildus obligātajai nolietojuma atgūšanai) autotransportā un dzelzceļa transportā.” [Am. 1]

| (1b) | Kravu un pasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu pārvietošanās ir faktors, kas sekmē piesārņojošo vielu emisiju atmosfērā. Šādas piesārņojošās vielas, kas ļoti nopietni ietekmē cilvēku veselību un pasliktina apkārtējā gaisa kvalitāti Savienībā, ir, piemēram, PM2,5, NO2 un O3. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras 2017. gada aplēsēm šo trīs piesārņojošo vielu ilgstoša iedarbība 2014. gadā Savienībā izraisīja attiecīgi 399 000, 75 000 un 13 600 priekšlaicīgas nāves gadījumu. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1b)

Kravu un pasažieru pārvadāšanai paredzētu transportlīdzekļu pārvietošanās ir faktors, kas sekmē piesārņojošo vielu emisiju atmosfērā. Šādas piesārņojošās vielas, kas ļoti nopietni ietekmē cilvēku veselību un pasliktina apkārtējā gaisa kvalitāti Savienībā, ir, piemēram, PM2,5, NO2 un O3. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras 2017. gada aplēsēm šo trīs piesārņojošo vielu ilgstoša iedarbība 2014. gadā Savienībā izraisīja attiecīgi 399 000, 75 000 un 13 600 priekšlaicīgas nāves gadījumu. [Am. 2]

| (1c) | Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sniegto informāciju ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vides faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma. Var uzskatīt, ka vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā ir saistīti ar sirds slimībām, ko izraisa satiksmes troksnis. [Am. 3] |
| --- | --- |

(1c)

Saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) sniegto informāciju ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vides faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma. Var uzskatīt, ka vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā ir saistīti ar sirds slimībām, ko izraisa satiksmes troksnis. [Am. 3]

| (1d) | Eiropas Vides aģentūras dokumentā “Gaisa kvalitāte Eiropā — ziņojums par 2017. gadu” norādīts, ka autotransporta nozare 2015. gadā radīja vislielākās NOx emisijas un bija otrs lielākais t. s. melnā oglekļa piesārņojuma avots. [Am. 4] |
| --- | --- |

(1d)

Eiropas Vides aģentūras dokumentā “Gaisa kvalitāte Eiropā — ziņojums par 2017. gadu” norādīts, ka autotransporta nozare 2015. gadā radīja vislielākās NOx emisijas un bija otrs lielākais t. s. melnā oglekļa piesārņojuma avots. [Am. 4]

| (2) | Savā paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (5) Komisija norādīja, ka piedāvās pārskatīt direktīvu par maksas iekasēšanu par kravas automobiļiem, lai maksu varētu iekasēt arī, pamatojoties uz oglekļa dioksīda diferenciāciju, un attiecināt vairākus direktīvas principus uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kā arī vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem. |
| --- | --- |

(2)

Savā paziņojumā “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (5) Komisija norādīja, ka piedāvās pārskatīt direktīvu par maksas iekasēšanu par kravas automobiļiem, lai maksu varētu iekasēt arī, pamatojoties uz oglekļa dioksīda diferenciāciju, un attiecināt vairākus direktīvas principus uz autobusiem un tālsatiksmes autobusiem, kā arī vieglajiem pasažieru automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem.

| (3) | Visi smagdarba transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru un palielina gaisa piesārņojumu, bet viegldarba

  vieglie
  transportlīdzekļi rada lielāko daļu no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un sociālo jomu saistībā ar emisijām un satiksmes sastrēgumiem. Vienlīdzīgas attieksmes un godīgas konkurences vārdā būtu jānodrošina, lai transportlīdzekļi, uz kuriem līdz šim neattiecās sistēma, kas attiecībā uz autoceļu nodevām un lietošanas maksu ir noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK (6), tiktu šajā sistēmā iekļauti. Tādējādi minētās direktīvas piemērošanas joma būtu jāattiecina arī uz citiem smagdarba transportlīdzekļiem, ne tikai tiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, un uz viegldarba transportlīdzekļiem, tostarp vieglajiem pasažieru automobiļiem.
  Vieglajiem automobiļiem varētu piemērot maksas līmeņa diferenciāciju, lai pārmērīgi nepalielinātu izmaksas regulārajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi, maksa būtu jāpiemēro nediskriminējošā veidā atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai un diferencēti, ņemot vērā transportlīdzekļa ietekmi uz infrastruktūru, vidi un sabiedrību un tādu noteiktu lietotāju sociāli ekonomisko stāvokli, kuriem nav citas izvēles kā vien izmantot konkrēto ceļu, kad viņi dodas uz savu darba vietu. [Am. 5] |
| --- | --- |

(3)

Visi smagdarba transportlīdzekļi būtiski ietekmē ceļa infrastruktūru un palielina gaisa piesārņojumu, bet viegldarba

  vieglie
  transportlīdzekļi rada lielāko daļu no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un sociālo jomu saistībā ar emisijām un satiksmes sastrēgumiem. Vienlīdzīgas attieksmes un godīgas konkurences vārdā būtu jānodrošina, lai transportlīdzekļi, uz kuriem līdz šim neattiecās sistēma, kas attiecībā uz autoceļu nodevām un lietošanas maksu ir noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 1999/62/EK (6), tiktu šajā sistēmā iekļauti. Tādējādi minētās direktīvas piemērošanas joma būtu jāattiecina arī uz citiem smagdarba transportlīdzekļiem, ne tikai tiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, un uz viegldarba transportlīdzekļiem, tostarp vieglajiem pasažieru automobiļiem.
  Vieglajiem automobiļiem varētu piemērot maksas līmeņa diferenciāciju, lai pārmērīgi nepalielinātu izmaksas regulārajiem lietotājiem. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi, maksa būtu jāpiemēro nediskriminējošā veidā atbilstoši transportlīdzekļa kategorijai un diferencēti, ņemot vērā transportlīdzekļa ietekmi uz infrastruktūru, vidi un sabiedrību un tādu noteiktu lietotāju sociāli ekonomisko stāvokli, kuriem nav citas izvēles kā vien izmantot konkrēto ceļu, kad viņi dodas uz savu darba vietu. [Am. 5]

| (3a) | Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar godīgiem konkurences noteikumiem, noteikumi būtu jāpiemēro vienveidīgi. Viens no šīs direktīvas galvenajiem mērķiem ir novērst konkurences traucējumus starp lietotājiem. Tādēļ ir lietderīgi maksu, ko piemēro smagdarba transportlīdzekļiem, attiecināt arī uz vieglajiem kravas automobiļiem, kuri veic kravu autopārvadājumus. [Am. 6] |
| --- | --- |

(3a)

Lai izveidotu autopārvadājumu iekšējo tirgu ar godīgiem konkurences noteikumiem, noteikumi būtu jāpiemēro vienveidīgi. Viens no šīs direktīvas galvenajiem mērķiem ir novērst konkurences traucējumus starp lietotājiem. Tādēļ ir lietderīgi maksu, ko piemēro smagdarba transportlīdzekļiem, attiecināt arī uz vieglajiem kravas automobiļiem, kuri veic kravu autopārvadājumus. [Am. 6]

| (3b) | Lai nodrošinātu šāda pasākuma samērīgumu, ir svarīgi pievērsties tikai vieglajiem kravas transportlīdzekļiem, kas tiek izmantoti saistībā ar darbībām, kuras reglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 1071/2009
   (7)

  , (EK) Nr. 1072/2009
   (8)

  un (ES) Nr. 165/2014
   (9)
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Lai nodrošinātu šāda pasākuma samērīgumu, ir svarīgi pievērsties tikai vieglajiem kravas transportlīdzekļiem, kas tiek izmantoti saistībā ar darbībām, kuras reglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (EK) Nr. 1071/2009
   (7)

  , (EK) Nr. 1072/2009
   (8)

  un (ES) Nr. 165/2014
   (9)
  . [Am. 7]

| (4) | Laikam piesaistītās lietošanas maksas pēc sava rakstura neprecīzi atspoguļo faktiskās infrastruktūras izmaksas, un līdzīgu iemeslu dēļ tās nav efektīvas tad, kad ir jāstimulē tīrāka un efektīvāka darbība vai jāsamazina satiksmes sastrēgumi. Tādēļ

  Smagajiem transportlīdzekļiem
  tās pakāpeniski būtu jāaizstāj ar maksām, kas atkarīgas no nobrauktā attāluma, jo tās ir taisnīgākas, efektīvākas un lietderīgākas. [Am. 8] |
| --- | --- |

(4)

Laikam piesaistītās lietošanas maksas pēc sava rakstura neprecīzi atspoguļo faktiskās infrastruktūras izmaksas, un līdzīgu iemeslu dēļ tās nav efektīvas tad, kad ir jāstimulē tīrāka un efektīvāka darbība vai jāsamazina satiksmes sastrēgumi. Tādēļ

  Smagajiem transportlīdzekļiem
  tās pakāpeniski būtu jāaizstāj ar maksām, kas atkarīgas no nobrauktā attāluma, jo tās ir taisnīgākas, efektīvākas un lietderīgākas. [Am. 8]

| (4a) | Lai nodrošinātu to, ka no laika atkarīgo maksu pakāpeniska aizstāšana ar maksām, kas atkarīgas no nobrauktā attāluma, nekļūst par jaunu šķērsli tādu pārvadājumu piekļuvei galvenajiem Eiropas tirgiem, ko veic no perifērijas valstīm un reģioniem, būtu pēc iespējas ātri jāievieš kompensāciju sistēma, lai līdzsvarotu papildu izmaksas un tās ievērojami nesamazinātu konkurētspēju. [Am. 10] |
| --- | --- |

(4a)

Lai nodrošinātu to, ka no laika atkarīgo maksu pakāpeniska aizstāšana ar maksām, kas atkarīgas no nobrauktā attāluma, nekļūst par jaunu šķērsli tādu pārvadājumu piekļuvei galvenajiem Eiropas tirgiem, ko veic no perifērijas valstīm un reģioniem, būtu pēc iespējas ātri jāievieš kompensāciju sistēma, lai līdzsvarotu papildu izmaksas un tās ievērojami nesamazinātu konkurētspēju. [Am. 10]

| (4b) | Lai novērstu satiksmes novirzīšanu uz beznodevu ceļiem, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt ceļu satiksmes drošību un autoceļu tīkla optimālu izmantošanu, dalībvalstīm jāspēj autoceļu nodevu iekasēt uz visiem autoceļiem, kas tieši konkurē ar Eiropas tīkla autoceļiem. [Am. 11] |
| --- | --- |

(4b)

Lai novērstu satiksmes novirzīšanu uz beznodevu ceļiem, kas varētu ļoti nelabvēlīgi ietekmēt ceļu satiksmes drošību un autoceļu tīkla optimālu izmantošanu, dalībvalstīm jāspēj autoceļu nodevu iekasēt uz visiem autoceļiem, kas tieši konkurē ar Eiropas tīkla autoceļiem. [Am. 11]

| (4c) | No laika atkarīga lietošanas maksa mudina autovadītājus braukt vairāk attiecīgās \uzlīmes derīguma termiņa laikā, un šāda rīcība nozīmē, ka principi “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” tiek piemēroti nepareizi. [Am. 12] |
| --- | --- |

(4c)

No laika atkarīga lietošanas maksa mudina autovadītājus braukt vairāk attiecīgās \uzlīmes derīguma termiņa laikā, un šāda rīcība nozīmē, ka principi “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā” tiek piemēroti nepareizi. [Am. 12]

| (4d) | Lai nodrošinātu pareizu šīs direktīvas piemērošanu, ar ceļu nodevu iekasēšanas koncesiju līgumus reglamentējošām līgumiskajām sistēmām būtu jātiecas veicināt iespējas šos līgumus pielāgot pārmaiņām Savienības tiesiskajā regulējumā, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES. [Am. 13] |
| --- | --- |

(4d)

Lai nodrošinātu pareizu šīs direktīvas piemērošanu, ar ceļu nodevu iekasēšanas koncesiju līgumus reglamentējošām līgumiskajām sistēmām būtu jātiecas veicināt iespējas šos līgumus pielāgot pārmaiņām Savienības tiesiskajā regulējumā, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/23/ES. [Am. 13]

| (4e) | Šajā sakarībā būtu jānoskaidro iespējas kompensēt papildu izmaksas, ko pārvadātājiem rada atrašanās perifērijā, nodrošinot atvieglotu piekļuvi energoefektīvākiem transportlīdzekļiem un prioritāri nodrošinot īpašu infrastruktūru vai tādas tehnoloģijas kā “e-Highways”. Minētos kompensācijas pasākumus varētu iekļaut nākamajā Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentā (EISI) laikposmam pēc 2020. gada. [Am. 14] |
| --- | --- |

(4e)

Šajā sakarībā būtu jānoskaidro iespējas kompensēt papildu izmaksas, ko pārvadātājiem rada atrašanās perifērijā, nodrošinot atvieglotu piekļuvi energoefektīvākiem transportlīdzekļiem un prioritāri nodrošinot īpašu infrastruktūru vai tādas tehnoloģijas kā “e-Highways”. Minētos kompensācijas pasākumus varētu iekļaut nākamajā Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentā (EISI) laikposmam pēc 2020. gada. [Am. 14]

| (5) | Lai nodrošinātu lietotāju atbalstu nākotnes maksas ceļu sistēmām, būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atbilstošas sistēmas, kā šīs maksas iekasēt, un tas jādara plašāka mobilitātes pakalpojumu kopuma ietvaros. Šādām sistēmām būtu jānodrošina infrastruktūras izmaksu taisnīga sadale, jāatspoguļo princips “piesārņotājs maksā” un
  jāietver no lietošanas maksām gūto ieņēmumu mērķiezīmēšana. Šajā sakarībā dalībvalstīm arī vajadzētu būt rīcības brīvībai iekasēt nodevas uz autoceļiem ārpus galvenā satiksmes ceļu tīkla.
  Jebkurai dalībvalstij, kas ievieš šādu sistēmu, būtu jānodrošina tās atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/52/EK (10) noteikumiem. [Am. 15] |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu lietotāju atbalstu nākotnes maksas ceļu sistēmām, būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atbilstošas sistēmas, kā šīs maksas iekasēt, un tas jādara plašāka mobilitātes pakalpojumu kopuma ietvaros. Šādām sistēmām būtu jānodrošina infrastruktūras izmaksu taisnīga sadale, jāatspoguļo princips “piesārņotājs maksā” un
  jāietver no lietošanas maksām gūto ieņēmumu mērķiezīmēšana. Šajā sakarībā dalībvalstīm arī vajadzētu būt rīcības brīvībai iekasēt nodevas uz autoceļiem ārpus galvenā satiksmes ceļu tīkla.
  Jebkurai dalībvalstij, kas ievieš šādu sistēmu, būtu jānodrošina tās atbilstība Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/52/EK (10) noteikumiem. [Am. 15]

| (5a) | Būtu jāmudina dalībvalstis ņemt vērā sociāli ekonomiskos faktorus, piemērojot maksas iekasēšanu par ceļu infrastruktūras lietošanu vieglajiem pasažieru automobiļiem. [Am. 16] |
| --- | --- |

(5a)

Būtu jāmudina dalībvalstis ņemt vērā sociāli ekonomiskos faktorus, piemērojot maksas iekasēšanu par ceļu infrastruktūras lietošanu vieglajiem pasažieru automobiļiem. [Am. 16]

| (5b) | Visaptveroša autoceļu lietošanas maksas iekasēšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus, ir saistīta ar personas datu masveida apkopošanu un uzglabāšanu, kurus var izmantot arī visaptverošu pārvietošanās profilu izveidei. Dalībvalstīm un Komisijai, īstenojot šo direktīvu, vienmēr būtu jāievēro datu izmantošanas nolūka ierobežošanas un datu minimizēšanas principi. Tādēļ tehniskajos risinājumos datu apkopošanai saistībā ar autoceļu lietošanas maksas iekasēšanu būtu jāparedz iespējas, kas nodrošina anonimizētus, šifrētus vai iepriekš veicamus maksājumus. [Am. 17] |
| --- | --- |

(5b)

Visaptveroša autoceļu lietošanas maksas iekasēšana, izmantojot elektroniskos līdzekļus, ir saistīta ar personas datu masveida apkopošanu un uzglabāšanu, kurus var izmantot arī visaptverošu pārvietošanās profilu izveidei. Dalībvalstīm un Komisijai, īstenojot šo direktīvu, vienmēr būtu jāievēro datu izmantošanas nolūka ierobežošanas un datu minimizēšanas principi. Tādēļ tehniskajos risinājumos datu apkopošanai saistībā ar autoceļu lietošanas maksas iekasēšanu būtu jāparedz iespējas, kas nodrošina anonimizētus, šifrētus vai iepriekš veicamus maksājumus. [Am. 17]

| (5c) | Transportlīdzekļu nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai. Lai atbalstītu autoceļu nodevas ieviešanu, dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt plašākām pilnvarām strauji samazināt transportlīdzekļu nodokļus, kas paredz iespējami drīzāku Direktīvā 1999/62/EK paredzēto minimālo likmju samazināšanu. [Am. 18] |
| --- | --- |

(5c)

Transportlīdzekļu nodokļi var būt šķērslis autoceļu nodevas ieviešanai. Lai atbalstītu autoceļu nodevas ieviešanu, dalībvalstu rīcībā vajadzētu būt plašākām pilnvarām strauji samazināt transportlīdzekļu nodokļus, kas paredz iespējami drīzāku Direktīvā 1999/62/EK paredzēto minimālo likmju samazināšanu. [Am. 18]

| (5d) | Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis izveidotu taisnīgu maksas iekasēšanas sistēmu, no kuras neciestu privāto transportlīdzekļu lietotāji, kas ir spiesti regulārāk izmantot maksas ceļus saistībā ar to dzīvesvietu lauku apvidos vai grūti piekļūstamās vai izolētās teritorijās. Teritoriālās attīstības politikas ietvaros dalībvalstīm būtu jānosaka mazāka maksa lietotājiem no šādām teritorijām. [Am. 20] |
| --- | --- |

(5d)

Ir īpaši svarīgi, lai dalībvalstis izveidotu taisnīgu maksas iekasēšanas sistēmu, no kuras neciestu privāto transportlīdzekļu lietotāji, kas ir spiesti regulārāk izmantot maksas ceļus saistībā ar to dzīvesvietu lauku apvidos vai grūti piekļūstamās vai izolētās teritorijās. Teritoriālās attīstības politikas ietvaros dalībvalstīm būtu jānosaka mazāka maksa lietotājiem no šādām teritorijām. [Am. 20]

| (6) | Tāpat kā smagdarba transportlīdzekļu gadījumā ir svarīgi nodrošināt arī to, lai jebkura maksa

  gadījumā, ja dalībvalstis ievieš maksu
  , kas ir atkarīga no laika un ko piemēro arī viegldarba transportlīdzekļiem, būtu proporcionāla, tostarp attiecībā uz lietošanas periodiem, kas īsāki par vienu gadu. Šajā jomā jāņem vērā tas, ka viegldarba transportlīdzekļu lietošanas veids atšķiras no smagdarba transportlīdzekļu lietošanas veida. Proporcionālas un laikam piesaistītas maksas aprēķinu pamatā var likt pieejamos datus par braukšanas praksi
  ar noteikumu, ka tas nodrošina nediskrimināciju
  . [Am. 21] |
| --- | --- |

(6)

Tāpat kā smagdarba transportlīdzekļu gadījumā ir svarīgi nodrošināt arī to, lai jebkura maksa

  gadījumā, ja dalībvalstis ievieš maksu
  , kas ir atkarīga no laika un ko piemēro arī viegldarba transportlīdzekļiem, būtu proporcionāla, tostarp attiecībā uz lietošanas periodiem, kas īsāki par vienu gadu. Šajā jomā jāņem vērā tas, ka viegldarba transportlīdzekļu lietošanas veids atšķiras no smagdarba transportlīdzekļu lietošanas veida. Proporcionālas un laikam piesaistītas maksas aprēķinu pamatā var likt pieejamos datus par braukšanas praksi
  ar noteikumu, ka tas nodrošina nediskrimināciju
  . [Am. 21]

| (7) | Saskaņā ar Direktīvu 1999/62/EK maksu par ārējām izmaksām var noteikt

  būtu jānosaka atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā”
  tādā līmenī, kas tuvs galējām sociālajām izmaksām, kuras rada attiecīgā transportlīdzekļa lietošana. Ir pierādīts, ka šī metode ir vistaisnīgākais un efektīvākais veids, kā ņemt vērā smagdarba transportlīdzekļu radītā gaisa piesārņojuma un trokšņa negatīvo ietekmi uz vidi un veselību, un tā nodrošinātu taisnīgu smagdarba transportlīdzekļu ieguldījumu, lai varētu sasniegt ES gaisa kvalitātes standartus (11) un jebkādus piemērojamos trokšņa ierobežojumus vai mērķus. Tādēļ šādu maksu piemērošana ir jāatvieglo. [Am. 22] |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Direktīvu 1999/62/EK maksu par ārējām izmaksām var noteikt

  būtu jānosaka atbilstīgi principam “piesārņotājs maksā”
  tādā līmenī, kas tuvs galējām sociālajām izmaksām, kuras rada attiecīgā transportlīdzekļa lietošana. Ir pierādīts, ka šī metode ir vistaisnīgākais un efektīvākais veids, kā ņemt vērā smagdarba transportlīdzekļu radītā gaisa piesārņojuma un trokšņa negatīvo ietekmi uz vidi un veselību, un tā nodrošinātu taisnīgu smagdarba transportlīdzekļu ieguldījumu, lai varētu sasniegt ES gaisa kvalitātes standartus (11) un jebkādus piemērojamos trokšņa ierobežojumus vai mērķus. Tādēļ šādu maksu piemērošana ir jāatvieglo. [Am. 22]

| (8) | Šai nolūkā
  būtu jāparedz iespēja piemērot maksas par ārējām izmaksām tīklos, uz kuriem neattiecas infrastruktūras lietošanas maksa, un
  maksimālās pieļaujamās vidējās svērtās maksas par ārējām izmaksām būtu jāaizstāj ar viegli piemērojamām standartvērtībām

  minimālajām vērtībām
  , kas atjauninātas, ņemot vērā inflāciju, zinātnisko progresu attiecībā uz autotransporta ārējo izmaksu aplēšanu un izmaiņas autoparka sastāvā. [Am. 23] |
| --- | --- |

(8)

Šai nolūkā
  būtu jāparedz iespēja piemērot maksas par ārējām izmaksām tīklos, uz kuriem neattiecas infrastruktūras lietošanas maksa, un
  maksimālās pieļaujamās vidējās svērtās maksas par ārējām izmaksām būtu jāaizstāj ar viegli piemērojamām standartvērtībām

  minimālajām vērtībām
  , kas atjauninātas, ņemot vērā inflāciju, zinātnisko progresu attiecībā uz autotransporta ārējo izmaksu aplēšanu un izmaiņas autoparka sastāvā. [Am. 23]

| (8a | ) Lai veicinātu transporta politikas Baltās grāmatas mērķi panākt to, ka tiek pilnībā piemērots princips “piesārņotājs maksā”, būtu jānodrošina, ka tīkliem, uz ko attiecas infrastruktūras lietošanas maksa, tiek piemērota maksa par smagdarba transportlīdzekļu, kā arī vieglo kravas automobiļu, kas veic preču pārvadājumus pa autoceļiem, radītajām ārējām izmaksām. [Am. 24] |
| --- | --- |

(8a

) Lai veicinātu transporta politikas Baltās grāmatas mērķi panākt to, ka tiek pilnībā piemērots princips “piesārņotājs maksā”, būtu jānodrošina, ka tīkliem, uz ko attiecas infrastruktūras lietošanas maksa, tiek piemērota maksa par smagdarba transportlīdzekļu, kā arī vieglo kravas automobiļu, kas veic preču pārvadājumus pa autoceļiem, radītajām ārējām izmaksām. [Am. 24]

| (8b) | Lai nodrošinātu no maksas par ārējām izmaksām gūto ieņēmumu atbilstīgu atkārtotu izmantošanu, būtu pamatoti šos ieņēmumus ieguldīt transporta infrastruktūras nozarē ar mērķi veicināt transporta veidus, kas būtu ilgtspējīgāki un ar mazāku ietekmi uz vidi. [Am. 25] |
| --- | --- |

(8b)

Lai nodrošinātu no maksas par ārējām izmaksām gūto ieņēmumu atbilstīgu atkārtotu izmantošanu, būtu pamatoti šos ieņēmumus ieguldīt transporta infrastruktūras nozarē ar mērķi veicināt transporta veidus, kas būtu ilgtspējīgāki un ar mazāku ietekmi uz vidi. [Am. 25]

| (9) | Infrastruktūras lietošanas maksu diferenciācija atkarībā no EURO emisiju klases ir veicinājusi tīrāku transportlīdzekļu izmantošanu. Tomēr, ņemot vērā transportlīdzekļu parka atjaunināšanu, paredzams, ka līdz 2020. gada beigām maksas diferenciācija atkarībā no šā parka sastāva starppilsētu tīklā būs novecojusi

  mazāk efektīva
  , tādēļ līdz minētajam termiņam tā būtu pakāpeniski jāatceļ. No tā paša brīža maksas par ārējām izmaksām iekasēšana būtu jāpiemēro daudz sistemātiskāk, padarot to par mērķtiecīgu līdzekli ārējo izmaksu atgūšanai situācijās, kurās šīs izmaksas ir visbūtiskākās. [Am. 27] |
| --- | --- |

(9)

Infrastruktūras lietošanas maksu diferenciācija atkarībā no EURO emisiju klases ir veicinājusi tīrāku transportlīdzekļu izmantošanu. Tomēr, ņemot vērā transportlīdzekļu parka atjaunināšanu, paredzams, ka līdz 2020. gada beigām maksas diferenciācija atkarībā no šā parka sastāva starppilsētu tīklā būs novecojusi

  mazāk efektīva
  , tādēļ līdz minētajam termiņam tā būtu pakāpeniski jāatceļ. No tā paša brīža maksas par ārējām izmaksām iekasēšana būtu jāpiemēro daudz sistemātiskāk, padarot to par mērķtiecīgu līdzekli ārējo izmaksu atgūšanai situācijās, kurās šīs izmaksas ir visbūtiskākās. [Am. 27]

| (10) | Smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisiju īpatsvars arvien palielinās. Infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija atkarībā no šīm emisijām spēj nodrošināt uzlabojumus minētajā jomā un tādēļ būtu jāievieš. |
| --- | --- |

(10)

Smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisiju īpatsvars arvien palielinās. Infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija atkarībā no šīm emisijām spēj nodrošināt uzlabojumus minētajā jomā un tādēļ būtu jāievieš.

| (11) | Viegldarba transportlīdzekļi rada divas trešdaļas no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un veselību. Tādēļ ir svarīgi stimulēt vistīrāko un degvielu visvairāk taupošo transportlīdzekļu izmantošanu, diferencējot ceļu maksas atkarībā no atbilstības koeficientiem, kas definēti Komisijas Regulā (ES) 2016/427 (12), Komisijas Regulā (ES) 2016/646 (13) un Komisijas Regulā (ES) 2017/xxx (14). |
| --- | --- |

(11)

Viegldarba transportlīdzekļi rada divas trešdaļas no autotransporta negatīvās ietekmes uz vidi un veselību. Tādēļ ir svarīgi stimulēt vistīrāko un degvielu visvairāk taupošo transportlīdzekļu izmantošanu, diferencējot ceļu maksas atkarībā no atbilstības koeficientiem, kas definēti Komisijas Regulā (ES) 2016/427 (12), Komisijas Regulā (ES) 2016/646 (13) un Komisijas Regulā (ES) 2017/xxx (14).

| (12) | Lai veicinātu vistīrāko un degvielu visvairāk taupošo

  vairāk taupošu
  transportlīdzekļu izmantošanu, dalībvalstīm šiem transportlīdzekļiem būtu jāpiemēro būtiski mazākas autoceļu nodevas un lietošanas maksas.
  Lai atvieglotu un paātrinātu šādas kārtības īstenošanu, ir jāpiemēro minētie samazinājumi neatkarīgi no tā vai ir stājusies spēkā Komisijas Regula (ES) .../..., ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz CO2 emisiju un smagdarba transportlīdzekļu degvielas patēriņa sertifikāciju. Bezemisiju transportlīdzekļiem nebūtu jāpiemēro maksas par ārējām izmaksām, kas saistītas ar gaisa piesārņojumu. [Am. 28] |
| --- | --- |

(12)

Lai veicinātu vistīrāko un degvielu visvairāk taupošo

  vairāk taupošu
  transportlīdzekļu izmantošanu, dalībvalstīm šiem transportlīdzekļiem būtu jāpiemēro būtiski mazākas autoceļu nodevas un lietošanas maksas.
  Lai atvieglotu un paātrinātu šādas kārtības īstenošanu, ir jāpiemēro minētie samazinājumi neatkarīgi no tā vai ir stājusies spēkā Komisijas Regula (ES) .../..., ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz CO2 emisiju un smagdarba transportlīdzekļu degvielas patēriņa sertifikāciju. Bezemisiju transportlīdzekļiem nebūtu jāpiemēro maksas par ārējām izmaksām, kas saistītas ar gaisa piesārņojumu. [Am. 28]

| (12a) | Tranzīts iesaistītajiem Alpu reģioniem rada īpašu slogu trokšņa un gaisa piesārņojuma un infrastruktūras nolietojuma ziņā, ko jo īpaši pastiprina cenu konkurence ar apkārtējiem koridoriem. Tādēļ iesaistītajiem reģioniem un dalībvalstīm ir vajadzīga liela rīcības brīvība attiecībā uz ārējo izmaksu atgūšanu un satiksmes vadības pasākumiem, kā arī ar mērķi novērst nevēlamu ietekmi, ko rada pārvirzīšana un satiksmes novirzīšana starp koridoriem. [Am. 29] |
| --- | --- |

(12a)

Tranzīts iesaistītajiem Alpu reģioniem rada īpašu slogu trokšņa un gaisa piesārņojuma un infrastruktūras nolietojuma ziņā, ko jo īpaši pastiprina cenu konkurence ar apkārtējiem koridoriem. Tādēļ iesaistītajiem reģioniem un dalībvalstīm ir vajadzīga liela rīcības brīvība attiecībā uz ārējo izmaksu atgūšanu un satiksmes vadības pasākumiem, kā arī ar mērķi novērst nevēlamu ietekmi, ko rada pārvirzīšana un satiksmes novirzīšana starp koridoriem. [Am. 29]

| (13) | Autoceļu satiksmes sastrēgumi, kurus visi mehāniskie transportlīdzekļi veicina dažādā mērā, rada izmaksas aptuveni 1 % apmērā no IKP. Lielu daļu šo izmaksu var attiecināt uz starppilsētu satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ būtu jāatļauj iekasēt īpašu maksu par satiksmes sastrēgumiem, ar nosacījumu, ka to piemēro visām transportlīdzekļu kategorijām. Lai šī maksa būtu efektīva, un samērīga
  un nediskriminējoša
  , tā būtu jāaprēķina, pamatojoties uz galējām izmaksām par satiksmes sastrēgumiem, un jādiferencē atkarībā no vietas, laika un transp ortlīdzekļa kategorijas.
  Turklāt jāatrod līdzsvarotas kompensāciju formulas, kas nediskriminētu darba ņēmējus, kuri dzīvo pilsētu nomalēs un kuriem attiecīgā gadījumā jau būs jāmaksā gan lietošanas maksa, gan autoceļu nodevas.
  Lai palielinātu maksas par satiksmes sastrēgumiem pozitīvo ietekmi, attiecīgie ieņēmumi būtu jāpiesaista projektiem, kas novērš šīs problēmas cēloņus. [Am. 30] |
| --- | --- |

(13)

Autoceļu satiksmes sastrēgumi, kurus visi mehāniskie transportlīdzekļi veicina dažādā mērā, rada izmaksas aptuveni 1 % apmērā no IKP. Lielu daļu šo izmaksu var attiecināt uz starppilsētu satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ būtu jāatļauj iekasēt īpašu maksu par satiksmes sastrēgumiem, ar nosacījumu, ka to piemēro visām transportlīdzekļu kategorijām. Lai šī maksa būtu efektīva, un samērīga
  un nediskriminējoša
  , tā būtu jāaprēķina, pamatojoties uz galējām izmaksām par satiksmes sastrēgumiem, un jādiferencē atkarībā no vietas, laika un transp ortlīdzekļa kategorijas.
  Turklāt jāatrod līdzsvarotas kompensāciju formulas, kas nediskriminētu darba ņēmējus, kuri dzīvo pilsētu nomalēs un kuriem attiecīgā gadījumā jau būs jāmaksā gan lietošanas maksa, gan autoceļu nodevas.
  Lai palielinātu maksas par satiksmes sastrēgumiem pozitīvo ietekmi, attiecīgie ieņēmumi būtu jāpiesaista projektiem, kas novērš šīs problēmas cēloņus. [Am. 30]

| (13a) | Lai ļautu saglabāt Savienības autobūves mantojumu, dalībvalstīm būtu jāizveido īpaša kategorija vēsturiskajiem transportlīdzekļiem, ar ko varētu diferencēt dažādās maksas, kas tiek iekasētas saskaņā ar šo direktīvu. [Am. 31] |
| --- | --- |

(13a)

Lai ļautu saglabāt Savienības autobūves mantojumu, dalībvalstīm būtu jāizveido īpaša kategorija vēsturiskajiem transportlīdzekļiem, ar ko varētu diferencēt dažādās maksas, kas tiek iekasētas saskaņā ar šo direktīvu. [Am. 31]

| (14) | Maksai par satiksmes sastrēgumiem būtu jāatbilst faktiskajām izmaksām, ko katrs transportlīdzeklis tieši rada citiem ceļa lietotājiem un netieši — sabiedrībai kopumā, nosakot tās samērīgi. Lai nepieļautu, ka minētās maksas nesamērīgi kavē cilvēku brīvu pārvietošanos un preču brīvu apriti, tās būtu jāierobežo ar konkrētām summām, kas atbilst galējām izmaksām par satiksmes sastrēgumiem, tuvojoties maksimālajai ietilpībai, proti, kad satiksmes apjoms tuvojas ceļa noslodzes robežai. |
| --- | --- |

(14)

Maksai par satiksmes sastrēgumiem būtu jāatbilst faktiskajām izmaksām, ko katrs transportlīdzeklis tieši rada citiem ceļa lietotājiem un netieši — sabiedrībai kopumā, nosakot tās samērīgi. Lai nepieļautu, ka minētās maksas nesamērīgi kavē cilvēku brīvu pārvietošanos un preču brīvu apriti, tās būtu jāierobežo ar konkrētām summām, kas atbilst galējām izmaksām par satiksmes sastrēgumiem, tuvojoties maksimālajai ietilpībai, proti, kad satiksmes apjoms tuvojas ceļa noslodzes robežai.

| (15) | Ieņēmumu ziņā neitrāla infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija, ko piemēro smagajiem kravas transportlīdzekļiem, nav optimāls instruments satiksmes sastrēgumu samazināšanai un būtu pakāpeniski jāatceļ. |
| --- | --- |

(15)

Ieņēmumu ziņā neitrāla infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija, ko piemēro smagajiem kravas transportlīdzekļiem, nav optimāls instruments satiksmes sastrēgumu samazināšanai un būtu pakāpeniski jāatceļ.

| (15a) | Ņemot vērā nelaimes gadījumu radītās augstās ārējās izmaksas, kas ir desmitiem miljardu euro gadā, būtu jāsniedz iespēja dalībvalstīm saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/96/EK
   (15)

  attiecībā uz letāla vai smaga ceļu satiksmes negadījuma vidējo sociālo izmaksu aprēķinu noteikumiem labāk internalizēt izmaksas, kuras nesedz apdrošināšana. Pakārtotu sabiedrisko pakalpojumu administratīvās izmaksas, dažas pakārtotu medicīnas pakalpojumu izmaksas, kā arī cilvēkkapitāla zaudējumus un izmaksas, kas saistītas ar fizisku un psiholoģisku kaitējumu, daļēji sedz no sociālā nodrošinājuma vai sabiedrība kopumā. [Am. 32] |
| --- | --- |

(15a)

Ņemot vērā nelaimes gadījumu radītās augstās ārējās izmaksas, kas ir desmitiem miljardu euro gadā, būtu jāsniedz iespēja dalībvalstīm saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/96/EK
   (15)

  attiecībā uz letāla vai smaga ceļu satiksmes negadījuma vidējo sociālo izmaksu aprēķinu noteikumiem labāk internalizēt izmaksas, kuras nesedz apdrošināšana. Pakārtotu sabiedrisko pakalpojumu administratīvās izmaksas, dažas pakārtotu medicīnas pakalpojumu izmaksas, kā arī cilvēkkapitāla zaudējumus un izmaksas, kas saistītas ar fizisku un psiholoģisku kaitējumu, daļēji sedz no sociālā nodrošinājuma vai sabiedrība kopumā. [Am. 32]

| (16) | Arī uzcenojumi, ko pievieno infrastruktūras lietošanas maksām, var sniegt noderīgu atbalstu to problēmu risināšanai, kas saistītas ar būtisku kaitējumu videi vai satiksmes sastrēgumiem, ko izraisa konkrētu ceļu lietošana, un ne tikai kalnu apgabalos vien. Tādēļ būtu jāatceļ pašreizējais uzcenojumu ierobežojums, kas tos atļauj piemērot tikai šādās teritorijās.
  Tādēļ uzcenojumu piemērošana būtu jāvienkāršo, atceļot pašreizējos uzcenojumu ierobežojumus šādiem apgabaliem un to izmantošanu projektiem, kas saistīti ar Eiropas transporta tīkla pamattīklu.
  Lai nepieļautu dubultas maksas iekasēšanu no lietotājiem, uzcenojumi nebūtu jāpiemēro

  uzcenojumiem vajadzētu būt stingrāk ierobežotiem
  ceļa posmos, kur piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem.
  Turklāt ir nepieciešams pielāgot maksimālo līmeni, kas piemērojams dažādās situācijās. [Am. 33] |
| --- | --- |

(16)

Arī uzcenojumi, ko pievieno infrastruktūras lietošanas maksām, var sniegt noderīgu atbalstu to problēmu risināšanai, kas saistītas ar būtisku kaitējumu videi vai satiksmes sastrēgumiem, ko izraisa konkrētu ceļu lietošana, un ne tikai kalnu apgabalos vien. Tādēļ būtu jāatceļ pašreizējais uzcenojumu ierobežojums, kas tos atļauj piemērot tikai šādās teritorijās.
  Tādēļ uzcenojumu piemērošana būtu jāvienkāršo, atceļot pašreizējos uzcenojumu ierobežojumus šādiem apgabaliem un to izmantošanu projektiem, kas saistīti ar Eiropas transporta tīkla pamattīklu.
  Lai nepieļautu dubultas maksas iekasēšanu no lietotājiem, uzcenojumi nebūtu jāpiemēro

  uzcenojumiem vajadzētu būt stingrāk ierobežotiem
  ceļa posmos, kur piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem.
  Turklāt ir nepieciešams pielāgot maksimālo līmeni, kas piemērojams dažādās situācijās. [Am. 33]

| (17) | Ja dalībvalsts ievieš maksas ceļu sistēmu, piešķirtās kompensācijas atkarībā no konkrētā gadījuma var izraisīt ceļu lietotāju nerezidentu diskrimināciju. Tādēļ iespēja piešķirt kompensāciju šādos gadījumos būtu jāierobežo tikai ar autoceļu nodevām, un to vairs nedrīkstēs piemērot attiecībā uz lietošanas maksām. |
| --- | --- |

(17)

Ja dalībvalsts ievieš maksas ceļu sistēmu, piešķirtās kompensācijas atkarībā no konkrētā gadījuma var izraisīt ceļu lietotāju nerezidentu diskrimināciju. Tādēļ iespēja piešķirt kompensāciju šādos gadījumos būtu jāierobežo tikai ar autoceļu nodevām, un to vairs nedrīkstēs piemērot attiecībā uz lietošanas maksām.

| (17a) | Attiecībā uz viegldarba transportlīdzekļiem ir svarīgi nodrošināt, lai šī direktīva nekavētu iedzīvotāju brīvu pārvietošanos. Būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atlaides un samazināt maksu gadījumos, kad ģeogrāfisku vai sociālu iemeslu dēļ autoceļu lietošanas maksas nesamērīgi ietekmē autoceļu lietotājus. [Am. 34] |
| --- | --- |

(17a)

Attiecībā uz viegldarba transportlīdzekļiem ir svarīgi nodrošināt, lai šī direktīva nekavētu iedzīvotāju brīvu pārvietošanos. Būtu jāļauj dalībvalstīm ieviest atlaides un samazināt maksu gadījumos, kad ģeogrāfisku vai sociālu iemeslu dēļ autoceļu lietošanas maksas nesamērīgi ietekmē autoceļu lietotājus. [Am. 34]

| (18) | Lai varētu izmantot iespējamās sinerģijas starp esošajām maksas ceļu sistēmām un samazināt ekspluatācijas izmaksas, Komisijai būtu pilnvērtīgi jāiesaistās to dalībvalstu sadarbībā, kuras plāno ieviest kopīgas
  un sadarbspējīgas
  maksas ceļu sistēmas. [Am. 35] |
| --- | --- |

(18)

Lai varētu izmantot iespējamās sinerģijas starp esošajām maksas ceļu sistēmām un samazināt ekspluatācijas izmaksas, Komisijai būtu pilnvērtīgi jāiesaistās to dalībvalstu sadarbībā, kuras plāno ieviest kopīgas
  un sadarbspējīgas
  maksas ceļu sistēmas. [Am. 35]

| (19) | Ceļu maksas var mobilizēt

  mobilizē

  rresursus, kas sekmē augstas kvalitātes transporta infrastruktūras
  un pakalpojumu
  uzturēšanas un attīstīšanas finansēšanu
  un alternatīvu satiksmes infrastruktūras projektu šķērsfinansēšanu
  . Tādēļ
  dalībvalstīm
  ir pareizi stimulēt dalībvalstis, lai tās atbilstoši izmanto

  izmantot
  ieņēmumus no ceļu maksām, un šai nolūkā prasīt, lai tās atbilstoši ziņo par šādu ieņēmumu izlietojumu.
  Tādēļ ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksām un maksas par ārējām izmaksām būtu jāiegulda transporta nozarē
  . Tas jo īpaši palīdzēs apzināt iespējamās finansēšanas nepilnības un palielināt sabiedrības atbalstu ceļu maksas iekasēšanai. [Am. 36] |
| --- | --- |

(19)

Ceļu maksas var mobilizēt

  mobilizē

  rresursus, kas sekmē augstas kvalitātes transporta infrastruktūras
  un pakalpojumu
  uzturēšanas un attīstīšanas finansēšanu
  un alternatīvu satiksmes infrastruktūras projektu šķērsfinansēšanu
  . Tādēļ
  dalībvalstīm
  ir pareizi stimulēt dalībvalstis, lai tās atbilstoši izmanto

  izmantot
  ieņēmumus no ceļu maksām, un šai nolūkā prasīt, lai tās atbilstoši ziņo par šādu ieņēmumu izlietojumu.
  Tādēļ ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksām un maksas par ārējām izmaksām būtu jāiegulda transporta nozarē
  . Tas jo īpaši palīdzēs apzināt iespējamās finansēšanas nepilnības un palielināt sabiedrības atbalstu ceļu maksas iekasēšanai. [Am. 36]

| (20) | Tā kā šīs direktīvas mērķis jo īpaši ir nodrošināt, lai valstu cenu noteikšanas sistēmas, ko piemēro citiem transportlīdzekļiem, kuri nav smagie kravas transportlīdzekļi, tiktu piemērotas saskanīgā sistēmā, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi visā Savienībā, to nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalsts līmenī, bet, ņemot vērā autotransporta un to problēmu pārrobežu raksturu, kuras tiecas risināt šī direktīva, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, tādēļ Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Tā kā šīs direktīvas mērķis jo īpaši ir nodrošināt, lai valstu cenu noteikšanas sistēmas, ko piemēro citiem transportlīdzekļiem, kuri nav smagie kravas transportlīdzekļi, tiktu piemērotas saskanīgā sistēmā, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi visā Savienībā, to nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalsts līmenī, bet, ņemot vērā autotransporta un to problēmu pārrobežu raksturu, kuras tiecas risināt šī direktīva, to var labāk sasniegt Savienības līmenī, tādēļ Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (21) | Jānodrošina, ka maksas par ārējām izmaksām arī turpmāk iespējami precīzi atbilst izmaksām, ko izraisa smagdarba transportlīdzekļu radītais gaisa piesārņojums un troksnis, nepadarot iekasēšanas sistēmu pārāk sarežģītu, lai varētu stimulēt degvielu visvairāk taupošu transportlīdzekļu izmantošanu, saglabāt šo stimulu efektivitāti un regulāri atjaunināt ceļu maksas diferenciāciju. Tālab būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  varētu pielāgot zinātnes attīstībai, definēt kārtību, kādā infrastruktūras lietošanas maksa mainās, neietekmējot kopējos ieņēmumus, atkarībā no smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisijām, un pielāgot tehnikas attīstībai kārtību, kādā mainās infrastruktūras lietošanas maksa attiecībā uz viegldarba

  vieglajiem
  transportlīdzekļiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, turklāt minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Am. 37] |
| --- | --- |

(21)

Jānodrošina, ka maksas par ārējām izmaksām arī turpmāk iespējami precīzi atbilst izmaksām, ko izraisa smagdarba transportlīdzekļu radītais gaisa piesārņojums un troksnis, nepadarot iekasēšanas sistēmu pārāk sarežģītu, lai varētu stimulēt degvielu visvairāk taupošu transportlīdzekļu izmantošanu, saglabāt šo stimulu efektivitāti un regulāri atjaunināt ceļu maksas diferenciāciju. Tālab būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  varētu pielāgot zinātnes attīstībai, definēt kārtību, kādā infrastruktūras lietošanas maksa mainās, neietekmējot kopējos ieņēmumus, atkarībā no smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisijām, un pielāgot tehnikas attīstībai kārtību, kādā mainās infrastruktūras lietošanas maksa attiecībā uz viegldarba

  vieglajiem
  transportlīdzekļiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (16). Proti, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, turklāt minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. [Am. 37]

| (21a) | Vēlākais divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija nāk klajā ar vispārēji piemērojamu, pārredzamu un precīzu sistēmu vides, sastrēgumu un veselības ārējo izmaksu internalizācijai, kas tiks izmantota, lai turpmāk aprēķinātu infrastruktūras lietošanas maksas. Šajā sakarībā Komisijai vajadzētu spēt ierosināt modeli, kam pievienota analīze par ārējo izmaksu internalizācijas ietekmi uz visiem transporta veidiem. Saistībā ar proporcionalitāti jāpanāk, ka, nosakot maksu par ārējām izmaksām, tiek ņemti vērā visi transporta veidi. [Am. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Vēlākais divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija nāk klajā ar vispārēji piemērojamu, pārredzamu un precīzu sistēmu vides, sastrēgumu un veselības ārējo izmaksu internalizācijai, kas tiks izmantota, lai turpmāk aprēķinātu infrastruktūras lietošanas maksas. Šajā sakarībā Komisijai vajadzētu spēt ierosināt modeli, kam pievienota analīze par ārējo izmaksu internalizācijas ietekmi uz visiem transporta veidiem. Saistībā ar proporcionalitāti jāpanāk, ka, nosakot maksu par ārējām izmaksām, tiek ņemti vērā visi transporta veidi. [Am. 38]

| (21b) | Pārredzamības nolūkā dalībvalstīm būtu ceļu lietotājiem jādara publiski pieejami rezultāti, kas iegūti, ieguldot līdzekļus, kas iegūti no infrastruktūras lietošanas maksām, maksām par ārējām izmaksām un par satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ tām būtu jāatklāj ieguvumi, kas panākti, palielinot ceļu satiksmes drošību, mazinot ietekmi uz vidi un samazinot satiksmes sastrēgumus. [Am. 39] |
| --- | --- |

(21b)

Pārredzamības nolūkā dalībvalstīm būtu ceļu lietotājiem jādara publiski pieejami rezultāti, kas iegūti, ieguldot līdzekļus, kas iegūti no infrastruktūras lietošanas maksām, maksām par ārējām izmaksām un par satiksmes sastrēgumiem. Tādēļ tām būtu jāatklāj ieguvumi, kas panākti, palielinot ceļu satiksmes drošību, mazinot ietekmi uz vidi un samazinot satiksmes sastrēgumus. [Am. 39]

| (22) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas attiecīgo noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas aktu pieņemšanai jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai izstrādātu saskaņotu rādītāju kopumu ceļu tīkla kvalitātes izvērtēšanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17). |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs direktīvas attiecīgo noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Īstenošanas aktu pieņemšanai jāizmanto konsultēšanās procedūra, lai izstrādātu saskaņotu rādītāju kopumu ceļu tīkla kvalitātes izvērtēšanai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (17).

| (23) | Tāpēc Direktīva 1999/62/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(23)

Tāpēc Direktīva 1999/62/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvu 1999/62/EK groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīva 1999/62/EK par ceļu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem
  atbilstoši nobrauktajam attālumam
  ”; [Am. 40] |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. jūnija Direktīva 1999/62/EK par ceļu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu transportlīdzekļiem
  atbilstoši nobrauktajam attālumam
  ”; [Am. 40]

| 2) | direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

  “1. pants

  1.   Šī direktīva attiecas uz:






  a) | transporta nodokļiem attiecībā uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

2)

direktīvas 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:

“1. pants

1.   Šī direktīva attiecas uz:

a)

transporta nodokļiem attiecībā uz smagajiem kravas transportlīdzekļiem;

| b) | autoceļu nodevām un lietošanas maksām, ko piemēro transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

b)

autoceļu nodevām un lietošanas maksām, ko piemēro transportlīdzekļiem.

2.   Šī direktīva neattiecas uz transportlīdzekļiem, kas veic pārvadājumus tikai dalībvalstu teritorijās ārpus Eiropas.

3.   Šī direktīva neattiecas uz Kanāriju salās, Seūtā un Meliljā, Azoru salās vai Madeirā reģistrētajiem transportlīdzekļiem, kas veic pārvadājumus tikai šajās teritorijās vai starp šīm teritorijām un attiecīgi Spānijas vai Portugāles kontinentālo daļu.

2. pants

Šajā direktīvā:

| 1) | “Eiropas ceļu tīkls” ir autotransporta infrastruktūra, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*1) II nodaļas 3. iedaļā un ilustrēta minētās regulas I pielikumā iekļautajās kartēs; |
| --- | --- |

1)

“Eiropas ceļu tīkls” ir autotransporta infrastruktūra, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1315/2013 (*1) II nodaļas 3. iedaļā un ilustrēta minētās regulas I pielikumā iekļautajās kartēs;

| 2) | “būvniecības izmaksas” ir izmaksas, kas saistītas ar kāda no šādiem objektiem būvniecību, tostarp attiecīgā gadījumā — finansēšanas izmaksas:






  a) | jauna infrastruktūra vai jaunas infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski rekonstrukcijas darbi
  vai alternatīva transporta infrastruktūra pārejai uz citiem transporta veidiem
  ; [Am. 41] |
| --- | --- | --- |

2)

“būvniecības izmaksas” ir izmaksas, kas saistītas ar kāda no šādiem objektiem būvniecību, tostarp attiecīgā gadījumā — finansēšanas izmaksas:

a)

jauna infrastruktūra vai jaunas infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski rekonstrukcijas darbi
  vai alternatīva transporta infrastruktūra pārejai uz citiem transporta veidiem
  ; [Am. 41]

| b) | infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski rekonstrukcijas darbi, kas pabeigti ne vēlāk kā 30 gadus pirms 2008. gada 10. jūnija, ja autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība jau ir ieviesta līdz 2008. gada 10. jūnijam vai nostabilizēta ne senāk kā 30 gadus pirms jebkādas jaunas autoceļu nodevu iekasēšanas kārtības izveidošanas, kas ieviesta pēc 2008. gada 10. jūnija; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, tostarp būtiski rekonstrukcijas darbi, kas pabeigti ne vēlāk kā 30 gadus pirms 2008. gada 10. jūnija, ja autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība jau ir ieviesta līdz 2008. gada 10. jūnijam vai nostabilizēta ne senāk kā 30 gadus pirms jebkādas jaunas autoceļu nodevu iekasēšanas kārtības izveidošanas, kas ieviesta pēc 2008. gada 10. jūnija;

| c) | infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, kas pabeigti pirms 2008. gada 10. jūnija, ja:






  i) | dalībvalstī ir izveidota autoceļu nodevu iekasēšanas sistēma, kas paredz šo izmaksu atgūšanu, izmantojot ar autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatoru noslēgtu līgumu vai citus līdzvērtīgus tiesību aktus, kas stājās spēkā pirms 2008. gada 10. jūnija, vai |
| --- | --- | --- |

c)

infrastruktūra vai infrastruktūras uzlabojumi, kas pabeigti pirms 2008. gada 10. jūnija, ja:

i)

dalībvalstī ir izveidota autoceļu nodevu iekasēšanas sistēma, kas paredz šo izmaksu atgūšanu, izmantojot ar autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatoru noslēgtu līgumu vai citus līdzvērtīgus tiesību aktus, kas stājās spēkā pirms 2008. gada 10. jūnija, vai

| ii) | dalībvalsts var pierādīt, ka attiecīgās infrastruktūras būvniecība bija atkarīga no tā, vai tās tehniskais kalpošanas laiks pārsniedz 30 gadus; |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts var pierādīt, ka attiecīgās infrastruktūras būvniecība bija atkarīga no tā, vai tās tehniskais kalpošanas laiks pārsniedz 30 gadus;

| 3) | “finansēšanas izmaksas” ir procenti par aizņēmumiem un ieņēmumi no akcionāru pašu kapitāla; |
| --- | --- |

3)

“finansēšanas izmaksas” ir procenti par aizņēmumiem un ieņēmumi no akcionāru pašu kapitāla;

| 4) | “būtiski rekonstrukcijas darbi” ir rekonstrukcijas darbi, izņemot tādus remontdarbus, kas autoceļu lietotājiem pašreiz vairs nedod nekāda veida labumu, jo īpaši gadījumos, kad remontdarbus aizstāj ar autoceļa seguma atjaunošanu vai cita veida būvniecības darbiem; |
| --- | --- |

4)

“būtiski rekonstrukcijas darbi” ir rekonstrukcijas darbi, izņemot tādus remontdarbus, kas autoceļu lietotājiem pašreiz vairs nedod nekāda veida labumu, jo īpaši gadījumos, kad remontdarbus aizstāj ar autoceļa seguma atjaunošanu vai cita veida būvniecības darbiem;

| 5) | “autoceļš” ir mehānisku transportlīdzekļu satiksmei īpaši paredzēts un izbūvēts ceļš, kas neapkalpo teritorijas, kuras ar to robežojas, un atbilst šādiem kritērijiem:






  a) | izņemot īpašas vietas vai uz laiku, tam ir brauktuves divvirzienu satiksmei, nošķirtas ar sadalītāju joslu, kas nav domāta satiksmei, vai izņēmuma gadījumos — ar citiem līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

5)

“autoceļš” ir mehānisku transportlīdzekļu satiksmei īpaši paredzēts un izbūvēts ceļš, kas neapkalpo teritorijas, kuras ar to robežojas, un atbilst šādiem kritērijiem:

a)

izņemot īpašas vietas vai uz laiku, tam ir brauktuves divvirzienu satiksmei, nošķirtas ar sadalītāju joslu, kas nav domāta satiksmei, vai izņēmuma gadījumos — ar citiem līdzekļiem;

| b) | tam nav viena līmeņa krustojumu ar citiem autoceļiem, dzelzceļa vai tramvaja sliežu ceļiem, riteņbraucēju vai gājēju ceļiem; |
| --- | --- |

b)

tam nav viena līmeņa krustojumu ar citiem autoceļiem, dzelzceļa vai tramvaja sliežu ceļiem, riteņbraucēju vai gājēju ceļiem;

| c) | tas ir īpaši apzīmēts kā autoceļš; |
| --- | --- |

c)

tas ir īpaši apzīmēts kā autoceļš;

| 6) | “autoceļu nodeva” ir konkrēta summa, kas noteikta atkarībā no attāluma, kuru transportlīdzeklis nobraucis, izmantojot attiecīgo infrastruktūru, un no transportlīdzekļa veida; tās nomaksāšana piešķir tiesības transportlīdzeklim izmantot attiecīgo infrastruktūru, un tā sastāv no infrastruktūras lietošanas maksas un — attiecīgā gadījumā — no maksas par satiksmes sastrēgumiem

  vienas vai vairākām šādām maksām; infrastruktūras lietošanas maksa
  vai maksas

  maksa
  par ārējām izmaksām, vai no tām abām; [Am. 42] |
| --- | --- |

6)

“autoceļu nodeva” ir konkrēta summa, kas noteikta atkarībā no attāluma, kuru transportlīdzeklis nobraucis, izmantojot attiecīgo infrastruktūru, un no transportlīdzekļa veida; tās nomaksāšana piešķir tiesības transportlīdzeklim izmantot attiecīgo infrastruktūru, un tā sastāv no infrastruktūras lietošanas maksas un — attiecīgā gadījumā — no maksas par satiksmes sastrēgumiem

  vienas vai vairākām šādām maksām; infrastruktūras lietošanas maksa
  vai maksas

  maksa
  par ārējām izmaksām, vai no tām abām; [Am. 42]

| 7) | “infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas dalībvalstī rodas saistībā ar infrastruktūras būvniecību, uzturēšanu, darbību un attīstību; |
| --- | --- |

7)

“infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas dalībvalstī rodas saistībā ar infrastruktūras būvniecību, uzturēšanu, darbību un attīstību;

| 8) | “maksa par ārējām izmaksām” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu vai trokšņa piesārņojumu, vai tiem abiem; |
| --- | --- |

8)

“maksa par ārējām izmaksām” ir maksa, ko iekasē, lai atgūtu izmaksas, kas attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu vai trokšņa piesārņojumu, vai tiem abiem;

| 9) | “satiksmes sastrēgums” ir situācija, kad satiksmes apjoms tuvojas autoceļa noslodzes robežai vai to pārsniedz; |
| --- | --- |

9)

“satiksmes sastrēgums” ir situācija, kad satiksmes apjoms tuvojas autoceļa noslodzes robežai vai to pārsniedz;

| 10) | “maksa par satiksmes sastrēgumiem” ir maksa, ko piemēro transportlīdzekļiem, lai atgūtu izmaksas, kuras attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes sastrēgumiem, un lai samazinātu satiksmes sastrēgumus; |
| --- | --- |

10)

“maksa par satiksmes sastrēgumiem” ir maksa, ko piemēro transportlīdzekļiem, lai atgūtu izmaksas, kuras attiecīgajā dalībvalstī rodas saistībā ar satiksmes sastrēgumiem, un lai samazinātu satiksmes sastrēgumus;

| 11) | “satiksmes radīta gaisa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu
  cilvēku veselībai un videi
  , ko transportlīdzekļa darbības laikā rada gaisā nonākušās daļiņas un ozona prekursori, piemēram, slāpekļa oksīds un gaistoši organiski savienojumi; [Am. 43] |
| --- | --- |

11)

“satiksmes radīta gaisa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu
  cilvēku veselībai un videi
  , ko transportlīdzekļa darbības laikā rada gaisā nonākušās daļiņas un ozona prekursori, piemēram, slāpekļa oksīds un gaistoši organiski savienojumi; [Am. 43]

| 12) | “satiksmes radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu
  cilvēku veselībai un videi
  , ko rada transportlīdzekļa darbības vai transportlīdzekļa un ceļa virsmas mijiedarbības troksnis; [Am. 44] |
| --- | --- |

12)

“satiksmes radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas” ir izmaksas par kaitējumu
  cilvēku veselībai un videi
  , ko rada transportlīdzekļa darbības vai transportlīdzekļa un ceļa virsmas mijiedarbības troksnis; [Am. 44]

| 13) | “vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa” ir noteiktā laikposmā gūtie kopējie ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksas, dalīti ar to kilometru skaitu, ko smagdarba transportlīdzekļi ir nobraukuši noteiktos ceļa posmos, kuriem minētajā laikposmā piemēroja attiecīgo maksu; |
| --- | --- |

13)

“vidējā svērtā infrastruktūras lietošanas maksa” ir noteiktā laikposmā gūtie kopējie ieņēmumi no infrastruktūras lietošanas maksas, dalīti ar to kilometru skaitu, ko smagdarba transportlīdzekļi ir nobraukuši noteiktos ceļa posmos, kuriem minētajā laikposmā piemēroja attiecīgo maksu;

| 14) | “lietošanas maksa” ir noteikta apmēra maksājums, kas transportlīdzeklim dod tiesības konkrētu laikposmu izmantot 7. panta 1. un 2. punktā minētās infrastruktūras; |
| --- | --- |

14)

“lietošanas maksa” ir noteikta apmēra maksājums, kas transportlīdzeklim dod tiesības konkrētu laikposmu izmantot 7. panta 1. un 2. punktā minētās infrastruktūras;

| 15) | “transportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis ar četriem vai vairāk riteņiem vai kopā sakabināti transportlīdzekļi, kas paredzēti vai tiek izmantoti pasažieru vai kravas pārvadāšanai pa autoceļiem; |
| --- | --- |

15)

“transportlīdzeklis” ir mehānisks transportlīdzeklis ar četriem vai vairāk riteņiem vai kopā sakabināti transportlīdzekļi, kas paredzēti vai tiek izmantoti pasažieru vai kravas pārvadāšanai pa autoceļiem;

| 16) | “smagdarba transportlīdzeklis” ir smagais kravas transportlīdzeklis, autobuss vai tālsatiksmes autobuss; |
| --- | --- |

16)

“smagdarba transportlīdzeklis” ir smagais kravas transportlīdzeklis, autobuss vai tālsatiksmes autobuss;

| 17) | “smagais kravas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kura maksimālā pieļaujamā masa ir lielāka par 3,5 tonnām; |
| --- | --- |

17)

“smagais kravas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai un kura maksimālā pieļaujamā masa ir lielāka par 3,5 tonnām;

| 18) | “autobuss vai tālsatiksmes autobuss” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju, un kura maksimālā pieļaujamā masa ir lielāka par 3,5 tonnām; |
| --- | --- |

18)

“autobuss vai tālsatiksmes autobuss” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju, un kura maksimālā pieļaujamā masa ir lielāka par 3,5 tonnām;

| 18a) | “vieglais transportlīdzeklis”: viegldarba transportlīdzeklis vai vieglais pasažieru automobilis; [Am. 46] |
| --- | --- |

18a)

“vieglais transportlīdzeklis”: viegldarba transportlīdzeklis vai vieglais pasažieru automobilis; [Am. 46]

| 19) | “viegldarba transportlīdzeklis” ir
  mikroautobuss,

  vieglais pasažieru automobilis, mikroautobuss vai vieglais kravas automobilis vai
  kravu pārvadāšanai paredzēts vieglais kravas automobilis
  ; [Am. 47] |
| --- | --- |

19)

“viegldarba transportlīdzeklis” ir
  mikroautobuss,

  vieglais pasažieru automobilis, mikroautobuss vai vieglais kravas automobilis vai
  kravu pārvadāšanai paredzēts vieglais kravas automobilis
  ; [Am. 47]

| 20) | “vieglais pasažieru automobilis” ir transportlīdzeklis ar četriem riteņiem, kas paredzēts ne vairāk kā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju; |
| --- | --- |

20)

“vieglais pasažieru automobilis” ir transportlīdzeklis ar četriem riteņiem, kas paredzēts ne vairāk kā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju;

| 20a) | “vēsturisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar vēsturisku vērtību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES 3. panta 7. punkta nozīmē

   (*2)

  ; [Am. 48] |
| --- | --- |

20a)

“vēsturisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar vēsturisku vērtību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/45/ES 3. panta 7. punkta nozīmē

   (*2)

  ; [Am. 48]

| 21) | “mikroautobuss” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju, un kura maksimālā pieļaujamā masa nav lielāka par 3,5 tonnām; |
| --- | --- |

21)

“mikroautobuss” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts vairāk nekā astoņu pasažieru pārvadāšanai, neskaitot vadītāju, un kura maksimālā pieļaujamā masa nav lielāka par 3,5 tonnām;

| 22) | “vieglais kravas automobilis” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai

  kurš nav vieglais pasažieru automobilis
  un kura maksimālā pieļaujamā masa nav lielāka par 3,5 tonnām; [Am. 49] |
| --- | --- |

22)

“vieglais kravas automobilis” ir transportlīdzeklis, kas paredzēts preču pārvadāšanai

  kurš nav vieglais pasažieru automobilis
  un kura maksimālā pieļaujamā masa nav lielāka par 3,5 tonnām; [Am. 49]

| 22a) | “kravu pārvadāšanai paredzēts vieglais kravas automobilis”, ir transportlīdzeklis, kurš paredzēts kravu pārvadāšanai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009

   (*3)

  , un kura pieļaujamā maksimālā pilnā masa ir no 2,4 līdz 3,5 tonnām, un kura augstums ir lielāks par 2 metriem. [Am. 50] |
| --- | --- |

22a)

“kravu pārvadāšanai paredzēts vieglais kravas automobilis”, ir transportlīdzeklis, kurš paredzēts kravu pārvadāšanai, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1071/2009

   (*3)

  , un kura pieļaujamā maksimālā pilnā masa ir no 2,4 līdz 3,5 tonnām, un kura augstums ir lielāks par 2 metriem. [Am. 50]

| 22b) | “bezemisiju darbība” ir transportlīdzekļa tāda darbība visā attiecīgajā autoceļu tīklā, kas pārbaudāmi nerada izplūdes gāzu emisijas; [Am. 51] |
| --- | --- |

22b)

“bezemisiju darbība” ir transportlīdzekļa tāda darbība visā attiecīgajā autoceļu tīklā, kas pārbaudāmi nerada izplūdes gāzu emisijas; [Am. 51]

| 23) | “bezemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas nerada izplūdes gāzu emisijas; |
| --- | --- |

23)

“bezemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas nerada izplūdes gāzu emisijas;

| 23a) | “motocikls”: divu riteņu transportlīdzeklis ar blakusvāģi vai bez tā, kā arī jebkādi L3e, L4e, L5e, L6e un L7e kategorijas tricikli un kvadricikli, kā minēts Regulā (ES) Nr. 168/2013; [Am. 52] |
| --- | --- |

23a)

“motocikls”: divu riteņu transportlīdzeklis ar blakusvāģi vai bez tā, kā arī jebkādi L3e, L4e, L5e, L6e un L7e kategorijas tricikli un kvadricikli, kā minēts Regulā (ES) Nr. 168/2013; [Am. 52]

| 24) | “pārvadātājs” ir jebkurš uzņēmums, kas pārvadā preces vai pasažierus pa autoceļiem; |
| --- | --- |

24)

“pārvadātājs” ir jebkurš uzņēmums, kas pārvadā preces vai pasažierus pa autoceļiem;

| 25) | ““EURO 0”, “EURO I”, “EURO II”, “EURO III”, “EURO IV”, “EURO V” un “EURO VI” kategorijas transportlīdzeklis” ir smagdarba transportlīdzeklis, kas atbilst emisijas standartiem, kuri izklāstīti 0. pielikumā; |
| --- | --- |

25)

““EURO 0”, “EURO I”, “EURO II”, “EURO III”, “EURO IV”, “EURO V” un “EURO VI” kategorijas transportlīdzeklis” ir smagdarba transportlīdzeklis, kas atbilst emisijas standartiem, kuri izklāstīti 0. pielikumā;

| 26) | “transportlīdzekļa veids” ir smagdarba transportlīdzekļa iedalījums kategorijā pēc tā asu skaita, gabarītiem vai masas, vai citām transportlīdzekļa klasifikācijas pazīmēm, kas atspoguļo autoceļa bojājumus, piemēram, uz autoceļa iegūtu bojājumu klasifikācijas sistēma, kas izklāstīta IV pielikumā, ja izmantotās klasifikācijas sistēmas pamatā ir transportlīdzekļa raksturojums, kas norādīts vai nu visās dalībvalstīs lietotajos transportlīdzekļa dokumentos, vai ir acīmredzams; |
| --- | --- |

26)

“transportlīdzekļa veids” ir smagdarba transportlīdzekļa iedalījums kategorijā pēc tā asu skaita, gabarītiem vai masas, vai citām transportlīdzekļa klasifikācijas pazīmēm, kas atspoguļo autoceļa bojājumus, piemēram, uz autoceļa iegūtu bojājumu klasifikācijas sistēma, kas izklāstīta IV pielikumā, ja izmantotās klasifikācijas sistēmas pamatā ir transportlīdzekļa raksturojums, kas norādīts vai nu visās dalībvalstīs lietotajos transportlīdzekļa dokumentos, vai ir acīmredzams;

| 27) | “koncesijas līgums” ir “būvdarbu publiskā iepirkuma līgums”,

  “koncesija”
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 2014/
  23
  /ES
  5. panta 1. punktā

   (*4); [Am. 53] |
| --- | --- |

27)

“koncesijas līgums” ir “būvdarbu publiskā iepirkuma līgums”,

  “koncesija”
  , kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES 2014/
  23
  /ES
  5. panta 1. punktā

   (*4); [Am. 53]

| 28) | “koncesijas nodeva” ir autoceļu nodeva, ko, pamatojoties uz koncesijas līgumu, iekasē koncesionārs; |
| --- | --- |

28)

“koncesijas nodeva” ir autoceļu nodeva, ko, pamatojoties uz koncesijas līgumu, iekasē koncesionārs;

| 29) | “būtiski mainīta nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība” ir autoceļu nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība, kas mainīta tā, ka izmaksas vai ieņēmumi mainās par vismaz 5 %

  15
   %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, pēc tam, kad ir piemērota inflācijas korekcija, kuru mēra kā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (neiekļaujot enerģiju un neapstrādātu pārtiku), ko publicējusi Komisija (Eurostat).
  Koncesijas līgumos par būtiskām neuzskata izmaiņas, kas atbilst Direktīvas 2014/23/ES 43. panta 1. un 2. punkta kritērijiem; [Am. 54] |
| --- | --- |

29)

“būtiski mainīta nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība” ir autoceļu nodevu vai maksas iekasēšanas kārtība, kas mainīta tā, ka izmaksas vai ieņēmumi mainās par vismaz 5 %

  15
   %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, pēc tam, kad ir piemērota inflācijas korekcija, kuru mēra kā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (neiekļaujot enerģiju un neapstrādātu pārtiku), ko publicējusi Komisija (Eurostat).
  Koncesijas līgumos par būtiskām neuzskata izmaiņas, kas atbilst Direktīvas 2014/23/ES 43. panta 1. un 2. punkta kritērijiem; [Am. 54]

| 29a) | “šķērsfinansēšana” ir rentablu, alternatīvu satiksmes infrastruktūras projektu finansēšana no ieņēmumiem, kas iegūti, pašreizējās satiksmes infrastruktūrās iekasējot autoceļu nodevas un infrastruktūras lietošanas maksas; [Am. 55] |
| --- | --- |

29a)

“šķērsfinansēšana” ir rentablu, alternatīvu satiksmes infrastruktūras projektu finansēšana no ieņēmumiem, kas iegūti, pašreizējās satiksmes infrastruktūrās iekasējot autoceļu nodevas un infrastruktūras lietošanas maksas; [Am. 55]

| 29b) | “dalībvalsts” ir visas dalībvalstu kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts centrālās iestādes federālās zemes iestādes vai citas teritoriālās iestādes, kurām to kompetences ietvaros jānodrošina, ka tiek ievēroti Savienības tiesību akti. [Am. 56]

  Šā panta 2. punktā:






  a) | vērā ņemamā būvniecības izmaksu daļa jebkurā gadījumā nevar pārsniegt esošās tehniskās kalpošanas laika daļu infrastruktūras sastāvdaļām, kuras vēl ir lietošanā 2008. gada 10. jūnijā vai dienā, kad tiek ieviesta jauna autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība, ja šī diena ir vēlāk; |
| --- | --- | --- |

29b)

“dalībvalsts” ir visas dalībvalstu kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts centrālās iestādes federālās zemes iestādes vai citas teritoriālās iestādes, kurām to kompetences ietvaros jānodrošina, ka tiek ievēroti Savienības tiesību akti. [Am. 56]

Šā panta 2. punktā:

a)

vērā ņemamā būvniecības izmaksu daļa jebkurā gadījumā nevar pārsniegt esošās tehniskās kalpošanas laika daļu infrastruktūras sastāvdaļām, kuras vēl ir lietošanā 2008. gada 10. jūnijā vai dienā, kad tiek ieviesta jauna autoceļu nodevu iekasēšanas kārtība, ja šī diena ir vēlāk;

| b) | infrastruktūras izmaksas vai infrastruktūras uzlabojumu izmaksas var ietvert jebkādus īpašus izdevumus saistībā ar infrastruktūru, kas paredzēti,

  , tostarp izmaksas, kas radušās jaunu regulatīvu prasību dēļ
  , kas
  ir uzlabojumi
  , lai samazinātu traucējumus, ko izraisa troksnis,
  lai ieviestu inovatīvas tehnoloģijas
  vai lai uzlabotu satiksmes drošību, kā arī faktiskus maksājumus, ko veic infrastruktūras operators un kas atbilst vides jomā izvirzītiem objektīviem mērķiem, piemēram, aizsardzībai pret augsnes piesārņošanu. [Am. 57] |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras izmaksas vai infrastruktūras uzlabojumu izmaksas var ietvert jebkādus īpašus izdevumus saistībā ar infrastruktūru, kas paredzēti,

  , tostarp izmaksas, kas radušās jaunu regulatīvu prasību dēļ
  , kas
  ir uzlabojumi
  , lai samazinātu traucējumus, ko izraisa troksnis,
  lai ieviestu inovatīvas tehnoloģijas
  vai lai uzlabotu satiksmes drošību, kā arī faktiskus maksājumus, ko veic infrastruktūras operators un kas atbilst vides jomā izvirzītiem objektīviem mērķiem, piemēram, aizsardzībai pret augsnes piesārņošanu. [Am. 57]

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.)."

*1

(*2)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).
  "

*2

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/45/ES (2014. gada 3. aprīlis) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju periodiskajām tehniskajām apskatēm un par Direktīvas 2009/40/EK atcelšanu (OV L 127, 29.4.2014., 51. lpp.).

(*3)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).
  "

*3

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).
  ”;"

*4

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/23/ES par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

| 2a) | direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:










  “ba) | vēsturiskajiem transportlīdzekļiem;”;[Am. 58] |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

direktīvas 6. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“ba)

“ba)

vēsturiskajiem transportlīdzekļiem;”;[Am. 58]

vēsturiskajiem transportlīdzekļiem;”

| 3) | direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

  “7. pants

  1.   Neskarot 9. panta 1.a punktu, dalībvalstis var saglabāt vai ieviest autoceļu nodevas un lietošanas maksas Eiropas ceļu tīklā vai konkrētos minētā tīkla posmos un visos citos autoceļu tīkla posmos, kas nepieder pie Eiropas ceļu tīkla, ievērojot šā panta 3.–9. punktā un 7.a–7.k pantā paredzētos nosacījumus.


  2.   Šā panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību citos ceļos piemērot autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ja vien šāda autoceļu nodevu un lietošanas maksu piemērošana šādos citos ceļos nediskriminē starptautisko satiksmi un nerada transporta uzņēmumu konkurences traucējumus. Autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro ceļos, kuri nepieder Eiropas ceļu tīklam un nav autoceļi, atbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 3. un 4. punktā, 7.a pantā un 7.j panta 1., 2. un 4. punktā.


  3.   Dalībvalstis nevienas kategorijas transportlīdzekļiem par viena un tā paša ceļa posma lietošanu nepiemēro vienlaikus autoceļu nodevas un lietošanas maksu. Tomēr dalībvalstis, kas savā ceļu tīklā piemēro lietošanas maksu, var piemērot arī autoceļu nodevas par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu.


  4.   Ar autoceļu nodevām un lietošanas maksu ne tieši, ne netieši nediskriminē ceļa lietotājus viņu pilsonības dēļ un pārvadātājus viņu uzņēmējdarbības veikšanas vai transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts vai trešās valsts dēļ, vai arī pārvadājumu izcelsmes vai galamērķa dēļ.


  5.   Dalībvalstis var smagdarba transportlīdzekļiem paredzēt samazinātas autoceļu nodevas likmes vai lietošanas maksas vai atbrīvot no autoceļu nodevām vai lietošanas maksām transportlīdzekļus, uz ko neattiecas prasība uzstādīt un izmantot reģistrācijas kontrolierīces, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (*5), un gadījumos, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 6. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.


  6.   Neskarot 9. punktu, no 2018. gada 1. janvāra

  [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  dalībvalstis neievieš lietošanas maksas smagdarba transportlīdzekļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  ,
  kas
  paredzēti
  kravu pārvadāšanai
  . Lietošanas maksas, kas ieviestas pirms minētā datuma

  minētās dienas
  , var saglabāt līdz 2023. 
  2022
  . gada 31. decembrim,
  un tās no 2023. gada 1. janvāra aizstāj ar infrastruktūras lietošanas maksām autoceļu tīklā, uz kuru attiecas šī direktīva. [Am. 59]



  7.   No [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums] dalībvalstis neievieš lietošanas maksas viegldarba transportlīdzekļiem. Lietošanas maksas, kas ieviestas pirms minētā datuma, pakāpeniski atceļ līdz 2027. gada 31. decembrim.


  8.   Līdz 2019. gada 31. decembrim attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem dalībvalstis var izvēlēties piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas tikai tādiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa nav mazāka par 12 tonnām, ja tās uzskata, ka to piemērošana transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa ir mazāka par 12 tonnām:






  a) | satiksmes novirzīšanas dēļ radītu nozīmīgas negatīvas sekas brīvai satiksmes plūsmai, videi, trokšņu līmenim, satiksmes sastrēgumiem, veselībai vai ceļu satiksmes drošībai; |
| --- | --- | --- |

3)

direktīvas 7. pantu aizstāj ar šādu:

“7. pants

1.   Neskarot 9. panta 1.a punktu, dalībvalstis var saglabāt vai ieviest autoceļu nodevas un lietošanas maksas Eiropas ceļu tīklā vai konkrētos minētā tīkla posmos un visos citos autoceļu tīkla posmos, kas nepieder pie Eiropas ceļu tīkla, ievērojot šā panta 3.–9. punktā un 7.a–7.k pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Šā panta 1. punkts neskar dalībvalstu tiesības saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību citos ceļos piemērot autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ja vien šāda autoceļu nodevu un lietošanas maksu piemērošana šādos citos ceļos nediskriminē starptautisko satiksmi un nerada transporta uzņēmumu konkurences traucējumus. Autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro ceļos, kuri nepieder Eiropas ceļu tīklam un nav autoceļi, atbilst nosacījumiem, kas minēti šā panta 3. un 4. punktā, 7.a pantā un 7.j panta 1., 2. un 4. punktā.

3.   Dalībvalstis nevienas kategorijas transportlīdzekļiem par viena un tā paša ceļa posma lietošanu nepiemēro vienlaikus autoceļu nodevas un lietošanas maksu. Tomēr dalībvalstis, kas savā ceļu tīklā piemēro lietošanas maksu, var piemērot arī autoceļu nodevas par tiltu, tuneļu un kalnu pāreju izmantošanu.

4.   Ar autoceļu nodevām un lietošanas maksu ne tieši, ne netieši nediskriminē ceļa lietotājus viņu pilsonības dēļ un pārvadātājus viņu uzņēmējdarbības veikšanas vai transportlīdzekļa reģistrācijas dalībvalsts vai trešās valsts dēļ, vai arī pārvadājumu izcelsmes vai galamērķa dēļ.

5.   Dalībvalstis var smagdarba transportlīdzekļiem paredzēt samazinātas autoceļu nodevas likmes vai lietošanas maksas vai atbrīvot no autoceļu nodevām vai lietošanas maksām transportlīdzekļus, uz ko neattiecas prasība uzstādīt un izmantot reģistrācijas kontrolierīces, kuras paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (*5), un gadījumos, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 6. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi.

6.   Neskarot 9. punktu, no 2018. gada 1. janvāra

  [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena]
  dalībvalstis neievieš lietošanas maksas smagdarba transportlīdzekļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  ,
  kas
  paredzēti
  kravu pārvadāšanai
  . Lietošanas maksas, kas ieviestas pirms minētā datuma

  minētās dienas
  , var saglabāt līdz 2023. 
  2022
  . gada 31. decembrim,
  un tās no 2023. gada 1. janvāra aizstāj ar infrastruktūras lietošanas maksām autoceļu tīklā, uz kuru attiecas šī direktīva. [Am. 59]

7.   No [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums] dalībvalstis neievieš lietošanas maksas viegldarba transportlīdzekļiem. Lietošanas maksas, kas ieviestas pirms minētā datuma, pakāpeniski atceļ līdz 2027. gada 31. decembrim.

8.   Līdz 2019. gada 31. decembrim attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem dalībvalstis var izvēlēties piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas tikai tādiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa nav mazāka par 12 tonnām, ja tās uzskata, ka to piemērošana transportlīdzekļiem, kuru pilnā masa ir mazāka par 12 tonnām:

a)

satiksmes novirzīšanas dēļ radītu nozīmīgas negatīvas sekas brīvai satiksmes plūsmai, videi, trokšņu līmenim, satiksmes sastrēgumiem, veselībai vai ceļu satiksmes drošībai;

| b) | radītu administratīvas izmaksas, kas vairāk nekā par 30 % pārsniedz papildu ieņēmumus, kurus būtu radījusi to piemērošana. |
| --- | --- |

b)

radītu administratīvas izmaksas, kas vairāk nekā par 30 % pārsniedz papildu ieņēmumus, kurus būtu radījusi to piemērošana.

Dalībvalstis, kas izvēlas piemērot autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, vai tās abas tikai tiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pieļaujamā pilnā masa nav mazāka par 12 tonnām, dara Komisijai zināmu savu lēmumu un tā iemeslus.

9.   No 2020. gada 1. janvāra autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro smagdarba transportlīdzekļiem, piemēro visiem smagdarba transportlīdzekļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai
  . [Am. 61]

10.   
  Līdz 2022. gada 31. decembrim
  autoceļu nodevas un lietošanas maksas, ko piemēro smagdarba transportlīdzekļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai
  , no vienas puses, un viegldarba transportlīdzekļiem
  , kuri nav vieglie kravas automobiļi, kas paredzēti kravu pārvadāšanai
  , no otras puses, var ieviest vai saglabāt savstarpēji neatkarīgi. [Am. 62]

(*5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Regula (ES) Nr. 165/2014 par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).”;"

*5

| 4) | direktīvas 7.a pantu aizstāj ar šādu:

  “7.a pants

  1.   Lietošanas maksas ir samērīgas ar infrastruktūras lietošanas ilgumu.


  2.   Piemērojot lietošanas maksas smagdarba transportlīdzekļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem — diena, nedēļa, mēnesis un gads. Mēneša likme nav lielāka par 10 % no gada likmes, nedēļas likme nav lielāka par 5 % no gada likmes un dienas likme nav lielāka par 2 % no gada likmes.
  Dalībvalstī reģistrētiem transportlīdzekļiem attiecīgā dalībvalstīs var piemērot tikai lietošanas maksas gada likmes.
  Lietošanas maksu, ieskaitot administratīvās izmaksas, visu kategoriju smagdarba transportlīdzekļiem dalībvalstis nosaka, nepārsniedzot II pielikumā noteiktās maksimālās likmes.


  3.   Piemērojot lietošanas maksas vieglajiem pasažieru automobiļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem
  diena, nedēļa,
  10 dienas, mēnesis vai divi mēneši, vai abi, un gads. Divu mēnešu likme nav lielāka par 30 % no gada likmes, mēneša likme nav lielāka par 18 % no gada likmes un 10 dienu
  , nedēļas un dienas
  likme nav lielāka par 8 % no gada likmes. [Am. 63]

  Dalībvalstis infrastruktūras lietošanu var darīt pieejamu arī uz citiem laikposmiem. Šādos gadījumos dalībvalstis piemēro likmes saskaņā ar principu par vienlīdzīgu attieksmi pret lietotājiem, ņemot vērā visus būtiskos apstākļus, jo īpaši gada likmi un likmes, ko piemēro citiem laikposmiem, kuri minēti pirmajā daļā, esošos izmantošanas modeļus un administratīvās izmaksas.
  Attiecībā uz lietošanas maksas sistēmām, kas pieņemtas pirms 2017. gada 31. maija, dalībvalstis var saglabāt likmes, kas ir augstākas par pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem un kas bija spēkā pirms minētā datuma, un attiecīgi augstākas likmes citiem lietošanas laikposmiem, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu. Tomēr tām ir jāatbilst pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem, kā arī otrajā daļā noteiktajām prasībām, tiklīdz stājas spēkā būtiski mainīta nodevu vai maksu iekasēšanas kārtība un, vēlākais, no 2024. gada 1. janvāra.


  4.   Attiecībā uz mikroautobusiem
  , vieglajiem kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  , kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstīm jāievēro 2. vai 3. punkta noteikumi. Tomēr attiecībā uz mikroautobusiem
  , vieglajiem kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  , kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstis nosaka augstāku lietošanas maksu nekā attiecībā uz vieglajiem pasažieru automobiļiem, vēlākais, no 2024. gada 1. janvāra. [Am. 64]





  4.a
     
  Lai ievērotu lietošanas maksas proporcionalitātes principu, var ņemt vērā to pārvadājumu konkrētās īpatnības, kuri tiek sākti dalībvalstī Savienības perifērijā.”; [Am. 65] |
| --- | --- |

4)

direktīvas 7.a pantu aizstāj ar šādu:

“7.a pants

1.   Lietošanas maksas ir samērīgas ar infrastruktūras lietošanas ilgumu.

2.   Piemērojot lietošanas maksas smagdarba transportlīdzekļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem — diena, nedēļa, mēnesis un gads. Mēneša likme nav lielāka par 10 % no gada likmes, nedēļas likme nav lielāka par 5 % no gada likmes un dienas likme nav lielāka par 2 % no gada likmes.

Dalībvalstī reģistrētiem transportlīdzekļiem attiecīgā dalībvalstīs var piemērot tikai lietošanas maksas gada likmes.

Lietošanas maksu, ieskaitot administratīvās izmaksas, visu kategoriju smagdarba transportlīdzekļiem dalībvalstis nosaka, nepārsniedzot II pielikumā noteiktās maksimālās likmes.

3.   Piemērojot lietošanas maksas vieglajiem pasažieru automobiļiem, infrastruktūras lietošanu dara pieejamu vismaz uz šādiem laikposmiem
  diena, nedēļa,
  10 dienas, mēnesis vai divi mēneši, vai abi, un gads. Divu mēnešu likme nav lielāka par 30 % no gada likmes, mēneša likme nav lielāka par 18 % no gada likmes un 10 dienu
  , nedēļas un dienas
  likme nav lielāka par 8 % no gada likmes. [Am. 63]

Dalībvalstis infrastruktūras lietošanu var darīt pieejamu arī uz citiem laikposmiem. Šādos gadījumos dalībvalstis piemēro likmes saskaņā ar principu par vienlīdzīgu attieksmi pret lietotājiem, ņemot vērā visus būtiskos apstākļus, jo īpaši gada likmi un likmes, ko piemēro citiem laikposmiem, kuri minēti pirmajā daļā, esošos izmantošanas modeļus un administratīvās izmaksas.

Attiecībā uz lietošanas maksas sistēmām, kas pieņemtas pirms 2017. gada 31. maija, dalībvalstis var saglabāt likmes, kas ir augstākas par pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem un kas bija spēkā pirms minētā datuma, un attiecīgi augstākas likmes citiem lietošanas laikposmiem, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu. Tomēr tām ir jāatbilst pirmajā daļā noteiktajiem ierobežojumiem, kā arī otrajā daļā noteiktajām prasībām, tiklīdz stājas spēkā būtiski mainīta nodevu vai maksu iekasēšanas kārtība un, vēlākais, no 2024. gada 1. janvāra.

4.   Attiecībā uz mikroautobusiem
  , vieglajiem kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  , kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstīm jāievēro 2. vai 3. punkta noteikumi. Tomēr attiecībā uz mikroautobusiem
  , vieglajiem kravas automobiļiem
  un vieglajiem kravas automobiļiem
  , kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstis nosaka augstāku lietošanas maksu nekā attiecībā uz vieglajiem pasažieru automobiļiem, vēlākais, no 2024. gada 1. janvāra. [Am. 64]

4.a
     
  Lai ievērotu lietošanas maksas proporcionalitātes principu, var ņemt vērā to pārvadājumu konkrētās īpatnības, kuri tiek sākti dalībvalstī Savienības perifērijā.”; [Am. 65]

| 4a) | 7.b pantu papildina ar šādu punktu:





  “2.a
     
  Autoceļu posmos, kuros tiek piemērota infrastruktūras lietošanas maksa, ir vajadzīgā infrastruktūra, lai garantētu satiksmes drošību visiem lietotājiem, un var būt drošas stāvvietas visos laikapstākļos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (2017/0122(COD)).”; [Am. 66] |
| --- | --- |

4a)

4a)

7.b pantu papildina ar šādu punktu:

7.b pantu papildina ar šādu punktu:

“2.a
     
  Autoceļu posmos, kuros tiek piemērota infrastruktūras lietošanas maksa, ir vajadzīgā infrastruktūra, lai garantētu satiksmes drošību visiem lietotājiem, un var būt drošas stāvvietas visos laikapstākļos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../..., ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 attiecībā uz minimālajām prasībām par maksimālajiem ikdienas un iknedēļas transportlīdzekļa vadīšanas laikiem, minimālajiem pārtraukumiem un ikdienas un iknedēļas atpūtas laikposmiem un ar ko Regulu (ES) Nr. 165/2014 groza attiecībā uz pozicionēšanu ar tahogrāfu palīdzību (2017/0122(COD)).”; [Am. 66]

| 5) | direktīvas 7.c pantu aizstāj ar šādu:

  “7.c pants

  1.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radīta gaisa piesārņojuma vai trokšņa piesārņojuma, vai to abu izmaksām.


  Maksu par ārējām izmaksām var ieviest vai saglabāt ceļu tīkla posmos, uz kuriem neattiecas maksa par infrastruktūras izmantošanu.



  Attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem maksas par ārējām izmaksām
  saistībā ar satiksmes radīta gaisa piesārņojumu vai trokšņa piesārņojumu
  diferencē un nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām un metodēm, kā arī ievērojot

  tās atbilst vismaz
  IIIb pielikumā noteiktās standartvērtības

  noteiktajām minimālajām vērtībām
  . [Am. 67]



  2.   Izmaksas, ko ņem vērā, attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, kurā iekasē maksu par ārējām izmaksām, un uz transportlīdzekļiem, uz kuriem maksa attiecas. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.


  3.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu nepiemēro smagdarba transportlīdzekļiem, kas atbilst stingrākajiem EURO emisiju standartiem.
  Pirmo daļu pārtrauc piemērot, kad ir pagājuši četri gadi no dienas, kurā sāka piemērot noteikumus, ar ko ieviesa minētos standartus.


  4.   To, cik lielas ir maksas par ārējām izmaksām, nosaka attiecīgā dalībvalsts. Ja kāda dalībvalsts tādiem nolūkiem ir izraudzījusies kādu iestādi, tai ir jābūt juridiski un finansiāli neatkarīgai no organizācijas, kas daļēji vai pilnībā apsaimnieko vai iekasē tādus maksājumus.


  5.   No 2021. gada 1. janvāra dalībvalstis, kas iekasē autoceļu nodevas, smagdarba transportlīdzekļiem piemēro maksas

  maksu
  par ārējām izmaksām vismaz tajā 7. panta 1. punktā minētā tīkla daļā, kur

  saistībā ar satiksmes radīto gaisa un trokšņa piesārņojumu
  smagdarba transportlīdzekļu radītais kaitējums videi ir lielāks par smagdarba transportlīdzekļu radīto vidējo kaitējumu videi, ko nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā minētajām attiecīgajām ziņošanas prasībām.

  transportlīdzekļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, visās 7. panta 1. punktā minētā tīkla daļās, uz ko attiecas maksa par infrastruktūras izmantošanu. [Am. 68]





  5.a
     
  No 2026. gada 1. janvāra maksu par ārējām izmaksām, kuru nosaka ikvienam ceļu tīkla posmam, kas minēts 7. panta 1. punktā, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām. [Am. 69]





  5.b
     
  Dalībvalstis var piemērot izņēmumus, kas ļauj diferencēt maksas likmi par ārējām izmaksām vēsturiskiem transportlīdzekļiem.”; [Am. 70] |
| --- | --- |

5)

direktīvas 7.c pantu aizstāj ar šādu:

“7.c pants

1.   Dalībvalstis var saglabāt vai ieviest maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radīta gaisa piesārņojuma vai trokšņa piesārņojuma, vai to abu izmaksām.

Maksu par ārējām izmaksām var ieviest vai saglabāt ceļu tīkla posmos, uz kuriem neattiecas maksa par infrastruktūras izmantošanu.

Attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem maksas par ārējām izmaksām
  saistībā ar satiksmes radīta gaisa piesārņojumu vai trokšņa piesārņojumu
  diferencē un nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā noteiktajām minimālajām prasībām un metodēm, kā arī ievērojot

  tās atbilst vismaz
  IIIb pielikumā noteiktās standartvērtības

  noteiktajām minimālajām vērtībām
  . [Am. 67]

2.   Izmaksas, ko ņem vērā, attiecas uz ceļu tīklu vai tā daļu, kurā iekasē maksu par ārējām izmaksām, un uz transportlīdzekļiem, uz kuriem maksa attiecas. Dalībvalstis var izvēlēties atgūt tikai procentuālu daļu no minētajām izmaksām.

3.   Maksu par ārējām izmaksām saistībā ar satiksmes radītu gaisa piesārņojumu nepiemēro smagdarba transportlīdzekļiem, kas atbilst stingrākajiem EURO emisiju standartiem.

Pirmo daļu pārtrauc piemērot, kad ir pagājuši četri gadi no dienas, kurā sāka piemērot noteikumus, ar ko ieviesa minētos standartus.

4.   To, cik lielas ir maksas par ārējām izmaksām, nosaka attiecīgā dalībvalsts. Ja kāda dalībvalsts tādiem nolūkiem ir izraudzījusies kādu iestādi, tai ir jābūt juridiski un finansiāli neatkarīgai no organizācijas, kas daļēji vai pilnībā apsaimnieko vai iekasē tādus maksājumus.

5.   No 2021. gada 1. janvāra dalībvalstis, kas iekasē autoceļu nodevas, smagdarba transportlīdzekļiem piemēro maksas

  maksu
  par ārējām izmaksām vismaz tajā 7. panta 1. punktā minētā tīkla daļā, kur

  saistībā ar satiksmes radīto gaisa un trokšņa piesārņojumu
  smagdarba transportlīdzekļu radītais kaitējums videi ir lielāks par smagdarba transportlīdzekļu radīto vidējo kaitējumu videi, ko nosaka saskaņā ar IIIa pielikumā minētajām attiecīgajām ziņošanas prasībām.

  transportlīdzekļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai, visās 7. panta 1. punktā minētā tīkla daļās, uz ko attiecas maksa par infrastruktūras izmantošanu. [Am. 68]

5.a
     
  No 2026. gada 1. janvāra maksu par ārējām izmaksām, kuru nosaka ikvienam ceļu tīkla posmam, kas minēts 7. panta 1. punktā, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām. [Am. 69]

5.b
     
  Dalībvalstis var piemērot izņēmumus, kas ļauj diferencēt maksas likmi par ārējām izmaksām vēsturiskiem transportlīdzekļiem.”; [Am. 70]

| 6) | iekļauj šādu 7.da pantu:

  “7.da pants

  1.   Dalībvalstis saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām var ieviest maksu par satiksmes sastrēgumiem jebkurā sava ceļu tīkla posmā, kur veidojas satiksmes sastrēgumi. Maksu par satiksmes
  sastrēgumiem
  var piemērot tikai tiem ceļa posmiem, kur regulāri rodas satiksmes sastrēgumi, un vienīgi laikposmos, kad tie parasti izveidojas.


  2.   Dalībvalstis definē 1. punktā minētos ceļa posmus un laikposmus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar to, cik lielam riskam ir pakļauti ceļi un to apkārtne satiksmes sastrēgumu dēļ, piemēram, kādi ir vidējie kavējumi vai rindas garums.


  3.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko nosaka kādam ceļu tīkla posmam, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām saskaņā ar standartizētiem ekvivalences koeficientiem, kas noteikti V pielikumā.
  Tomēr dalībvalstis sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšanai un sociāli ekonomiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas nolūkā var nolemt atbrīvot autobusus un tālsatiksmes autobusus
  . [Am. 72]



  4.   Maksa par satiksmes sastrēgumiem atbilst izmaksām, ko transportlīdzeklis rada citiem ceļa lietotājiem un — netiešā veidā — visai sabiedrībai, bet nevienam autoceļa veidam tā nedrīkst pārsniegt maksimālo līmeni, kas noteikts VI pielikumā.


  5.   Dalībvalstis izstrādā atbilstošus mehānismus maksas par satiksmes sastrēgumiem ietekmes uzraudzībai un tās līmeņa pārskatīšanai. Dalībvalstis regulāri, vismaz ik pēc trim gadiem, pārskata šīs maksas līmeni, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz satiksmes sastrēgumu izmaksas, kas rodas konkrētajā dalībvalstī, un ka to iekasē tajos ceļa posmos, kur ir noteikta maksa par satiksmes sastrēgumiem.”; |
| --- | --- |

6)

iekļauj šādu 7.da pantu:

“7.da pants

1.   Dalībvalstis saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām var ieviest maksu par satiksmes sastrēgumiem jebkurā sava ceļu tīkla posmā, kur veidojas satiksmes sastrēgumi. Maksu par satiksmes
  sastrēgumiem
  var piemērot tikai tiem ceļa posmiem, kur regulāri rodas satiksmes sastrēgumi, un vienīgi laikposmos, kad tie parasti izveidojas.

2.   Dalībvalstis definē 1. punktā minētos ceļa posmus un laikposmus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem saistībā ar to, cik lielam riskam ir pakļauti ceļi un to apkārtne satiksmes sastrēgumu dēļ, piemēram, kādi ir vidējie kavējumi vai rindas garums.

3.   Maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko nosaka kādam ceļu tīkla posmam, piemēro nediskriminējošā veidā visām transportlīdzekļu kategorijām saskaņā ar standartizētiem ekvivalences koeficientiem, kas noteikti V pielikumā.
  Tomēr dalībvalstis sabiedriskā transporta izmantošanas veicināšanai un sociāli ekonomiskās attīstības un teritoriālās kohēzijas nolūkā var nolemt atbrīvot autobusus un tālsatiksmes autobusus
  . [Am. 72]

4.   Maksa par satiksmes sastrēgumiem atbilst izmaksām, ko transportlīdzeklis rada citiem ceļa lietotājiem un — netiešā veidā — visai sabiedrībai, bet nevienam autoceļa veidam tā nedrīkst pārsniegt maksimālo līmeni, kas noteikts VI pielikumā.

5.   Dalībvalstis izstrādā atbilstošus mehānismus maksas par satiksmes sastrēgumiem ietekmes uzraudzībai un tās līmeņa pārskatīšanai. Dalībvalstis regulāri, vismaz ik pēc trim gadiem, pārskata šīs maksas līmeni, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz satiksmes sastrēgumu izmaksas, kas rodas konkrētajā dalībvalstī, un ka to iekasē tajos ceļa posmos, kur ir noteikta maksa par satiksmes sastrēgumiem.”;

| 7) | direktīvas 7.f un 7.g pantu aizstāj ar šādiem:

  “7.f pants

  1.   Pēc Komisijas informēšanas dalībvalsts var piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:






  a) | ieņēmumus, ko gūst no uzcenojuma, iegulda tādas transporta infrastruktūras būvniecības vai
  transporta pakalpojumu
  finansēšanā, kas ietilpst saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļas noteikumiem identificētā pamattīklā un tieši sekmē satiksmes sastrēgumu vai videi radīta kaitējuma mazināšanos un,
  kas
  atrodas tajā pašā transporta koridorā, kur

  kurā
  ir ceļa posms, kuram

  kam
  piemēro uzcenojumu; [Am. 75] |
| --- | --- | --- |

7)

direktīvas 7.f un 7.g pantu aizstāj ar šādiem:

“7.f pants

1.   Pēc Komisijas informēšanas dalībvalsts var piemērot uzcenojumu infrastruktūras lietošanas maksai, ko iekasē konkrētos ceļa posmos, kuros regulāri rodas satiksmes sastrēgumi vai kurus lietojot transportlīdzekļi rada būtisku kaitējumu videi, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

a)

ieņēmumus, ko gūst no uzcenojuma, iegulda tādas transporta infrastruktūras būvniecības vai
  transporta pakalpojumu
  finansēšanā, kas ietilpst saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1315/2013 III nodaļas noteikumiem identificētā pamattīklā un tieši sekmē satiksmes sastrēgumu vai videi radīta kaitējuma mazināšanos un,
  kas
  atrodas tajā pašā transporta koridorā, kur

  kurā
  ir ceļa posms, kuram

  kam
  piemēro uzcenojumu; [Am. 75]

| b) | uzcenojums nav lielāks par 15 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, ko aprēķina saskaņā ar 7.b panta 1. punktu un 7.e pantu, izņemot gadījumus, kad gūtos ieņēmumus iegulda pamattīkla transporta koridoru pārrobežu posmos

  kalnu reģionos
  ,
  kur ir augstākas infrastruktūras izmaksas, kā arī lielāks klimatam un videi radītais kaitējums
  , un tad šis uzcenojums nedrīkst būt lielāks par 25

  50
  %; [Am. 76] |
| --- | --- |

b)

uzcenojums nav lielāks par 15 % no vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas, ko aprēķina saskaņā ar 7.b panta 1. punktu un 7.e pantu, izņemot gadījumus, kad gūtos ieņēmumus iegulda pamattīkla transporta koridoru pārrobežu posmos

  kalnu reģionos
  ,
  kur ir augstākas infrastruktūras izmaksas, kā arī lielāks klimatam un videi radītais kaitējums
  , un tad šis uzcenojums nedrīkst būt lielāks par 25

  50
  %; [Am. 76]

| c) | uzcenojuma piemērošana nedrīkst izraisīt netaisnīgu attieksmi pret komerctransportu salīdzinājumā ar citiem ceļu lietotājiem; |
| --- | --- |

c)

uzcenojuma piemērošana nedrīkst izraisīt netaisnīgu attieksmi pret komerctransportu salīdzinājumā ar citiem ceļu lietotājiem;

| d) | pirms uzcenojuma piemērošanas Komisijai iesniedz aprakstu par konkrēto uzcenojuma piemērošanas vietu un pierādījumu par lēmumu finansēt a) apakšpunktā minēto pamattīkla

  minētās
  transporta koridoru

  infrastruktūras
  būvniecību
  vai transporta pakalpojumus
  ; [Am. 77] |
| --- | --- |

d)

pirms uzcenojuma piemērošanas Komisijai iesniedz aprakstu par konkrēto uzcenojuma piemērošanas vietu un pierādījumu par lēmumu finansēt a) apakšpunktā minēto pamattīkla

  minētās
  transporta koridoru

  infrastruktūras
  būvniecību
  vai transporta pakalpojumus
  ; [Am. 77]

| e) | laikposmu, kad uzcenojumu paredzēts piemērot, nosaka un ierobežo iepriekš, un no gaidāmo ieņēmumu viedokļa tas ir saskanīgs ar to projektu finanšu plāniem un izmaksu un ieguvumu analīzi, kurus līdzfinansē ar ieņēmumiem no uzcenojuma. |
| --- | --- |

e)

laikposmu, kad uzcenojumu paredzēts piemērot, nosaka un ierobežo iepriekš, un no gaidāmo ieņēmumu viedokļa tas ir saskanīgs ar to projektu finanšu plāniem un izmaksu un ieguvumu analīzi, kurus līdzfinansē ar ieņēmumiem no uzcenojuma.

1.a.   Jaunu pārrobežu projektu gadījumā uzcenojumus var piemērot tikai tad, ja tam piekrīt visas šādā projektā iesaistītās dalībvalstis.
  [Am. 78 un 164]

2.   Uzcenojumu var piemērot infrastruktūras lietošanas maksai, kas diferencēta saskaņā ar 7.g vai 7.ga pantu.

3.   Saņemot vajadzīgo informāciju no dalībvalsts, kas paredzējusi piemērot uzcenojumu, Komisija šo informāciju dara pieejamu 9.c pantā minētās komitejas locekļiem. Ja Komisija uzskata, ka plānotais uzcenojums neatbilst 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, vai uzskata, ka plānotais uzcenojums ļoti negatīvi ietekmēs nomaļu reģionu ekonomisko attīstību, tā var, pieņemot īstenošanas aktus, noraidīt attiecīgās dalībvalsts iesniegtās plānotās maksas vai lūgt to grozījumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar konsultēšanās procedūru, kas minēta 9.c panta 2. punktā.
  Ja piemēro 7.e panta 3. punktā minētās ceļa nodevu iekasēšanas sistēmas, uzcenojumu neuzskata par būtisku izmaiņu šīs direktīvas izpratnē
  . [Am. 79]

4.   Uzcenojuma summu atskaita no maksas par ārējām izmaksām, ko aprēķina saskaņā ar 7.c pantu, izņemot attiecībā uz transportlīdzekļiem ar EURO 0, I un II emisiju klasi no 2011. gada 15. oktobra, ar III un IV emisiju klasi no 2015. gada 1. janvāra, ar V emisiju klasi no 2019. gada 1. janvāra un ar VI emisiju klasi no 2023. gada janvāra un turpmāk. Visus ieņēmumus, kas gūti, vienlaikus piemērojot uzcenojumu un maksu par ārējām izmaksām, iegulda tādu pamattīkla transporta koridoru būvniecības finansēšanā, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1316/2013 I pielikuma I daļā.
  [Am. 80]

5.   Uzcenojumu nedrīkst piemērot ceļa posmos, kur piemēro maksu par satiksmes sastrēgumiem.

7.g pants

1.   Līdz 2021. gada 31. decembrim infrastruktūras lietošanas maksu var diferencēt, lai mazinātu satiksmes sastrēgumus un kaitējumu infrastruktūrai un optimizētu attiecīgās infrastruktūras izmantošanu vai veicinātu satiksmes drošību, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | diferenciācija ir pārskatāma, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

diferenciācija ir pārskatāma, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem;

| b) | diferenciāciju piemēro, ievērojot diennakts laiku un dienas vai gadalaika tipu; |
| --- | --- |

b)

diferenciāciju piemēro, ievērojot diennakts laiku un dienas vai gadalaika tipu;

| c) | infrastruktūras lietošanas maksa 7.b pantā minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas maksimālo līmeni nepārsniedz par vairāk nekā 175 %; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūras lietošanas maksa 7.b pantā minētās vidējās svērtās infrastruktūras lietošanas maksas maksimālo līmeni nepārsniedz par vairāk nekā 175 %;

| d) | visintensīvākās satiksmes laiks, kad satiksmes sastrēgumu mazināšanai iekasē lielāku infrastruktūras lietošanas maksu, nav ilgāks par piecām stundām dienā
  vai par to stundu skaitu, kurās sastrēgumu līmenis pārsniedz 100 % infrastruktūras spēju
  ; [Am. 81] |
| --- | --- |

d)

visintensīvākās satiksmes laiks, kad satiksmes sastrēgumu mazināšanai iekasē lielāku infrastruktūras lietošanas maksu, nav ilgāks par piecām stundām dienā
  vai par to stundu skaitu, kurās sastrēgumu līmenis pārsniedz 100 % infrastruktūras spēju
  ; [Am. 81]

| e) | diferenciāciju ceļa posmam, kurā rodas satiksmes sastrēgumi, nosaka un piemēro pārredzamā un ieņēmumu ziņā neitrālā veidā tā, lai mazāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā pārvadātājiem, kuri izvēlas braukt periodos, kad ceļš ir mazāk noslogots, un lielāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā pārvadātājiem, kuri šo pašu ceļa posmu izmanto satiksmes sastrēgumstundās.
  Dalībvalsts, kura vēlas ieviest šādu diferenciāciju vai mainīt spēkā esošo, informē par to Komisiju un sniedz tai informāciju, kas nepieciešama, lai pārliecinātos, ka nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

e)

diferenciāciju ceļa posmam, kurā rodas satiksmes sastrēgumi, nosaka un piemēro pārredzamā un ieņēmumu ziņā neitrālā veidā tā, lai mazāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā pārvadātājiem, kuri izvēlas braukt periodos, kad ceļš ir mazāk noslogots, un lielāka autoceļu nodeva būtu jāmaksā pārvadātājiem, kuri šo pašu ceļa posmu izmanto satiksmes sastrēgumstundās.

Dalībvalsts, kura vēlas ieviest šādu diferenciāciju vai mainīt spēkā esošo, informē par to Komisiju un sniedz tai informāciju, kas nepieciešama, lai pārliecinātos, ka nosacījumi ir izpildīti.

2.   Attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem dalībvalstis līdz 2020. gada 31. decembrim diferencē infrastruktūras lietošanas maksu saskaņā ar transportlīdzekļa EURO emisiju klasi tā, lai infrastruktūras lietošanas maksa nepārsniegtu 100 % papildus tai pašai maksai, ko iekasē par tādiem pašiem transportlīdzekļiem, kuri atbilst visstingrākajiem emisiju apjomu standartiem. No šīs prasības var atbrīvot spēkā esošos koncesijas līgumus līdz to atjaunināšanai.

Dalībvalsts tomēr var atkāpties no prasības diferencēt infrastruktūras lietošanas maksu, ja iestājas kāds no šādiem apstākļiem:

| i) | tas būtiski mazinātu autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmu saskaņotību dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

i)

tas būtiski mazinātu autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmu saskaņotību dalībvalsts teritorijā;

| ii) | tehniskā ziņā nebūtu lietderīgi ieviest diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā; |
| --- | --- |

ii)

tehniskā ziņā nebūtu lietderīgi ieviest diferenciāciju attiecīgajā autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmā;

| iii) | tas uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

iii)

tas uz citiem ceļiem novirzītu tādus transportlīdzekļus, kas izraisa vislielāko piesārņojumu, un negatīvi ietekmētu ceļu satiksmes drošību un sabiedrības veselību;

| iv) | autoceļu nodevā būtu iekļauta maksa par ārējām izmaksām. |
| --- | --- |

iv)

autoceļu nodevā būtu iekļauta maksa par ārējām izmaksām.

Par visām šādām atkāpēm vai izņēmumiem ziņo Komisijai.

3.   Ja pārbaudes gadījumā transportlīdzekļa vadītājs vai attiecīgā gadījumā pārvadātājs
  neveic maksājumus, izmantojot ceļa nodevu iekasēšanas sistēmu vai pārbaudes gadījumā
  nevar uzrādīt transportlīdzekļa dokumentus
  vai arī tā transportlīdzeklī neatrodas ceļu nodevas iekasētāja apstiprināta iekārta
  , kas vajadzīgi, lai 2. punkta nolūkos noskaidrotu transportlīdzekļa emisiju klasi, dalībvalstis var piemērot maksimālās pieļaujamās autoceļu nodevas. [Am. 82]

4.   Viena gada laikā pēc tam, kad Komisija oficiāli ir publicējusi CO2 emisiju datus saskaņā ar Regulu (ES) ../.. (*6), Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 9.e pantu, lai noteiktu CO2 emisiju standartvērtības, kā arī pienācīgi iedalītu kategorijās attiecīgos smagdarba transportlīdzekļus
  , ņemot vērā emisiju ierobežošanas tehnoloģijas
  . [Am. 83]

Viena gada laikā pēc šā deleģētā akta stāšanās spēkā dalībvalstis diferencē infrastruktūras lietošanas maksu, ņemot vērā CO2 emisiju standartvērtības un attiecīgās transportlīdzekļu kategorijas. Maksas diferencē tā, lai neviena maksa par infrastruktūras lietošanu nepārsniegtu 100 % papildus tai pašai maksai par tādiem pašiem transportlīdzekļiem ar zemāko, bet ne nulles līmeņa CO2 emisiju apjomu. Bezemisiju transportlīdzekļiem infrastruktūras lietošanas maksu samazina par 75 % salīdzinājumā ar augstāko likmi.
  [Am. 84]

4.a
     
  No... [šīs direktīvas spēkā stāšanās diena] bezemisiju transportlīdzekļiem infrastruktūras lietošanas maksu samazina par 50 % salīdzinājumā ar zemāko likmi. Transportlīdzekļu bezemisiju lietojumam piemēro tādu pašu samazinājumu, ja vien šāds lietojums ir pierādāms. [Am. 85]

4.b
     
  Komisija novērtējuma ziņojumu par bezemisiju transportlīdzekļu tirgus daļu un bezemisiju lietojumu sagatavo līdz ... [pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dienas]. Komisija ir pilnvarota
  vajadzības
  gadījumā pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai pārrēķinātu bezemisiju transportlīdzekļiem piemērojamo atlaidi no infrastruktūras lietošanas maksas zemākās likmes. [Am. 86]

5.   Šā panta 1., 2. un 4. punktā minētā diferenciācija nav paredzēta, lai no autoceļu nodevām gūtu papildu ieņēmumus. Iepriekš neparedzētu ieņēmumu pieaugumu izlīdzina, mainot diferenciācijas struktūru, un tas ir jāizdara divos gados pēc tā pārskata gada beigām, kad ir gūti papildu ieņēmumi.

(*6)  Komisijas Regula (ES) ../... [datums], ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisiju apjoma un degvielas patēriņa apstiprināšanu un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (OV L .., .., ... lpp.).”;"

*6

2

| 8) | iekļauj šādu 7.ga pantu:

  “7.ga pants

  1.   Attiecībā uz viegldarba

  vieglajiem
  transportlīdzekļiem dalībvalstis līdz 2021. gada 31. decembrim var diferencēt autoceļu nodevas un lietošanas maksas atkarībā no transportlīdzekļa ietekmes uz vidi. [Am. 87]



  2.   No 2022. gada 1. janvāra dalībvalstis diferencē autoceļu nodevas un — attiecībā uz lietošanas maksām — vismaz gada maksas atkarībā no transportlīdzekļu CO2 un piesārņojošo vielu emisijām saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem.




  2.a
     
  Dalībvalstis var ņemt vērā transportlīdzekļa ekoloģiskā raksturlieluma uzlabošanu, kas saistīts ar tā pārveidi alternatīvu degvielu izmantošanai. Pastāvīgam abonementam vai jebkādam citam autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatora apstiprinātam mehānismam būtu jāļauj lietotājiem gūt labumu no diferencētām nodevām, kas sniedz priekšrocības par uzlabotiem transportlīdzekļa ekoloģiskajiem raksturlielumiem pēc tā pārveides. [Am. 88]



  3.   Ja pārbaudes gadījumā transportlīdzekļa vadītājs vai attiecīgā gadījumā pārvadātājs
  nav abonementa īpašnieks vai nav apņēmies ievērot kādu citu operatora apstiprinātu kārtību, vai
  nevar uzrādīt transportlīdzekļa dokumentus, kas vajadzīgi, lai noskaidrotu transportlīdzekļa emisiju līmeni (atbilstības apliecību), saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) ../... (*7), dalībvalstis var piemērot maksimālās pieļaujamās autoceļu nodevas vai gada lietošanas maksas.
  Pēc attiecīgo dokumentu, kas apliecina transportlīdzekļa emisiju līmeņus, iesniegšanas tiek atmaksāta starpība starp piemērojamo ceļu nodevu vai lietošanas maksu un attiecīgo nodevu vai maksu par konkrēto transportlīdzekli. [Am. 89]





  3.a
     
  Dalībvalstis var pieņemt izņēmuma pasākumus, lai piemērotu maksas vēsturiskiem transportlīdzekļiem. [Am. 90]



  4.   Saskaņā ar 9.e pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza VII pielikumu, lai pielikumā noteikto kārtību pielāgotu tehnikas attīstībai
  un ņemtu vērā sastāvdaļu nozīmi gan ceļu satiksmes drošības uzlabošanā, gan transporta dekarbonizācijā
  . [Am. 91]




  (*7)  Komisijas Regula (ES) 2017/xxx [datums], ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L xxx) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).”;" |
| --- | --- |

8)

iekļauj šādu 7.ga pantu:

“7.ga pants

1.   Attiecībā uz viegldarba

  vieglajiem
  transportlīdzekļiem dalībvalstis līdz 2021. gada 31. decembrim var diferencēt autoceļu nodevas un lietošanas maksas atkarībā no transportlīdzekļa ietekmes uz vidi. [Am. 87]

2.   No 2022. gada 1. janvāra dalībvalstis diferencē autoceļu nodevas un — attiecībā uz lietošanas maksām — vismaz gada maksas atkarībā no transportlīdzekļu CO2 un piesārņojošo vielu emisijām saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem.

2.a
     
  Dalībvalstis var ņemt vērā transportlīdzekļa ekoloģiskā raksturlieluma uzlabošanu, kas saistīts ar tā pārveidi alternatīvu degvielu izmantošanai. Pastāvīgam abonementam vai jebkādam citam autoceļu nodevu iekasēšanas sistēmas operatora apstiprinātam mehānismam būtu jāļauj lietotājiem gūt labumu no diferencētām nodevām, kas sniedz priekšrocības par uzlabotiem transportlīdzekļa ekoloģiskajiem raksturlielumiem pēc tā pārveides. [Am. 88]

3.   Ja pārbaudes gadījumā transportlīdzekļa vadītājs vai attiecīgā gadījumā pārvadātājs
  nav abonementa īpašnieks vai nav apņēmies ievērot kādu citu operatora apstiprinātu kārtību, vai
  nevar uzrādīt transportlīdzekļa dokumentus, kas vajadzīgi, lai noskaidrotu transportlīdzekļa emisiju līmeni (atbilstības apliecību), saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) ../... (*7), dalībvalstis var piemērot maksimālās pieļaujamās autoceļu nodevas vai gada lietošanas maksas.
  Pēc attiecīgo dokumentu, kas apliecina transportlīdzekļa emisiju līmeņus, iesniegšanas tiek atmaksāta starpība starp piemērojamo ceļu nodevu vai lietošanas maksu un attiecīgo nodevu vai maksu par konkrēto transportlīdzekli. [Am. 89]

3.a
     
  Dalībvalstis var pieņemt izņēmuma pasākumus, lai piemērotu maksas vēsturiskiem transportlīdzekļiem. [Am. 90]

4.   Saskaņā ar 9.e pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza VII pielikumu, lai pielikumā noteikto kārtību pielāgotu tehnikas attīstībai
  un ņemtu vērā sastāvdaļu nozīmi gan ceļu satiksmes drošības uzlabošanā, gan transporta dekarbonizācijā
  . [Am. 91]

(*7)  Komisijas Regula (ES) 2017/xxx [datums], ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK, Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2008 un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1230/2012 un atceļ Regulu (EK) Nr. 692/2008 (OV L xxx) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).”;"

*7

| 9) | direktīvas 7.h pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta ievadtekstu aizstāj ar šādu:
  “Vismaz sešus mēnešus pirms jauna vai būtiski mainīta infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis nosūta Komisijai:”; |
| --- | --- | --- |

9)

direktīvas 7.h pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta ievadtekstu aizstāj ar šādu:

“Vismaz sešus mēnešus pirms jauna vai būtiski mainīta infrastruktūras lietošanas maksas iekasēšanas režīma ieviešanas dalībvalstis nosūta Komisijai:”;

| aa) | Direktīvas 7.h panta 1. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu ievilkumu:










  “— | precīzu informāciju par to, kāda ir lietošanas maksu un autoceļu nodevu maksāšanai paredzētā transportlīdzekļos uzstādītā aprīkojuma savstarpējā izmantojamība; šajā informācijā ir norādīti iemesli, kāpēc citu transportlīdzekļos uzstādāmu aprīkojumu, kas tiek izmantots citās dalībvalstīs, lietotāji nevar izmantot saskaņā ar šo autoceļu nodevu iekasēšanas kārtību.”; [Am. 92] |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

Direktīvas 7.h panta 1. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu ievilkumu:

Direktīvas 7.h panta 1. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu ievilkumu:

“—

“—

precīzu informāciju par to, kāda ir lietošanas maksu un autoceļu nodevu maksāšanai paredzētā transportlīdzekļos uzstādītā aprīkojuma savstarpējā izmantojamība; šajā informācijā ir norādīti iemesli, kāpēc citu transportlīdzekļos uzstādāmu aprīkojumu, kas tiek izmantots citās dalībvalstīs, lietotāji nevar izmantot saskaņā ar šo autoceļu nodevu iekasēšanas kārtību.”; [Am. 92]

precīzu informāciju par to, kāda ir lietošanas maksu un autoceļu nodevu maksāšanai paredzētā transportlīdzekļos uzstādītā aprīkojuma savstarpējā izmantojamība; šajā informācijā ir norādīti iemesli, kāpēc citu transportlīdzekļos uzstādāmu aprīkojumu, kas tiek izmantots citās dalībvalstīs, lietotāji nevar izmantot saskaņā ar šo autoceļu nodevu iekasēšanas kārtību.”;

| ab) | iekļauj šādu punktu:





  “1.a
     
  Līgumiskā sistēma, kas reglamentē attiecības starp koncedentu un koncesionāru, ir paredzēta, lai varētu pielāgot koncesijas līgumu izmaiņām Savienības tiesiskajā regulējumā vai valsts tiesiskajā regulējumā saistībā ar pienākumiem, kas noteikti šīs direktīvas 7.c, 7.da, 7.g un 7.ga pantā.”; [Am. 93] |
| --- | --- |

ab)

ab)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“1.a
     
  Līgumiskā sistēma, kas reglamentē attiecības starp koncedentu un koncesionāru, ir paredzēta, lai varētu pielāgot koncesijas līgumu izmaiņām Savienības tiesiskajā regulējumā vai valsts tiesiskajā regulējumā saistībā ar pienākumiem, kas noteikti šīs direktīvas 7.c, 7.da, 7.g un 7.ga pantā.”; [Am. 93]

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Pirms jauna vai būtiski mainīta maksas par ārējām izmaksām iekasēšanas režīma
  ieviešanas
  dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgo tīklu un plānotajām likmēm katrā transportlīdzekļu kategorijā un emisiju klasē.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Pirms jauna vai būtiski mainīta maksas par ārējām izmaksām iekasēšanas režīma
  ieviešanas
  dalībvalstis informē Komisiju par attiecīgo tīklu un plānotajām likmēm katrā transportlīdzekļu kategorijā un emisiju klasē.”;

| c) | panta 4. punktu svītro; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punktu svītro;

| 10) | direktīvas 7.i pantu groza šādi:








  -a) | panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu



  “2.   
  Attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides un samazinājumus ar nosacījumu, ka:”;[Am. 94] |
| --- | --- | --- |

10)

direktīvas 7.i pantu groza šādi:

-a)

-a)

panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu

panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu

“2.   
  Attiecībā uz smagdarba transportlīdzekļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, kas paredzēti kravu pārvadāšanai,
  dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides un samazinājumus ar nosacījumu, ka:”;[Am. 94]

| a) | panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:






  “b) | šādas atlaides vai samazinājumi atbilst faktiskajiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem,
  apstrādājot
  informāciju par regulārajiem lietotājiem, salīdzinājumā ar neregulārajiem lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

a)

panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

“b)

šādas atlaides vai samazinājumi atbilst faktiskajiem administratīvo izmaksu ietaupījumiem,
  apstrādājot
  informāciju par regulārajiem lietotājiem, salīdzinājumā ar neregulārajiem lietotājiem;

apstrādājot

| c) | šādas atlaides vai samazinājumi nav lielāki par 13 
  20
  % no infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā tādi paši transportlīdzekļi, kuri nevar pretendēt uz atlaidēm vai samazinātu maksu
  , un vietējiem vai parastiem pārvadājumiem paredzēti transportlīdzekļi vai abi;
  ”; [Am. 95] |
| --- | --- |

c)

šādas atlaides vai samazinājumi nav lielāki par 13 
  20
  % no infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā tādi paši transportlīdzekļi, kuri nevar pretendēt uz atlaidēm vai samazinātu maksu
  , un vietējiem vai parastiem pārvadājumiem paredzēti transportlīdzekļi vai abi;
  ”; [Am. 95]

13

20

, un vietējiem vai parastiem pārvadājumiem paredzēti transportlīdzekļi vai abi;

[Am. 95]

| aa) | iekļauj šādu punktu:





  “2.a
     
  Attiecībā uz vieglajiem transportlīdzekļiem, jo īpaši attiecībā uz regulāriem lietotājiem izkliedētās zonās un pilsētu nomalēs, dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides un samazinājumus ar noteikumu, ka:










  a) | to rezultātā iegūtā maksas struktūra ir samērīga, publiskota un lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļa nodevu formā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem; |
| --- | --- | --- |

aa)

aa)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“2.a
     
  Attiecībā uz vieglajiem transportlīdzekļiem, jo īpaši attiecībā uz regulāriem lietotājiem izkliedētās zonās un pilsētu nomalēs, dalībvalstis var paredzēt infrastruktūras lietošanas maksas atlaides un samazinājumus ar noteikumu, ka:

a)

to rezultātā iegūtā maksas struktūra ir samērīga, publiskota un lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļa nodevu formā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem;

| b) | šādas atlaides un samazinājumi sekmē:










  i) | sociālo kohēziju; un/vai |
| --- | --- | --- |

b)

šādas atlaides un samazinājumi sekmē:

i)

sociālo kohēziju; un/vai

| ii) | mobilitātes nodrošināšanu attālos vai nomaļos reģionos vai abos;”; [Am. 96] |
| --- | --- |

ii)

mobilitātes nodrošināšanu attālos vai nomaļos reģionos vai abos;”; [Am. 96]

| ab) | iekļauj šādu punktu:





  “2.b
     
  Dalībvalstis vai kompetentās iestādes var ieviest vienotas likmes atbrīvojuma piešķiršanu par nobrauktajiem kilometriem noteiktā ceļa posmā, ņemot vērā nomaļo reģionu mobilitātes tendences un ekonomiskās intereses, ar noteikumu, ka rezultātā iegūtā maksas struktūra ir samērīga, publiskota un lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļa nodevu formā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem;”; [Am. 97] |
| --- | --- |

ab)

ab)

iekļauj šādu punktu:

iekļauj šādu punktu:

“2.b
     
  Dalībvalstis vai kompetentās iestādes var ieviest vienotas likmes atbrīvojuma piešķiršanu par nobrauktajiem kilometriem noteiktā ceļa posmā, ņemot vērā nomaļo reģionu mobilitātes tendences un ekonomiskās intereses, ar noteikumu, ka rezultātā iegūtā maksas struktūra ir samērīga, publiskota un lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un tā nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļa nodevu formā tiek novirzītas uz citiem lietotājiem;”; [Am. 97]

| b) | panta 3. punktu groza šādi:

  “3.   
  Ievērojot
  7.g panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētos nosacījumus, attiecībā uz īpašiem Eiropas nozīmes projektiem, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 I pielikumā, autoceļu nodevu likmēm var piemērot citādu diferenciāciju, lai šiem projektiem nodrošinātu komerciālu dzīvotspēju, ja ar tiem tieši konkurē citi transporta veidi. Tā rezultātā iegūtā maksas struktūra ir lineāra, samērīga, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļu nodevu veidā tiek novirzītas citiem lietotājiem.”; [Am. 98] |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu groza šādi:

“3.   
  Ievērojot
  7.g panta 1. punkta b) apakšpunktā un 5. punktā minētos nosacījumus, attiecībā uz īpašiem Eiropas nozīmes projektiem, kas norādīti Regulas (ES) Nr. 1315/2013 I pielikumā, autoceļu nodevu likmēm var piemērot citādu diferenciāciju, lai šiem projektiem nodrošinātu komerciālu dzīvotspēju, ja ar tiem tieši konkurē citi transporta veidi. Tā rezultātā iegūtā maksas struktūra ir lineāra, samērīga, publiskota un visiem lietotājiem pieejama ar vienādiem nosacījumiem un nerada situāciju, kad papildu izmaksas augstāku autoceļu nodevu veidā tiek novirzītas citiem lietotājiem.”; [Am. 98]

| ba) | iekļauj
  šādu
  punktu:





  “3.a
     
  Lai līdz minimumam samazinātu sociālekonomisko ietekmi, kalnu apgabalos un
  nomaļos
  reģionos dalībvalstis vai kompetentās iestādes var diferencēt autoceļu nodevas smagajiem transportlīdzekļiem atkarībā no transportlīdzekļu nobrauktā attāluma, ja:










  a) | nosakot diferenciāciju atkarībā no nobrauktā attāluma, tiek ņemtas vērā īsu un garu braucienu atšķirības, jo īpaši pieejamās iespējas satiksmi novirzīt uz citiem transporta veidiem; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

iekļauj
  šādu
  punktu:

iekļauj

punktu:

“3.a
     
  Lai līdz minimumam samazinātu sociālekonomisko ietekmi, kalnu apgabalos un
  nomaļos
  reģionos dalībvalstis vai kompetentās iestādes var diferencēt autoceļu nodevas smagajiem transportlīdzekļiem atkarībā no transportlīdzekļu nobrauktā attāluma, ja:

a)

nosakot diferenciāciju atkarībā no nobrauktā attāluma, tiek ņemtas vērā īsu un garu braucienu atšķirības, jo īpaši pieejamās iespējas satiksmi novirzīt uz citiem transporta veidiem;

| b) | diferenciāciju piemēro nediskriminējošā veidā; |
| --- | --- |

b)

diferenciāciju piemēro nediskriminējošā veidā;

| c) | tehniskais aprīkojums ļauj noteikt transportlīdzekļa ieceļošanas un izceļošanas punktus pāri valstu robežām.”; [Am. 99] |
| --- | --- |

c)

tehniskais aprīkojums ļauj noteikt transportlīdzekļa ieceļošanas un izceļošanas punktus pāri valstu robežām.”; [Am. 99]

| 11) | direktīvas 7.j pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:
  “Lai to nodrošinātu, dalībvalstis sadarbojas, izstrādājot metodes, kā ceļa lietotāji
  uz robežas vai jebkurā citā tirdzniecības vietā
  vismaz lielākajās tirdzniecības vietās var samaksāt autoceļu nodevas un lietošanas maksas 24 stundas diennaktī
  ar iespēju saņemt kvīti
  , izmantojot parastus
  , tostarp elektroniskus,
  maksāšanas līdzekļus, gan dalībvalstīs, kur minētās nodevas un maksas tiek piemērotas, gan ārpus tām.”; [Am. 100] |
| --- | --- | --- |

11)

direktīvas 7.j pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:

“Lai to nodrošinātu, dalībvalstis sadarbojas, izstrādājot metodes, kā ceļa lietotāji
  uz robežas vai jebkurā citā tirdzniecības vietā
  vismaz lielākajās tirdzniecības vietās var samaksāt autoceļu nodevas un lietošanas maksas 24 stundas diennaktī
  ar iespēju saņemt kvīti
  , izmantojot parastus
  , tostarp elektroniskus,
  maksāšanas līdzekļus, gan dalībvalstīs, kur minētās nodevas un maksas tiek piemērotas, gan ārpus tām.”; [Am. 100]

uz robežas vai jebkurā citā tirdzniecības vietā

ar iespēju saņemt kvīti

, tostarp elektroniskus,

[Am. 100]

| b) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Ja dalībvalsts transportlīdzeklim piemēro autoceļu nodevu, tad šīs nodevas kopsummu, infrastruktūras lietošanas maksas summu, summu maksai par ārējām izmaksām un summu maksai par satiksmes sastrēgumiem (ja piemēro)
  pēc pieprasījuma
  norāda kvītī, ko izsniedz ceļa lietotājam, ja iespējams, elektroniski.”; [Am. 101] |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Ja dalībvalsts transportlīdzeklim piemēro autoceļu nodevu, tad šīs nodevas kopsummu, infrastruktūras lietošanas maksas summu, summu maksai par ārējām izmaksām un summu maksai par satiksmes sastrēgumiem (ja piemēro)
  pēc pieprasījuma
  norāda kvītī, ko izsniedz ceļa lietotājam, ja iespējams, elektroniski.”; [Am. 101]

| c) | panta 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Ja tas ir ekonomiski iespējams, dalībvalstis maksu par ārējām izmaksām un maksu par satiksmes sastrēgumiem piemēro un iekasē, izmantojot elektronisku sistēmu, kas atbilst Direktīvas 2004/52/EK 2. panta 1. punkta prasībām.”; |
| --- | --- |

c)

panta 4. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“Ja tas ir ekonomiski iespējams, dalībvalstis maksu par ārējām izmaksām un maksu par satiksmes sastrēgumiem piemēro un iekasē, izmantojot elektronisku sistēmu, kas atbilst Direktīvas 2004/52/EK 2. panta 1. punkta prasībām.”;

| 12) | direktīvas 7.k pantu aizstāj ar šādu:

  “7.k pants
  Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, šī direktīva neierobežo dalībvalstu, kuras ievieš autoceļu nodevu sistēmu, rīcības brīvību paredzēt attiecīgas kompensācijas
  , ja tās nerada traucējumu un kaitējumu vietējiem vai parastajiem pārvadātājiem vai abiem
  .”; [Am. 102] |
| --- | --- |

12)

direktīvas 7.k pantu aizstāj ar šādu:

“7.k pants

Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. pantu, šī direktīva neierobežo dalībvalstu, kuras ievieš autoceļu nodevu sistēmu, rīcības brīvību paredzēt attiecīgas kompensācijas
  , ja tās nerada traucējumu un kaitējumu vietējiem vai parastajiem pārvadātājiem vai abiem
  .”; [Am. 102]

| 13) | direktīvas 8. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktā atsauci uz “7. panta 7. punktu” aizstāj ar atsauci uz “7.a pantu”; |
| --- | --- | --- |

13)

direktīvas 8. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktā atsauci uz “7. panta 7. punktu” aizstāj ar atsauci uz “7.a pantu”;

| b) | punkta b) apakšpunktā pēc vārdiem “7. panta 1. punktu” ieraksta vārdus “un 2. punktu”; |
| --- | --- |

b)

punkta b) apakšpunktā pēc vārdiem “7. panta 1. punktu” ieraksta vārdus “un 2. punktu”;

| 13a) | Iekļauj šādu pantu:





  “8.a pants




  Uzraudzība un ziņošana





  1.
     
  Katra dalībvalsts izraugās neatkarīgu infrastruktūras lietošanas maksas uzraudzības iestādi, kura ir atbildīga par to, lai tiktu ievērotas šīs direktīvas prasības.






  2.
     
  Uzraudzības iestāde veic ekonomisku un finanšu uzraudzību pār koncesiju līgumiem, lai jo īpaši nodrošinātu atbilstību 7.b pantam.






  3.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai par uzraudzības iestādes izraudzīšanos.”; [Am. 103] |
| --- | --- |

13a)

13a)

Iekļauj šādu pantu:

Iekļauj šādu pantu:

“8.a pants

Uzraudzība un ziņošana

1.
     
  Katra dalībvalsts izraugās neatkarīgu infrastruktūras lietošanas maksas uzraudzības iestādi, kura ir atbildīga par to, lai tiktu ievērotas šīs direktīvas prasības.

2.
     
  Uzraudzības iestāde veic ekonomisku un finanšu uzraudzību pār koncesiju līgumiem, lai jo īpaši nodrošinātu atbilstību 7.b pantam.

3.
     
  Dalībvalstis paziņo Komisijai par uzraudzības iestādes izraudzīšanos.”; [Am. 103]

| 14) | direktīvas 9. pantu groza šādi:








  -a) | direktīvas 9. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:



  “2.   Dalībvalstis nosaka šīs direktīvas radīto ieņēmumu izmantojumu. Lai varētu attīstīt visu autoceļu tīklu kopumā, no infrastruktūras lietošanas maksām un maksas par ārējām izmaksām iegūtos ieņēmumus vai finanšu izteiksmē tiem līdzīgu ieņēmumu summas būtu jāizmanto transporta nozarē,

  izmanto, lai nodrošinātu ceļu uzturēšanu un apsaimniekošanu un
  lai optimizētu visu transporta sistēmu. Jo īpaši ieņēmumus, ko gūst no maksas par ārējām izmaksām, vai finanšu izteiksmē tiem līdzīgu ieņēmumu summas būtu jāizmanto

  izmanto
  , lai transportu padarītu ilgtspējīgāku, tostarp veiktu vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem.”; [Am. 104] |
| --- | --- | --- |

14)

direktīvas 9. pantu groza šādi:

-a)

-a)

direktīvas 9. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

direktīvas 9. panta 2. punkta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis nosaka šīs direktīvas radīto ieņēmumu izmantojumu. Lai varētu attīstīt visu autoceļu tīklu kopumā, no infrastruktūras lietošanas maksām un maksas par ārējām izmaksām iegūtos ieņēmumus vai finanšu izteiksmē tiem līdzīgu ieņēmumu summas būtu jāizmanto transporta nozarē,

  izmanto, lai nodrošinātu ceļu uzturēšanu un apsaimniekošanu un
  lai optimizētu visu transporta sistēmu. Jo īpaši ieņēmumus, ko gūst no maksas par ārējām izmaksām, vai finanšu izteiksmē tiem līdzīgu ieņēmumu summas būtu jāizmanto

  izmanto
  , lai transportu padarītu ilgtspējīgāku, tostarp veiktu vienu vai vairākus no šādiem pasākumiem.”; [Am. 104]

| -aa) | panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “b) | rašanās vietā mazinātu autotransporta radīto
  gaisa
  piesārņojumu
  un trokšņa piesārņojumu
  ;”; [Am. 105] |
| --- | --- | --- |

-aa)

-aa)

panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

rašanās vietā mazinātu autotransporta radīto
  gaisa
  piesārņojumu
  un trokšņa piesārņojumu
  ;”; [Am. 105]

rašanās vietā

gaisa

un trokšņa piesārņojumu

”; [Am. 105]

| -ab) | panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:










  “ba) | finansētu

  kolektīvus un ilgtspējīgus transporta veidus;”; [Am. 106] |
| --- | --- | --- |

-ab)

-ab)

panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

“ba)

“ba)

finansētu

  kolektīvus un ilgtspējīgus transporta veidus;”; [Am. 106]

finansētu

kolektīvus un ilgtspējīgus transporta veidus;”;

| -ac) | panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “e) | izstrādātu alternatīvas degvielas infrastruktūras saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES un alternatīvu pakalpojumu
  transporta lietotājiem un/vai palielinātu esošo jaudu;”; [Am. 107] |
| --- | --- | --- |

-ac)

-ac)

panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“e)

izstrādātu alternatīvas degvielas infrastruktūras saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES un alternatīvu pakalpojumu
  transporta lietotājiem un/vai palielinātu esošo jaudu;”; [Am. 107]

izstrādātu alternatīvas degvielas infrastruktūras saskaņā ar Direktīvu 2014/94/ES un alternatīvu pakalpojumu

[Am. 107]

| -ad) | panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “f) | atbalstītu Eiropas transporta tīklu
  un likvidētu ceļa vietas, kur caurlaides spēja nav pietiekama
  ;”; [Am. 108] |
| --- | --- | --- |

-ad)

-ad)

panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“f)

atbalstītu Eiropas transporta tīklu
  un likvidētu ceļa vietas, kur caurlaides spēja nav pietiekama
  ;”; [Am. 108]

un likvidētu ceļa vietas, kur caurlaides spēja nav pietiekama

[Am. 108]

| -ae) | panta 2. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “h) | uzlabotu ceļu satiksmes drošību un
  drošu ceļu infrastruktūru;
  un”; [Am. 109] |
| --- | --- | --- |

-ae)

-ae)

panta 2. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

uzlabotu ceļu satiksmes drošību un
  drošu ceļu infrastruktūru;
  un”; [Am. 109]

drošu ceļu infrastruktūru;

[Am. 109]

| -af) | panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “i) | nodrošinātu drošas
  un apsargātas
  stāvvietas;”; [Am. 110] |
| --- | --- | --- |

-af)

-af)

panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

panta 2. punkta i) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“i)

nodrošinātu drošas
  un apsargātas
  stāvvietas;”; [Am. 110]

un apsargātas

[Am. 110]

| a) | panta 2. punkta otro daļu svītro; |
| --- | --- |

a)

panta 2. punkta otro daļu svītro;

| b) | pievieno šādu 3. punktu:

  “3.   Ieņēmumus no maksas par satiksmes sastrēgumiem vai to ekvivalentu šo ieņēmumu finansiālā izteiksmē izmanto satiksmes sastrēgumu problēmas risināšanai, jo īpaši

  piemēram
  : [Am. 111]







  a) | atbalstot kolektīvo transporta infrastruktūru un pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Ieņēmumus no maksas par satiksmes sastrēgumiem vai to ekvivalentu šo ieņēmumu finansiālā izteiksmē izmanto satiksmes sastrēgumu problēmas risināšanai, jo īpaši

  piemēram
  : [Am. 111]

a)

atbalstot kolektīvo transporta infrastruktūru un pakalpojumus;

| b) | likvidējot
  savos tīklos un savu tīklu trūkstošajos posmos, kur šāda maksa tiek piemērota, un
  Eiropas transporta tīklā tādas ceļa vietas, kur caurlaides spēja nav pietiekama; [Am. 112] |
| --- | --- |

b)

likvidējot
  savos tīklos un savu tīklu trūkstošajos posmos, kur šāda maksa tiek piemērota, un
  Eiropas transporta tīklā tādas ceļa vietas, kur caurlaides spēja nav pietiekama; [Am. 112]

| c) | attīstot alternatīvu infrastruktūru
  un multimodālus mezglus
  transporta lietotājiem .”; [Am. 113] |
| --- | --- |

c)

attīstot alternatīvu infrastruktūru
  un multimodālus mezglus
  transporta lietotājiem .”; [Am. 113]

| ba) | iekļauj
  šādu punktu:





  “3.a
     Ieņēmumus
  no infrastruktūras lietošanas maksas un maksas par ārējām izmaksām izmanto teritorijā, kurā ir ceļa posms, kam piemēro maksas.”; [Am. 114] |
| --- | --- |

ba)

ba)

iekļauj
  šādu punktu:

šādu punktu:

“3.a
     Ieņēmumus
  no infrastruktūras lietošanas maksas un maksas par ārējām izmaksām izmanto teritorijā, kurā ir ceļa posms, kam piemēro maksas.”; [Am. 114]

| 15) | direktīvas 9.d un 9.e pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  “9.d pants
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai grozītu 0. pielikumu, summas IIIb pielikuma 1. un 2. tabulā un formulas IIIa pielikuma 4.1. un 4.2. punktā nolūkā tās pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai.


  9.e pants

  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.


  2.   Pilnvaras pieņemt 7.g panta 4. punktā, 7.ga panta 4. punktā un 9.d pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums

  diena
  ].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Am. 115]



  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7.g panta 4. punktā, 7.ga panta 4. punktā un 9.d pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu.


  4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.


  5.   Pieņemot deleģētu aktu, Komisija vienlaikus paziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei.


  6.   Saskaņā ar 7.g panta 4. punktu, 7.ga panta 4. punktu un 9.d pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad par minēto aktu ir paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

15)

direktīvas 9.d un 9.e pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“9.d pants

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.e pantu, lai grozītu 0. pielikumu, summas IIIb pielikuma 1. un 2. tabulā un formulas IIIa pielikuma 4.1. un 4.2. punktā nolūkā tās pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai.

9.e pants

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 7.g panta 4. punktā, 7.ga panta 4. punktā un 9.d pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku

  piecu gadu laikposmu
  no ... [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums

  diena
  ].
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. [Am. 115]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 7.g panta 4. punktā, 7.ga panta 4. punktā un 9.d pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu darbības termiņu.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Pieņemot deleģētu aktu, Komisija vienlaikus paziņo par to Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 7.g panta 4. punktu, 7.ga panta 4. punktu un 9.d pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad par minēto aktu ir paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;

| 16) | direktīvas 9.f un 9.g pantu svītro; |
| --- | --- |

16)

direktīvas 9.f un 9.g pantu svītro;

| 17) | direktīvas 10.a pantu aizstāj ar šādu:

  “1.   Lai ņemtu vērā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā, kurā nav iekļauta enerģija un neapstrādāta pārtika (ko publicējusi Komisija (Eurostat)), summas euro, kā noteikts II pielikumā, un summas centos, kā noteikts IIIb pielikuma 1. un 2. tabulā, pielāgo reizi divos gados. Pirmā šāda pielāgošana notiek līdz 31. martam [gadā, kas seko diviem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā].
  Summas pielāgo automātiski, euro vai centos izteikto pamatsummu palielinot par minētā indeksa izmaiņu procentu daļu. Iegūtās summas noapaļo uz augšu līdz tuvākajam euro saistībā ar II pielikumu un uz augšu līdz tuvākajai centa desmitdaļai saistībā ar IIIb pielikumu.


  2.   Pielāgotās summas, kas minētas 1. punktā, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz tā gada 31. martam, kas seko 1. punktā minēto divu kalendāro gadu beigām. Šīs pielāgotās summas stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas.”; |
| --- | --- |

17)

direktīvas 10.a pantu aizstāj ar šādu:

“1.   Lai ņemtu vērā izmaiņas ES saskaņotajā patēriņa cenu indeksā, kurā nav iekļauta enerģija un neapstrādāta pārtika (ko publicējusi Komisija (Eurostat)), summas euro, kā noteikts II pielikumā, un summas centos, kā noteikts IIIb pielikuma 1. un 2. tabulā, pielāgo reizi divos gados. Pirmā šāda pielāgošana notiek līdz 31. martam [gadā, kas seko diviem gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā].

Summas pielāgo automātiski, euro vai centos izteikto pamatsummu palielinot par minētā indeksa izmaiņu procentu daļu. Iegūtās summas noapaļo uz augšu līdz tuvākajam euro saistībā ar II pielikumu un uz augšu līdz tuvākajai centa desmitdaļai saistībā ar IIIb pielikumu.

2.   Pielāgotās summas, kas minētas 1. punktā, Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī līdz tā gada 31. martam, kas seko 1. punktā minēto divu kalendāro gadu beigām. Šīs pielāgotās summas stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc publicēšanas.”;

| 18) | direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu:

  “11. pants



  -1.
     Dalībvalstis
  vai kompetentās iestādes pēc iespējas pārredzamāk un skaidrāk nodrošina informāciju par to, kā ir izlietoti no ceļu satiksmes dalībniekiem gūtie ieņēmumi. [Am. 116]



  1.   Dalībvalstis katru gadu apkopotā veidā publicē ziņojumu par autoceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā, tostarp informāciju par ieņēmumu izlietojumu un to autoceļu kvalitāti, kuriem piemēro šīs autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, kā norādīts 2. un 3. punktā.


  2.   Saskaņā ar 1. punktu publicētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:






  a) | maksu par ārējām izmaksām, kas iekasēta par katru transportlīdzekļa klases, ceļu kategorijas un laikposma kombināciju; |
| --- | --- | --- |

18)

direktīvas 11. pantu aizstāj ar šādu:

“11. pants

-1.
     Dalībvalstis
  vai kompetentās iestādes pēc iespējas pārredzamāk un skaidrāk nodrošina informāciju par to, kā ir izlietoti no ceļu satiksmes dalībniekiem gūtie ieņēmumi. [Am. 116]

1.   Dalībvalstis katru gadu apkopotā veidā publicē ziņojumu par autoceļu nodevām un lietošanas maksām, kas iekasētas to teritorijā, tostarp informāciju par ieņēmumu izlietojumu un to autoceļu kvalitāti, kuriem piemēro šīs autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, kā norādīts 2. un 3. punktā.

2.   Saskaņā ar 1. punktu publicētajā ziņojumā iekļauj informāciju par:

a)

maksu par ārējām izmaksām, kas iekasēta par katru transportlīdzekļa klases, ceļu kategorijas un laikposma kombināciju;

| b) | infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu veida; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūras lietošanas maksas diferenciāciju atkarībā no transportlīdzekļu veida;

| c) | vidējo svērto maksu par infrastruktūras lietošanas izmaksām un kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no infrastruktūras lietošanas maksas, norādot jebkādu iespējamu novirzi no faktiskajām infrastruktūras izmaksām, ko izraisījusi infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija; |
| --- | --- |

c)

vidējo svērto maksu par infrastruktūras lietošanas izmaksām un kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no infrastruktūras lietošanas maksas, norādot jebkādu iespējamu novirzi no faktiskajām infrastruktūras izmaksām, ko izraisījusi infrastruktūras lietošanas maksas diferenciācija;

| d) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par ārējām izmaksām; |
| --- | --- |

d)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par ārējām izmaksām;

| e) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par satiksmes sastrēgumiem; |
| --- | --- |

e)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no maksas par satiksmes sastrēgumiem;

| ea) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no uzcenojumiem, un ceļa posmiem,
  kuros tie ir iekasēti. [Am. 117] |
| --- | --- |

ea)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no uzcenojumiem, un ceļa posmiem,
  kuros tie ir iekasēti. [Am. 117]

| f) | kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no autoceļu nodevām un/vai lietošanas maksām; |
| --- | --- |

f)

kopējiem ieņēmumiem, kas gūti no autoceļu nodevām un/vai lietošanas maksām;

| g) | informāciju par to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti, piemērojot šo direktīvu, un to, kā šie ieņēmumi ir ļāvuši dalībvalstij sasniegt 9. panta 2. un 3. punktā minētos mērķus; |
| --- | --- |

g)

informāciju par to ieņēmumu izlietojumu, kas gūti, piemērojot šo direktīvu, un to, kā šie ieņēmumi ir ļāvuši dalībvalstij sasniegt 9. panta 2. un 3. punktā minētos mērķus;

| h) | izvērtējumu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, par ceļu infrastruktūras uzturēšanas stāvokli dalībvalsts teritorijā un izmaiņām, kas notikušas laikposmā pēc iepriekšējā ziņojuma; |
| --- | --- |

h)

izvērtējumu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, par ceļu infrastruktūras uzturēšanas stāvokli dalībvalsts teritorijā un izmaiņām, kas notikušas laikposmā pēc iepriekšējā ziņojuma;

| i) | izvērtējumu par satiksmes sastrēgumu līmeni ar autoceļu nodevām apliktajā tīklā satiksmes sastrēgumstundās, kurš sagatavots, pamatojoties uz satiksmes novērojumiem reālajā dzīvē, kas veikti reprezentatīvam skaitam attiecīgā tīkla ceļu posmu, kuros konstatēti satiksmes sastrēgumi, un par izmaiņām, kas notikušas laikposmā pēc iepriekšējā ziņojuma. |
| --- | --- |

i)

izvērtējumu par satiksmes sastrēgumu līmeni ar autoceļu nodevām apliktajā tīklā satiksmes sastrēgumstundās, kurš sagatavots, pamatojoties uz satiksmes novērojumiem reālajā dzīvē, kas veikti reprezentatīvam skaitam attiecīgā tīkla ceļu posmu, kuros konstatēti satiksmes sastrēgumi, un par izmaiņām, kas notikušas laikposmā pēc iepriekšējā ziņojuma.

3.   Lai izvērtētu ceļu kvalitāti tīkla daļās, kurās piemēro autoceļu nodevas vai lietošanas maksas, dalībvalstis izmanto kvalitātes pamatrādītājus. Šie rādītāji attiecas vismaz uz:

| a) | ceļu virsmas kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

ceļu virsmas kvalitāti;

| b) | ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

b)

ceļu satiksmes drošību;

| c) | satiksmes sastrēgumu līmeni. |
| --- | --- |

c)

satiksmes sastrēgumu līmeni.

3.a
     
  Dalībvalstis dara publiski pieejamus infrastruktūras lietošanas maksu un maksu par ārējām izmaksām ieguldīšanas rezultātus, kā arī ieguvumus, ko sniedz ceļu satiksmes drošības palielināšana, ietekmes uz vidi ierobežošana un satiksmes sastrēgumu samazināšana. [Am. 118]

4.   Trijos gados pēc [pārskatītās direktīvas spēkā stāšanās datums] Komisija pieņem īstenošanas aktu saskaņā ar 9.c panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru, lai definētu saskaņotu rādītāju kopu.

5.   Sešos gados pēc [pārskatītās direktīvas spēkā stāšanās datums] Komisija publicē ziņojumu, izvērtējot to, kā dalībvalstis piemēro 4. punktā minētos rādītājus.

5.a
     
  Piecu gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija nāk klajā ar ziņojumu par izmaiņām bezemisiju transportlīdzekļu tirgus daļā un attiecīgi vajadzības gadījumā minētajiem transportlīdzekļiem piemēroto samazinājuma līmeni.
  ”; [Am. 119]

| 19) | direktīvas pielikumus groza šādi:






  a) | direktīvas 0., IIIa, IIIb un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu; |
| --- | --- | --- |

19)

direktīvas pielikumus groza šādi:

a)

direktīvas 0., IIIa, IIIb un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs direktīvas pielikumu;

| b) | direktīvai pievieno V, VI un VII pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā. |
| --- | --- |

b)

direktīvai pievieno V, VI un VII pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā.

2. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka normatīvie un administratīvie akti, kas nepieciešami, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, stājas spēkā, vēlākais, [..]. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus.

Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 81, 2.3.2018., 188. lpp.

1

(2)  OV C 176, 23.5.2018., 66. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra nostāja.

3

(4)  2011. gada 28. marta Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144).

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/62/EK (1999. gada 17. jūnijs) par dažu infrastruktūru lietošanas maksas noteikšanu smagajiem kravas transportlīdzekļiem (OV L 187, 20.7.1999., 42. lpp.).

6

(7)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

7

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1071/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

(8)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.)

8

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (2009. gada 21. oktobris) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.)

(9)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.)

9

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.)

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīļis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/50/EK (2008. gada 21. maijs) par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

11

(12)  Komisijas Regula (ES) 2016/427 (2016. gada 10. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (OV L 82, 31.3.2016., 1. lpp.).

12

(13)  Komisijas Regula (ES) 2016/646 (2016. gada 20. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (OV L 109, 26.4.2016., 1. lpp.).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).

15

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/96/EK (2008. gada 19. novembris) par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).

(16)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

17

---

PIELIKUMS

| 1. | Direktīvas 0., III, IIIa, IIIb un IV pielikumu groza šādi:






  a) | direktīvas 0. pielikuma 3. iedaļu groza šādi:






  i) | virsrakstu aizstāj ar šādu:






  “3. | Transportlīdzekļi “EURO III”/“EURO IV”/“EURO V””; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Direktīvas 0., III, IIIa, IIIb un IV pielikumu groza šādi:

a)

direktīvas 0. pielikuma 3. iedaļu groza šādi:

i)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“3.

| ii) | tabulā rindu par “Transportlīdzekli “EEV”” svītro; |
| --- | --- |

ii)

tabulā rindu par “Transportlīdzekli “EEV”” svītro;

| iii) | pievieno šādu tekstu:
  “EURO VI emisiju ierobežojumi | Robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | PM masa
  (mg/kWh) | PM skaits
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Piezīme.
  PI = dzirksteļaizdedze;
  CI = kompresijaizdedze. |

iii)

pievieno šādu tekstu:

“EURO VI emisiju ierobežojumi

Robežvērtības

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

PM masa

(mg/kWh)

PM skaits

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Piezīme.

PI = dzirksteļaizdedze;

CI = kompresijaizdedze.

| b) | III pielikumu groza šādi:






  i) | pielikuma 2. iedaļu groza šādi:






  — | 2.1. punktā sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | Smagdarba transportlīdzekļiem

  Transportlīdzekļu veidiem
  izmaksas sadala, ievērojot objektīvus un pārskatāmus kritērijus, ņemot vērā tīklā paredzamās smagdarba transportlīdzekļu
  veidu
  satiksmes īpatsvaru un ar to saistītās izmaksas. Smagdarba transportlīdzekļu kilometrāžu šajā nolūkā drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem “ekvivalences koeficientiem”, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem (*1). [Am. 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

III pielikumu groza šādi:

i)

pielikuma 2. iedaļu groza šādi:

—

2.1. punktā sesto ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

Smagdarba transportlīdzekļiem

  Transportlīdzekļu veidiem
  izmaksas sadala, ievērojot objektīvus un pārskatāmus kritērijus, ņemot vērā tīklā paredzamās smagdarba transportlīdzekļu
  veidu
  satiksmes īpatsvaru un ar to saistītās izmaksas. Smagdarba transportlīdzekļu kilometrāžu šajā nolūkā drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem “ekvivalences koeficientiem”, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem (*1). [Am. 120]

| — | 2.2. punktā otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | Šādas izmaksas sadala starp smagdarba transportlīdzekļiem un pārējiem satiksmes dalībniekiem

  vieglajiem transportlīdzekļiem
  , pamatojoties uz to faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, un tās drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem ekvivalences koeficientiem, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem.”; [Am. 121] |
| --- | --- | --- |

—

2.2. punktā otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

Šādas izmaksas sadala starp smagdarba transportlīdzekļiem un pārējiem satiksmes dalībniekiem

  vieglajiem transportlīdzekļiem
  , pamatojoties uz to faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, un tās drīkst koriģēt ar objektīvi pamatotiem ekvivalences koeficientiem, piemēram, 4. punktā izklāstītajiem.”; [Am. 121]

| ii) | pielikuma 4. iedaļā virsrakstu un pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “4. | SMAGDARBA TRANSPORTLĪDZEKĻU SATIKSMES DAĻA, EKVIVALENCES KOEFICIENTI UN KOREKCIJAS MEHĀNISMS






  — | Autoceļu nodevas aprēķins balstīts uz smagdarba transportlīdzekļu faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, kuru, ja nepieciešams, koriģē ar ekvivalences koeficientiem, lai pienācīgi ņemtu vērā smagdarba transportlīdzekļu lietošanai paredzētās infrastruktūras paaugstinātās izbūves un remonta izmaksas.”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

pielikuma 4. iedaļā virsrakstu un pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:

“4.

—

Autoceļu nodevas aprēķins balstīts uz smagdarba transportlīdzekļu faktisko un prognozēto kilometrāžas daļu, kuru, ja nepieciešams, koriģē ar ekvivalences koeficientiem, lai pienācīgi ņemtu vērā smagdarba transportlīdzekļu lietošanai paredzētās infrastruktūras paaugstinātās izbūves un remonta izmaksas.”;

| c) | direktīvas IIIa pielikumu aizstāj ar šādu:
  “IIIa PIELIKUMS
  MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM IEKASĒŠANAI
  Šajā pielikumā ir ietvertas minimālās prasības, kas jāievēro, lai iekasētu maksu par ārējām izmaksām un attiecīgā gadījumā aprēķinātu maksimālo pieļaujamo maksu par ārējām izmaksām.
  1.   Attiecīgās ceļu tīkla daļas
  Dalībvalstis nosaka precīzu sava ceļu tīkla daļu vai daļas, uz ko attiecas maksa par ārējām izmaksām.

  Ja dalībvalsts izvēlas iekasēt maksu par ārējām izmaksām tikai par ceļu tīkla daļu vai daļām, kas sastāv no tās daļas Eiropas tīklā un tās autoceļiem, tāda daļa vai daļas ir jāizvēlas pēc novērtējuma, kurā konstatē, ka:







  — | transportlīdzekļu izmantošana uz ceļiem, uz kuriem piemēro maksu par ārējām izmaksām, rada lielāku kaitējumu videi nekā vidējie parametri, ko novērtē saskaņā ar gaisa kvalitātes ziņojumiem, valstu emisiju apjomu pārskatiem, satiksmes intensitāti un attiecībā uz troksni — saskaņā ar Direktīvu 2002/49/EK, vai |
| --- | --- | --- |

c)

direktīvas IIIa pielikumu aizstāj ar šādu:

“IIIa PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM IEKASĒŠANAI

Šajā pielikumā ir ietvertas minimālās prasības, kas jāievēro, lai iekasētu maksu par ārējām izmaksām un attiecīgā gadījumā aprēķinātu maksimālo pieļaujamo maksu par ārējām izmaksām.

1.   Attiecīgās ceļu tīkla daļas

Dalībvalstis nosaka precīzu sava ceļu tīkla daļu vai daļas, uz ko attiecas maksa par ārējām izmaksām.

Ja dalībvalsts izvēlas iekasēt maksu par ārējām izmaksām tikai par ceļu tīkla daļu vai daļām, kas sastāv no tās daļas Eiropas tīklā un tās autoceļiem, tāda daļa vai daļas ir jāizvēlas pēc novērtējuma, kurā konstatē, ka:

—

transportlīdzekļu izmantošana uz ceļiem, uz kuriem piemēro maksu par ārējām izmaksām, rada lielāku kaitējumu videi nekā vidējie parametri, ko novērtē saskaņā ar gaisa kvalitātes ziņojumiem, valstu emisiju apjomu pārskatiem, satiksmes intensitāti un attiecībā uz troksni — saskaņā ar Direktīvu 2002/49/EK, vai

| — | maksas par ārējām izmaksām piemērošana citās ceļu tīkla daļās ar šādu sastāvu varētu negatīvi ietekmēt vidi vai ceļu satiksmes drošību, vai arī maksas par ārējām izmaksām piemērošana un iekasēšana būtu saistīta ar nesamērīgām izmaksām.
  [Am. 122] |
| --- | --- |

—

maksas par ārējām izmaksām piemērošana citās ceļu tīkla daļās ar šādu sastāvu varētu negatīvi ietekmēt vidi vai ceļu satiksmes drošību, vai arī maksas par ārējām izmaksām piemērošana un iekasēšana būtu saistīta ar nesamērīgām izmaksām.
  [Am. 122]

2.   Transportlīdzekļi, ceļi un attiecīgais laiks

Ja dalībvalstis plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām standartvērtībām, tās paziņo Komisijai transportlīdzekļu klasifikāciju, saskaņā ar kuru tiek diferencēta maksa par ārējām izmaksām. Dalībvalstis paziņo Komisijai arī to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro lielāku maksu par ārējām izmaksām (turpmāk “piepilsētas ceļi (tostarp autoceļi)”), un to ceļu atrašanās vietu, uz kuriem piemēro mazāku maksu par ārējām izmaksām (turpmāk “starppilsētu ceļi (tostarp autoceļi)”).

Attiecīgos gadījumos tās paziņo Komisija arī precīzus laikposmus, kas atbilst nakts laikam un kad var piemērot lielāku maksu par ārējām ar troksni saistītām izmaksām, lai atspoguļotu lielākus trokšņa radītos traucējumus.

Klasificējot ceļus kā piepilsētas ceļus (tostarp autoceļus) un starppilsētu ceļus (tostarp autoceļus) un definējot laikposmus, par pamatu izmanto objektīvus kritērijus, kas saistīti ar piesārņojuma iedarbības līmeni uz ceļiem un to apkārtni, piemēram, iedzīvotāju blīvumu, gada vidējo gaisa piesārņojumu (jo īpaši ar PM10 un NO2), dienu skaitu (attiecībā uz PM10) un stundu skaitu (attiecībā uz NO2), kad tiek pārsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK noteiktās robežvērtības. Izmantotos kritērijus iekļauj paziņojumā. [Am. 123]

3.   Maksas lielums

Šo iedaļu piemēro, ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām standartvērtībām.

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde katrai transportlīdzekļu klasei, ceļu kategorijai un laikposmam nosaka vienotu konkrētu summu. Iegūtā maksas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem. Publiskošanai būtu jānotiek laikus pirms īstenošanas. Lai saprastu, kā aprēķina dažādus ārējo izmaksu elementus, publisko visus vajadzīgos parametrus, datus un citu informāciju.

Nosakot maksu, dalībvalsts vai vajadzības gadījumā neatkarīga iestāde ievēro efektīvas cenu noteikšanas principu, t. i., šī cena gandrīz līdzinās sociālajām robežizmaksām, ko rada transportlīdzekļi, kuriem piemēro maksu.

Šo maksu nosaka pēc tam, kad ir apsvērta satiksmes novirzīšanas iespējamība un cita nelabvēlīga ietekme uz ceļu satiksmes drošību, vidi un satiksmes sastrēgumiem, kā arī risinājumi, kā mazināt minētos apdraudējumus.

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde pārrauga to, cik efektīvi maksājumu sistēma mazina autotransporta radīto kaitējumu videi. Vajadzības gadījumā tā reizi divos gados maksas struktūru un konkrēto maksas summu, kas noteikta konkrētai transportlīdzekļu klasei, ceļu kategorijai un laikposmam, pielāgo transporta pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām.

4.   Ārējo izmaksu elementi

4.1.   Satiksmes radītā gaisa piesārņojuma izmaksas

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām standartvērtībām, minētā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde iekasējamo maksu par satiksmes radīto gaisa piesārņojumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 1

kur:

| — | PCVij | = | i klases transportlīdzekļa radīta gaisa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs); |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | piesārņojošās vielas k un i klases transportlīdzekļa emisiju apjoma koeficients (grams/transportlīdzeklis.kilometrs); |
| — | PCjk | = | piesārņojošās vielas k izmaksas naudas izteiksmē attiecībā uz j kategorijas ceļu (euro/grams). |

—

PCVij

=

i klases transportlīdzekļa radīta gaisa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs);

—

EFik

=

piesārņojošās vielas k un i klases transportlīdzekļa emisiju apjoma koeficients (grams/transportlīdzeklis.kilometrs);

—

PCjk

=

piesārņojošās vielas k izmaksas naudas izteiksmē attiecībā uz j kategorijas ceļu (euro/grams).

Emisiju apjoma koeficienti ir tādi paši, kādus dalībvalstis izmanto, sagatavojot savus emisiju apjomu pārskatus, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu (*2) (jāizmanto EMEP/EEA rokasgrāmata par gaisu piesārņojošo vielu emisiju apjomu pārskatiem) (*3). Piesārņojošo vielu radītās izmaksas naudas izteiksmē aprēķina dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde, kas minēta 7.c panta 4. punktā, izmantojot zinātniski pamatotas metodes.

Aprēķinot gaisa piesārņojuma izmaksu lielumu, dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde var piemērot zinātniski pamatotas alternatīvas metodes, izmantojot gaisa piesārņojošo vielu mērījumu datus un gaisa piesārņojošo vielu naudas izmaksu vietējo lielumu.

4.2.   Satiksmes radītā trokšņa piesārņojuma izmaksas

Ja dalībvalsts plāno piemērot tādu maksu par ārējām izmaksām, kas ir augstāka par IIIb pielikumā norādītajām standartvērtībām, minētā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde iekasējamo maksu par satiksmes radītā trokšņa piesārņojumu aprēķina, izmantojot šādu formulu:

Image 2

kur:

| — | NCVj = | viena smagā kravas transportlīdzekļa (SKT) radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs); |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | trokšņa piesārņojuma izmaksas vienam cilvēkam, kas pakļauts k līmeņa trokšņa iedarbībai uz j kategorijas ceļa (euro/persona); |
| — | POPk = | iedzīvotāji, kas pakļauti k līmeņa trokšņa ikdienas iedarbībai uz vienu kilometru (persona/kilometrs); |
| — | WADT = | vidējā svērtā dienas satiksmes plūsma (pasažieru vieglā automobiļa ekvivalents); |
| — | a un b | svēršanas koeficienti, ko dalībvalsts nosaka tā, lai iegūtā vidējā svērtā ceļa maksa par trokšņiem katram transportlīdzekļa kilometram atbilstu NCVj (dienā). |

—

NCVj =

viena smagā kravas transportlīdzekļa (SKT) radīta trokšņa piesārņojuma izmaksas uz j kategorijas ceļa (euro/transportlīdzeklis.kilometrs);

—

NCjk =

trokšņa piesārņojuma izmaksas vienam cilvēkam, kas pakļauts k līmeņa trokšņa iedarbībai uz j kategorijas ceļa (euro/persona);

—

POPk =

iedzīvotāji, kas pakļauti k līmeņa trokšņa ikdienas iedarbībai uz vienu kilometru (persona/kilometrs);

—

WADT =

vidējā svērtā dienas satiksmes plūsma (pasažieru vieglā automobiļa ekvivalents);

—

a un b

svēršanas koeficienti, ko dalībvalsts nosaka tā, lai iegūtā vidējā svērtā ceļa maksa par trokšņiem katram transportlīdzekļa kilometram atbilstu NCVj (dienā).

Satiksmes radītais trokšņa piesārņojums attiecas uz trokšņa ietekmi uz to iedzīvotāju veselību, kuri dzīvo ceļa tuvumā.

Dati par iedzīvotājiem, kuri pakļauti k līmeņa troksnim, ir jāiegūst no stratēģiskajām trokšņa kartēm, kas sagatavotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/49/EK (*4) 7. pantu.

Izmaksas uz vienu cilvēku, kas pakļauts k līmeņa troksnim, dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde aplēš, izmantojot zinātniski pamatotas metodes.

Dienas vidējai svērtajai smago kravas transportlīdzekļu satiksmes plūsmai salīdzinājumā ar viegliem pasažieru automobiļiem piemēro ekvivalences koeficientu “e”, kas atvasināts, pamatojoties uz trokšņa emisiju līmeņiem, ko rada vidējais vieglais pasažieru automobilis un vidējais smagais kravas transportlīdzeklis, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 540/2014 par mehānisko transportlīdzekļu skaņas līmeni un rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmām, un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK un atceļ Direktīvu 70/157/EEK.

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde var noteikt diferencētas maksas par troksni, lai atlīdzinātu klusāku transportlīdzekļu izmantojumu, ar nosacījumu, ka tas nediskriminē ārzemju transportlīdzekļus.

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.)."

(*3)  Eiropas Vides aģentūras metodoloģija: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016."

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).”;"

| d) | direktīvas IIIb pielikumu aizstāj ar šādu:
  “IIIb PIELIKUMS
  MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM STANDARTVĒRTĪBAS

  MINIMĀLĀS VĒRTĪBAS


  Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  , tostarp attiecībā uz gaisa piesārņojuma un trokšņa radītām izmaksām. [Am. 126]

  1. tabula. Maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  smagajiem kravas transportlīdzekļiem [Am. 127]









  Transportlīdzekļa klase | Cents/transportlīdzeklis.kilometrs | Piepilsētas (2) | Starppilsētu (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu, kas ir mazāka par 14 tonnām, vai ar divām asīm | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 2,5 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu no 14 līdz 28 tonnām vai ar trim asīm | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 2,5 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu no 28 līdz 40 tonnām vai ar četrām asīm | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 2,5 | 0,3 |
| Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu virs 40 tonnām vai ar piecām vai vairāk asīm | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 2,5 | 0,3 |

d)

direktīvas IIIb pielikumu aizstāj ar šādu:

“IIIb PIELIKUMS

MAKSAS PAR ĀRĒJĀM IZMAKSĀM STANDARTVĒRTĪBAS

  MINIMĀLĀS VĒRTĪBAS

Šis pielikums nosaka maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  , tostarp attiecībā uz gaisa piesārņojuma un trokšņa radītām izmaksām. [Am. 126]

1. tabula. Maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  smagajiem kravas transportlīdzekļiem [Am. 127]

Transportlīdzekļa klase

Cents/transportlīdzeklis.kilometrs

Piepilsētas (2)

Starppilsētu (3)

Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu, kas ir mazāka par 14 tonnām, vai ar divām asīm

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

2,5

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu no 14 līdz 28 tonnām vai ar trim asīm

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

2,5

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu no 28 līdz 40 tonnām vai ar četrām asīm

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

2,5

0,3

Smagie kravas transportlīdzekļi ar maksimāli pieļaujamo pilno masu virs 40 tonnām vai ar piecām vai vairāk asīm

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

2,5

0,3

2. tabula. Maksas par ārējām izmaksām standartvērtības

  minimālās vērtības
  tālsatiksmes autobusiem [Am. 128]

| Transportlīdzekļa klase | Cents/transportlīdzeklis.kilometrs | Piepilsētas (4) | Starppilsētu (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tālsatiksmes autobuss ar maksimāli pieļaujamo pilno masu 18 tonnas vai ar divām asīm | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 1,4 | 0,2 |
| Tālsatiksmes autobuss ar maksimāli pieļaujamo pilno masu virs 18 tonnām vai ar trim vai vairāk asīm | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi | 1,4 | 0,2 |

Transportlīdzekļa klase

Cents/transportlīdzeklis.kilometrs

Piepilsētas (4)

Starppilsētu (5)

Tālsatiksmes autobuss ar maksimāli pieļaujamo pilno masu 18 tonnas vai ar divām asīm

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

1,4

0,2

Tālsatiksmes autobuss ar maksimāli pieļaujamo pilno masu virs 18 tonnām vai ar trim vai vairāk asīm

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Transportlīdzekļi, kas rada mazāku piesārņojumu nekā EURO VI klases transportlīdzekļi

1,4

0,2

Kalnu apgabalos un ap aglomerācijām 1. un 2. tabulā norādītās vērtības var reizināt ar
  standarta
  koeficientu, kas nav lielāks par 2

  4
  , ciktāl tas ir pamatoti, ņemot vērā mazāku izkliedi, ceļu kritumu un augstuma vai temperatūras maiņu.
  Ja pastāv zinātniski pierādījumi, ka kalnu apgabaliem un aglomerācijām ir jāpiemēro lielāks koeficients, šo standarta vērtību var palielināt, sniedzot detalizētu pamatojumu;
  ”; [Am. 129]

3. tabula.
  Maksas
  par ārējām izmaksām minimālās vērtības transportlīdzekļiem (€ct/tkm):

| Transportlīdzeklis | Dzinējs | EURO klase | Piepilsētas | Starppilsētu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Automobiļi ar dīzeļdzinēju | <1,4 l | Euro 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1,4 -2,0 l | Euro 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | Euro 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | Euro 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | Euro 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | Euro 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | Euro 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | Euro 6 | 0,6 | 0,3 |
| Automobiļi ar benzīna dzinēju | <1,4 l | Euro 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1,4 -2,0 l | Euro 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |
| | >2,0 l | Euro 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | Euro 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | Euro 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | Euro 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | Euro 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | Euro 6 | 0,4 | 0,2 |

Transportlīdzeklis

Dzinējs

EURO klase

Piepilsētas

Starppilsētu

Automobiļi ar dīzeļdzinēju

<1,4 l

Euro 2

1,9

0,9

Euro 3

1,6

0,9

Euro 4

1,3

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

1,4 -2,0 l

Euro 0

3,6

1,0

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,8

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

>2,0 l

Euro 0

3,9

1,3

Euro 1

1,9

0,9

Euro 2

1,8

0,9

Euro 3

1,7

0,9

Euro 4

1,4

0,7

Euro 5

0,9

0,5

Euro 6

0,6

0,3

Automobiļi ar benzīna dzinēju

<1,4 l

Euro 0

3,7

2,4

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,5

0,2

Euro 6

0,5

0,2

1,4 -2,0 l

Euro 0

3,9

3,0

Euro 1

1,1

0,4

Euro 2

0,7

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

>2,0 l

Euro 0

4,0

3,0

Euro 1

1,0

0,4

Euro 2

0,5

0,3

Euro 3

0,5

0,2

Euro 4

0,5

0,2

Euro 5

0,4

0,2

Euro 6

0,4

0,2

[Am. 124]

4. tabula. maksas par ārējām
  izmaksām
  minimālās vērtības viegldarba transportlīdzekļiem (€ct/tkm):

| Transportlīdzeklis | EURO klase | Piepilsētas | Starppilsētu |
| --- | --- | --- | --- |
| VT ar benzīna dzinēju | Euro 1 | 2,4 | 0,7 |
| | Euro 2 | 1,9 | 0,4 |
| | Euro 3 | 1,8 | 0,4 |
| | Euro 4 | 1,7 | 0,3 |
| | Euro 5 | 1,6 | 0,3 |
| | Euro 6 | 1,6 | 0,3 |
| VT ar dīzeļdzinēju | Euro 1 | 4,0 | 1,7 |
| | Euro 2 | 4,1 | 1,7 |
| | Euro 3 | 3,5 | 1,3 |
| | Euro 4 | 3,0 | 1,1 |
| | Euro 5 | 2,2 | 0,8 |
| | Euro 6 | 1,9 | 0,5 |

Transportlīdzeklis

EURO klase

Piepilsētas

Starppilsētu

VT ar benzīna dzinēju

Euro 1

2,4

0,7

Euro 2

1,9

0,4

Euro 3

1,8

0,4

Euro 4

1,7

0,3

Euro 5

1,6

0,3

Euro 6

1,6

0,3

VT ar dīzeļdzinēju

Euro 1

4,0

1,7

Euro 2

4,1

1,7

Euro 3

3,5

1,3

Euro 4

3,0

1,1

Euro 5

2,2

0,8

Euro 6

1,9

0,5

[Am. 125]

| e) | IV pielikumā tabulu ar virsrakstu “Transportlīdzekļu kombinācijas (posmaini transportlīdzekļi un autovilcieni)” aizstāj ar šādu:
  “TRANSPORTLĪDZEKĻU KOMBINĀCIJAS (SAKABINĀTI TRANSPORTLĪDZEKĻI UN AUTOVILCIENI)









  Dzenošās asis ar pneimatisko vai par līdzvērtīgu atzītu balstiekārtu | Citas dzenošās ass balstiekārtu sistēmas | Bojājumu klase |
| --- | --- | --- | --- |
| Asu skaits un maksimāli pieļaujamā pilnā masa (tonnās) | Asu skaits un maksimāli pieļaujamā pilnā masa (tonnās) | |
| Ne mazāka par | Mazāka par | Ne mazāka par | Mazāka par | |
| 2 + 1 asis | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 asis | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 asis | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 asis | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 asis | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 asis |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 vai 9 asis |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III”; |

e)

IV pielikumā tabulu ar virsrakstu “Transportlīdzekļu kombinācijas (posmaini transportlīdzekļi un autovilcieni)” aizstāj ar šādu:

“TRANSPORTLĪDZEKĻU KOMBINĀCIJAS (SAKABINĀTI TRANSPORTLĪDZEKĻI UN AUTOVILCIENI)

Dzenošās asis ar pneimatisko vai par līdzvērtīgu atzītu balstiekārtu

Citas dzenošās ass balstiekārtu sistēmas

Bojājumu klase

Asu skaits un maksimāli pieļaujamā pilnā masa (tonnās)

Asu skaits un maksimāli pieļaujamā pilnā masa (tonnās)

Ne mazāka par

Mazāka par

Ne mazāka par

Mazāka par

2 + 1 asis

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 asis

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 asis

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 asis

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 asis

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 asis

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 vai 9 asis

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III”;

| ea) | Direktīvas IV pielikumā pievieno šādu punktu:




  “Visu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu maksimāli pieļaujamais svars ir palielināts par papildu svaru, kas vajadzīgs alternatīvo degvielu tehnoloģijai, taču ne vairāk kā par 1 tonnu.”; [Am. 130] |
| --- | --- |

ea)

Direktīvas IV pielikumā pievieno šādu punktu:

“Visu ar alternatīvu degvielu darbināmu transportlīdzekļu maksimāli pieļaujamais svars ir palielināts par papildu svaru, kas vajadzīgs alternatīvo degvielu tehnoloģijai, taču ne vairāk kā par 1 tonnu.”; [Am. 130]

| 2. | direktīvai pievieno šādu V, VI un VII pielikumu:
  “V PIELIKUMS
  MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM IEKASĒŠANAI
  Šis pielikums nosaka minimālās prasības maksas par satiksmes sastrēgumu iekasēšanai.








  1. | Tīkla daļas, kurās iekasē maksu par satiksmes sastrēgumiem, attiecīgie transportlīdzekļi un laikposmi
  Dalībvalstis precīzi norāda:






  a) | tīkla daļu vai daļas, kas sastāv no to daļas Eiropas ceļu tīklā un šo valstu autoceļiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem saskaņā ar 7.da panta 1. un 3. punktu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

direktīvai pievieno šādu V, VI un VII pielikumu:

“V PIELIKUMS

MINIMĀLĀS PRASĪBAS MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM IEKASĒŠANAI

Šis pielikums nosaka minimālās prasības maksas par satiksmes sastrēgumu iekasēšanai.

1.

Dalībvalstis precīzi norāda:

a)

tīkla daļu vai daļas, kas sastāv no to daļas Eiropas ceļu tīklā un šo valstu autoceļiem, kas minēti 7. panta 1. punktā, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem saskaņā ar 7.da panta 1. un 3. punktu;

| b) | to tīkla posmu klasifikāciju par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem. Dalībvalstis izmanto 1. tabulā minētos kritērijus, lai noteiktu katra ceļu posma klasifikāciju;
  1. tabula. Kritēriji a) apakšpunktā minētajai tīkla ceļu klasificēšanai par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem






  Ceļa kategorija | Klasificēšanas kritērijs |
| --- | --- | --- |
| “Metropoles” ceļš | Tīkla posmi aglomerācijās ar 250 000 vai vairāk iedzīvotājiem |
| “Nemetropoles” ceļš | Tīkla posmi, kas netiek klasificēti kā “metropoles” ceļi |

b)

to tīkla posmu klasifikāciju par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem, kur iekasējama maksa par satiksmes sastrēgumiem. Dalībvalstis izmanto 1. tabulā minētos kritērijus, lai noteiktu katra ceļu posma klasifikāciju;

1. tabula. Kritēriji a) apakšpunktā minētajai tīkla ceļu klasificēšanai par “metropoles” un “nemetropoles” ceļiem

Ceļa kategorija

Klasificēšanas kritērijs

“Metropoles” ceļš

Tīkla posmi aglomerācijās ar 250 000 vai vairāk iedzīvotājiem

“Nemetropoles” ceļš

Tīkla posmi, kas netiek klasificēti kā “metropoles” ceļi

| c) | laikposmus, kad šo maksu piemēro katrā atsevišķajā posmā. Ja visā iekasēšanas periodā piemēro diferencētus maksas līmeņus, dalībvalstis nepārprotami norāda katra laikposma, kurā piemēro konkrētu maksu, sākumu un beigas. |
| --- | --- |

c)

laikposmus, kad šo maksu piemēro katrā atsevišķajā posmā. Ja visā iekasēšanas periodā piemēro diferencētus maksas līmeņus, dalībvalstis nepārprotami norāda katra laikposma, kurā piemēro konkrētu maksu, sākumu un beigas.

Dalībvalstis izmanto 2. tabulā minētos ekvivalences koeficientus, lai noteiktu maksas līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām.

2. tabula. Ekvivalences koeficienti, kas izmantojami, nosakot maksas par satiksmes sastrēgumiem līmeņa proporciju dažādām transportlīdzekļu kategorijām

| Transportlīdzekļa kategorija | Ekvivalences koeficients |
| --- | --- |
| Viegldarba transportlīdzekļi | 1 |
| Atsevišķie smagie kravas transportlīdzekļi | 1,9 |
| Autobusi un tālsatiksmes autobusi | 2,5

  1,5 |
| Sakabinātie smagie kravas transportlīdzekļi | 2,9 |

Transportlīdzekļa kategorija

Ekvivalences koeficients

Viegldarba transportlīdzekļi

1

Atsevišķie smagie kravas transportlīdzekļi

1,9

Autobusi un tālsatiksmes autobusi

2,5

  1,5

Sakabinātie smagie kravas transportlīdzekļi

2,9

[Am. 131]

| 2. | Maksas lielums
  Katrai transportlīdzekļu kategorijai, ceļa posmam un laikposmam dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde nosaka vienotu konkrētu summu, kas veidota saskaņā ar šā pielikuma 1. iedaļas noteikumiem, ņemot vērā attiecīgo maksimālo vērtību, kas noteikta VI pielikuma tabulā. Iegūtā maksas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem.
  Pirms maksas par satiksmes sastrēgumiem ieviešanas dalībvalsts laikus publicē šādu informāciju:






  a) | visus parametrus, datus un citu informāciju, kas nepieciešama, lai izprastu, kā ir veidota ceļu un transportlīdzekļu klasifikācija un noteikti maksas piemērošanas laikposmi; |
| --- | --- | --- |

2.

Katrai transportlīdzekļu kategorijai, ceļa posmam un laikposmam dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde nosaka vienotu konkrētu summu, kas veidota saskaņā ar šā pielikuma 1. iedaļas noteikumiem, ņemot vērā attiecīgo maksimālo vērtību, kas noteikta VI pielikuma tabulā. Iegūtā maksas struktūra ir pārskatāma, publiskota un ir pieejama visiem lietotājiem ar vienādiem nosacījumiem.

Pirms maksas par satiksmes sastrēgumiem ieviešanas dalībvalsts laikus publicē šādu informāciju:

a)

visus parametrus, datus un citu informāciju, kas nepieciešama, lai izprastu, kā ir veidota ceļu un transportlīdzekļu klasifikācija un noteikti maksas piemērošanas laikposmi;

| b) | pilnīgu aprakstu par maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko piemēro katrai transportlīdzekļu kategorijai katrā ceļa posmā un katrā laikposmā. |
| --- | --- |

b)

pilnīgu aprakstu par maksu par satiksmes sastrēgumiem, ko piemēro katrai transportlīdzekļu kategorijai katrā ceļa posmā un katrā laikposmā.

Dalībvalstis dara Komisijai pieejamu visu informāciju, kas publiskojama saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

Šo maksu nosaka tikai pēc tam, kad ir apsvērti satiksmes novirzīšanas riski un cita nelabvēlīgā ietekme uz ceļu satiksmes drošību, vidi un satiksmes sastrēgumiem, kā arī risinājumi šo risku samazināšanai.

Dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā neatkarīga iestāde pārrauga to, cik efektīvi šī iekasēšanas sistēma samazina satiksmes sastrēgumus. Vajadzības gadījumā tā katru gadu maksas struktūru, iekasēšanas laikposmus un konkrēto maksas summu, kas noteikta katrai transportlīdzekļu kategorijai, ceļu kategorijai un laikposmam, pielāgo transporta pieprasījuma un piedāvājuma izmaiņām.

VI PIELIKUMS

MAKSAS PAR SATIKSMES SASTRĒGUMIEM MAKSIMĀLAIS LĪMENIS

Šis pielikums nosaka maksas par satiksmes sastrēgumiem maksimālos līmeņus.

Turpmāk tabulā norādītie maksimālie līmeņi ir piemērojami viegldarba transportlīdzekļiem. Maksu citām transportlīdzekļu kategorijām nosaka, reizinot viegldarba transportlīdzekļiem piemērojamo maksu ar ekvivalences koeficientiem, kas minēti V pielikuma tabulā.

Tabula. Maksas par satiksmes sastrēgumiem maksimālie līmeņi viegldarba transportlīdzekļiem

| Cents/transportlīdzeklis.kilometrs | “Metropoles” ceļš | “Nemetropoles” ceļš |
| --- | --- | --- |
| Autoceļi | 67 | 34 |
| Galvenie ceļi | 198 | 66 |

Cents/transportlīdzeklis.kilometrs

“Metropoles” ceļš

“Nemetropoles” ceļš

Autoceļi

67

34

Galvenie ceļi

198

66

VII PIELIKUMS

AUTOCEĻU NODEVU UN LIETOŠANAS MAKSU DIFERENCIĀCIJA VIEGLDARBA TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

Šis pielikums nosaka emisiju kategorijas, pēc kurām diferencē autoceļu nodevas un lietošanas maksas.

Piesārņojošo vielu emisijas mēra saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) ../.. (*5).

Zemākās likmes piemēro jebkuram vieglajam pasažieru automobilim un vieglajam komerciālajam transportlīdzeklim ar konkrētām CO2 emisijām, kas izmērītas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 (*6) un ir zemākas par līmeņiem, kas atbilst piemērojamajiem ES autoparka mērķiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 443/2009 (*7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 510/2011 (*8).

Tabula. Emisiju kategorijas viegldarba transportlīdzekļiem

| Atbilstības koeficients | 1,5 –2,1 | 1–1,5 | Mazāk par 1 | Bezemisiju transportlīdzekļi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksa par kilometru | 10 % mazāk par augstāko likmi | 20 % mazāk par augstāko likmi | 30 % mazāk par augstāko likmi | 75 % mazāk par augstāko likmi |

Atbilstības koeficients

1,5 –2,1

1–1,5

Mazāk par 1

Bezemisiju transportlīdzekļi

Maksa par kilometru

10 % mazāk par augstāko likmi

20 % mazāk par augstāko likmi

30 % mazāk par augstāko likmi

75 % mazāk par augstāko likmi

(*5)  Komisijas Regula (ES) ../... [datums], ar ko groza Komisijas Regulu (ES) 2017/xxx un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK attiecībā uz emisijām reālas braukšanas apstākļos no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (OV L .., ... 2017., ... lpp.)."

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.)."

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.)."

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2011 (2011. gada 11. maijs) par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.)”."

---

(*1)  Piemērojot ekvivalences koeficientus, dalībvalstis var ņemt vērā autoceļu būvniecības attīstību pa posmiem vai izmantot ilgstoša lietderīgā mūža cikla pieeju.”;

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīva (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.).

(*3)  Eiropas Vides aģentūras metodoloģija: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016.

(*4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.).”;

(*5)  Komisijas Regula (ES) ../... [datums], ar ko groza Komisijas Regulu (ES) 2017/xxx un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK attiecībā uz emisijām reālas braukšanas apstākļos no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”) (OV L .., ... 2017., ... lpp.).

(*6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2007 (2007. gada 20. jūnijs) par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

(*7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.).

(*8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2011 (2011. gada 11. maijs) par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.)”.”

---

(1)  Pieļaujamo NO2 sastāvdaļas līmeni NOx robežvērtībā var noteikt vēlāk.”;

(2)  “Piepilsētas” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir no 150 līdz 900 iedzīvotājiem uz vienu km2 (vidējais iedzīvotāju blīvums 300 iedzīvotāji/km2).

(3)  “Starppilsētu” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 150 iedzīvotājiem uz vienu km2.

(4)  “Piepilsētas” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir no 150 līdz 900 iedzīvotājiem uz vienu km2 (vidējais iedzīvotāju blīvums 300 iedzīvotāji/km2).

(5)  “Starppilsētu” teritorijas ir tās, kurās iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 150 iedzīvotājiem uz vienu km2.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

“Tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/50)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (21) Komisija paziņoja, ka, lai izpildītu Savienības apņemšanās, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCC) Pušu konferences 21. sanāksmē, kas notika 2015. gadā Parīzē, ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija un ka tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām no transportlīdzekļiem ir neatgriezeniski jātuvojas nulles emisijām līdz gadsimta vidum. Turklāt to gaisa piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem, kuras ir kaitīgas veselībai, ir nekavējoties ievērojami jāsamazina. To var sasniegt ar virkni politisku iniciatīvu, tostarp “tīro” transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (21) Komisija paziņoja, ka, lai izpildītu Savienības apņemšanās, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCC) Pušu konferences 21. sanāksmē, kas notika 2015. gadā Parīzē, ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija un ka tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām no transportlīdzekļiem ir neatgriezeniski jātuvojas nulles emisijām līdz gadsimta vidum. Turklāt to gaisa piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem, kuras ir kaitīgas veselībai, ir nekavējoties ievērojami jāsamazina. To var sasniegt ar virkni politisku iniciatīvu, tostarp “tīro” transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošanu.

| (2) | Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (21) Komisija paziņoja, ka, lai izpildītu Savienības apņemšanās, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCC) Pušu konferences 21. sanāksmē, kas notika 2015. gadā Parīzē, ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija un ka tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām no transportlīdzekļiem ir neatgriezeniski jātuvojas nulles emisijām līdz gadsimta vidum. Turklāt to gaisa piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem, kuras ir kaitīgas veselībai
  un videi
  , ir nekavējoties ievērojami jāsamazina. To var sasniegt ar virkni politisku iniciatīvu, tostarp
  ar pasākumiem, ar kuriem atbalsta pāreju uz sabiedrisko transportu, un
  “tīro” transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošanu. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijā (21) Komisija paziņoja, ka, lai izpildītu Savienības apņemšanās, kas paustas Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCC) Pušu konferences 21. sanāksmē, kas notika 2015. gadā Parīzē, ir jāpaātrina transporta nozares dekarbonizācija un ka tāpēc siltumnīcefekta gāzu emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām no transportlīdzekļiem ir neatgriezeniski jātuvojas nulles emisijām līdz gadsimta vidum. Turklāt to gaisa piesārņotāju emisijas no transportlīdzekļiem, kuras ir kaitīgas veselībai
  un videi
  , ir nekavējoties ievērojami jāsamazina. To var sasniegt ar virkni politisku iniciatīvu, tostarp
  ar pasākumiem, ar kuriem atbalsta pāreju uz sabiedrisko transportu, un
  “tīro” transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošanu.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Kā tika paziņots Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (23), šis priekšlikums ir daļa no otrās priekšlikumu paketes, ar ko tiks sekmēta Savienības virzība uz mazemisijas mobilitāti. Šajā paketē, kas ir aprakstīta Komisijas paziņojumā “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus”, ir iekļauta uz piedāvājumu un pieprasījumu orientētu pasākumu kombinācija, ar ko ES virzīsies uz mazemisiju mobilitāti un vienlaikus stiprinās ES mobilitātes ekosistēmas konkurētspēju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Kā tika paziņots Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (23), šis priekšlikums ir daļa no otrās priekšlikumu paketes, ar ko tiks sekmēta Savienības virzība uz mazemisijas mobilitāti. Šajā paketē, kas ir aprakstīta Komisijas paziņojumā “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus”, ir iekļauta uz piedāvājumu un pieprasījumu orientētu pasākumu kombinācija, ar ko ES virzīsies uz mazemisiju mobilitāti un vienlaikus stiprinās ES mobilitātes ekosistēmas konkurētspēju.

| (4) | Kā tika paziņots Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (23), šis priekšlikums ir daļa no otrās priekšlikumu paketes, ar ko tiks sekmēta Savienības virzība uz mazemisijas mobilitāti. Šajā paketē, kas ir aprakstīta Komisijas paziņojumā “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus”, ir iekļauta uz piedāvājumu un pieprasījumu orientētu pasākumu kombinācija, ar ko ES virzīsies uz mazemisiju mobilitāti un vienlaikus stiprinās ES mobilitātes ekosistēmas konkurētspēju.
  Ilgtspējīgu transportlīdzekļu veicināšana jāveic vienlaikus ar sabiedriskā transporta turpmāku attīstīšanu, kas ir ātrākais un izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā samazināt transportlīdzekļu daudzumu uz ceļiem un tādējādi uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt emisijas. |
| --- | --- |

(4)

Kā tika paziņots Komisijas paziņojumā “Eiropa kustībā: programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem” (23), šis priekšlikums ir daļa no otrās priekšlikumu paketes, ar ko tiks sekmēta Savienības virzība uz mazemisijas mobilitāti. Šajā paketē, kas ir aprakstīta Komisijas paziņojumā “Mazemisijas mobilitātes nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas aizsargā planētu, stiprina patērētāju tiesības un sargā savu rūpniecību un strādniekus”, ir iekļauta uz piedāvājumu un pieprasījumu orientētu pasākumu kombinācija, ar ko ES virzīsies uz mazemisiju mobilitāti un vienlaikus stiprinās ES mobilitātes ekosistēmas konkurētspēju.
  Ilgtspējīgu transportlīdzekļu veicināšana jāveic vienlaikus ar sabiedriskā transporta turpmāku attīstīšanu, kas ir ātrākais un izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā samazināt transportlīdzekļu daudzumu uz ceļiem un tādējādi uzlabot gaisa kvalitāti un samazināt emisijas.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Jaunu tehnoloģiju inovācija palīdz samazināt transportlīdzekļu emisijas, veicinot transporta nozares dekarbonizāciju. Straujāka mazemisiju un bezemisiju autotransporta līdzekļu ieviešana
  , visticamāk,
  samazinās CO2 emisijas un dažu piesārņotāju emisijas (cietās daļiņas, slāpekļa oksīdi un nemetāna ogļūdeņraži) un
  veicinās
  Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien augošajā mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu pasaules tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Jaunu tehnoloģiju inovācija palīdz samazināt transportlīdzekļu emisijas, veicinot transporta nozares dekarbonizāciju. Straujāka mazemisiju un bezemisiju autotransporta līdzekļu ieviešana
  , visticamāk,
  samazinās CO2 emisijas un dažu piesārņotāju emisijas (cietās daļiņas, slāpekļa oksīdi un nemetāna ogļūdeņraži) un
  veicinās
  Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien augošajā mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu pasaules tirgū.

| (5) | Jaunu tehnoloģiju inovācija palīdz samazināt transportlīdzekļu emisijas
  un samazina trokšņa piesārņojumu
  ,
  vienlaikus
  veicinot transporta nozares dekarbonizāciju. Straujāka mazemisiju un bezemisiju autotransporta līdzekļu ieviešana samazinās CO2 emisijas un dažu piesārņotāju emisijas (cietās daļiņas, slāpekļa oksīdi un nemetāna ogļūdeņraži) un
  tādējādi uzlabos gaisa kvalitāti pilsētās un citās piesārņotās teritorijās, vienlaikus palīdzot veicināt
  Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien augošajā mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu pasaules tirgū
  un nodrošinot alternatīvu degvielu infrastruktūras izveidi. Turklāt tehnoloģiskās neitralitātes principam ir jābūt pamatprincipam visos centienos, lai nodrošinātu un veicinātu konkurētspējīgu vidi un sekmētu turpmāku pētniecību un inovāciju šajā jomā. Lai samazinātu gaisa un trokšņa piesārņojumu un panāktu atbilstību Savienības gaisa kvalitātes standartiem pilsētās un laukos, ir nepieciešami konkrēti un vērienīgi politikas virzieni un pasākumi, tostarp mazemisiju transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošana. |
| --- | --- |

(5)

Jaunu tehnoloģiju inovācija palīdz samazināt transportlīdzekļu emisijas
  un samazina trokšņa piesārņojumu
  ,
  vienlaikus
  veicinot transporta nozares dekarbonizāciju. Straujāka mazemisiju un bezemisiju autotransporta līdzekļu ieviešana samazinās CO2 emisijas un dažu piesārņotāju emisijas (cietās daļiņas, slāpekļa oksīdi un nemetāna ogļūdeņraži) un
  tādējādi uzlabos gaisa kvalitāti pilsētās un citās piesārņotās teritorijās, vienlaikus palīdzot veicināt
  Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien augošajā mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu pasaules tirgū
  un nodrošinot alternatīvu degvielu infrastruktūras izveidi. Turklāt tehnoloģiskās neitralitātes principam ir jābūt pamatprincipam visos centienos, lai nodrošinātu un veicinātu konkurētspējīgu vidi un sekmētu turpmāku pētniecību un inovāciju šajā jomā. Lai samazinātu gaisa un trokšņa piesārņojumu un panāktu atbilstību Savienības gaisa kvalitātes standartiem pilsētās un laukos, ir nepieciešami konkrēti un vērienīgi politikas virzieni un pasākumi, tostarp mazemisiju transportlīdzekļu publiskā iepirkuma izmantošana.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Aplēsēs par to, kad tiks panākta cenu paritāte starp iekšdedzes dzinēja transportlīdzekļiem (ICEV) un akumulatoru elektrotransportlīdzekļiem, svārstās 2020.–2028. gada robežās. Turklāt vairāki oriģinālā aprīkojuma izgatavotāji (OEM) ir minējuši cenu paritātes piemērus dažiem jaunajiem modeļiem jau 2020. gadā. Pateicoties zemākām akumulatoru elektrotransportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksām, īpašumtiesību kopēju izmaksu (TCO) paritāte iestāsies pirms pirkuma cenas paritātes — parasti 2–6 gadus agrāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Aplēsēs par to, kad tiks panākta cenu paritāte starp iekšdedzes dzinēja transportlīdzekļiem (ICEV) un akumulatoru elektrotransportlīdzekļiem, svārstās 2020.–2028. gada robežās. Turklāt vairāki oriģinālā aprīkojuma izgatavotāji (OEM) ir minējuši cenu paritātes piemērus dažiem jaunajiem modeļiem jau 2020. gadā. Pateicoties zemākām akumulatoru elektrotransportlīdzekļu ekspluatācijas izmaksām, īpašumtiesību kopēju izmaksu (TCO) paritāte iestāsies pirms pirkuma cenas paritātes — parasti 2–6 gadus agrāk.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Tirgus aplēses liecina, ka pēc 2020. gada “tīriem” transportlīdzekļiem, piemēram, pilnīgi elektriskiem transportlīdzekļiem, būtiski samazināsies cena un tie kļūs ļoti konkurētspējīgi, turklāt tie būs pat lētāki ekspluatācijā nekā tradicionālie, jo īpaši ņemot vērā kopējās izmaksas to īpašniekiem, jo būs samazinājušās gan akumulatoru izmaksas, gan citas izmaksas sakarā ar zemākām degvielas cenām un mazākām uzturēšanas izmaksām elektrotransportlīdzekļa izmantošanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Tirgus aplēses liecina, ka pēc 2020. gada “tīriem” transportlīdzekļiem, piemēram, pilnīgi elektriskiem transportlīdzekļiem, būtiski samazināsies cena un tie kļūs ļoti konkurētspējīgi, turklāt tie būs pat lētāki ekspluatācijā nekā tradicionālie, jo īpaši ņemot vērā kopējās izmaksas to īpašniekiem, jo būs samazinājušās gan akumulatoru izmaksas, gan citas izmaksas sakarā ar zemākām degvielas cenām un mazākām uzturēšanas izmaksām elektrotransportlīdzekļa izmantošanā.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Lai gan Savienība ir viens no vadošajiem reģioniem pētniecības un augstvērtīgu ekoinovāciju jomā, lielākie autobusu un akumulatoru ražotāji darbojas Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Tāpat arī pasaules tirgus tendences akumulatoru elektrotransportlīdzekļu jomā nosaka Ķīnas un ASV tirgi, kas kopā veido aptuveni 60 % no pasaules tirgus, bet Savienības tirgus — 28 %. Tāpēc nepieciešams vērienīgs Savienības politikas satvars, lai stimulētu inovācijas un vēl vairāk veicinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien vairāk globalizētajos “tīro” transportlīdzekļu un saistīto infrastruktūras tehnoloģiju tirgos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Lai gan Savienība ir viens no vadošajiem reģioniem pētniecības un augstvērtīgu ekoinovāciju jomā, lielākie autobusu un akumulatoru ražotāji darbojas Āzijas un Klusā okeāna reģionā. Tāpat arī pasaules tirgus tendences akumulatoru elektrotransportlīdzekļu jomā nosaka Ķīnas un ASV tirgi, kas kopā veido aptuveni 60 % no pasaules tirgus, bet Savienības tirgus — 28 %. Tāpēc nepieciešams vērienīgs Savienības politikas satvars, lai stimulētu inovācijas un vēl vairāk veicinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi aizvien vairāk globalizētajos “tīro” transportlīdzekļu un saistīto infrastruktūras tehnoloģiju tirgos.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

5.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5d) | Savienībai ir jāpalielina stimuli ilgtspējīgu un pārstrādājamu akumulatoru tehnoloģiskajai izstrādei, un tie būtu jāražo, ņemot vērā nepieciešamību pēc iespējas samazināt to radīto vides pēdas nospiedumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5d)

Savienībai ir jāpalielina stimuli ilgtspējīgu un pārstrādājamu akumulatoru tehnoloģiskajai izstrādei, un tie būtu jāražo, ņemot vērā nepieciešamību pēc iespējas samazināt to radīto vides pēdas nospiedumu.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

5.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5e) | Lai nodrošinātu saskaņotību ar ilgtspējības mērķiem, akumulatoru ražošanā būtu jāpanāk pēc iespējas mazāka ietekme uz vidi Savienībā un ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz akumulatoru izgatavošanai izmantoto materiālu ieguves procesu. Būtu jāņem vērā visos ražošanas procesa posmos radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Komisijai saistībā ar Direktīvas 2006/66/EK pārskatīšanu būtu jāizvirza tālejoši mērķi akumulatoru pārstrādājamības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5e)

Lai nodrošinātu saskaņotību ar ilgtspējības mērķiem, akumulatoru ražošanā būtu jāpanāk pēc iespējas mazāka ietekme uz vidi Savienībā un ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz akumulatoru izgatavošanai izmantoto materiālu ieguves procesu. Būtu jāņem vērā visos ražošanas procesa posmos radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas. Komisijai saistībā ar Direktīvas 2006/66/EK pārskatīšanu būtu jāizvirza tālejoši mērķi akumulatoru pārstrādājamības jomā.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Publiskās iestādes, izmantojot iepirkumu politiku, var izveidot un atbalstīt inovatīvu preču un pakalpojumu tirgus. Direktīvā 2014/24/ES (24) un 2014/25/ES (25) ir paredzēts saskaņoto publiskā iepirkuma noteikumu minimums, ar ko tiek saskaņots veids, kā publiskās iestādes un daži sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iepērk preces un pakalpojumus un veic darbus. Šajos noteikumos jo īpaši ir paredzētas vispārējās robežvērtības, pēc kurām vērtē, vai uz līgumiem attiecas Savienības tiesību akti, un šīs robežvērtības piemēro arī Tīro transportlīdzekļu direktīvai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Publiskās iestādes, izmantojot iepirkumu politiku, var izveidot un atbalstīt inovatīvu preču un pakalpojumu tirgus. Direktīvā 2014/24/ES (24) un 2014/25/ES (25) ir paredzēts saskaņoto publiskā iepirkuma noteikumu minimums, ar ko tiek saskaņots veids, kā publiskās iestādes un daži sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iepērk preces un pakalpojumus un veic darbus. Šajos noteikumos jo īpaši ir paredzētas vispārējās robežvērtības, pēc kurām vērtē, vai uz līgumiem attiecas Savienības tiesību akti, un šīs robežvērtības piemēro arī Tīro transportlīdzekļu direktīvai.

| (6) | Tā kā valdības izdevumi par precēm, būvdarbiem un pakalpojumiem veido aptuveni 14 % no IKP (katru gadu aptuveni EUR 1,8 triljonu apmērā)
  publiskās iestādes, izmantojot iepirkumu politiku, var izveidot un atbalstīt inovatīvu preču un pakalpojumu tirgus. Direktīvā 2014/24/ES (24) un 2014/25/ES (25) ir paredzēts saskaņoto publiskā iepirkuma noteikumu minimums, ar ko tiek saskaņots veids, kā publiskās iestādes un daži sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iepērk preces un pakalpojumus un veic darbus
  atbilstoši iegādāto preču (tostarp transportlīdzekļu) ekoloģiskajām prasībām
  . Šajos noteikumos jo īpaši ir paredzētas vispārējās robežvērtības, pēc kurām vērtē, vai uz līgumiem attiecas Savienības tiesību akti, un šīs robežvērtības piemēro arī Tīro transportlīdzekļu direktīvai.
  Lai sasniegtu šo mērķi, direktīvā būtu jānosaka skaidras un pārredzamas prasības un vienkārša iepirkuma mērķu aprēķināšanas metode. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā valdības izdevumi par precēm, būvdarbiem un pakalpojumiem veido aptuveni 14 % no IKP (katru gadu aptuveni EUR 1,8 triljonu apmērā)
  publiskās iestādes, izmantojot iepirkumu politiku, var izveidot un atbalstīt inovatīvu preču un pakalpojumu tirgus. Direktīvā 2014/24/ES (24) un 2014/25/ES (25) ir paredzēts saskaņoto publiskā iepirkuma noteikumu minimums, ar ko tiek saskaņots veids, kā publiskās iestādes un daži sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji iepērk preces un pakalpojumus un veic darbus
  atbilstoši iegādāto preču (tostarp transportlīdzekļu) ekoloģiskajām prasībām
  . Šajos noteikumos jo īpaši ir paredzētas vispārējās robežvērtības, pēc kurām vērtē, vai uz līgumiem attiecas Savienības tiesību akti, un šīs robežvērtības piemēro arī Tīro transportlīdzekļu direktīvai.
  Lai sasniegtu šo mērķi, direktīvā būtu jānosaka skaidras un pārredzamas prasības un vienkārša iepirkuma mērķu aprēķināšanas metode.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Uzlādes un uzpildes infrastruktūras pieejamība ir priekšnoteikums jebkuram pārvadājumam, ko veic ar alternatīvu degvielu darbināms transportlīdzeklis, tostarp sabiedriskais transports. Tādēļ Direktīvā 2014/94/ES būtu jāstiprina aspekti par alternatīvas degvielas infrastruktūras veicināšanu sabiedriskajam transportam. Ja pārskatīšana netiktu veikta, Komisijai būtu jāizstrādā sabiedriskā transporta infrastruktūras rīcības plāns. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Uzlādes un uzpildes infrastruktūras pieejamība ir priekšnoteikums jebkuram pārvadājumam, ko veic ar alternatīvu degvielu darbināms transportlīdzeklis, tostarp sabiedriskais transports. Tādēļ Direktīvā 2014/94/ES būtu jāstiprina aspekti par alternatīvas degvielas infrastruktūras veicināšanu sabiedriskajam transportam. Ja pārskatīšana netiktu veikta, Komisijai būtu jāizstrādā sabiedriskā transporta infrastruktūras rīcības plāns.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Būtu jāatļauj dalībvalstīm pilnvarot sadales sistēmu operatorus (SSO) turēt īpašumā, ierīkot, pārvaldīt vai ekspluatēt uzlādes staciju minimālu kritisko masu publiskajā telpā, tā sniedzot visiem elektroenerģijas piegādātājiem brīvu piekļuvi šādām stacijām, lai tādā veidā nodrošinātu uzlādes punktu pietiekamu pieejamību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Būtu jāatļauj dalībvalstīm pilnvarot sadales sistēmu operatorus (SSO) turēt īpašumā, ierīkot, pārvaldīt vai ekspluatēt uzlādes staciju minimālu kritisko masu publiskajā telpā, tā sniedzot visiem elektroenerģijas piegādātājiem brīvu piekļuvi šādām stacijām, lai tādā veidā nodrošinātu uzlādes punktu pietiekamu pieejamību.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

6.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6c) | Dalībvalstis būtu jāmudina izpētīt iespējas atbalstīt īpaši zemas emisijas transportlīdzekļu izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu jomā un samazināt šādu transportlīdzekļu izmantošanas izmaksas, piemēram, tiem piešķirot enerģijas nodokļu atbrīvojumus vai samazinot šādus nodokļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6c)

Dalībvalstis būtu jāmudina izpētīt iespējas atbalstīt īpaši zemas emisijas transportlīdzekļu izmantošanu sabiedrisko pakalpojumu jomā un samazināt šādu transportlīdzekļu izmantošanas izmaksas, piemēram, tiem piešķirot enerģijas nodokļu atbrīvojumus vai samazinot šādus nodokļus.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Veiktajā ietekmes novērtējumā uzsvērti ieguvumi, ko sniedz izmaiņas vispārējā pārvaldības pieejā, ko izmanto “tīru” transportlīdzekļu iegādē Savienības līmenī. Ar minimālo iepirkuma mērķrādītāju noteikšanu var efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka tirgū tiek plašāk ieviesti “tīrie” transportlīdzekļi, salīdzinājumā ar pieeju, kad ārējās izmaksas tiek iekļautas vispārējos lēmumos par iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā to, ka visos ar iepirkumiem saistītajos lēmumos ir svarīgi apsvērt vidiskos aspektus. Šādu pieeju pilnībā pamato Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu vidējā termiņa un ilgtermiņa ieguvumi, ja vien šādā veidā līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem netiek pieprasīts izmantot konkrētu tehnoloģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Veiktajā ietekmes novērtējumā uzsvērti ieguvumi, ko sniedz izmaiņas vispārējā pārvaldības pieejā, ko izmanto “tīru” transportlīdzekļu iegādē Savienības līmenī. Ar minimālo iepirkuma mērķrādītāju noteikšanu var efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka tirgū tiek plašāk ieviesti “tīrie” transportlīdzekļi, salīdzinājumā ar pieeju, kad ārējās izmaksas tiek iekļautas vispārējos lēmumos par iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā to, ka visos ar iepirkumiem saistītajos lēmumos ir svarīgi apsvērt vidiskos aspektus. Šādu pieeju pilnībā pamato Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu vidējā termiņa un ilgtermiņa ieguvumi, ja vien šādā veidā līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem netiek pieprasīts izmantot konkrētu tehnoloģiju.

| (8) | Veiktajā ietekmes novērtējumā uzsvērti ieguvumi, ko sniedz izmaiņas vispārējā pārvaldības pieejā, ko izmanto “tīru”
  un energoefektīvu
  transportlīdzekļu iegādē Savienības līmenī. Ar minimālo iepirkuma mērķrādītāju noteikšanu var efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka tirgū tiek plašāk ieviesti “tīrie” transportlīdzekļi, salīdzinājumā ar pieeju, kad ārējās izmaksas tiek iekļautas vispārējos lēmumos par iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā to, ka visos ar iepirkumiem saistītajos lēmumos ir svarīgi apsvērt vidiskos aspektus. Šādu pieeju pilnībā pamato Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu vidējā termiņa un ilgtermiņa ieguvumi, ja vien šādā veidā līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem netiek pieprasīts izmantot konkrētu tehnoloģiju. |
| --- | --- |

(8)

Veiktajā ietekmes novērtējumā uzsvērti ieguvumi, ko sniedz izmaiņas vispārējā pārvaldības pieejā, ko izmanto “tīru”
  un energoefektīvu
  transportlīdzekļu iegādē Savienības līmenī. Ar minimālo iepirkuma mērķrādītāju noteikšanu var efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi, proti, panākt, ka tirgū tiek plašāk ieviesti “tīrie” transportlīdzekļi, salīdzinājumā ar pieeju, kad ārējās izmaksas tiek iekļautas vispārējos lēmumos par iepirkumiem, vienlaikus ņemot vērā to, ka visos ar iepirkumiem saistītajos lēmumos ir svarīgi apsvērt vidiskos aspektus. Šādu pieeju pilnībā pamato Eiropas iedzīvotāju un uzņēmumu vidējā termiņa un ilgtermiņa ieguvumi, ja vien šādā veidā līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem netiek pieprasīts izmantot konkrētu tehnoloģiju.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Ja Direktīvas piemērošanas jomā tiek iekļautas tādas darbības kā transportlīdzekļu noma, īre
  un
  pirkšana uz nomaksu, kā arī līgumi par sabiedriskajiem autotransporta pakalpojumiem, īpašiem autotransporta pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, neregulāriem pasažieru pārvadājumiem un autobusu ar vadītāju īri, kā arī konkrētiem pasta un kurjera pakalpojumiem un atkritumu savākšanas pakalpojumiem, tas nodrošinās, ka ir aptvertas visas attiecīgās publiskā iepirkuma darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Ja Direktīvas piemērošanas jomā tiek iekļautas tādas darbības kā transportlīdzekļu noma, īre
  un
  pirkšana uz nomaksu, kā arī līgumi par sabiedriskajiem autotransporta pakalpojumiem, īpašiem autotransporta pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, neregulāriem pasažieru pārvadājumiem un autobusu ar vadītāju īri, kā arī konkrētiem pasta un kurjera pakalpojumiem un atkritumu savākšanas pakalpojumiem, tas nodrošinās, ka ir aptvertas visas attiecīgās publiskā iepirkuma darbības.

| (9) | Ja Direktīvas piemērošanas jomā tiek iekļautas tādas darbības kā transportlīdzekļu noma, īre, pirkšana uz nomaksu
  un modernizācija
  , kā arī līgumi par sabiedriskajiem autotransporta pakalpojumiem, īpašiem autotransporta pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, neregulāriem pasažieru pārvadājumiem un autobusu ar vadītāju īri, kā arī konkrētiem pasta un kurjera pakalpojumiem un atkritumu savākšanas pakalpojumiem, tas nodrošinās, ka ir aptvertas visas attiecīgās publiskā iepirkuma darbības
  , taču šī direktīva nedrīkstētu ar atpakaļejošu iedarbību skart jau spēkā esošos līgumus. Turklāt Komisijai būtu jāizskata iespēja piemērot “tīro” transportlīdzekļu publisko iepirkumu arī citiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(9)

Ja Direktīvas piemērošanas jomā tiek iekļautas tādas darbības kā transportlīdzekļu noma, īre, pirkšana uz nomaksu
  un modernizācija
  , kā arī līgumi par sabiedriskajiem autotransporta pakalpojumiem, īpašiem autotransporta pasažieru pārvadājumu pakalpojumiem, neregulāriem pasažieru pārvadājumiem un autobusu ar vadītāju īri, kā arī konkrētiem pasta un kurjera pakalpojumiem un atkritumu savākšanas pakalpojumiem, tas nodrošinās, ka ir aptvertas visas attiecīgās publiskā iepirkuma darbības
  , taču šī direktīva nedrīkstētu ar atpakaļejošu iedarbību skart jau spēkā esošos līgumus. Turklāt Komisijai būtu jāizskata iespēja piemērot “tīro” transportlīdzekļu publisko iepirkumu arī citiem transporta veidiem.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Galvenās ieinteresētās personas plaši atbalsta “tīru” transportlīdzekļu definīciju, kurā ir ņemtas vērā prasības par
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju
  emisiju samazināšanu
  . Lai nodrošinātu, ka atbalsts mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ienākšanai tirgū Savienībā tiek atbilstoši stimulēts, noteikumi par to iegādi publiskā iepirkumā saskaņā ar šiem grozījumiem būtu jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktu par CO2 emisijām no vieglajiem pasažieru automobiļiem un furgoniem laika posmā pēc 2020. gada (26). Rīcība, kas tiks īstenota saskaņā ar
  grozīto
  direktīvu, sekmēs atbilstību minēto standartu prasībām. Vērienīgāka pieeja publiskajam iepirkumam
  var sniegt
  svarīgu papildu stimulu tirgum. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Galvenās ieinteresētās personas plaši atbalsta “tīru” transportlīdzekļu definīciju, kurā ir ņemtas vērā prasības par
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju
  emisiju samazināšanu
  . Lai nodrošinātu, ka atbalsts mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ienākšanai tirgū Savienībā tiek atbilstoši stimulēts, noteikumi par to iegādi publiskā iepirkumā saskaņā ar šiem grozījumiem būtu jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktu par CO2 emisijām no vieglajiem pasažieru automobiļiem un furgoniem laika posmā pēc 2020. gada (26). Rīcība, kas tiks īstenota saskaņā ar
  grozīto
  direktīvu, sekmēs atbilstību minēto standartu prasībām. Vērienīgāka pieeja publiskajam iepirkumam
  var sniegt
  svarīgu papildu stimulu tirgum.

| (10) | Ar grozīto direktīvu vajadzētu palīdzēt samazināt
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju
  emisijas
  . Lai nodrošinātu, ka atbalsts mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ienākšanai tirgū Savienībā tiek atbilstoši stimulēts, noteikumi par to iegādi publiskā iepirkumā saskaņā ar šiem grozījumiem būtu jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktu par CO2 emisijām no vieglajiem pasažieru automobiļiem un furgoniem laika posmā pēc 2020. gada (26). Rīcība, kas tiks īstenota saskaņā ar
  šo
  direktīvu,
  arī
  sekmēs atbilstību minēto standartu prasībām
  un atvieglos ar to saistītās uzlādes infrastruktūras ieviešanu
  . Vērienīgāka pieeja publiskajam iepirkumam
  sniegs
  svarīgu papildu stimulu tirgum. |
| --- | --- |

(10)

Ar grozīto direktīvu vajadzētu palīdzēt samazināt
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņotāju
  emisijas
  . Lai nodrošinātu, ka atbalsts mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļu ienākšanai tirgū Savienībā tiek atbilstoši stimulēts, noteikumi par to iegādi publiskā iepirkumā saskaņā ar šiem grozījumiem būtu jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktu par CO2 emisijām no vieglajiem pasažieru automobiļiem un furgoniem laika posmā pēc 2020. gada (26). Rīcība, kas tiks īstenota saskaņā ar
  šo
  direktīvu,
  arī
  sekmēs atbilstību minēto standartu prasībām
  un atvieglos ar to saistītās uzlādes infrastruktūras ieviešanu
  . Vērienīgāka pieeja publiskajam iepirkumam
  sniegs
  svarīgu papildu stimulu tirgum.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Lai panāktu gaisa kvalitātes uzlabošanos pašvaldību teritorijās, ir svarīgi atjaunot transportlīdzekļu parkus, panākot atbilstību “tīro” transportlīdzekļu standartam. Turklāt aprites ekonomikas principi nosaka, ka ir jāpagarina ražojuma ekspluatācijas laiks. Tāpēc 4. un 5. tabulā minēto minimālo iepirkuma mērķrādītāju sasniegšanā var ņemt vērā arī transportlīdzekļus, kas modernizēti atbilstoši “tīro” transportlīdzekļu standartam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Lai panāktu gaisa kvalitātes uzlabošanos pašvaldību teritorijās, ir svarīgi atjaunot transportlīdzekļu parkus, panākot atbilstību “tīro” transportlīdzekļu standartam. Turklāt aprites ekonomikas principi nosaka, ka ir jāpagarina ražojuma ekspluatācijas laiks. Tāpēc 4. un 5. tabulā minēto minimālo iepirkuma mērķrādītāju sasniegšanā var ņemt vērā arī transportlīdzekļus, kas modernizēti atbilstoši “tīro” transportlīdzekļu standartam.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10b) | Arī bezemisiju transportlīdzekļiem var būt būtisks vides pēdas nospiedums, ņemot vērā to komponentu ražošanas procesu un degvielas ražošanas otrreizējās pārstrādes līmeni vai efektivitāti. Tāpēc tehnoloģijām, kas risina šo uzdevumu, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgiem un otrreizēji pārstrādājamiem akumulatoriem, būtu jāsaņem lielāks atbalsts to minimālo iepirkuma mērķrādītāju sasniegšanas ziņā, kas noteikti pielikuma 4. un 5. tabulā. Šādu tehnoloģiju pētniecība un izstrāde būtu jāveicina arī citās Savienības politikas jomās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10b)

Arī bezemisiju transportlīdzekļiem var būt būtisks vides pēdas nospiedums, ņemot vērā to komponentu ražošanas procesu un degvielas ražošanas otrreizējās pārstrādes līmeni vai efektivitāti. Tāpēc tehnoloģijām, kas risina šo uzdevumu, piemēram, saistībā ar ilgtspējīgiem un otrreizēji pārstrādājamiem akumulatoriem, būtu jāsaņem lielāks atbalsts to minimālo iepirkuma mērķrādītāju sasniegšanas ziņā, kas noteikti pielikuma 4. un 5. tabulā. Šādu tehnoloģiju pētniecība un izstrāde būtu jāveicina arī citās Savienības politikas jomās.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10c) | CO2 emisiju uzskaitei vajadzētu būt balstītai uz pieeju “no degvielas ieguves līdz patēriņam”, lai ņemtu vērā visu degvielas piegādes ķēdi no ieguves posma līdz izplūdes gāzu emisijām. Tas sniegs precīzāku pārskatu par konkrētā transportlīdzekļa kopējo emisiju. Tādēļ Komisijai vēlākais līdz 2022. gada 31. decembrim būtu jāizstrādā metodika emisiju reģistrēšanai no degvielas ieguves līdz patēriņam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10c)

CO2 emisiju uzskaitei vajadzētu būt balstītai uz pieeju “no degvielas ieguves līdz patēriņam”, lai ņemtu vērā visu degvielas piegādes ķēdi no ieguves posma līdz izplūdes gāzu emisijām. Tas sniegs precīzāku pārskatu par konkrētā transportlīdzekļa kopējo emisiju. Tādēļ Komisijai vēlākais līdz 2022. gada 31. decembrim būtu jāizstrādā metodika emisiju reģistrēšanai no degvielas ieguves līdz patēriņam.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi tiek izmantoti dažādiem mērķiem, to tirgiem ir dažādas gatavības pakāpes, un būtu lietderīgi, ja publiskā iepirkuma noteikumos šīs atšķirības tiktu ņemtas vērā.
  Ietekmes novērtējumā ir aprakstīta pievienotā vērtība, kas tiek iegūta, ja līdz brīdim, kad Savienības līmenī tiek noteiktas tehnoloģiski neitrālas prasības par CO2 emisijām no lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ko Komisija ir iecerējusi likt priekšā nākotnē, izmanto pieeju, kuras pamatā ir alternatīvās degvielas.
  Turklāt
  ietekmes novērtējumā ir atzīts
  , ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusu
  tirgiem ir raksturīga augstāka tirgus gatavības pakāpe
  , bet mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļu tirgi
  atrodas zemākā tirgus
  attīstības
  posmā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi tiek izmantoti dažādiem mērķiem, to tirgiem ir dažādas gatavības pakāpes, un būtu lietderīgi, ja publiskā iepirkuma noteikumos šīs atšķirības tiktu ņemtas vērā.
  Ietekmes novērtējumā ir aprakstīta pievienotā vērtība, kas tiek iegūta, ja līdz brīdim, kad Savienības līmenī tiek noteiktas tehnoloģiski neitrālas prasības par CO2 emisijām no lielas noslodzes transportlīdzekļiem, ko Komisija ir iecerējusi likt priekšā nākotnē, izmanto pieeju, kuras pamatā ir alternatīvās degvielas.
  Turklāt
  ietekmes novērtējumā ir atzīts
  , ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusu
  tirgiem ir raksturīga augstāka tirgus gatavības pakāpe
  , bet mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļu tirgi
  atrodas zemākā tirgus
  attīstības
  posmā
  .

| (11) | Divriteņu vai trīsriteņu transportlīdzekļi,
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi tiek izmantoti dažādiem mērķiem, to tirgiem ir dažādas gatavības pakāpes, un būtu lietderīgi, ja publiskā iepirkuma noteikumos šīs atšķirības tiktu ņemtas vērā. Turklāt
  būtu jāatzīst
  , ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusu
  tirgos pēdējā laikā ir vērojams progress
  , bet mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļu tirgi
  ir
  attīstības
  sākumposmā
  . |
| --- | --- |

(11)

Divriteņu vai trīsriteņu transportlīdzekļi,
  mazas noslodzes un lielas noslodzes transportlīdzekļi tiek izmantoti dažādiem mērķiem, to tirgiem ir dažādas gatavības pakāpes, un būtu lietderīgi, ja publiskā iepirkuma noteikumos šīs atšķirības tiktu ņemtas vērā. Turklāt
  būtu jāatzīst
  , ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusu
  tirgos pēdējā laikā ir vērojams progress
  , bet mazemisiju un bezemisiju kravas automobiļu tirgi
  ir
  attīstības
  sākumposmā
  .

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Iespējas samazināt emisijas, izmantojot vienīgi publiskā iepirkuma instrumentu, ir ierobežotas, un sabiedriskais transports rada tikai nelielu daļu no transporta nozares radītajām emisijām. Tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina regulēt “tīru” transportlīdzekļu iegādes arī tad, ja potenciālie transportlīdzekļu īpašnieki ir, piemēram, taksometru, automobiļu nomas un koplietojuma uzņēmumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Iespējas samazināt emisijas, izmantojot vienīgi publiskā iepirkuma instrumentu, ir ierobežotas, un sabiedriskais transports rada tikai nelielu daļu no transporta nozares radītajām emisijām. Tāpēc dalībvalstis būtu jāmudina regulēt “tīru” transportlīdzekļu iegādes arī tad, ja potenciālie transportlīdzekļu īpašnieki ir, piemēram, taksometru, automobiļu nomas un koplietojuma uzņēmumi.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ja dalībvalstu līmenī tiks noteikti minimālie mērķrādītāji “tīro” transportlīdzekļu publiskajiem iepirkumiem līdz 2025. un 2030. gadam, tad tam būtu jāveicina politikas noteiktība tirgos, kur investīcijas mazemisiju un bezemisiju mobilitātē ir pamatotas. Minimālie mērķrādītāji veicina tirgus veidošanos visā Savienībā. Nosakot minimālos mērķrādītājus, tiek atvēlēts laiks publiskā iepirkuma procedūru pielāgošanai, un tirgum tiek dots skaidrs signāls. Ietekmes novērtējumā minēts, ka dalībvalstis aizvien biežāk nosaka mērķrādītājus atkarībā no to ekonomiskajām iespējām un tā, cik nopietna ir attiecīgā problēma. Mērķrādītāji dažādām dalībvalstīm būtu jānosaka atkarībā no to ekonomiskajām iespējām (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) un pakļautības piesārņojumam (pilsētu iedzīvotāju blīvums). Papildus minimālajiem publiskā iepirkuma mērķrādītājiem būtu jāparedz pienākums līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem visās publiskā iepirkuma procedūrās ņemt vērā enerģētiskos un vidiskos aspektus. Šīs grozītās direktīvas teritoriālās ietekmes novērtējumā aprakstīts, ka ietekme visos Savienības reģionos būs vienmērīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ja dalībvalstu līmenī tiks noteikti minimālie mērķrādītāji “tīro” transportlīdzekļu publiskajiem iepirkumiem līdz 2025. un 2030. gadam, tad tam būtu jāveicina politikas noteiktība tirgos, kur investīcijas mazemisiju un bezemisiju mobilitātē ir pamatotas. Minimālie mērķrādītāji veicina tirgus veidošanos visā Savienībā. Nosakot minimālos mērķrādītājus, tiek atvēlēts laiks publiskā iepirkuma procedūru pielāgošanai, un tirgum tiek dots skaidrs signāls. Ietekmes novērtējumā minēts, ka dalībvalstis aizvien biežāk nosaka mērķrādītājus atkarībā no to ekonomiskajām iespējām un tā, cik nopietna ir attiecīgā problēma. Mērķrādītāji dažādām dalībvalstīm būtu jānosaka atkarībā no to ekonomiskajām iespējām (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) un pakļautības piesārņojumam (pilsētu iedzīvotāju blīvums). Papildus minimālajiem publiskā iepirkuma mērķrādītājiem būtu jāparedz pienākums līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem visās publiskā iepirkuma procedūrās ņemt vērā enerģētiskos un vidiskos aspektus. Šīs grozītās direktīvas teritoriālās ietekmes novērtējumā aprakstīts, ka ietekme visos Savienības reģionos būs vienmērīga.

| (12) | Ja dalībvalstu līmenī tiks noteikti minimālie mērķrādītāji “tīro” transportlīdzekļu publiskajiem iepirkumiem
  , kas sasniedzami
  līdz 2025. un 2030. gadam, tad tam būtu jāveicina politikas noteiktība tirgos, kur investīcijas mazemisiju un bezemisiju mobilitātē ir pamatotas. Minimālie mērķrādītāji veicina tirgus veidošanos visā Savienībā. Nosakot minimālos mērķrādītājus, tiek atvēlēts laiks publiskā iepirkuma procedūru pielāgošanai, un tirgum tiek dots skaidrs signāls. Ietekmes novērtējumā minēts, ka dalībvalstis aizvien biežāk nosaka mērķrādītājus atkarībā no to ekonomiskajām iespējām un tā, cik nopietna ir attiecīgā problēma. Mērķrādītāji dažādām dalībvalstīm būtu jānosaka atkarībā no to ekonomiskajām iespējām (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) un pakļautības piesārņojumam (pilsētu iedzīvotāju blīvums). Papildus minimālajiem publiskā iepirkuma mērķrādītājiem būtu jāparedz pienākums līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem visās publiskā iepirkuma procedūrās ņemt vērā enerģētiskos un vidiskos aspektus. Šīs grozītās direktīvas teritoriālās ietekmes novērtējumā aprakstīts, ka ietekme visos Savienības reģionos būs vienmērīga. |
| --- | --- |

(12)

Ja dalībvalstu līmenī tiks noteikti minimālie mērķrādītāji “tīro” transportlīdzekļu publiskajiem iepirkumiem
  , kas sasniedzami
  līdz 2025. un 2030. gadam, tad tam būtu jāveicina politikas noteiktība tirgos, kur investīcijas mazemisiju un bezemisiju mobilitātē ir pamatotas. Minimālie mērķrādītāji veicina tirgus veidošanos visā Savienībā. Nosakot minimālos mērķrādītājus, tiek atvēlēts laiks publiskā iepirkuma procedūru pielāgošanai, un tirgum tiek dots skaidrs signāls. Ietekmes novērtējumā minēts, ka dalībvalstis aizvien biežāk nosaka mērķrādītājus atkarībā no to ekonomiskajām iespējām un tā, cik nopietna ir attiecīgā problēma. Mērķrādītāji dažādām dalībvalstīm būtu jānosaka atkarībā no to ekonomiskajām iespējām (iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju) un pakļautības piesārņojumam (pilsētu iedzīvotāju blīvums). Papildus minimālajiem publiskā iepirkuma mērķrādītājiem būtu jāparedz pienākums līgumslēdzējām iestādēm, subjektiem un pakalpojumu sniedzējiem visās publiskā iepirkuma procedūrās ņemt vērā enerģētiskos un vidiskos aspektus. Šīs grozītās direktīvas teritoriālās ietekmes novērtējumā aprakstīts, ka ietekme visos Savienības reģionos būs vienmērīga.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Eiropas Parlaments savā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumā Padomei un Komisijai, kas tika sagatavots pēc izmeklēšanas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē

   (10a)

  , aicināja dalībvalstis, iegādājoties bezemisiju transportlīdzekļus (ZEV) un īpaši zemas emisijas transportlīdzekļus (ULEV), veicināt zaļa publiskā iepirkuma politiku publisko iestāžu autoparkos vai (daļēji) publiskas automobiļu koplietojuma programmās, kā arī nolūkā līdz 2035. gadam pakāpeniski atteikties no tādu jaunu automobiļu ražošanas, kas rada CO2 emisijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Eiropas Parlaments savā 2017. gada 4. aprīļa ieteikumā Padomei un Komisijai, kas tika sagatavots pēc izmeklēšanas saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē

   (10a)

  , aicināja dalībvalstis, iegādājoties bezemisiju transportlīdzekļus (ZEV) un īpaši zemas emisijas transportlīdzekļus (ULEV), veicināt zaļa publiskā iepirkuma politiku publisko iestāžu autoparkos vai (daļēji) publiskas automobiļu koplietojuma programmās, kā arī nolūkā līdz 2035. gadam pakāpeniski atteikties no tādu jaunu automobiļu ražošanas, kas rada CO2 emisijas.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Maksimālo ietekmi var panākt, ja “tīro” transportlīdzekļu publiskais iepirkums tiek mērķtiecīgi veikts apgabalos ar salīdzinoši augstu gaisa piesārņojumu. Dalībvalstu publiskās iestādes tiek mudinātas pievērst īpašu uzmanību tieši šādiem apgabaliem, kad tiek noslēgta minimālo iekšzemes mērķrādītāju īstenošana, un atspoguļot saistīto rīcību savos ziņojumos saskaņā ar šo grozīto direktīvu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Maksimālo ietekmi var panākt, ja “tīro” transportlīdzekļu publiskais iepirkums tiek mērķtiecīgi veikts apgabalos ar salīdzinoši augstu gaisa piesārņojumu. Dalībvalstu publiskās iestādes tiek mudinātas pievērst īpašu uzmanību tieši šādiem apgabaliem, kad tiek noslēgta minimālo iekšzemes mērķrādītāju īstenošana, un atspoguļot saistīto rīcību savos ziņojumos saskaņā ar šo grozīto direktīvu.

| (13) | Maksimālo ietekmi var panākt, ja “tīro” transportlīdzekļu publiskais iepirkums tiek mērķtiecīgi veikts apgabalos ar salīdzinoši augstu gaisa
  un trokšņa
  piesārņojumu. Dalībvalstu publiskās iestādes tiek mudinātas pievērst īpašu uzmanību tieši šādiem apgabaliem, kad tiek noslēgta minimālo iekšzemes mērķrādītāju īstenošana, un atspoguļot saistīto rīcību savos ziņojumos saskaņā ar šo grozīto direktīvu.
  Lai neradītu nesamērīgu slogu un optimizētu šīs direktīvas iespējamos rezultātus, būtu jāsniedz atbilstoša tehniskā palīdzība publiskajām iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Maksimālo ietekmi var panākt, ja “tīro” transportlīdzekļu publiskais iepirkums tiek mērķtiecīgi veikts apgabalos ar salīdzinoši augstu gaisa
  un trokšņa
  piesārņojumu. Dalībvalstu publiskās iestādes tiek mudinātas pievērst īpašu uzmanību tieši šādiem apgabaliem, kad tiek noslēgta minimālo iekšzemes mērķrādītāju īstenošana, un atspoguļot saistīto rīcību savos ziņojumos saskaņā ar šo grozīto direktīvu.
  Lai neradītu nesamērīgu slogu un optimizētu šīs direktīvas iespējamos rezultātus, būtu jāsniedz atbilstoša tehniskā palīdzība publiskajām iestādēm.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Grozītajai direktīva būtu jāpalīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņojuma emisijas, kā arī veicināt “tīro” sabiedrisko autotransportu. Ar to nevajadzētu kavēt “tīro” transporta veidu, kas nav autotransports, piemēram, tramvaju un metro vilcienu, attīstību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Grozītajai direktīva būtu jāpalīdz samazināt siltumnīcefekta gāzu un gaisa piesārņojuma emisijas, kā arī veicināt “tīro” sabiedrisko autotransportu. Ar to nevajadzētu kavēt “tīro” transporta veidu, kas nav autotransports, piemēram, tramvaju un metro vilcienu, attīstību.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Šajā direktīvā noteiktās robežvērtības ir grūti īstenot, ja netiek izstrādāti tirgū laižami un tehniski pilnībā pabeigti produkti. Lai nodrošinātu, ka informācija par progresu regulāri tiek atjaunināta, Komisijai būtu ik pēc diviem gadiem jāsagatavo ziņojums, novērtējot, vai pastāv “tīro” transportlīdzekļu tirgojami risinājumi. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina lielāks finanšu un nefinanšu ieguldījums, lai šādi “tīrie” transportlīdzekļi ātrāk ienāktu tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Šajā direktīvā noteiktās robežvērtības ir grūti īstenot, ja netiek izstrādāti tirgū laižami un tehniski pilnībā pabeigti produkti. Lai nodrošinātu, ka informācija par progresu regulāri tiek atjaunināta, Komisijai būtu ik pēc diviem gadiem jāsagatavo ziņojums, novērtējot, vai pastāv “tīro” transportlīdzekļu tirgojami risinājumi. Turklāt Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina lielāks finanšu un nefinanšu ieguldījums, lai šādi “tīrie” transportlīdzekļi ātrāk ienāktu tirgū.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

13.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13c) | Ņemot vērā to, ka privāto transporta pakalpojumu sniedzēju finansiālās iespējas ievērojami atšķiras, ja runa ir par pāreju uz potenciāli dārgākiem, ar alternatīvu degvielu darbināmiem transportlīdzekļiem, ir jābūt pieejamiem mehānismiem, ar kuriem nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp valsts un privātajiem transporta uzņēmumiem piedāvājumu iesniegšanas un konkursa procedūrās un ar kuriem nodrošina, ka izmaksas, kas saistītas ar šajā direktīvā noteikto minimālo iepirkuma mērķu sasniegšanu, netiek uzveltas vietējām iestādēm, jo īpaši mazākām pašvaldībām, un ka netiek arī radīts ārpakalpojumu izmaksu pieaugums, kura rezultātā palielinās biļešu cenas, tiek paaugstināti vietējie nodokļi vai samazināti sabiedriskā transporta pakalpojumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13c)

Ņemot vērā to, ka privāto transporta pakalpojumu sniedzēju finansiālās iespējas ievērojami atšķiras, ja runa ir par pāreju uz potenciāli dārgākiem, ar alternatīvu degvielu darbināmiem transportlīdzekļiem, ir jābūt pieejamiem mehānismiem, ar kuriem nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp valsts un privātajiem transporta uzņēmumiem piedāvājumu iesniegšanas un konkursa procedūrās un ar kuriem nodrošina, ka izmaksas, kas saistītas ar šajā direktīvā noteikto minimālo iepirkuma mērķu sasniegšanu, netiek uzveltas vietējām iestādēm, jo īpaši mazākām pašvaldībām, un ka netiek arī radīts ārpakalpojumu izmaksu pieaugums, kura rezultātā palielinās biļešu cenas, tiek paaugstināti vietējie nodokļi vai samazināti sabiedriskā transporta pakalpojumi.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Saskaņā ar šo grozīto direktīvu sagatavotajos ziņojumos par publiskajiem iepirkumiem būtu jāsniedz skaidrs tirgus pārskats, lai būtu iespējams veikt efektīvu īstenošanas uzraudzību. Ziņošana būtu jāsāk ar
  starpposma
  ziņojumu 2023. gadā un jāturpina ar pirmo pilno ziņojumu par minimālo mērķrādītāju īstenošanu 2026. gadā un pēc tam ar ziņojumu ik pēc trim gadiem. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu atsevišķām publiskajām iestādēm un iegūtu efektīvu tirgus pārskatu, būtu jāveicina vienkārša ziņošana.
  Komisija nodrošinās pilno ziņošanu par mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem un citu alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem Savienības kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas kontekstā. Kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas konkrētie kodi palīdzēs veikt reģistrāciju un uzraudzību datubāzē “Tender Electronic Daily”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Saskaņā ar šo grozīto direktīvu sagatavotajos ziņojumos par publiskajiem iepirkumiem būtu jāsniedz skaidrs tirgus pārskats, lai būtu iespējams veikt efektīvu īstenošanas uzraudzību. Ziņošana būtu jāsāk ar
  starpposma
  ziņojumu 2023. gadā un jāturpina ar pirmo pilno ziņojumu par minimālo mērķrādītāju īstenošanu 2026. gadā un pēc tam ar ziņojumu ik pēc trim gadiem. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu atsevišķām publiskajām iestādēm un iegūtu efektīvu tirgus pārskatu, būtu jāveicina vienkārša ziņošana.
  Komisija nodrošinās pilno ziņošanu par mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem un citu alternatīvo degvielu transportlīdzekļiem Savienības kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas kontekstā. Kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas konkrētie kodi palīdzēs veikt reģistrāciju un uzraudzību datubāzē “Tender Electronic Daily”.

| (15) | Saskaņā ar šo grozīto direktīvu sagatavotajos ziņojumos par publiskajiem iepirkumiem būtu jāsniedz skaidrs tirgus pārskats, lai būtu iespējams veikt efektīvu īstenošanas uzraudzību. Ziņošana būtu jāsāk ar
  dalībvalstu sākotnējo
  ziņojumu
  Komisijai
  2023. gadā
  , ko iesniedz atbilstoši ziņošanas prasībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par publisko iepirkumu un par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs,
  un jāturpina ar pirmo pilno ziņojumu par minimālo mērķrādītāju īstenošanu 2026. gadā un pēc tam ar ziņojumu ik pēc trim gadiem. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu atsevišķām publiskajām iestādēm un iegūtu efektīvu tirgus pārskatu, būtu jāveicina vienkārša ziņošana.
  Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija
  par
  pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu Direktīvu 2009/33/EK, un jānodrošina atbilstība
  Savienības
  kopējā
  publiskā iepirkuma vārdnīcas
  kategorijām
  .
  Komisijai būtu jāsniedz regulāri ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2009/33/EK īstenošanu. Komisijai būtu arī jānovērtē, vai būvlaukumu tehniku varētu iekļaut Direktīvas 2009/33/EK darbības jomā, un, ja tā, — būtu jāstrādā pie metodikas, lai definētu ““tīru” būvlaukumu tehniku”. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar šo grozīto direktīvu sagatavotajos ziņojumos par publiskajiem iepirkumiem būtu jāsniedz skaidrs tirgus pārskats, lai būtu iespējams veikt efektīvu īstenošanas uzraudzību. Ziņošana būtu jāsāk ar
  dalībvalstu sākotnējo
  ziņojumu
  Komisijai
  2023. gadā
  , ko iesniedz atbilstoši ziņošanas prasībām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem par publisko iepirkumu un par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs,
  un jāturpina ar pirmo pilno ziņojumu par minimālo mērķrādītāju īstenošanu 2026. gadā un pēc tam ar ziņojumu ik pēc trim gadiem. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu atsevišķām publiskajām iestādēm un iegūtu efektīvu tirgus pārskatu, būtu jāveicina vienkārša ziņošana.
  Minētajos ziņojumos būtu jāiekļauj informācija
  par
  pasākumiem, kas veikti, lai īstenotu Direktīvu 2009/33/EK, un jānodrošina atbilstība
  Savienības
  kopējā
  publiskā iepirkuma vārdnīcas
  kategorijām
  .
  Komisijai būtu jāsniedz regulāri ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei par Direktīvas 2009/33/EK īstenošanu. Komisijai būtu arī jānovērtē, vai būvlaukumu tehniku varētu iekļaut Direktīvas 2009/33/EK darbības jomā, un, ja tā, — būtu jāstrādā pie metodikas, lai definētu ““tīru” būvlaukumu tehniku”.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Komisijai būtu jāierosina metodika, ar kuru uzskaita transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisijas un transportlīdzekļu CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam, lai labāk informētu nozares politikas izstrādātājus, tiem sniedzot precīzākus konkrētā transportlīdzekļa kopējās emisijas uzskaites datus, kas aptver visu vērtību ķēdi. Komisijai minētās emisijas būtu jāņem vērā, pārskatot Direktīvu 2009/33/EK un jebkurus citus attiecīgus tiesību aktus, kas attiecas uz alternatīvo degvielu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Komisijai būtu jāierosina metodika, ar kuru uzskaita transportlīdzekļu pilna aprites cikla CO2 emisijas un transportlīdzekļu CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam, lai labāk informētu nozares politikas izstrādātājus, tiem sniedzot precīzākus konkrētā transportlīdzekļa kopējās emisijas uzskaites datus, kas aptver visu vērtību ķēdi. Komisijai minētās emisijas būtu jāņem vērā, pārskatot Direktīvu 2009/33/EK un jebkurus citus attiecīgus tiesību aktus, kas attiecas uz alternatīvo degvielu.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Papildu atbalstu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanai tirgū var panākt, valsts un Savienības līmenī veicot mērķorientētus publiska atbalsta pasākumus. Tie ietver labāku apmaiņu ar zināšanām un iepirkuma saskaņošanu, lai varētu veikt darbības tādā mērogā, kas ir pietiekami liels, lai varētu samazināt izmaksas un radīt ietekmi tirgū. Iespēja sniegt valsts atbalstu tādas infrastruktūras attīstības veicināšanai, kas ir nepieciešama alternatīvās degvielas izplatīšanai, ir paredzēta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (27). Tomēr šādam publiskam atbalstam turpinās piemērot Līguma noteikumus, jo īpaši tā 107. un 108. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Papildu atbalstu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanai tirgū var panākt, valsts un Savienības līmenī veicot mērķorientētus publiska atbalsta pasākumus. Tie ietver labāku apmaiņu ar zināšanām un iepirkuma saskaņošanu, lai varētu veikt darbības tādā mērogā, kas ir pietiekami liels, lai varētu samazināt izmaksas un radīt ietekmi tirgū. Iespēja sniegt valsts atbalstu tādas infrastruktūras attīstības veicināšanai, kas ir nepieciešama alternatīvās degvielas izplatīšanai, ir paredzēta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (27). Tomēr šādam publiskam atbalstam turpinās piemērot Līguma noteikumus, jo īpaši tā 107. un 108. pantu.

| (16) | Papildu atbalstu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanai tirgū var panākt, valsts un Savienības līmenī veicot mērķorientētus publiska atbalsta pasākumus. Tie ietver labāku apmaiņu ar zināšanām un iepirkuma saskaņošanu, lai varētu veikt darbības tādā mērogā, kas ir pietiekami liels, lai varētu samazināt izmaksas un radīt ietekmi tirgū.
  Būtu jāmudina arī īstenot reģionālus izmēģinājuma projektus, jo īpaši vietās, kur lauku un pilsētu teritorijas ir savstarpēji savienotas.
  Iespēja sniegt valsts atbalstu tādas infrastruktūras attīstības veicināšanai, kas ir nepieciešama alternatīvās degvielas izplatīšanai, ir paredzēta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (27). Tomēr šādam publiskam atbalstam turpinās piemērot Līguma noteikumus, jo īpaši tā 107. un 108. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Papildu atbalstu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanai tirgū var panākt, valsts un Savienības līmenī veicot mērķorientētus publiska atbalsta pasākumus. Tie ietver labāku apmaiņu ar zināšanām un iepirkuma saskaņošanu, lai varētu veikt darbības tādā mērogā, kas ir pietiekami liels, lai varētu samazināt izmaksas un radīt ietekmi tirgū.
  Būtu jāmudina arī īstenot reģionālus izmēģinājuma projektus, jo īpaši vietās, kur lauku un pilsētu teritorijas ir savstarpēji savienotas.
  Iespēja sniegt valsts atbalstu tādas infrastruktūras attīstības veicināšanai, kas ir nepieciešama alternatīvās degvielas izplatīšanai, ir paredzēta Pamatnostādnēs par valsts atbalstu vides aizsardzībai un enerģētikai 2014.–2020. gadam (27). Tomēr šādam publiskam atbalstam turpinās piemērot Līguma noteikumus, jo īpaši tā 107. un 108. pantu.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Lai panāktu turpmāku emisiju un gaisa piesārņojuma samazinājumu, dalībvalstis vajadzības gadījumā būtu jāmudina izmantot dažādus stimulus un mehānismus autoparku veidošanai citās nozarēs, kuras grozītā direktīva neregulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Lai panāktu turpmāku emisiju un gaisa piesārņojuma samazinājumu, dalībvalstis vajadzības gadījumā būtu jāmudina izmantot dažādus stimulus un mehānismus autoparku veidošanai citās nozarēs, kuras grozītā direktīva neregulē.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

16.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16b) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka izmaksas, kas rodas, nodrošinot atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem minimālā iepirkuma mērķrādītājiem, netiek uzveltas vietējām pašvaldībām, un ka līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem tiek nodrošināti pietiekami finanšu resursi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16b)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka izmaksas, kas rodas, nodrošinot atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem minimālā iepirkuma mērķrādītājiem, netiek uzveltas vietējām pašvaldībām, un ka līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem tiek nodrošināti pietiekami finanšu resursi.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

16.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16c) | Neaizstājami ir mērķtiecīgi atbalsta pasākumi “tīro” transportlīdzekļu iepirkumam. Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas mērķus, dalībvalstis paplašina finanšu un nefinanšu atbalstu, lai paātrinātu “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16c)

Neaizstājami ir mērķtiecīgi atbalsta pasākumi “tīro” transportlīdzekļu iepirkumam. Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas mērķus, dalībvalstis paplašina finanšu un nefinanšu atbalstu, lai paātrinātu “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu tirgū.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

16.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16d) | Lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos minimālos iepirkuma mērķrādītājus mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem būs nepieciešami papildu finanšu resursi. Tāpēc Savienības budžeta un finanšu politikā pēc 2020. gada to vajadzētu ņemt vērā, lai sniegtu pietiekamu finansiālo atbalstu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem. Tas būtu jāatspoguļo nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kā arī noteikumos attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu un Savienības finanšu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16d)

Lai izpildītu šajā direktīvā noteiktos minimālos iepirkuma mērķrādītājus mazas un lielas noslodzes transportlīdzekļiem, līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem būs nepieciešami papildu finanšu resursi. Tāpēc Savienības budžeta un finanšu politikā pēc 2020. gada to vajadzētu ņemt vērā, lai sniegtu pietiekamu finansiālo atbalstu līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem. Tas būtu jāatspoguļo nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, kā arī noteikumos attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu un Savienības finanšu iestādēm.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

16.e apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16e) | Lai nodrošinātu, ka publiskās iestādes ir ieinteresētas iegādāties “tīros” transportlīdzekļus un dalībvalstis investē alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā, bet arī lai novērstu risku, ka šādas iegādes rezultātā pasažieriem pieaug cenas, Savienības budžeta un finanšu politikā pēc 2020. gada būtu jāparedz atbalsts līgumslēdzējiem. Tas jāatspoguļo gan nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, gan arī noteikumos attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu un Savienības finanšu iestādēm. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpaplašina finanšu un nefinanšu stimuli un jāparedz vides audits, lai paātrinātu “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu tirgū. Šie centieni samazinās lielos sākotnējos ieguldījumus infrastruktūras pārveidē un veicinās transporta dekarbonizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16e)

Lai nodrošinātu, ka publiskās iestādes ir ieinteresētas iegādāties “tīros” transportlīdzekļus un dalībvalstis investē alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanā, bet arī lai novērstu risku, ka šādas iegādes rezultātā pasažieriem pieaug cenas, Savienības budžeta un finanšu politikā pēc 2020. gada būtu jāparedz atbalsts līgumslēdzējiem. Tas jāatspoguļo gan nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, gan arī noteikumos attiecībā uz ilgtspējīgu finansējumu un Savienības finanšu iestādēm. Turklāt dalībvalstīm būtu jāpaplašina finanšu un nefinanšu stimuli un jāparedz vides audits, lai paātrinātu “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu tirgū. Šie centieni samazinās lielos sākotnējos ieguldījumus infrastruktūras pārveidē un veicinās transporta dekarbonizāciju.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

16.f apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16f) | Saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) Savienības rīcībā ir dažādi līdzekļi, kā palīdzēt dalībvalstīm, vietējām iestādēm un attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem pārejā uz ilgtspējīgu mobilitāti. 2014.–2020. gada periodā Savienība piešķīra EUR 13,7  miljardus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem pilsētu mobilitātes finansēšanai. Savienības pētniecības programmā “Apvārsnis 2020” ir paredzēti aptuveni EUR 200 miljoni pilsētu mobilitātei un EUR 650 miljonus viedām pilsētām, savukārt no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta piešķirs aptuveni EUR 200 miljonus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus par pilsētu mezgliem. Saskaņā ar nākamo DFS Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina atbalstīt ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes projektus un stiprināt nepieciešamās sinerģijas starp dažādiem finansējuma avotiem un programmām. Jo īpaši ir jāstiprina saikne starp pilsētu mobilitāti, jauno digitālo programmu un enerģētikas savienību, kā arī iespēja, piemēram, no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) finansēt sinerģijas projektus ar papildu līdzfinansējuma likmi transporta projektiem, kuros iekļauti enerģētikas un telekomunikāciju elementi ar milzīgu potenciālu pilsētattīstības projektiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16f)

Saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) Savienības rīcībā ir dažādi līdzekļi, kā palīdzēt dalībvalstīm, vietējām iestādēm un attiecīgajiem pakalpojumu sniedzējiem pārejā uz ilgtspējīgu mobilitāti. 2014.–2020. gada periodā Savienība piešķīra EUR 13,7  miljardus no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem pilsētu mobilitātes finansēšanai. Savienības pētniecības programmā “Apvārsnis 2020” ir paredzēti aptuveni EUR 200 miljoni pilsētu mobilitātei un EUR 650 miljonus viedām pilsētām, savukārt no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta piešķirs aptuveni EUR 200 miljonus uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus par pilsētu mezgliem. Saskaņā ar nākamo DFS Komisijai un dalībvalstīm būtu jāturpina atbalstīt ilgtspējīgus pilsētu mobilitātes projektus un stiprināt nepieciešamās sinerģijas starp dažādiem finansējuma avotiem un programmām. Jo īpaši ir jāstiprina saikne starp pilsētu mobilitāti, jauno digitālo programmu un enerģētikas savienību, kā arī iespēja, piemēram, no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) finansēt sinerģijas projektus ar papildu līdzfinansējuma likmi transporta projektiem, kuros iekļauti enerģētikas un telekomunikāciju elementi ar milzīgu potenciālu pilsētattīstības projektiem.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

16.g apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16 g) | Būtu jāveicina tādu Savienības finanšu instrumentu mērķtiecīgāka izmantošana kā, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds vai Tīrāka transporta mehānisms, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB) un kas var palīdzēt finansēt autoparkus un to aprīkojumu. Šajā nolūkā ir jāpilnveido tehnisko un finanšu konsultāciju pakalpojumu pieejamība vietējām iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot Eiropas Investīciju konsultāciju centru, JASPERS, JESSICA vai finanšu instrumentu Compass, lai stiprinātu šo iestāžu un pakalpojumu sniedzēju institucionālās spējas, projektu izstrādi un īstenošanu un panāktu optimālu Savienības fondu un finanšu instrumentu izmantošanu, tostarp inovatīvu piedāvājumu riska samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16 g)

Būtu jāveicina tādu Savienības finanšu instrumentu mērķtiecīgāka izmantošana kā, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds vai Tīrāka transporta mehānisms, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka (EIB) un kas var palīdzēt finansēt autoparkus un to aprīkojumu. Šajā nolūkā ir jāpilnveido tehnisko un finanšu konsultāciju pakalpojumu pieejamība vietējām iestādēm un pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izmantojot Eiropas Investīciju konsultāciju centru, JASPERS, JESSICA vai finanšu instrumentu Compass, lai stiprinātu šo iestāžu un pakalpojumu sniedzēju institucionālās spējas, projektu izstrādi un īstenošanu un panāktu optimālu Savienības fondu un finanšu instrumentu izmantošanu, tostarp inovatīvu piedāvājumu riska samazināšanu.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

16.h apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16h) | Būtu arī jāmudina publiskās iestādes iegādāties transportlīdzekļus saskaņā ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma (“MEAT”) kritērijiem, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES 82. pantā, ņemot vērā rentabilitāti visā transportlīdzekļa aprites ciklā, kā arī vides un sociālos aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16h)

Būtu arī jāmudina publiskās iestādes iegādāties transportlīdzekļus saskaņā ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma (“MEAT”) kritērijiem, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES 82. pantā, ņemot vērā rentabilitāti visā transportlīdzekļa aprites ciklā, kā arī vides un sociālos aspektus.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

16.i apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16i) | Lai maksimāli palielinātu investīciju ietekmi, ir labāk jākoordinē mobilitāte un pilsētu plānošana, piemēram, izmantojot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus (IPMP). IPMP ir plāni, kas izstrādāti, aptverot vairākas politikas jomas un sadarbībā ar dažādiem pārvaldes līmeņiem, apvienojot dažādus transporta veidus, satiksmes drošību, kravu piegādi, mobilitātes pārvaldību un intelektiskās transporta sistēmas. IPMP var būt nozīmīga loma Savienības mērķu sasniegšanā attiecībā uz CO2 emisiju, trokšņa piesārņojuma un gaisa piesārņojuma samazināšanu. Tāpēc IPMP piemērošanai vajadzētu būt svarīgam elementam, ko ņemt vērā, finansējot Savienības projektus pilsētas transporta jomā, tostarp īstenojot šo grozīto direktīvu. Šajā sakarā Komisijai būtu jānodrošina kompetentajām iestādēm nepieciešamo konsultatīvā un tehniskā palīdzība IPMP izstrādē, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16i)

Lai maksimāli palielinātu investīciju ietekmi, ir labāk jākoordinē mobilitāte un pilsētu plānošana, piemēram, izmantojot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus (IPMP). IPMP ir plāni, kas izstrādāti, aptverot vairākas politikas jomas un sadarbībā ar dažādiem pārvaldes līmeņiem, apvienojot dažādus transporta veidus, satiksmes drošību, kravu piegādi, mobilitātes pārvaldību un intelektiskās transporta sistēmas. IPMP var būt nozīmīga loma Savienības mērķu sasniegšanā attiecībā uz CO2 emisiju, trokšņa piesārņojuma un gaisa piesārņojuma samazināšanu. Tāpēc IPMP piemērošanai vajadzētu būt svarīgam elementam, ko ņemt vērā, finansējot Savienības projektus pilsētas transporta jomā, tostarp īstenojot šo grozīto direktīvu. Šajā sakarā Komisijai būtu jānodrošina kompetentajām iestādēm nepieciešamo konsultatīvā un tehniskā palīdzība IPMP izstrādē, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

16.j apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16j) | Ar publisko iepirkumu ne vien atbalsta “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu, bet tas arī ir jaunu mobilitātes veidu izmantošanas virzītājspēks. Līdztekus “tīru” transportlīdzekļu izmantošanas stimulēšanai, kas paātrinās attiecīgās infrastruktūras ieviešanu pilsētu teritorijās, digitalizācija ļaus optimizēt pasažieru un kravu pārvadājumu efektivitāti. Vairākveidu un kopīgota mobilitāte, kā arī integrētas biļešu sistēmas risinājumi ir izšķiroši svarīgi pārejā uz mobilitāti kā pakalpojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16j)

Ar publisko iepirkumu ne vien atbalsta “tīru” transportlīdzekļu ieviešanu, bet tas arī ir jaunu mobilitātes veidu izmantošanas virzītājspēks. Līdztekus “tīru” transportlīdzekļu izmantošanas stimulēšanai, kas paātrinās attiecīgās infrastruktūras ieviešanu pilsētu teritorijās, digitalizācija ļaus optimizēt pasažieru un kravu pārvadājumu efektivitāti. Vairākveidu un kopīgota mobilitāte, kā arī integrētas biļešu sistēmas risinājumi ir izšķiroši svarīgi pārejā uz mobilitāti kā pakalpojumu.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam būtu jādeleģē Komisijai, lai piecu gadu periodā, sākot no [ierakstiet spēkā stāšanās datumu], varētu atjaunināt noteikumus par lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijas standartiem.
  Pilnvaru periods būtu automātiski jāpagarina uz tādu pašu laiku, ja Eiropas Parlaments vai Padome pret to neiebilst. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu pienācīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam būtu jādeleģē Komisijai, lai piecu gadu periodā, sākot no [ierakstiet spēkā stāšanās datumu], varētu atjaunināt noteikumus par lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisijas standartiem.
  Pilnvaru periods būtu automātiski jāpagarina uz tādu pašu laiku, ja Eiropas Parlaments vai Padome pret to neiebilst. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu pienācīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

svītrots

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

18.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18a) | Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  īpaša uzmanība būtu jāvelta Savienības tiesību aktu rezultātu izvērtējumam. Direktīvas 2009/33/EK novērtējumam vajadzētu veidot pamatu ietekmes novērtējumam attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Tāpēc Komisijai, pamatojoties uz labākajām un visjaunākajām zinātniskajām atziņām, būtu jāizvērtē vajadzība pārskatīt šo direktīvu, ņemot vērā transportlīdzekļu CO2 emisijas aprites ciklā un CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam, lai tādējādi nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz politikas mērķu sasniegšanu, un attiecīgā gadījumā tai būtu jāierosina uzlabojumi. Vajadzības gadījumā Komisijai šajā sakarā būtu jāpārskata arī citi attiecīgie tiesību akti saistībā ar alternatīvām degvielām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18a)

Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu

   (1a)

  īpaša uzmanība būtu jāvelta Savienības tiesību aktu rezultātu izvērtējumam. Direktīvas 2009/33/EK novērtējumam vajadzētu veidot pamatu ietekmes novērtējumam attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Tāpēc Komisijai, pamatojoties uz labākajām un visjaunākajām zinātniskajām atziņām, būtu jāizvērtē vajadzība pārskatīt šo direktīvu, ņemot vērā transportlīdzekļu CO2 emisijas aprites ciklā un CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam, lai tādējādi nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz politikas mērķu sasniegšanu, un attiecīgā gadījumā tai būtu jāierosina uzlabojumi. Vajadzības gadījumā Komisijai šajā sakarā būtu jāpārskata arī citi attiecīgie tiesību akti saistībā ar alternatīvām degvielām.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

18.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18b) | Lielākā daļa publiskā iepirkuma ir saistīta ar vietējā sabiedriskā transporta struktūrām, kas parasti ir vietējo pašvaldību pārziņā, un to finanšu līdzekļi ir ierobežoti. Tādējādi noteikumiem par “tīro” transportlīdzekļu iepirkumu nevajadzētu radīt nedz būtisku papildu finansiālo slogu, nedz arī novest pie radušos izmaksu eksternalizēšanas, paaugstinot biļešu cenas, vietējos nodokļus vai samazinot sabiedriskā transporta pakalpojumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18b)

Lielākā daļa publiskā iepirkuma ir saistīta ar vietējā sabiedriskā transporta struktūrām, kas parasti ir vietējo pašvaldību pārziņā, un to finanšu līdzekļi ir ierobežoti. Tādējādi noteikumiem par “tīro” transportlīdzekļu iepirkumu nevajadzētu radīt nedz būtisku papildu finansiālo slogu, nedz arī novest pie radušos izmaksu eksternalizēšanas, paaugstinot biļešu cenas, vietējos nodokļus vai samazinot sabiedriskā transporta pakalpojumus.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

18.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (18c) | Savienībai ir jāaizsargā Savienības ražotāji pret negodīgu konkurenci trešās valstīs, kur Savienības ražotāji nevar piedalīties publiskā iepirkuma konkursos par autotransporta līdzekļu pirkumu, nomu, īri vai pirkšanu uz nomaksu. Tādēļ Komisijai būtu jāveic analīze par negodīgas konkurences praksi trešās valstīs un jāveic atbilstoši pasākumi, lai aizsargātu Eiropas rūpniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18c)

Savienībai ir jāaizsargā Savienības ražotāji pret negodīgu konkurenci trešās valstīs, kur Savienības ražotāji nevar piedalīties publiskā iepirkuma konkursos par autotransporta līdzekļu pirkumu, nomu, īri vai pirkšanu uz nomaksu. Tādēļ Komisijai būtu jāveic analīze par negodīgas konkurences praksi trešās valstīs un jāveic atbilstoši pasākumi, lai aizsargātu Eiropas rūpniecību.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Direktīva 2009/33/ES par “tīru” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisijas mobilitātes atbalstam | Direktīva 2009/33/
  EK
  par
  sabiedriskajiem pakalpojumiem paredzētu
  “tīru” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisijas mobilitātes atbalstam |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Direktīva 2009/33/ES par “tīru” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisijas mobilitātes atbalstam

Direktīva 2009/33/
  EK
  par
  sabiedriskajiem pakalpojumiem paredzētu
  “tīru” autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu mazemisijas mobilitātes atbalstam

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

1. pants – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | direktīvas 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(1a)

Šī direktīva paredz, ka līgumslēdzējas iestādes, līgumslēdzēji subjekti, kā arī atsevišķi pakalpojumu sniedzēji, pērkot autotransporta līdzekļus, ņem vērā to darbmūža ietekmi uz enerģētiku un vidi, tostarp enerģijas patēriņu un CO2 un noteiktu piesārņotāju emisiju apjomu, lai sekmētu un stimulētu “tīro” un energoefektīvo transportlīdzekļu tirgu un palielinātu transporta nozares ieguldījumu
  Kopienas
  vides, klimata un enerģētikas politikā.

“Šī direktīva paredz, ka līgumslēdzējas iestādes, līgumslēdzēji subjekti, kā arī atsevišķi pakalpojumu sniedzēji, pērkot
  , nomājot, īrējot vai pērkot uz nomaksu
  autotransporta līdzekļus, ņem vērā to darbmūža ietekmi uz enerģētiku un vidi, tostarp enerģijas patēriņu un CO2 un noteiktu piesārņotāju emisiju apjomu, lai sekmētu un stimulētu “tīro” un energoefektīvo transportlīdzekļu tirgu un palielinātu transporta nozares ieguldījumu
  Savienības
  vides, klimata un enerģētikas politikā.”.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 1.b punkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

2. pants – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1b) | direktīvas 2. panta 1. daļu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(1b)

(1b)

direktīvas 2. panta 1. daļu aizstāj ar šādu:

Dalībvalstis var šīs direktīvas prasības nepiemērot
  līgumiem par
  Direktīvas 2007/46/EK 2. panta 3. punktā minēto transportlīdzekļu
  pirkumiem
  , ja attiecīgo dalībvalstu teritorijā uz šiem transportlīdzekļiem neattiecas tipa apstiprinājums vai individuālais apstiprinājums.

līgumiem par

pirkumiem

“Dalībvalstis var šīs direktīvas prasības nepiemērot Direktīvas 2007/46/EK 2. panta 3. punktā minēto transportlīdzekļu
  pirkšanai, nomai, īrei, pirkšanai uz nomaksu
  , ja attiecīgo dalībvalstu teritorijā uz šiem transportlīdzekļiem neattiecas tipa apstiprinājums vai individuālais apstiprinājums.”

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

3. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šo direktīvu piemēro līgumiem par autotransporta līdzekļu pirkumiem, nomu, īri
  vai
  pirkšanu uz nomaksu, ko veic: | Šo direktīvu piemēro līgumiem par autotransporta līdzekļu pirkumiem, nomu, īri, pirkšanu uz nomaksu
  vai modernizēšanu
  , ko veic: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šo direktīvu piemēro līgumiem par autotransporta līdzekļu pirkumiem, nomu, īri
  vai
  pirkšanu uz nomaksu, ko veic:

vai

Šo direktīvu piemēro līgumiem par autotransporta līdzekļu pirkumiem, nomu, īri, pirkšanu uz nomaksu
  vai modernizēšanu
  , ko veic:

vai modernizēšanu

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

3. pants – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ca) | Eiropas Savienības iestādes, aģentūras un struktūras. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ca)

ca)

Eiropas Savienības iestādes, aģentūras un struktūras.

Eiropas Savienības iestādes, aģentūras un struktūras.

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

4. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | ““tīrs” transportlīdzeklis” ir: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

““tīrs” transportlīdzeklis” ir:

| 4. | ““tīrs” transportlīdzeklis” ir
  transportlīdzeklis neatkarīgi no tā kategorijas, ko darbina ar alternatīvām degvielām, kā noteikts Direktīvas 2014/94/ES 2. panta pirmās daļas 1. punktā, izņemot tādas biodegvielas, kura nav ražotas no Direktīvas (ES) 2018/... (RED II) IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām vai ir ražotas no palmu eļļas

   (*)

  , tostarp hibrīda transportlīdzekļi, kuros elektroenerģija tiek izmantota daļējai transportlīdzekļa darbināšanai, kā arī mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļi. Transportlīdzekļiem ar iekšdedzes dzinēju reālos braukšanas apstākļos (RDE)

   (**)

  procentos no emisijas robežvērtībām

   (***)

  nevar pārsniegt 80 %. |
| --- | --- |

4.

““tīrs” transportlīdzeklis” ir
  transportlīdzeklis neatkarīgi no tā kategorijas, ko darbina ar alternatīvām degvielām, kā noteikts Direktīvas 2014/94/ES 2. panta pirmās daļas 1. punktā, izņemot tādas biodegvielas, kura nav ražotas no Direktīvas (ES) 2018/... (RED II) IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām vai ir ražotas no palmu eļļas

   (*)

  , tostarp hibrīda transportlīdzekļi, kuros elektroenerģija tiek izmantota daļējai transportlīdzekļa darbināšanai, kā arī mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļi. Transportlīdzekļiem ar iekšdedzes dzinēju reālos braukšanas apstākļos (RDE)

   (**)

  procentos no emisijas robežvērtībām

   (***)

  nevar pārsniegt 80 %.

transportlīdzeklis neatkarīgi no tā kategorijas, ko darbina ar alternatīvām degvielām, kā noteikts Direktīvas 2014/94/ES 2. panta pirmās daļas 1. punktā, izņemot tādas biodegvielas, kura nav ražotas no Direktīvas (ES) 2018/... (RED II) IX pielikuma A daļā uzskaitītajām sākvielām vai ir ražotas no palmu eļļas

*

, tostarp hibrīda transportlīdzekļi, kuros elektroenerģija tiek izmantota daļējai transportlīdzekļa darbināšanai, kā arī mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļi. Transportlīdzekļiem ar iekšdedzes dzinēju reālos braukšanas apstākļos (RDE)

**

procentos no emisijas robežvērtībām

***

nevar pārsniegt 80 %.

| a) | M1 vai M2 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2 g/km, un piesārņotāju emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas nekā pielikuma 2. tabulā paredzētā piemērojamo emisiju robežvērtību procentuālā daļa, vai |
| --- | --- |

a)

a)

M1 vai M2 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2 g/km, un piesārņotāju emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas nekā pielikuma 2. tabulā paredzētā piemērojamo emisiju robežvērtību procentuālā daļa, vai

M1 vai M2 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2

| b) | N1 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2 g/km, un piesārņotāju emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas nekā pielikuma 2. tabulā paredzētā piemērojamo emisiju robežvērtību procentuālā daļa, vai |
| --- | --- |

b)

b)

N1 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2 g/km, un piesārņotāju emisijas reālos braukšanas apstākļos ir mazākas nekā pielikuma 2. tabulā paredzētā piemērojamo emisiju robežvērtību procentuālā daļa, vai

N1 kategorijas transportlīdzeklis, kura maksimālā izpūtēja emisija, kas izteikta CO2

| c) | M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzeklis, kā definēts pielikuma 3. tabulā. |
| --- | --- |

c)

c)

M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzeklis, kā definēts pielikuma 3. tabulā.

M3, N2 vai N3 kategorijas transportlīdzeklis, kā definēts pielikuma 3. tabulā.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

4. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | “bezemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kuram nav CO2, NOx un sīko daļiņu izplūdes gāzu emisiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

“bezemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kuram nav CO2

x

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

4. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b | “mazemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar maksimālo emisiju līmeni, kā norādīts pielikuma 2. tabulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.b

4.b

“mazemisiju transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar maksimālo emisiju līmeni, kā norādīts pielikuma 2. tabulā.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

4. pants – 1. daļa – 4.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.c | “atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam modernizēts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar dzinēju, kas modernizēts atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam, kā definēts šā panta pirmās daļas 4. punktā. Attiecībā uz modernizētu dzinēju, kurā izmanto biodegvielas, kā definēts Direktīvas 2009/28/EK 2. panta otrās daļas i) punktā, sintētiskās degvielas vai parafīna degvielas, transportlīdzeklim ir jāatbilst jaunākajiem Euro standartiem vai nākamajiem standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.c

4.c

“atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam modernizēts transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar dzinēju, kas modernizēts atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam, kā definēts šā panta pirmās daļas 4. punktā. Attiecībā uz modernizētu dzinēju, kurā izmanto biodegvielas, kā definēts Direktīvas 2009/28/EK 2. panta otrās daļas i) punktā, sintētiskās degvielas vai parafīna degvielas, transportlīdzeklim ir jāatbilst jaunākajiem Euro standartiem vai nākamajiem standartiem.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

4.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | direktīvā iekļauj šādu 4.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

(4)

direktīvā iekļauj šādu 4.a pantu:

svītrots

svītrots

“4.a pants

Pilnvaru deleģēšana

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8.a pantu, lai pielikuma 3. tabulā atjauninātu izpūtēja emisijas un gaisa piesārņotāju robežvērtības lielas noslodzes transportlīdzekļiem, tiklīdz saistītie lielas noslodzes transportlīdzekļu CO2 emisiju rādītāju standarti ir spēkā Savienības līmenī.”;

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autotransporta līdzekļu pirkumi, noma, īre
  vai
  pirkšana uz nomaksu un pakalpojumu valsts līgumi par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un pakalpojumu valsts līgumi, kas minēti šīs direktīvas 3. pantā, atbilst minimālajiem iepirkuma mērķrādītājiem, kuri mazas noslodzes transportlīdzekļiem noteikti pielikuma 4. tabulā un lielas noslodzes transportlīdzekļiem — pielikuma 5. tabulā. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autotransporta līdzekļu pirkumi, noma, īre, pirkšana uz nomaksu
  vai modernizēšana atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam
  un pakalpojumu valsts līgumi par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un pakalpojumu valsts līgumi, kas minēti šīs direktīvas 3. pantā, atbilst minimālajiem iepirkuma mērķrādītājiem, kuri
  “tīrajiem”
  mazas noslodzes transportlīdzekļiem noteikti pielikuma 4. tabulā un lielas noslodzes transportlīdzekļiem — pielikuma 5. tabulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autotransporta līdzekļu pirkumi, noma, īre
  vai
  pirkšana uz nomaksu un pakalpojumu valsts līgumi par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un pakalpojumu valsts līgumi, kas minēti šīs direktīvas 3. pantā, atbilst minimālajiem iepirkuma mērķrādītājiem, kuri mazas noslodzes transportlīdzekļiem noteikti pielikuma 4. tabulā un lielas noslodzes transportlīdzekļiem — pielikuma 5. tabulā.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka autotransporta līdzekļu pirkumi, noma, īre, pirkšana uz nomaksu
  vai modernizēšana atbilstīgi “tīro” transportlīdzekļu standartam
  un pakalpojumu valsts līgumi par sabiedriskajiem pasažieru pārvadājumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un pakalpojumu valsts līgumi, kas minēti šīs direktīvas 3. pantā, atbilst minimālajiem iepirkuma mērķrādītājiem, kuri
  “tīrajiem”
  mazas noslodzes transportlīdzekļiem noteikti pielikuma 4. tabulā un lielas noslodzes transportlīdzekļiem — pielikuma 5. tabulā.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Lai aprēķinātu minimālos iepirkuma mērķus, publiskā iepirkuma datums, kas jāņem vērā, ir publiskā iepirkuma procedūras pabeigšanas datums, kad tiek parakstīts līgums. |
| | Minimālos iepirkuma mērķus aprēķina kā visu to līgumu vidējo vērtību, kas parakstīti laikā starp dienu pēc šīs direktīvas transponēšanas datuma un 2024. gada 31. decembri attiecībā uz pirmo pārskata periodu un starp 2025. gada 1. janvāri un 2029. gada 31. decembri attiecībā uz otro pārskata periodu. |
| | Ja pārskata perioda pēc 2030. gada 1. janvāra jaunie mērķi vēl nav pieņemti, 2030. gadam noteiktie mērķi paliek spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Lai aprēķinātu minimālos iepirkuma mērķus, publiskā iepirkuma datums, kas jāņem vērā, ir publiskā iepirkuma procedūras pabeigšanas datums, kad tiek parakstīts līgums.

Minimālos iepirkuma mērķus aprēķina kā visu to līgumu vidējo vērtību, kas parakstīti laikā starp dienu pēc šīs direktīvas transponēšanas datuma un 2024. gada 31. decembri attiecībā uz pirmo pārskata periodu un starp 2025. gada 1. janvāri un 2029. gada 31. decembri attiecībā uz otro pārskata periodu.

Minimālos iepirkuma mērķus aprēķina kā visu to līgumu vidējo vērtību, kas parakstīti laikā starp dienu pēc šīs direktīvas transponēšanas datuma un 2024. gada 31. decembri attiecībā uz pirmo pārskata periodu un starp 2025. gada 1. janvāri un 2029. gada 31. decembri attiecībā uz otro pārskata periodu.

Ja pārskata perioda pēc 2030. gada 1. janvāra jaunie mērķi vēl nav pieņemti, 2030. gadam noteiktie mērķi paliek spēkā.

Ja pārskata perioda pēc 2030. gada 1. janvāra jaunie mērķi vēl nav pieņemti, 2030. gadam noteiktie mērķi paliek spēkā.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

1. pants – 1. daļa – 5. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Lai sasniegtu iepirkuma mērķus, līgumslēdzēji līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu balsta uz saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu (“MEAT”), kā aprakstīts Direktīvas 2014/25/ES 82. pantā. Iepirkuma procedūras specifikācijas definē tā, lai koncentrētos ne vien uz īpašuma kopējām izmaksām (TCO), bet arī uz tādiem citiem transportlīdzekļu parametriem kā, piemēram, piekļūstamība, iederība pilsētas ainavā, trokšņa līmenis, energoefektivitāte, akumulatoru un transportlīdzekļu komponentu otrreizējās pārstrādes iespējas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Lai sasniegtu iepirkuma mērķus, līgumslēdzēji līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu balsta uz saimnieciski visizdevīgāko piedāvājumu (“MEAT”), kā aprakstīts Direktīvas 2014/25/ES 82. pantā. Iepirkuma procedūras specifikācijas definē tā, lai koncentrētos ne vien uz īpašuma kopējām izmaksām (TCO), bet arī uz tādiem citiem transportlīdzekļu parametriem kā, piemēram, piekļūstamība, iederība pilsētas ainavā, trokšņa līmenis, energoefektivitāte, akumulatoru un transportlīdzekļu komponentu otrreizējās pārstrādes iespējas.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.a punkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | iekļauj šādu pantu:




  “5.a pants




  Finanšu resursi





  1.
     
  Savienība dara pieejamus pietiekamus finansēšanas instrumentus “tīro” transportlīdzekļu publiskajam iepirkumam un ar šādiem transportlīdzekļiem saistītās infrastruktūras iekārtošanai dalībvalstīs. Finansējuma noteikšana notiek pēc publisko iestāžu un līgumslēdzēju finansiālo vajadzību rūpīgas izvērtēšanas saistībā ar valsts līmenī noteiktajiem iepirkuma mērķiem.






  2.
     
  Savienība dara pieejamus papildu finansēšanas instrumentus, lai atbalstītu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanu un ar tiem saistītās infrastruktūras izveidi dalībvalstīs.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5a)

(5a)

iekļauj šādu pantu:

“5.a pants

Finanšu resursi

1.
     
  Savienība dara pieejamus pietiekamus finansēšanas instrumentus “tīro” transportlīdzekļu publiskajam iepirkumam un ar šādiem transportlīdzekļiem saistītās infrastruktūras iekārtošanai dalībvalstīs. Finansējuma noteikšana notiek pēc publisko iestāžu un līgumslēdzēju finansiālo vajadzību rūpīgas izvērtēšanas saistībā ar valsts līmenī noteiktajiem iepirkuma mērķiem.

2.
     
  Savienība dara pieejamus papildu finansēšanas instrumentus, lai atbalstītu “tīro” transportlīdzekļu ieviešanu un ar tiem saistītās infrastruktūras izveidi dalībvalstīs.”

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.b punkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | iekļauj šādu pantu:




  “5.b pants




  Alternatīvo degvielu rīcības plāns sabiedriskajam transportam





  1.
     
  Eiropas Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei rīcības plānu par to, kā paātrināt transporta uzņēmumiem piederošu lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūru gan šo uzņēmumu teritorijā, gan publiskajā telpā.






  2.
     
  Minētajā rīcības plānā iekļauj informāciju par pieejamiem Savienības finansēšanas instrumentiem un skaidri nosaka procedūras šāda atbalsta sniegšanai, tostarp attiecībā uz spēkā esošajiem Eiropas noteikumiem par valsts atbalstu.






  3.
     
  Ziņojumā iekļauj arī novērtējumu par to, kā Savienības finansēšanas instrumentus varētu pārskatīt tā, lai finansēšanas prioritāti dotu transportlīdzekļu nomaiņai visu lielumu sabiedriskā transporta uzņēmumos.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5b)

(5b)

iekļauj šādu pantu:

“5.b pants

Alternatīvo degvielu rīcības plāns sabiedriskajam transportam

1.
     
  Eiropas Komisija līdz 2020. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei rīcības plānu par to, kā paātrināt transporta uzņēmumiem piederošu lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūru gan šo uzņēmumu teritorijā, gan publiskajā telpā.

2.
     
  Minētajā rīcības plānā iekļauj informāciju par pieejamiem Savienības finansēšanas instrumentiem un skaidri nosaka procedūras šāda atbalsta sniegšanai, tostarp attiecībā uz spēkā esošajiem Eiropas noteikumiem par valsts atbalstu.

3.
     
  Ziņojumā iekļauj arī novērtējumu par to, kā Savienības finansēšanas instrumentus varētu pārskatīt tā, lai finansēšanas prioritāti dotu transportlīdzekļu nomaiņai visu lielumu sabiedriskā transporta uzņēmumos.”

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 5.c punkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

5.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | iekļauj šādu pantu:




  “5.c pants




  Savienības platforma mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopējam iepirkumam




  Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas pielikumā noteiktos mērķus un panāktu apjomradītus ietaupījumus, Komisija izveido Savienības platformu mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopējam iepirkumam. Līgumslēdzējas iestādes, līgumslēdzēji un pakalpojumu sniedzēji, kas minēti 3. pantā, var piedalīties šajā platformā, lai kopīgi iepirktu transportlīdzekļus. Komisija nodrošina, ka platforma ir publiski pieejama un efektīvi apvieno visas ieinteresētās personas, kas vēlas kopīgi izmantot savus resursus. Lai veicinātu un īstenotu šādus kopīgus iepirkumus, Komisija sniedz tehnisku palīdzību un izstrādā sadarbības līgumu paraugus. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 8.a pantu attiecībā uz Savienības platformas izveidi mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopīgam iepirkumam.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5c)

(5c)

iekļauj šādu pantu:

“5.c pants

Savienības platforma mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopējam iepirkumam

Lai palīdzētu sasniegt šīs direktīvas pielikumā noteiktos mērķus un panāktu apjomradītus ietaupījumus, Komisija izveido Savienības platformu mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopējam iepirkumam. Līgumslēdzējas iestādes, līgumslēdzēji un pakalpojumu sniedzēji, kas minēti 3. pantā, var piedalīties šajā platformā, lai kopīgi iepirktu transportlīdzekļus. Komisija nodrošina, ka platforma ir publiski pieejama un efektīvi apvieno visas ieinteresētās personas, kas vēlas kopīgi izmantot savus resursus. Lai veicinātu un īstenotu šādus kopīgus iepirkumus, Komisija sniedz tehnisku palīdzību un izstrādā sadarbības līgumu paraugus. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētu aktu saskaņā ar 8.a pantu attiecībā uz Savienības platformas izveidi mazemisijas un energoefektīvu autotransporta līdzekļu pārrobežu un kopīgam iepirkumam.”

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

1. pants – 1. daļa – 7. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

8.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | direktīvā iekļauj jaunu 8.a pantu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7)

(7)

direktīvā iekļauj jaunu 8.a pantu:

svītrots

svītrots

“8.a pants

“8.a pants

Deleģēšanas īstenošana

Deleģēšanas īstenošana

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.
     
  Pilnvaras pieņemt 4.a. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu, sākot no [ierakstiet spēkā stāšanās dienu]. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4.a. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošus deleģētos aktus.

4.
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar ekspertiem, kurus katra dalībvalsts iecēlusi saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Saskaņā ar 4.a. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

9. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | direktīvas 9. pantu
  aizstāj ar šādu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)

direktīvas 9. pantu
  aizstāj ar šādu:

aizstāj ar šādu:

| (8) | direktīvas 9. pantu
  svītro. |
| --- | --- |

(8)

direktīvas 9. pantu
  svītro.

svītro.

“1.
     
  Komisijai palīdz komiteja.

Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

3.
     
  Ja komitejas atzinums jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs komitejas locekļu vairākums.”

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – a apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – a apakšpunkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   No 2027. gada 1. janvāra Komisija pēc attiecīgu ziņojumu saņemšanas no dalībvalstīm reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un par darbībām, ko dalībvalstis veikušas šīs direktīvas efektīvai īstenošanai. | 1.   Dalībvalstis līdz 2026. gada 18. aprīlim un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu kā daļu no ziņojumiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punkta otrajā daļā un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 3. punkta otrajā daļā. Dalībvalstis līdz 2023. gada 18. aprīlim iesniedz Komisijai ievadziņojumu. |
| | Minētajos ziņojumos ir informācija par šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem, tostarp informācija par iestāžu un subjektu iepirkto transportlīdzekļu skaitu un kategorijām, dialogu, kas noticis starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, informācija par dalībvalstu nodomiem saistībā ar iepriekš minētajiem ziņošanas pasākumiem, kā arī cita vērtīga informācija. |
| | Informācija atbilst kategorijām, kas norādītas Regulā (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV), kā paredzēts pielikuma I tabulā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   No 2027. gada 1. janvāra Komisija pēc attiecīgu ziņojumu saņemšanas no dalībvalstīm reizi trīs gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu un par darbībām, ko dalībvalstis veikušas šīs direktīvas efektīvai īstenošanai.

1.   Dalībvalstis līdz 2026. gada 18. aprīlim un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu kā daļu no ziņojumiem, kas paredzēti Direktīvas 2014/24/ES 83. panta 3. punkta otrajā daļā un Direktīvas 2014/25/ES 99. panta 3. punkta otrajā daļā. Dalībvalstis līdz 2023. gada 18. aprīlim iesniedz Komisijai ievadziņojumu.

Minētajos ziņojumos ir informācija par šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem, tostarp informācija par iestāžu un subjektu iepirkto transportlīdzekļu skaitu un kategorijām, dialogu, kas noticis starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, informācija par dalībvalstu nodomiem saistībā ar iepriekš minētajiem ziņošanas pasākumiem, kā arī cita vērtīga informācija.

Informācija atbilst kategorijām, kas norādītas Regulā (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV), kā paredzēts pielikuma I tabulā.

Informācija atbilst kategorijām, kas norādītas Regulā (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu (CPV), kā paredzēts pielikuma I tabulā.

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | aa) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

aa)

aa)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   
  Minētajos ziņojumos izvērtē šīs direktīvas, jo īpaši 5. panta 3. punktā minēto variantu piemērošanas, ietekmi
  un
  turpmākas rīcības nepieciešamību un, ja vajadzīgs, iekļauj priekšlikumus
  .

“2.   
  Ne vēlāk kā līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija ierosina metodiku transportlīdzekļu CO2 emisijas aprites ciklā
  un
  CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam uzskaitei
  .

Minētajos ziņojumos Komisija katrā no pielikuma 3
  .
  tabulā norādītajām transportlīdzekļu kategorijām to nopirkto transportlīdzekļu absolūto un relatīvo skaitu, kas
  saistībā ar
  darbmūža ietekmi uz enerģētiku un vidi ir labākā tirgū pieejamā alternatīva
  ,
  salīdzina ar kopējo šo
  transportlīdzekļu
  noietu un aprēķina, kā 5. panta 3. punktā minēto variantu piemērošana ir ietekmējusi noietu. Komisija izvērtē turpmākas rīcības nepieciešamību un, ja vajadzīgs, iekļauj priekšlikumus.

Minētajos ziņojumos Komisija katrā no pielikuma 3

tabulā norādītajām transportlīdzekļu kategorijām to nopirkto transportlīdzekļu absolūto un relatīvo skaitu, kas

darbmūža ietekmi uz enerģētiku un vidi ir labākā tirgū pieejamā alternatīva

salīdzina ar kopējo šo

noietu un aprēķina, kā 5. panta 3. punktā minēto variantu piemērošana ir ietekmējusi noietu. Komisija izvērtē turpmākas rīcības nepieciešamību un, ja vajadzīgs, iekļauj priekšlikumus.

Ne vēlāk kā līdz 2027. gada 18
  .
  aprīlim Komisija pārskata Direktīvu 2009/33/EK un jebkurus citus attiecīgus tiesību aktus
  saistībā ar
  alternatīvo degvielu
  ,
  ņemot vērā
  transportlīdzekļu
  CO2 emisijas aprites ciklā un CO2 emisijas no degvielas ieguves līdz patēriņam
  .”

Ne vēlāk kā līdz 2027. gada 18

aprīlim Komisija pārskata Direktīvu 2009/33/EK un jebkurus citus attiecīgus tiesību aktus

alternatīvo degvielu

ņemot vērā

CO2

2

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – ab apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 3. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ab) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

ab)

ab)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

3.   
  Ne vēlāk kā pirmā ziņojuma iesniegšanas dienā
  Komisija
  izvērtē 5. panta 3. punktā minēto variantu piemērošanu
  ,
  sniedz 6. pantā noteiktās metodikas izvērtējumu
  un vajadzības gadījumā
  ierosina attiecīgus pielāgojumus
  .

“3.   
  Līdz 2024. gada 18. aprīlim un pēc tam reizi trijos gados
  Komisija
  iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu
  ,
  precizējot atsevišķu dalībvalstu šajā sakarā veiktos pasākumus, un novērtē turpmākas rīcības nepieciešamību
  un vajadzības gadījumā
  pievieno priekšlikumu šīs direktīvas grozīšanai
  .”

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – b apakšpunkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Dalībvalstis līdz 2026. gada 1. janvārim un pēc tam reizi trīs gados iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Dalībvalstis iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu līdz 2023. gada 1. janvārim. Minētajā ziņojumā ir informācija par šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem, tostarp informācija par iestāžu un subjektu iepirkto transportlīdzekļu skaitu un kategorijām, dialogu, kas noticis starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, informācija par dalībvalstu nodomiem saistībā ar iepriekš minētajiem ziņošanas pasākumiem, kā arī cita vērtīga informācija. Informācija jāiesniedz par kategorijām, kas norādītas Regulā (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu31 (CPV), kā paredzēts pielikumā. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Dalībvalstis līdz 2026. gada 1. janvārim un pēc tam reizi trīs gados iesniedz Komisijai ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Dalībvalstis iesniedz Komisijai starpposma ziņojumu līdz 2023. gada 1. janvārim. Minētajā ziņojumā ir informācija par šīs direktīvas īstenošanas pasākumiem, tostarp informācija par iestāžu un subjektu iepirkto transportlīdzekļu skaitu un kategorijām, dialogu, kas noticis starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, informācija par dalībvalstu nodomiem saistībā ar iepriekš minētajiem ziņošanas pasākumiem, kā arī cita vērtīga informācija. Informācija jāiesniedz par kategorijām, kas norādītas Regulā (EK) Nr. 2195/2002 par kopēju publiskā iepirkuma vārdnīcu31 (CPV), kā paredzēts pielikumā.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – b apakšpunkts

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – b apakšpunkts

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija ir pilnvarota, izmantojot īstenošanas aktus, pieņemt norādījumus par
  4
  . punktā minēto dalībvalstu ziņojumu saturu. | 5.   Komisija ir pilnvarota, izmantojot īstenošanas aktus, pieņemt norādījumus par
  1
  . punktā minēto dalībvalstu ziņojumu saturu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Komisija ir pilnvarota, izmantojot īstenošanas aktus, pieņemt norādījumus par
  4
  . punktā minēto dalībvalstu ziņojumu saturu.

5.   Komisija ir pilnvarota, izmantojot īstenošanas aktus, pieņemt norādījumus par
  1
  . punktā minēto dalībvalstu ziņojumu saturu.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | pievieno šādu punktu:





  “5.a
     
  Dalībvalstis var nolemt izveidot mehānismu tādas “tīro” transportlīdzekļu iegādes regulēšanai, ko veic citi autoparku īpašnieki, piemēram, taksometru, automobiļu nomas un koplietojuma uzņēmumi.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

ba)

ba)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.a
     
  Dalībvalstis var nolemt izveidot mehānismu tādas “tīro” transportlīdzekļu iegādes regulēšanai, ko veic citi autoparku īpašnieki, piemēram, taksometru, automobiļu nomas un koplietojuma uzņēmumi.”

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bb) | pievieno šādu punktu:





  “5.b
     
  Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei rīcības plānu par to, kā paātrināt transporta uzņēmumiem piederošu lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūru gan šo uzņēmumu teritorijā, gan publiskajā telpā. Minētajā rīcības plānā iekļauj informāciju par pieejamiem Savienības finansēšanas instrumentiem un nosaka to, kādā veidā šādu atbalstu sniedz neatkarīgi no Eiropas noteikumiem par valsts atbalstu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

bb)

bb)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.b
     
  Līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei rīcības plānu par to, kā paātrināt transporta uzņēmumiem piederošu lielas noslodzes transportlīdzekļu uzlādes un uzpildes infrastruktūru gan šo uzņēmumu teritorijā, gan publiskajā telpā. Minētajā rīcības plānā iekļauj informāciju par pieejamiem Savienības finansēšanas instrumentiem un nosaka to, kādā veidā šādu atbalstu sniedz neatkarīgi no Eiropas noteikumiem par valsts atbalstu.”

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bc apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bc) | pievieno šādu punktu:





  “5.c
     
  Komisija izvērtē vajadzību pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, kas saistīti ar “tīro” un energoefektīvo autotransporta pakalpojumu veicināšanu attiecībā uz labākās kategorijas un atjaunoto riepu izmantošanu, un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

bc)

bc)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.c
     
  Komisija izvērtē vajadzību pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, kas saistīti ar “tīro” un energoefektīvo autotransporta pakalpojumu veicināšanu attiecībā uz labākās kategorijas un atjaunoto riepu izmantošanu, un vajadzības gadījumā iesniedz tiesību akta priekšlikumu.”

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – bd apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | bd) | pievieno šādu punktu:





  “5.d
     
  Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm par to, kā tās šīs direktīvas īstenošanai varētu izmantot dažādus Savienības fondus, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas atbalsta augstas veiktspējas, ilgtspējīgu un efektīvu savstarpēji savienotu Eiropas tīklu izveidi transporta jomā, un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu vai Tīrāka transporta mehānismu, kas atbalsta “tīrāku” transportlīdzekļu un saistītās infrastruktūras ieviešanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

bd)

bd)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.d
     
  Komisija sniedz norādījumus dalībvalstīm par to, kā tās šīs direktīvas īstenošanai varētu izmantot dažādus Savienības fondus, piemēram, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas atbalsta augstas veiktspējas, ilgtspējīgu un efektīvu savstarpēji savienotu Eiropas tīklu izveidi transporta jomā, un Eiropas Stratēģisko investīciju fondu vai Tīrāka transporta mehānismu, kas atbalsta “tīrāku” transportlīdzekļu un saistītās infrastruktūras ieviešanu.”

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – be apakšpunkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – be apakšpunkts (jauns)

Direktīva Nr. 2009/33/EK

10. pants – 5.e punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | be) | pievieno šādu punktu:





  “5.e
     
  Šādā pārejas procesā konsultāciju centriem ir svarīga nozīme, sekmējot un veicinot investīcijas un atbalstot institucionālās spējas. Tādēļ Komisija būtiski paplašina Eiropas Investīciju konsultāciju centra iesaisti un spējas, jo īpaši veicinot tā klātbūtni uz vietas un proaktīvo lomu projektu izstrādē.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

be)

be)

pievieno šādu punktu:

pievieno šādu punktu:

“5.e
     
  Šādā pārejas procesā konsultāciju centriem ir svarīga nozīme, sekmējot un veicinot investīcijas un atbalstot institucionālās spējas. Tādēļ Komisija būtiski paplašina Eiropas Investīciju konsultāciju centra iesaisti un spējas, jo īpaši veicinot tā klātbūtni uz vietas un proaktīvo lomu projektu izstrādē.”

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz XXXX [ierakstīt DATUMU, kad pagājuši
  24
  mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. | Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz XXXX [ierakstīt datumu, kad pagājuši
  18
  mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz XXXX [ierakstīt DATUMU, kad pagājuši
  24
  mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

24

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz XXXX [ierakstīt datumu, kad pagājuši
  18
  mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā]. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

18

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Direktīva Nr. 2009/33/EK

Pielikums – 1. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

1. tabula. 3. pantā minētie kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas (CPV) kodi

| CPV kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi |
| 60130000-8 | Īpaša nolūka pasažieru autopārvadājumu pakalpojumi |
| 60140000-1 | Neregulāri pasažieru pārvadājumi |
| 60172000-3 | Autobusu ar šoferi noma |
| 90511000-2 | Atkritumu savākšanas pakalpojumi |
| 60160000-7 | Pasta autopārvadājumi |
| 60161000-4 | Paku pārvadāšanas pakalpojumi |

CPV kods

Apraksts

60112000-6

Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi

60130000-8

Īpaša nolūka pasažieru autopārvadājumu pakalpojumi

60140000-1

Neregulāri pasažieru pārvadājumi

60172000-3

Autobusu ar šoferi noma

90511000-2

Atkritumu savākšanas pakalpojumi

60160000-7

Pasta autopārvadājumi

60161000-4

Paku pārvadāšanas pakalpojumi

Grozījums

Grozījums

1. tabula. 3. pantā minētie kopējās publiskā iepirkuma vārdnīcas (CPV) kodi

| CPV kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi |
| 60130000-8 | Īpaša nolūka pasažieru autopārvadājumu pakalpojumi |
| 60140000-1 | Neregulāri pasažieru pārvadājumi |
| 60172000-3 | Autobusu ar šoferi noma |
| 90511000-2 | Atkritumu savākšanas pakalpojumi |
| 60160000-7 | Pasta autopārvadājumi |
| 60161000-4 | Paku pārvadāšanas pakalpojumi |
| 64121100-1 | Pasta piegādes pakalpojumi |
| 64121200-2 | Paku piegādes pakalpojumi |
| 60170000-0 | Pasažieru transportlīdzekļu ar šoferi noma |
| 60171000-7 | Pasažieru automobiļu ar šoferi noma |
| 60181000-0 | Kravas automašīnu ar šoferi noma |
| 60180000-3 | Kravas transportlīdzekļu ar šoferi noma |
| 90511100-3 | Pilsētvides cieto atkritumu savākšanas pakalpojumi |
| 90511200-4 | Mājsaimniecību atkritumu savākšanas pakalpojumi |
| 90511300-5 | Piedrazojuma savākšanas pakalpojumi |
| 90511400-6 | Papīra savākšanas pakalpojumi |

CPV kods

Apraksts

60112000-6

Sabiedriskie autotransporta pakalpojumi

60130000-8

Īpaša nolūka pasažieru autopārvadājumu pakalpojumi

60140000-1

Neregulāri pasažieru pārvadājumi

60172000-3

Autobusu ar šoferi noma

90511000-2

Atkritumu savākšanas pakalpojumi

60160000-7

Pasta autopārvadājumi

60161000-4

Paku pārvadāšanas pakalpojumi

64121100-1

64121100-1

Pasta piegādes pakalpojumi

Pasta piegādes pakalpojumi

64121200-2

64121200-2

Paku piegādes pakalpojumi

Paku piegādes pakalpojumi

60170000-0

60170000-0

Pasažieru transportlīdzekļu ar šoferi noma

Pasažieru transportlīdzekļu ar šoferi noma

60171000-7

60171000-7

Pasažieru automobiļu ar šoferi noma

Pasažieru automobiļu ar šoferi noma

60181000-0

60181000-0

Kravas automašīnu ar šoferi noma

Kravas automašīnu ar šoferi noma

60180000-3

60180000-3

Kravas transportlīdzekļu ar šoferi noma

Kravas transportlīdzekļu ar šoferi noma

90511100-3

90511100-3

Pilsētvides cieto atkritumu savākšanas pakalpojumi

Pilsētvides cieto atkritumu savākšanas pakalpojumi

90511200-4

90511200-4

Mājsaimniecību atkritumu savākšanas pakalpojumi

Mājsaimniecību atkritumu savākšanas pakalpojumi

90511300-5

90511300-5

Piedrazojuma savākšanas pakalpojumi

Piedrazojuma savākšanas pakalpojumi

90511400-6

90511400-6

Papīra savākšanas pakalpojumi

Papīra savākšanas pakalpojumi

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Direktīva Nr. 2009/33/EK

Pielikums – 2. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

2. tabula. Emisijas robežvērtības mazas noslodzes transportlīdzekļiem

| Transportlīdzekļu kategorijas | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*1) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām (*2) | CO2 g/km | Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*1) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām |
| M1 kategorijas transportlīdzekļi | 25 | 80 % | 0 | nepiemēro |
| M2 kategorijas transportlīdzekļi | 25 | 80 % | 0 | nepiemēro |
| N1 kategorijas transportlīdzekļi | 40 | 80 % | 0 | nepiemēro |

Transportlīdzekļu kategorijas

2025

2030

CO2 g/km

2

Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*1) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām (*2)

*1

*2

CO2 g/km

2

Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*1) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām

*1

M1 kategorijas transportlīdzekļi

25

25

80 %

0

nepiemēro

M2 kategorijas transportlīdzekļi

25

25

80 %

0

nepiemēro

N1 kategorijas transportlīdzekļi

40

40

80 %

0

nepiemēro

Grozījums

Grozījums

2. tabula. Emisijas robežvērtības mazas noslodzes transportlīdzekļiem

| Transportlīdzekļu kategorijas | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*3) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām (*4) | CO2 g/km | Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*3) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām |
| L kategorijas transportlīdzekļi | 25 | | | |
| M1 kategorijas transportlīdzekļi | 50 | 80 % | 0 | nepiemēro |
| M2 kategorijas transportlīdzekļi | 50 | 80 % | 0 | nepiemēro |
| N1 kategorijas transportlīdzekļi | 50 | 80 % | 0 | nepiemēro |
| M3 kategorijas transportlīdzekļi | n.a | | | |
| N2 kategorijas transportlīdzekļi | n.a | | | |
| N3 kategorijas transportlīdzekļi | n.a | | | |

Transportlīdzekļu kategorijas

2025

2030

CO2 g/km

2

Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*3) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām (*4)

*3

*4

CO2 g/km

2

Gaisu piesārņojošo vielu RDE (*3) kā procentuālā daļa no emisijas robežvērtībām

*3

L kategorijas transportlīdzekļi

L kategorijas transportlīdzekļi

25

25

M1 kategorijas transportlīdzekļi

50

50

80 %

0

nepiemēro

M2 kategorijas transportlīdzekļi

50

50

80 %

0

nepiemēro

N1 kategorijas transportlīdzekļi

50

50

80 %

0

nepiemēro

M3 kategorijas transportlīdzekļi

M3 kategorijas transportlīdzekļi

n.a

n.a

N2 kategorijas transportlīdzekļi

N2 kategorijas transportlīdzekļi

n.a

n.a

N3 kategorijas transportlīdzekļi

N3 kategorijas transportlīdzekļi

n.a

n.a

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I Pielikums

I Pielikums

Direktīva 2009/33/EK

a

Pielikums – 3. tabula

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| [.....] | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

[.....]

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 75 un 85

Grozījums Nr. 75 un 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums

I pielikums

Direktīva Nr. 2009/33/EK

Pielikums – 4. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

4. tabula. Mazas noslodzes transportlīdzekļu īpatsvara minimālais mērķrādītājs
  atbilstoši 2. tabulai
  mazas noslodzes transportlīdzekļu kopējā publiskā iepirkumā dalībvalsts līmenī (*5)

atbilstoši 2. tabulai

*5

| Dalībvalsts | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| Luksemburga | 35 % | 35 % |
| Zviedrija | 35 % | 35 % |
| Dānija | 34 % | 34 % |
| Somija | 35 % | 35 % |
| Vācija | 35 % | 35 % |
| Francija | 34 % | 34 % |
| Apvienotā Karaliste | 35 % | 35 % |
| Nīderlande | 35 % | 35 % |
| Austrija | 35 % | 35 % |
| Beļģija | 35 % | 35 % |
| Itālija | 35 % | 35 % |
| Īrija | 35 % | 35 % |
| Spānija | 33 % | 33 % |
| Kipra | 29 % | 29 % |
| Malta | 35 % | 35 % |
| Portugāle | 27 % | 27 % |
| Grieķija | 23 % | 23 % |
| Slovēnija | 20 % | 20 % |
| Čehijas Republika | 27 % | 27 % |
| Igaunija | 21 % | 21 % |
| Slovākija | 20 % | 20 % |
| Lietuva | 19 % | 19 % |
| Polija | 20 % | 20 % |
| Horvātija | 17 % | 17 % |
| Ungārija | 21 % | 21 % |
| Latvija | 20 % | 20 % |
| Rumānija | 17 % | 17 % |
| Bulgārija | 16 % | 16 % |

Dalībvalsts

2025

2030

Luksemburga

35 %

35 %

35 %

35 %

Zviedrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Dānija

34 %

34 %

34 %

34 %

Somija

35 %

35 %

35 %

35 %

Vācija

35 %

35 %

35 %

35 %

Francija

34 %

34 %

34 %

34 %

Apvienotā Karaliste

35 %

35 %

35 %

35 %

Nīderlande

35 %

35 %

35 %

35 %

Austrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Beļģija

35 %

35 %

35 %

35 %

Itālija

35 %

35 %

35 %

35 %

Īrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Spānija

33 %

33 %

33 %

33 %

Kipra

29 %

29 %

29 %

29 %

Malta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugāle

27 %

27 %

27 %

27 %

Grieķija

23 %

23 %

23 %

23 %

Slovēnija

20 %

20 %

20 %

20 %

Čehijas Republika

27 %

27 %

27 %

27 %

Igaunija

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovākija

20 %

20 %

20 %

20 %

Lietuva

19 %

19 %

19 %

19 %

Polija

20 %

20 %

20 %

20 %

Horvātija

17 %

17 %

17 %

17 %

Ungārija

21 %

21 %

21 %

21 %

Latvija

20 %

20 %

20 %

20 %

Rumānija

17 %

17 %

17 %

17 %

Bulgārija

16 %

16 %

16 %

16 %

Grozījums

Grozījums

4. tabula. Mazas noslodzes transportlīdzekļu īpatsvara minimālais mērķrādītājs mazas noslodzes transportlīdzekļu kopējā publiskā iepirkumā dalībvalsts līmenī (1), (2)

1

2

| | M1, M2, N1, kategorijas transportlīdzekļi | L kategorijas transportlīdzekļi |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalsts | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| ES iestādes, aģentūras un struktūras | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luksemburga | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Zviedrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Dānija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Somija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Vācija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Francija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Apvienotā Karaliste | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nīderlande | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Austrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Beļģija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Itālija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Īrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Spānija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Kipra | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Malta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugāle | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Grieķija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovēnija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Čehijas Republika | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Igaunija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovākija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Lietuva | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Polija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Horvātija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Ungārija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Latvija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Rumānija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bulgārija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

M1, M2, N1, kategorijas transportlīdzekļi

M1, M2, N1, kategorijas transportlīdzekļi

L kategorijas transportlīdzekļi

L kategorijas transportlīdzekļi

Dalībvalsts

2025

2030

2025

2030

ES iestādes, aģentūras un struktūras

ES iestādes, aģentūras un struktūras

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luksemburga

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Zviedrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Dānija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Somija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Vācija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Francija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Apvienotā Karaliste

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nīderlande

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Austrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Beļģija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Itālija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Īrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Spānija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Kipra

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Malta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugāle

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Grieķija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovēnija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Čehijas Republika

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Igaunija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovākija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Lietuva

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Polija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Horvātija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Ungārija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Latvija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Rumānija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bulgārija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

PIELIKUMS – 5. tabula

PIELIKUMS – 5. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

5. tabula Lielas noslodzes transportlīdzekļu īpatsvara minimālais mērķrādītājs atbilstoši
  3. tabulai
  lielas noslodzes transportlīdzekļu kopējā publiskā iepirkumā dalībvalsts līmenī (*6)

3. tabulai

*6

| Dalībvalsts | Kravas automobiļi | Autobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025 | 2030 | 2025 | 2030 |
| Luksemburga | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Zviedrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Dānija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Somija | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Vācija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Apvienotā Karaliste | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nīderlande | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Beļģija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Itālija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Īrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spānija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Kipra | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugāle | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grieķija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovēnija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Čehijas Republika | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Igaunija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovākija | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Lietuva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Polija | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvātija | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungārija | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumānija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgārija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Dalībvalsts

Kravas automobiļi

Autobusi

2025

2030

2025

2030

Luksemburga

10 %

15 %

50 %

75 %

Zviedrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Dānija

10 %

15 %

50 %

75 %

Somija

9 %

15 %

46 %

69 %

Vācija

10 %

15 %

50 %

75 %

Francija

10 %

15 %

48 %

71 %

Apvienotā Karaliste

10 %

15 %

50 %

75 %

Nīderlande

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Beļģija

10 %

15 %

50 %

75 %

Itālija

10 %

15 %

50 %

75 %

Īrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Spānija

10 %

14 %

50 %

75 %

Kipra

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugāle

8 %

12 %

40 %

61 %

Grieķija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovēnija

7 %

9 %

33 %

50 %

Čehijas Republika

9 %

11 %

46 %

70 %

Igaunija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovākija

8 %

9 %

39 %

58 %

Lietuva

9 %

8 %

47 %

70 %

Polija

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvātija

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungārija

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumānija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgārija

8 %

7 %

39 %

58 %

Grozījums

Grozījums

5. tabula Smagdarba transportlīdzekļu īpatsvara minimālais mērķrādītājs atbilstoši
  4. panta 4. punktam
  smagdarba transportlīdzekļu kopējā publiskā iepirkumā dalībvalsts līmenī

  1, 2

4. panta 4. punktam

1, 2

| Dalībvalsts | Kravas automobiļi | Autobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025 (3) | 2030 (4) | 2025 (3) | 2030 (4) |
| ES iestādes, aģentūras un struktūras | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luksemburga | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Zviedrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Dānija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Somija | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Vācija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francija | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Apvienotā Karaliste | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nīderlande | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Beļģija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Itālija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Īrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Spānija | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Kipra | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugāle | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grieķija | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovēnija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Čehijas Republika | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Igaunija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovākija | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Lietuva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Polija | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Horvātija | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Ungārija | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumānija | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bulgārija | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Dalībvalsts

Kravas automobiļi

Autobusi

2025 (3)

3

2030 (4)

4

2025 (3)

3

2030 (4)

4

ES iestādes, aģentūras un struktūras

ES iestādes, aģentūras un struktūras

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luksemburga

10 %

15 %

50 %

75 %

Zviedrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Dānija

10 %

15 %

50 %

75 %

Somija

9 %

15 %

46 %

69 %

Vācija

10 %

15 %

50 %

75 %

Francija

10 %

15 %

48 %

71 %

Apvienotā Karaliste

10 %

15 %

50 %

75 %

Nīderlande

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Beļģija

10 %

15 %

50 %

75 %

Itālija

10 %

15 %

50 %

75 %

Īrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Spānija

10 %

14 %

50 %

75 %

Kipra

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugāle

8 %

12 %

40 %

61 %

Grieķija

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovēnija

7 %

9 %

33 %

50 %

Čehijas Republika

9 %

11 %

46 %

70 %

Igaunija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovākija

8 %

9 %

39 %

58 %

Lietuva

9 %

8 %

47 %

70 %

Polija

7 %

9 %

37 %

56 %

Horvātija

6 %

7 %

32 %

48 %

Ungārija

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumānija

6 %

7 %

29 %

43 %

Bulgārija

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0321/2018).

1

(21)  COM(2016)0501.

21

(21)  COM(2016)0501.

21

(23)  COM(2017)0283.

23

(23)  COM(2017)0283.

23

(24)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

24

(25)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

25

(24)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

24

(25)  OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.

25

(26)  COM(2017)0676.

26

(26)  COM(2017)0676.

26

(10a)  

  OV C 298, 23.8.2018., 140. lpp.

10a

OV C 298, 23.8.2018., 140. lpp.

(27)  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

27

(27)  OV C 200, 28.6.2014., 1. lpp.

27

(1a)  

  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

1a

OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(*)  
  To pierāda ar biodegvielas iegādes līgumu vai citiem piekļuves biodegvielai līdzekļiem.

*

To pierāda ar biodegvielas iegādes līgumu vai citiem piekļuves biodegvielai līdzekļiem.

(**)  
  Ultrasmalko daļiņu emisijas reālos braukšanas apstākļos, ko izsaka kā #/km (PN), un slāpekļa oksīdi (NOx), kurus mēra atbilstoši Regulas 2017/1151 III.A pielikuma piemērojamai redakcijai.

**

Ultrasmalko daļiņu emisijas reālos braukšanas apstākļos, ko izsaka kā #/km (PN), un slāpekļa oksīdi (NOx), kurus mēra atbilstoši Regulas 2017/1151 III.A pielikuma piemērojamai redakcijai.

(***)  
  Piemērojamā emisijas robežvērtība, kas minēta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikumā.

***

Piemērojamā emisijas robežvērtība, kas minēta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikumā.

(*1)  Ultrasmalko daļiņu emisijas reālos braukšanas apstākļos, ko izsaka kā #/km (PN), un slāpekļa oksīdi (NOx), kurus mēra atbilstoši Regulas 2017/1151 III.A pielikuma piemērojamai redakcijai.

*1

(*2)  Piemērojamā emisijas robežvērtība ir atrodama Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikumā vai vēlāk pieņemtajos saistītajos tiesību aktos.

*2

(*3)  Ultrasmalko daļiņu emisijas reālos braukšanas apstākļos, ko izsaka kā #/km (PN), un slāpekļa oksīdi (NOx), kurus mēra atbilstoši Regulas 2017/1151 III.A pielikuma piemērojamai redakcijai.

*3

(*4)  Piemērojamā emisijas robežvērtība ir atrodama Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikumā vai vēlāk pieņemtajos saistītajos tiesību aktos.

*4

(*5)  Aprēķinot īpatsvaru, transportlīdzekli ar izpūtēja nulles emisijām uzskata par vienu veselu transportlīdzekli. Visus pārējos transportlīdzekļus, kas atbilst šā pielikuma 2. tabulas prasībām, šādos aprēķinos pieskaita kā 0,5.

*5

(1)  
  Mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem pirmajā pārskata periodā (līdz 2025. gadam) ir jāsasniedz vismaz 70 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju, kas noteikti “tīriem” mazas noslodzes transportlīdzekļiem, bet otrajā (2025.–2030. gadā) un nākamajos pārskata periodos šādi mērķrādītāji jāsasniedz arī bezemisiju transportlīdzekļiem.

1

Mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem pirmajā pārskata periodā (līdz 2025. gadam) ir jāsasniedz vismaz 70 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju, kas noteikti “tīriem” mazas noslodzes transportlīdzekļiem, bet otrajā (2025.–2030. gadā) un nākamajos pārskata periodos šādi mērķrādītāji jāsasniedz arī bezemisiju transportlīdzekļiem.

(2)  Aprēķinot īpatsvaru, transportlīdzekli ar izpūtēja nulles emisijām uzskata par vienu veselu transportlīdzekli.
  Mazemisiju transportlīdzekļus un
  transportlīdzekļus,
  ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja tos pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā
  ,
  aprēķinos pieskaita kā 0,66 pienesuma. Visus pārējos “tīros” transportlīdzekļus
  šādos aprēķinos pieskaita kā 0,5
  pienesuma
  .

2

Mazemisiju transportlīdzekļus un

ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja tos pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā

aprēķinos pieskaita kā 0,66 pienesuma. Visus pārējos “tīros” transportlīdzekļus

pienesuma

(*6)  
  Aprēķinot īpatsvaru, transportlīdzekli ar izpūtēja nulles emisijām
  vai
  transportlīdzekli
  , ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja to pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā
  , uzskata par vienu veselu transportlīdzekli
  .
  Šādu skaitīšanu neizmanto to dalībvalstu gadījumā, kurām minimālais iepirkuma īpatsvars pārsniedz 50 % no vispārējā publiskā iepirkuma apjoma, par robežvērtību nosakot 50 %. Visus pārējos transportlīdzekļus, kas atbilst šā pielikuma 2. tabulas prasībām, šādos aprēķinos pieskaita kā 0,5.

*6

Aprēķinot īpatsvaru, transportlīdzekli ar izpūtēja nulles emisijām

transportlīdzekli

, uzskata par vienu veselu transportlīdzekli

Šādu skaitīšanu neizmanto to dalībvalstu gadījumā, kurām minimālais iepirkuma īpatsvars pārsniedz 50 % no vispārējā publiskā iepirkuma apjoma, par robežvērtību nosakot 50 %. Visus pārējos transportlīdzekļus, kas atbilst šā pielikuma 2. tabulas prasībām, šādos aprēķinos pieskaita kā 0,5.

(3)  
  Vismaz 66 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju “tīrajiem” lielas noslodzes transportlīdzekļiem panāk ar bezemisiju transportlīdzekļiem
  vai
  transportlīdzekļiem
  , ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja tos pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā.
  To transportlīdzekļu daļas aprēķins, ko darbina ar biometānu, apakšmērķa nolūkā beidzas ar 30 % no apakšmērķa.

3

Vismaz 66 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju “tīrajiem” lielas noslodzes transportlīdzekļiem panāk ar bezemisiju transportlīdzekļiem

transportlīdzekļiem

To transportlīdzekļu daļas aprēķins, ko darbina ar biometānu, apakšmērķa nolūkā beidzas ar 30 % no apakšmērķa.

(4)  
  Vismaz 75 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju “tīrajiem” lielas noslodzes transportlīdzekļiem panāk ar bezemisiju transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļiem, ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja tos pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā. To transportlīdzekļu daļas aprēķins, ko darbina ar biometānu, apakšmērķa nolūkā beidzas ar 30 % no apakšmērķa.

4

Vismaz 75 % minimālā iepirkuma mērķrādītāju “tīrajiem” lielas noslodzes transportlīdzekļiem panāk ar bezemisiju transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļiem, ko darbina ar dabasgāzi, proti, ja tos pilnībā darbina ar biometānu, ko var pierādīt ar biometāna iepirkuma līgumu vai piekļuvi biometānam citā veidā. To transportlīdzekļu daļas aprēķins, ko darbina ar biometānu, apakšmērķa nolūkā beidzas ar 30 % no apakšmērķa.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Daudzgadu plāns zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido daudzgadu plānu zivju krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (COM(2018)0149 – C8-0126/2018 – 2018/0074(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/51)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums | Priekšlikums |
| EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, | EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, |
| ar kuru izveido daudzgadu plānu
  zivju
  krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 | ar kuru izveido daudzgadu plānu
  bentiskajiem
  krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar kuru izveido daudzgadu plānu
  zivju
  krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

ar kuru izveido daudzgadu plānu
  bentiskajiem
  krājumiem rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un groza Regulu (ES) 2016/1139, ar ko izveido daudzgadu plānu attiecībā uz Baltijas jūru, un atceļ Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt
  zvejniecības
  un
  akvakultūras vidisko ilgtspēju
  ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt
  zvejniecības
  un
  akvakultūras vidisko ilgtspēju
  ilgtermiņā, piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

| (4) | KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt
  , ka zvejniecība
  un
  akvakultūra ir vides ziņā ilgtspējīga
  ilgtermiņā
  un tiek pārvaldīta atbilstoši mērķiem radīt ekonomikas, sociālos un nodarbinātības ieguvumus, samazināt Savienības tirgus atkarību no pārtikas importa, veicināt tiešu un netiešu darbvietu radīšanu un piekrastes teritoriju ekonomisko attīstību
  , piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

(4)

KZP mērķi cita starpā ir nodrošināt
  , ka zvejniecība
  un
  akvakultūra ir vides ziņā ilgtspējīga
  ilgtermiņā
  un tiek pārvaldīta atbilstoši mērķiem radīt ekonomikas, sociālos un nodarbinātības ieguvumus, samazināt Savienības tirgus atkarību no pārtikas importa, veicināt tiešu un netiešu darbvietu radīšanu un piekrastes teritoriju ekonomisko attīstību
  , piemērot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā un ieviest ekosistēmas pieeju zvejniecības pārvaldībā.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci starp jūras baseiniem, būtu jāizveido vienota sistēma visos daudzgadu plānos, un attiecībā uz kvotu noteikšanas principiem nav jāparedz īpašas atkāpes dažādiem jūras baseiniem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci starp jūras baseiniem, būtu jāizveido vienota sistēma visos daudzgadu plānos, un attiecībā uz kvotu noteikšanas principiem nav jāparedz īpašas atkāpes dažādiem jūras baseiniem.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana.

| (5) | Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana
  , ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus
  . |
| --- | --- |

(5)

Lai sasniegtu KZP mērķus, vajadzībai piemērotā salikumā ir jāpieņem virkne saglabāšanas pasākumu, piemēram, daudzgadu plāni, tehniskie pasākumi, zvejas iespēju noteikšana un iedalīšana
  , ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir skaidri noteikts mērķis atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Lai šo mērķi sasniegtu, Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir noteikts, ka visiem krājumiem, ja iespējams, līdz 2015. gadam vai vēlākais līdz 2020. gadam pakāpeniski jāsasniedz tāds zvejas intensitātes līmenis, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir skaidri noteikts mērķis atjaunot un uzturēt zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Lai šo mērķi sasniegtu, Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir noteikts, ka visiem krājumiem, ja iespējams, līdz 2015. gadam vai vēlākais līdz 2020. gadam pakāpeniski jāsasniedz tāds zvejas intensitātes līmenis, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šim plānam būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šim plānam būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šim plānam būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas
  , līdz minimumam samazinātu ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši biotopu un jūras gultnes traucējumus, kā arī sasniegtu sociālos un ekonomiskos mērķus
  . |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantu daudzgadu plāniem būtu jābalstās uz zinātniskiem, tehniskiem un ekonomiskiem ieteikumiem. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem šim plānam būtu jāsatur mērķi, kvantitatīvi nosakāmi mērķapjomi un skaidri termiņi to sasniegšanai, saglabāšanas references rādītāji, aizsardzības pasākumi un tehniskie pasākumi, kas paredzēti, lai nepieļautu un samazinātu nevēlamas nozvejas
  , līdz minimumam samazinātu ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši biotopu un jūras gultnes traucējumus, kā arī sasniegtu sociālos un ekonomiskos mērķus
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Komisijai būtu
  jāiegūst
  labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtajam zinātniskajam ieteikumam būtu jāpamatojas uz minēto daudzgadu plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda FMSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, piemēram, arī tādos kā ICES ieteikums par jauktu sugu zvejniecību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Komisijai būtu
  jāiegūst
  labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtajam zinātniskajam ieteikumam būtu jāpamatojas uz minēto daudzgadu plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda FMSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, piemēram, arī tādos kā ICES ieteikums par jauktu sugu zvejniecību.

| (8) | Komisijai būtu
  jāsaņem
  labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtajam zinātniskajam ieteikumam būtu jāpamatojas uz minēto daudzgadu plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda FMSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, piemēram, arī tādos kā ICES ieteikums par jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecību. |
| --- | --- |

(8)

Komisijai būtu
  jāsaņem
  labākais pieejamais zinātniskais ieteikums par krājumiem, kuri ietilpst daudzgadu plāna darbības jomā. Šajā nolūkā tā noslēdz saprašanās memorandu ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES sniegtajam zinātniskajam ieteikumam būtu jāpamatojas uz minēto daudzgadu plānu, un tajā jo īpaši būtu jānorāda FMSY diapazoni un biomasas references rādītāji, t. i., MSY Btrigger un Blim. Minētajām vērtībām vajadzētu būt norādītām ieteikumā par attiecīgo krājumu un vajadzības gadījumā citos publiski pieejamos zinātniskajos ieteikumos, piemēram, arī tādos kā ICES ieteikums par jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecību.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

| (9) | Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu
  un vairāksugu
  zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība. |
| --- | --- |

(9)

Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004 (18), (EK) Nr. 2166/2005 (19), (EK) Nr. 388/2006 (20), (EK) Nr. 509/2007 (21), (EK) Nr. 1300/2008 (22) un (EK) Nr. 1342/2008 (23) paredz noteikumus par to, kā izmantojams heka ziemeļu krājums, heka un Norvēģijas omāra krājumi Kantabrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Pireneju pussalas, jūrasmēle Biskajas līcī, jūrasmēle Lamanša rietumdaļā, siļķe ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un menca Kategatā, Ziemeļjūrā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā. No šiem un citiem bentiskajiem krājumiem zvejo jauktu sugu
  un vairāksugu
  zvejniecībās. Tāpēc ir lietderīgi izveidot vienotu daudzgadu plānu, kurā ņemta vērā šāda tehniska mijiedarbība.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem
  , papildus
  krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem
  , papildus
  krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem. Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem.

| (11) | Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem
  bentiskajiem
  krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem
  ar noteikumu, ka tie nav nevienas trešās valsts suverenitātē vai jurisdikcijā
  . Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos
  bentiskos
  krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem. |
| --- | --- |

(11)

Daži bentiskie krājumi tiek izmantoti gan rietumu ūdeņos, gan blakusesošajos ūdeņos. Tāpēc to plāna noteikumu darbības joma, kas saistīti ar mērķapjomiem un aizsardzības pasākumiem
  bentiskajiem
  krājumiem, kurus galvenokārt izmanto rietumu ūdeņos, būtu jāattiecina arī uz minētajiem apgabaliem ārpus rietumu ūdeņiem
  ar noteikumu, ka tie nav nevienas trešās valsts suverenitātē vai jurisdikcijā
  . Turklāt tādu krājumu daudzgadu plānos, kuri sastopami arī rietumu ūdeņos, bet kurus galvenokārt izmanto ārpus rietumu ūdeņiem, ir jānosaka mērķapjomi un aizsardzības pasākumi, kas aptver ārpus rietumu ūdeņiem esošos apgabalus, kuros galvenokārt izmanto minētos
  bentiskos
  krājumus, un šo daudzgadu plānu darbības joma jāattiecina arī uz rietumu ūdeņiem.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Pārvaldības plānā nevajadzētu aprobežoties ar to, ka tajā apsver mehānismus zvejas iespēju noteikšanai īstermiņā, kas radītu neskaidrību un pārredzamības trūkumu nozarē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Pārvaldības plānā nevajadzētu aprobežoties ar to, ka tajā apsver mehānismus zvejas iespēju noteikšanai īstermiņā, kas radītu neskaidrību un pārredzamības trūkumu nozarē.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai krājumu migrācijas iespaidā daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā varētu būt izdarāmas turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja ICES sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai krājumu migrācijas iespaidā daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā varētu būt izdarāmas turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja ICES sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām.

| (12) | Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz
  bentisko
  krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai
  bentisko
  krājumu migrācijas iespaidā daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā varētu būt izdarāmas turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas zinātniskas struktūras, kas ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī,
  sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām. |
| --- | --- |

(12)

Daudzgadu plāna ģeogrāfiskajam tvērumam būtu jābalstās uz
  bentisko
  krājumu ģeogrāfisko sadalījumu, kas norādīts jaunākajā zinātniskajā ieteikumā, kuru sniegusi ICES. Pilnīgākas zinātniskās informācijas vai
  bentisko
  krājumu migrācijas iespaidā daudzgadu plānā noteiktajā krājumu ģeogrāfiskajā sadalījumā varētu būt izdarāmas turpmākas izmaiņas. Tāpēc Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem daudzgadu plānā noteikto krājumu ģeogrāfisko sadalījumu koriģē, ja ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas zinātniskas struktūras, kas ir atzīta Savienības vai starptautiskā līmenī,
  sniegtā zinātniskajā ieteikumā norādīts uz attiecīgo krājumu ģeogrāfiskā sadalījuma izmaiņām.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Šā plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu
  krājumu MSY
  , īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. Šajā plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  visiem to sugu krājumiem,
  kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Šā plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu
  krājumu MSY
  , īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. Šajā plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  visiem to sugu krājumiem,
  kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu.

| (14) | Šā plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu
  , uz kurām attiecas šī regula, krājumus virs līmeņa, kurš var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  , īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. Šajā plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  tām sugām, kuras zvejo bentiskajā zvejā un
  kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. |
| --- | --- |

(14)

Šā plāna mērķim vajadzētu būt šādam: palīdzēt sasniegt KZP mērķus un jo īpaši panākt un uzturēt mērķsugu
  , uz kurām attiecas šī regula, krājumus virs līmeņa, kurš var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu
  , īstenot izkraušanas pienākumu attiecībā uz bentiskajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas limitus, veicināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, paturot prātā piekrastes zvejniecības un to sociālekonomiskos aspektus. Lai zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiktu samazināta līdz minimumam, ar plānu būtu jāīsteno arī ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā. Plānam vajadzētu būt saskanīgam ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli (saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK) un Direktīvas 2009/147/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK mērķiem. Šajā plānā būtu arī sīki jānosaka, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  tām sugām, kuras zvejo bentiskajā zvejā un
  kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. FMSY diapazoni būtu jāaprēķina Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) un jāiekļauj periodiski sniegtajā ICES ieteikumā par nozveju. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 % (24). Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F tiek samazināts līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. FMSY diapazoni būtu jāaprēķina Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) un jāiekļauj periodiski sniegtajā ICES ieteikumā par nozveju. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 % (24). Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F tiek samazināts līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām.

| (16) | Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. FMSY diapazoni būtu jāaprēķina
  , cita starpā,
  Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) un jāiekļauj periodiski sniegtajā ICES ieteikumā par nozveju. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 % (24). Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F tiek samazināts līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām. |
| --- | --- |

(16)

Ir lietderīgi noteikt MSY sasniegšanas un uzturēšanas mērķim atbilstošu zvejas izraisītas zivju mirstības (F) mērķapjomu, kas izteikts kā vērtību diapazoni, kuri atbilst MSY sasniegšanai (FMSY). Minētie ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu pamatotie diapazoni ir nepieciešami, lai nodrošinātu elastību, kas ļauj ņemt vērā pārmaiņas zinātniskajos ieteikumos, palīdzētu īstenot izkraušanas pienākumu un ņemtu vērā jauktu sugu zvejniecību īpatnības. FMSY diapazoni būtu jāaprēķina
  , cita starpā,
  Starptautiskajai Jūras pētniecības padomei (ICES) un jāiekļauj periodiski sniegtajā ICES ieteikumā par nozveju. Pamatojoties uz šo plānu, diapazonus nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar MSY nepārsniegtu 5 % (24). Diapazona augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par Blim, nepārsniegtu 5 %. Minētā augšējā robeža atbilst arī tā sauktajam ICES ieteikuma principam, proti, ja nārsta bara biomasas vai skaitliskuma rādītāji ir slikti, F tiek samazināts līdz vērtībai, kas nepārsniedz augšējo robežu, kura aprēķināta, FMSY punkta vērtību, kas reizināta ar nārsta bara biomasu vai skaitliskumu attiecīgajā kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) gadā, dalot ar MSY Btrigger. Šos apsvērumus un ieteikuma principu ICES izmanto, kad tā sniedz zinātniskos ieteikumus par zvejas izraisītu zivju mirstību un nozvejas iespējām.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (16a) | Lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā noteiktos mērķus, ir lietderīgi noteikt tādu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu (F), kas nepārsniedz ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saderīgu izmantošanas pakāpi. Šī izmantošanas pakāpe būtu jāsasniedz pēc iespējas drīzāk un pakāpeniski pieaugošā veidā — vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem, kuriem piemēro šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā noteiktos mērķus, ir lietderīgi noteikt tādu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjomu (F), kas nepārsniedz ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saderīgu izmantošanas pakāpi. Šī izmantošanas pakāpe būtu jāsasniedz pēc iespējas drīzāk un pakāpeniski pieaugošā veidā — vēlākais līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem, kuriem piemēro šo regulu.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra kopējo pieļaujamo nozveju rietumu ūdeņos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  attiecīgajā KPN
  apgabalā. Tomēr tas neliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra kopējo pieļaujamo nozveju rietumu ūdeņos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  attiecīgajā KPN
  apgabalā. Tomēr tas neliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības.

| (20) | Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra
  krājuma
  kopējo pieļaujamo nozveju rietumu ūdeņos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  šim krājumam noteiktajā
  apgabalā. Tomēr tas neliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz iespēja Norvēģijas omāra
  krājuma
  kopējo pieļaujamo nozveju rietumu ūdeņos noteikt, summējot katrai funkcionālajai vienībai un ārpus funkcionālajām vienībām esošam statistiskajam taisnstūrim noteiktos nozvejas limitus
  šim krājumam noteiktajā
  apgabalā. Tomēr tas neliedz pieņemt pasākumus, ar kuriem aizsargā konkrētas funkcionālās vienības.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (21a) | Tagad būtu jānosaka daži jūrasasara un pollaka zvejas aizliegumi, jo īpaši, lai aizsargātu šo sugu vaisliniekus vairošanās periodā. Lai aizsargātu samazinošos jūrasasara un pollaka krājumus, dalībvalstīm būtu jāievieš piemēroti tirdzniecības un atpūtas zveju skaroši atjaunošanas pasākumi, kā to nosaka labākie pieejamie zinātniskie dati. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Tagad būtu jānosaka daži jūrasasara un pollaka zvejas aizliegumi, jo īpaši, lai aizsargātu šo sugu vaisliniekus vairošanās periodā. Lai aizsargātu samazinošos jūrasasara un pollaka krājumus, dalībvalstīm būtu jāievieš piemēroti tirdzniecības un atpūtas zveju skaroši atjaunošanas pasākumi, kā to nosaka labākie pieejamie zinātniskie dati.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (22) | Gadījumos, kad Padome konkrēta krājuma zvejas iespēju satvarā ņem vērā būtisku atpūtas zvejas ietekmi, būtu jādod Padomei iespēja noteikt komerciālās zvejas KPN, kurā ņemts vērā atpūtas zvejā gūto nozveju apjoms, un/vai pieņemt citus pasākumus, kas ierobežo atpūtas zveju, piemēram, noteikt individuālos limitus un zvejas aizlieguma periodus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Gadījumos, kad Padome konkrēta krājuma zvejas iespēju satvarā ņem vērā būtisku atpūtas zvejas ietekmi, būtu jādod Padomei iespēja noteikt komerciālās zvejas KPN, kurā ņemts vērā atpūtas zvejā gūto nozveju apjoms, un/vai pieņemt citus pasākumus, kas ierobežo atpūtas zveju, piemēram, noteikt individuālos limitus un zvejas aizlieguma periodus.

| (22) | Gadījumos, kad atpūtas zvejas izraisīta mirstība būtiski ietekmē krājumu, kuru pārvalda saskaņā ar MSY, Padomei vajadzētu būt iespējai noteikt individuālas un nediskriminējošas zvejas iespējas atpūtas zvejniekiem. Šādas individuālas atpūtas zvejas iespējas būtu jānosaka vismaz uz vienu mēnesi, ņemot vērā reālo atpūtas zvejas praksi un nozveju. Dažu atpūtas zvejā iegūto sugu īpatņi, kam ir augsta komercvērtība, būtu arī jāmarķē, nogriežot daļu no astes spuras, lai ierobežotu iespējas šādu lomu nelegāli tirgot. |
| --- | --- |

(22)

Gadījumos, kad atpūtas zvejas izraisīta mirstība būtiski ietekmē krājumu, kuru pārvalda saskaņā ar MSY, Padomei vajadzētu būt iespējai noteikt individuālas un nediskriminējošas zvejas iespējas atpūtas zvejniekiem. Šādas individuālas atpūtas zvejas iespējas būtu jānosaka vismaz uz vienu mēnesi, ņemot vērā reālo atpūtas zvejas praksi un nozveju. Dažu atpūtas zvejā iegūto sugu īpatņi, kam ir augsta komercvērtība, būtu arī jāmarķē, nogriežot daļu no astes spuras, lai ierobežotu iespējas šādu lomu nelegāli tirgot.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (23) | Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu, plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu.

| (23) | Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu,
  un lai samazinātu negatīvo ietekmi uz ekosistēmu,
  plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi,
  jo īpaši pasākumi,
  kuri
  pakāpeniski novērstu un izskaustu izmetumus un līdz minimumam samazinātu zvejas negatīvo ietekmi uz ekosistēmu, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, un kuri attiecīgā gadījumā
  sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu.
  Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju. Ja nav kopīgu ieteikumu, Komisija var pieņemt deleģētos aktus. |
| --- | --- |

(23)

Lai izpildītu izkraušanas pienākumu, kas ieviests ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktu,
  un lai samazinātu negatīvo ietekmi uz ekosistēmu,
  plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi,
  jo īpaši pasākumi,
  kuri
  pakāpeniski novērstu un izskaustu izmetumus un līdz minimumam samazinātu zvejas negatīvo ietekmi uz ekosistēmu, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, un kuri attiecīgā gadījumā
  sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu.
  Būtu arī jāprecizē, ka izkraušanas pienākums neattiecas uz atpūtas zveju. Ja nav kopīgu ieteikumu, Komisija var pieņemt deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

23.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (23a) | Lai aizsargātu jutīgas sugas un dzīvotnes, jo īpaši tās, kuras ir būtiski apdraudētas un ietekmētas zvejas radītā spiediena dēļ, plānā būtu jāparedz pārvaldības pasākumi attiecīgajām zvejniecībām, tostarp attiecībā uz zvejas rīku izmaiņām, kuģu darbības izmaiņām un pašu kuģu pārveidojumiem. Plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka jūras baseinu analīzi un pārvaldības pasākumu iesniegšanas un apstiprināšanas formātu un termiņus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23a)

Lai aizsargātu jutīgas sugas un dzīvotnes, jo īpaši tās, kuras ir būtiski apdraudētas un ietekmētas zvejas radītā spiediena dēļ, plānā būtu jāparedz pārvaldības pasākumi attiecīgajām zvejniecībām, tostarp attiecībā uz zvejas rīku izmaiņām, kuģu darbības izmaiņām un pašu kuģu pārveidojumiem. Plānā būtu jāparedz pārvaldības papildpasākumi, kuri sīkāk jāizklāsta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu. Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka jūras baseinu analīzi un pārvaldības pasākumu iesniegšanas un apstiprināšanas formātu un termiņus.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

24.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (24a) | Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam par labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas izmantoti, lai noteiktu zvejas iespējas vai Padomes aizsargpasākumu izmantošanu, un būtu laikus jāinformē Eiropas Parlaments par situācijām, kurās zinātniskais ieteikums varētu radīt būtiskas variācijas zvejas iespēju noteikšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24a)

Komisijai katru gadu būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam par labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas izmantoti, lai noteiktu zvejas iespējas vai Padomes aizsargpasākumu izmantošanu, un būtu laikus jāinformē Eiropas Parlaments par situācijām, kurās zinātniskais ieteikums varētu radīt būtiskas variācijas zvejas iespēju noteikšanā.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (26) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (26) | Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(26)

Lai laikus un samērīgi pielāgotos tehnikas un zinātnes attīstībai un nodrošinātu elastību un konkrētu pasākumu pārveidošanas iespēju, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu pieņemt aktus, lai šo regulu papildinātu attiecībā uz korektīviem pasākumiem un izkraušanas pienākuma īstenošanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās
  ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm
  , tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (25). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (28) | Piemērojot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek garantēts, ka šie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas nodrošina dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu
  jāievēro, arī pārvaldot
  zivju
  krājumus
  Baltijas jūrā. Šajā kontekstā “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums,
  kurš
  ir
  pamatots ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem
  un
  metodēm un kuru ir sniegusi
  vai
  recenzējusi neatkarīga zinātniska struktūra
  ,
  kas atzīta Eiropas Savienības vai starptautiskā līmenī
  .
  Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2016/1139

   (27)

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Piemērojot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek garantēts, ka šie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas nodrošina dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu
  jāievēro, arī pārvaldot
  zivju
  krājumus
  Baltijas jūrā. Šajā kontekstā “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums,
  kurš
  ir
  pamatots ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem
  un
  metodēm un kuru ir sniegusi
  vai
  recenzējusi neatkarīga zinātniska struktūra
  ,
  kas atzīta Eiropas Savienības vai starptautiskā līmenī
  .
  Tāpēc būtu jāgroza Regula (ES) 2016/1139

   (27)

  .

| (28) | Piemērojot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek garantēts, ka šie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas nodrošina dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu
  jāizmanto arī
  zivju
  krājumu pārvaldīšanā
  Baltijas jūrā.
  Komisijai katru gadu būtu arī jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam par labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas līdz tam brīdim ir izmantoti, un laicīgi jāinformē Eiropas Parlaments pirms veidojas situācijas, kas varētu radīt būtiskas izmaiņas zvejas iespēju noteikšanā.
  Šajā kontekstā “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums,
  ko
  ir
  salīdzinoši izvērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas
  un
  ekonomikas komiteja (ZZTEK)
  vai
  citas attiecīgas zinātniskas struktūras
  ,
  piemēram, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES)
  .
  To pamato ar jaunākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem un metodēm, kas atbilst Regulas
  (ES)
  Nr. 1380
  /
  2013 25. panta prasībām
  . |
| --- | --- |

(28)

Piemērojot dinamiskas atsauces uz FMSY diapazoniem un uz saglabāšanas references rādītājiem, tiek garantēts, ka šie zvejas iespēju noteikšanā būtiskie parametri nenoveco un Padome vienmēr var izmantot labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Minētā pieeja, kas nodrošina dinamiskas atsauces uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, būtu
  jāizmanto arī
  zivju
  krājumu pārvaldīšanā
  Baltijas jūrā.
  Komisijai katru gadu būtu arī jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam par labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas līdz tam brīdim ir izmantoti, un laicīgi jāinformē Eiropas Parlaments pirms veidojas situācijas, kas varētu radīt būtiskas izmaiņas zvejas iespēju noteikšanā.
  Šajā kontekstā “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums,
  ko
  ir
  salīdzinoši izvērtējusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas
  un
  ekonomikas komiteja (ZZTEK)
  vai
  citas attiecīgas zinātniskas struktūras
  ,
  piemēram, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES)
  .
  To pamato ar jaunākajiem pieejamajiem zinātniskajiem datiem un metodēm, kas atbilst Regulas
  (ES)
  Nr. 1380
  /
  2013 25. panta prasībām
  .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk
  minētajiem
  bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos
  , kā arī zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un –
  ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem – blakusesošajos ūdeņos: | 1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk
  uzskaitītajiem
  bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos
  un —
  ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem — blakusesošajos ūdeņos
  , kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, kā arī zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk
  minētajiem
  bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos
  , kā arī zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un –
  ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem – blakusesošajos ūdeņos:

1.   Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu (“plāns”) attiecībā uz turpmāk
  uzskaitītajiem
  bentiskajiem krājumiem, tostarp dziļūdens krājumiem, rietumu ūdeņos
  un —
  ja minētie krājumi uzturas arī ārpus rietumu ūdeņiem — blakusesošajos ūdeņos
  , kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, kā arī zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto
  :

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

1. pants – 1. punkts – 4. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax), 4.b, 4.c, 7.a
  un
  7.d–h rajonā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax), 4.b, 4.c, 7.a
  un
  7.d–h rajonā;

un

| (4) | jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax), 4.b, 4.c, 7.a,
  7.b,
  7.d–h
  un 7.j rajonā, 8. apakšapgabalā un 9.a
  rajonā; |
| --- | --- |

(4)

jūrasasaris (labraks) (Dicentrarchus labrax), 4.b, 4.c, 7.a,
  7.b,
  7.d–h
  un 7.j rajonā, 8. apakšapgabalā un 9.a
  rajonā;

7.b,

un 7.j rajonā, 8. apakšapgabalā un 9.a

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 23. apakšpunkts – 1. ievilkums

1. pants – 1. punkts – 23. apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Biskajas līča
  dienviddaļa
  (
  25
  . FV); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Biskajas līča
  dienviddaļa
  (
  25
  . FV);

dienviddaļa

25

| — | Biskajas līcis (
  23-24
  . FV); |
| --- | --- |

—

Biskajas līcis (
  23-24
  . FV);

23-24

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 1. ievilkums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ūdeņi uz rietumiem no Galisijas (26.
  –27.
   FV), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ūdeņi uz rietumiem no Galisijas (26.
  –27.
   FV),

–27.

| — | ūdeņi uz rietumiem no Galisijas (26. FV), |
| --- | --- |

—

ūdeņi uz rietumiem no Galisijas (26. FV),

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2. ievilkums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | Pireneju pussalas ūdeņi (28.–29. FV), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Pireneju pussalas ūdeņi (28.–29. FV),

Pireneju pussalas ūdeņi (28.–29. FV),

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2.a ievilkums (jauns)

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Portugāles ziemeļu daļa (27. FV), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Portugāles ziemeļu daļa (27. FV),

Portugāles ziemeļu daļa (27. FV),

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2.b ievilkums (jauns)

1. pants – 1. punkts – 24. apakšpunkts – 2.b ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | Portugāles ūdeņi (Portugāles dienvidu daļa un Algarve) (28.–29. FV), |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

Portugāles ūdeņi (Portugāles dienvidu daļa un Algarve) (28.–29. FV),

Portugāles ūdeņi (Portugāles dienvidu daļa un Algarve) (28.–29. FV),

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 2. daļa

1. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 15. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza, iepriekš minētos apgabalus koriģējot tā, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā. | Ja
  labākais pieejamais
  zinātniskais ieteikums
  , jo īpaši no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES),
  liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 15. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza, iepriekš minētos apgabalus koriģējot tā, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja zinātniskais ieteikums liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 15. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza, iepriekš minētos apgabalus koriģējot tā, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā.

Ja
  labākais pieejamais
  zinātniskais ieteikums
  , jo īpaši no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES),
  liecina, ka šā punkta pirmajā daļā minēto krājumu ģeogrāfiskais sadalījums ir mainījies, Komisija saskaņā ar 15. pantu var pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu groza, iepriekš minētos apgabalus koriģējot tā, lai atspoguļotu minētās izmaiņas. Šādas korekcijas nepaplašina krājuma apgabalus tā, lai tie sniegtos ārpus Savienības ūdeņiem 4.–10. apakšapgabalā un CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2.0. zonā.

labākais pieejamais

, jo īpaši no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES),

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts

1. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu. | 2.   Ja, pamatojoties uz
  labāko pieejamo
  zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu.

2.   Ja, pamatojoties uz
  labāko pieejamo
  zinātnisko ieteikumu, Komisija uzskata, ka 1. punkta pirmajā daļā noteiktais krājumu saraksts ir jāgroza, Komisija var iesniegt priekšlikumu grozīt minēto sarakstu.

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

1. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem,
  kurus aptver
  šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 6. pantu
  un
  7. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām. | 3.   Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem,
  uz kuriem attiecas
  šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 6. pantu, 7. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām
  , kā arī 9. panta 3.a punktu un 9.a pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem,
  kurus aptver
  šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 6. pantu
  un
  7. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām.

3.   Attiecībā uz blakusesošajiem ūdeņiem,
  uz kuriem attiecas
  šā panta 1. punkts, piemēro tikai šīs regulas 4. un 6. pantu, 7. pantā paredzētos pasākumus, kas saistīti ar zvejas iespējām
  , kā arī 9. panta 3.a punktu un 9.a pantu
  .

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4. punkts

1. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā
  minētajos krājumos. Tomēr tad
  ,
  ja ar biomasu saistīti FMSY diapazoni un aizsardzības pasākumi attiecībā uz minētajiem krājumiem ir noteikti citos Savienības tiesību aktos
  ,
  ar kuriem izveido daudzgadu plānus, piemēro noteiktos diapazonus un aizsardzības pasākumus
  . | 4.   Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā
  minētos bentiskos krājumus
  ,
  un nodrošina, ka visu dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiek atjaunotas un uzturētas virs līmeņa
  ,
  kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā
  minētajos krājumos. Tomēr tad
  ,
  ja ar biomasu saistīti FMSY diapazoni un aizsardzības pasākumi attiecībā uz minētajiem krājumiem ir noteikti citos Savienības tiesību aktos
  ,
  ar kuriem izveido daudzgadu plānus, piemēro noteiktos diapazonus un aizsardzības pasākumus
  .

4.   Šo regulu piemēro arī piezvejām, kas rietumu ūdeņos gūtas, zvejojot 1. punktā
  minētos bentiskos krājumus
  ,
  un nodrošina, ka visu dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiek atjaunotas un uzturētas virs līmeņa
  ,
  kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktu
  .

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 4.a punkts (jauns)

1. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Šajā regulā arī sīki izklāstīts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos visām zvejniecībām, kas tur zvejo, īstenot pasākumus, kuri līdz minimumam samazinātu šo zvejniecību ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši aizsargājamu sugu nejaušu nozveju. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka jūras baseinu analīzi, un pārvaldības pasākumu iesniegšanas un apstiprināšanas formātu un termiņus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a
     
  Šajā regulā arī sīki izklāstīts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos visām zvejniecībām, kas tur zvejo, īstenot pasākumus, kuri līdz minimumam samazinātu šo zvejniecību ietekmi uz jūras vidi, jo īpaši aizsargājamu sugu nejaušu nozveju. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka jūras baseinu analīzi, un pārvaldības pasākumu iesniegšanas un apstiprināšanas formātu un termiņus.

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 5. punkts

1. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Šajā regulā ir arī sīki noteikts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  visiem
  to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu. | 5.   Šajā regulā ir arī sīki noteikts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu
  un kuras zvejo bentiskajā zvejā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Šajā regulā ir arī sīki noteikts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz
  visiem
  to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu.

5.   Šajā regulā ir arī sīki noteikts, kā rietumu ūdeņiem piederīgajos Savienības ūdeņos īstenojams izkraušanas pienākums attiecībā uz to sugu krājumiem, kurām saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu piemēro izkraušanas pienākumu
  un kuras zvejo bentiskajā zvejā
  .

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

1. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Šīs regulas 8. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi ir piemērojami visiem krājumiem rietumu ūdeņos. | 6.   Šīs regulas 8. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi
  komerciālajai un atpūtas zvejai
  ir piemērojami visiem
  bentiskajiem
  krājumiem rietumu ūdeņos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Šīs regulas 8. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi ir piemērojami visiem krājumiem rietumu ūdeņos.

6.   Šīs regulas 8. pantā izklāstītie tehniskie pasākumi
  komerciālajai un atpūtas zvejai
  ir piemērojami visiem
  bentiskajiem
  krājumiem rietumu ūdeņos.

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

lim

| (2) | “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |
| --- | --- |

(2)

“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

lim

Grozījums Nr. 39

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

2. pants – 1. daļa – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | “FMSY

  punkta vērtība
  ” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(5)

“FMSY

  punkta vērtība
  ” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

MSY

punkta vērtība

| (5) | “FMSY” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; |
| --- | --- |

(5)

“FMSY” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu;

MSY

Grozījums Nr. 40

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 8. punkts

2. pants – 1. daļa – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)

“Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties;

lim

| (8) | “Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; |
| --- | --- |

(8)

“Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties;

lim

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

Grozījums Nr. 41

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

2. pants – 1. daļa – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY.

trigger

| (9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY. |
| --- | --- |

(9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas vai – Norvēģijas omāra gadījumā – skaitliskuma references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas spēj nodrošināt ilgtermiņā MSY.

trigger

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (9a) | “labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums, kurš pamatojas uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm, ko izdevusi vai salīdzinoši izvērtējusi Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga starptautiska zinātniskā struktūra, piemēram, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) vai Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), un kurš atbilst Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9a)

(9a)

“labākais pieejamais zinātniskais ieteikums” ir publiski pieejams zinātniskais ieteikums, kurš pamatojas uz jaunākajiem zinātniskajiem datiem un metodēm, ko izdevusi vai salīdzinoši izvērtējusi Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta neatkarīga starptautiska zinātniskā struktūra, piemēram, Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) vai Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), un kurš atbilst Regulas (ES) Nr. 1380/2013 25. panta prasībām.

Grozījums Nr. 43

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY. | 1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.
  Papildus vides ilgtspējas nodrošināšanai plānu pārvalda veidā, kas ir saderīgs ar mērķiem radīt ieguvumus ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā, vienlaikus veicinot pārtikas produktu pieejamību. |
| | Maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu panāk pakāpeniski visiem krājumiem un vēlākais līdz 2020. gadam, un pēc tam to saglabā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.

1.   Plāns veicina Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā minēto kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši piemērojot piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, un tā mērķis ir nodrošināt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošana atjauno un uztur zvejoto sugu populācijas virs līmeņa, kas spēj nodrošināt MSY.
  Papildus vides ilgtspējas nodrošināšanai plānu pārvalda veidā, kas ir saderīgs ar mērķiem radīt ieguvumus ekonomikas, sociālajā un nodarbinātības jomā, vienlaikus veicinot pārtikas produktu pieejamību.

Maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu panāk pakāpeniski visiem krājumiem un vēlākais līdz 2020. gadam, un pēc tam to saglabā.

Maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu panāk pakāpeniski visiem krājumiem un vēlākais līdz 2020. gadam, un pēc tam to saglabā.

Grozījums Nr. 44

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts

3. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu. | 2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot
  — tostarp izmantojot inovatīvus selektīvus zvejas rīkus un metodes —
  nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu.

2.   Plāns veicina izmetumu izskaušanu, novēršot un pēc iespējas samazinot
  — tostarp izmantojot inovatīvus selektīvus zvejas rīkus un metodes —
  nevēlamas nozvejas, un palīdz īstenot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteikto izkraušanas pienākumu attiecībā uz sugām, kurām piemēro nozvejas limitus un šo regulu.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts

3. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam. Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar
  Direktīvas
   2009/147/EK
  4. un 5. pantā
  un Padomes
  Direktīvas
   92/43/EEK
  6. un 12. pantā
  izklāstītajiem mērķiem. | 3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu
  un jo īpaši uz jutīgiem biotopiem un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem, jūras rāpuļiem, jūras putniem, zemūdens kalniem, dziļūdens rifiem un koraļļu dārziem vai sūkļu kolonijām,
  tiek samazināta līdz minimumam
  un, vēlams, novērsta, nodrošinot to, ka zvejnieki turpina zvejot ilgtspējīgi un selektīvi
  . Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar
  Direktīvā
  2009/147/EK un Padomes
  Direktīvā
  92/43/EEK izklāstītajiem mērķiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu tiek samazināta līdz minimumam. Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar
  Direktīvas
   2009/147/EK
  4. un 5. pantā
  un Padomes
  Direktīvas
   92/43/EEK
  6. un 12. pantā
  izklāstītajiem mērķiem.

3.   Ar plānu tiek īstenota ekosistēmas pieeja zvejniecības pārvaldībā, lai tādējādi nodrošinātu to, ka zvejas darbību nelabvēlīgā ietekme uz jūras ekosistēmu
  un jo īpaši uz jutīgiem biotopiem un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem, jūras rāpuļiem, jūras putniem, zemūdens kalniem, dziļūdens rifiem un koraļļu dārziem vai sūkļu kolonijām,
  tiek samazināta līdz minimumam
  un, vēlams, novērsta, nodrošinot to, ka zvejnieki turpina zvejot ilgtspējīgi un selektīvi
  . Plāns ir saskanīgs ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvas 2008/56/EK 1. panta 1. punktā noteikto mērķi līdz 2020. gadam sasniegt labu vides stāvokli un ar
  Direktīvā
  2009/147/EK un Padomes
  Direktīvā
  92/43/EEK izklāstītajiem mērķiem.

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam
  ,
  cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam
  ,
  cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā
  .

palīdzēt sasniegt Direktīvas 2008/56/EK I pielikumā ietvertos pārējos būtiskos raksturlielumus proporcionāli tam

cik liela ir zvejniecību nozīme to sasniegšanā

| b) | nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta zvejas negatīvā ietekme uz jūras vidi
  ,
  jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem biotopiem un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem un putniem
  . |
| --- | --- |

b)

nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta zvejas negatīvā ietekme uz jūras vidi
  ,
  jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem biotopiem un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem un putniem
  .

nodrošināt, ka līdz minimumam tiek samazināta zvejas negatīvā ietekme uz jūras vidi

jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem biotopiem un aizsargājamām sugām, tostarp jūras zīdītājiem un putniem

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 5. punkts

3. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi. | 5.   Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu.
  Labākajam pieejamajam zinātniskajam ieteikumam veic salīdzinošo izvērtēšanu uzticamas un atbilstīgas zinātniskas struktūras, piemēram, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) vai Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). To dara publiski pieejamu, vēlākais, kad Komisija ierosina šos pasākumus.
  Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu. Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi.

5.   Plāna pasākumus veic saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu.
  Labākajam pieejamajam zinātniskajam ieteikumam veic salīdzinošo izvērtēšanu uzticamas un atbilstīgas zinātniskas struktūras, piemēram, Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) vai Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). To dara publiski pieejamu, vēlākais, kad Komisija ierosina šos pasākumus.
  Ja dati nav pietiekami, attiecīgajos krājumos tiecas sasniegt līdzvērtīgu saglabāšanas pakāpi.

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES. | 2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES.

2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  .

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

4. pants – 5. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus;

| a) | ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus
  , jo īpaši, lai ierobežotu zvejniecībām uzspiestos sociālekonomiskos ierobežojumus
  ; |
| --- | --- |

a)

ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu vai pierādījumiem, tas ir vajadzīgs, lai jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecībās sasniegtu 3. pantā noteiktos mērķus
  , jo īpaši, lai ierobežotu zvejniecībām uzspiestos sociālekonomiskos ierobežojumus
  ;

un/vai vairāksugu

, jo īpaši, lai ierobežotu zvejniecībām uzspiestos sociālekonomiskos ierobežojumus

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

4. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %
  , izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību
  . |
| --- | --- |

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %
  , izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību
  .

, izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 6.a punkts (jauns)

4. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Lai izvairītos no situācijas, kurā īstermiņa pārvaldība kavē daudzgadu pārvaldības īstenošanu, un lai veicinātu ieinteresēto personu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, ir iespējams saskaņā ar šo regulu apstiprināt izmantošanas noteikumus, izmantojot reģionalizāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.a
     
  Lai izvairītos no situācijas, kurā īstermiņa pārvaldība kavē daudzgadu pārvaldības īstenošanu, un lai veicinātu ieinteresēto personu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā, ir iespējams saskaņā ar šo regulu apstiprināt izmantošanas noteikumus, izmantojot reģionalizāciju.

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 2. punkts

5. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā. | 2.   Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā
  , un nodrošina vismaz ar MSY salīdzināmu saglabāšanas pakāpi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā.

2.   Ja atbilstoša zinātniskā informācija nav pieejama, minētos krājumus pārvalda saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, kas definēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā
  , un nodrošina vismaz ar MSY salīdzināmu saglabāšanas pakāpi, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 2. punktā
  .

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaikus no visiem krājumiem zvejot atbilstoši MSY, īpaši situācijās, kurās tas noved pie zvejas aizlieguma priekšlaicīgas noteikšanas. | 3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaikus no visiem krājumiem zvejot atbilstoši MSY, īpaši situācijās, kurās tas noved pie zvejas aizlieguma priekšlaicīgas noteikšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaikus no visiem krājumiem zvejot atbilstoši MSY, īpaši situācijās, kurās tas noved pie zvejas aizlieguma priekšlaicīgas noteikšanas.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. panta 5. punktu jauktu sugu
  un/vai vairāksugu
  zvejniecību pārvaldībā attiecībā uz šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajiem krājumiem ņem vērā grūtības vienlaikus no visiem krājumiem zvejot atbilstoši MSY, īpaši situācijās, kurās tas noved pie zvejas aizlieguma priekšlaicīgas noteikšanas.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 1. daļa – ievaddaļa

6. pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: | Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES
  vai neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra
  , pamatojoties uz šo plānu
  un saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu
  , sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus:

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES
  vai neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra
  , pamatojoties uz šo plānu
  un saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu
  , sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus:

vai neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra

un saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 1. punkts

7. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēta krājuma
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu. | 1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēto bentisko krājumu
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēta krājuma
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu.

1.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēto bentisko krājumu
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums konkrētā gadā ir mazāks par MSY Btrigger, tiek pieņemti atbilstoši korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, zvejas iespējas nosaka tādā līmenī, kas atbilst zvejas izraisītai zivju mirstībai, kura, ņemot vērā biomasas samazinājumu, ir mazāka par FMSY augšējo diapazonu.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

7. pants – 2. punkts

7. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēta krājuma
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. | 2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēto bentisko krājumu
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēta krājuma
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

2.   Kad zinātniskais ieteikums liecina, ka 1. panta 1. punktā
  minēto bentisko krājumu
  nārsta bara biomasa un – Norvēģijas omāra krājumu gadījumā – skaitliskums ir mazāks par Blim, tiek veikti turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma vai funkcionālās vienības drīzu atgriešanos virs līmeņa, kurš spēj nodrošināt MSY. Jo īpaši, atkāpjoties no 4. panta 3. un 5. punkta, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās zvejas apturēšanu attiecīgajā krājumā vai funkcionālajā vienībā un zvejas iespēju atbilstīgu samazināšanu.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

8. pants – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem: | 1.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem
  , kas paredzēti zvejniecībām, kuras izmanto bentiskos zivju krājumus rietumu ūdeņos
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem:

1.   Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo regulu papildina attiecībā uz šādiem tehniskiem pasākumiem
  , kas paredzēti zvejniecībām, kuras izmanto bentiskos zivju krājumus rietumu ūdeņos
  :

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

8. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

a)

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

| a) | zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas
  , jo īpaši mazuļu,
  vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu; |
| --- | --- |

a)

zvejas rīku raksturlielumu specifikācijas un zvejas rīku izmantošanas noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu vai uzlabotu selektivitāti, samazinātu nevēlamas nozvejas
  , jo īpaši mazuļu,
  vai līdz minimumam samazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz ekosistēmu;

, jo īpaši mazuļu,

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus. | 2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus
  un tie ir piemērojami gan komerciālajai, gan atpūtas zvejai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus.

2.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem pasākumiem palīdz sasniegt 3. pantā izvirzītos mērķus
  un tie ir piemērojami gan komerciālajai, gan atpūtas zvejai
  .

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8.a pants (jauns)

8.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8.a pants




  Slēgtās zvejas sezonas /apgabalu noteikšana attiecībā uz jūrasasari





  1.
     
  Jūrasasara komerciālā un atpūtas zveja rietumu ūdeņos un ICES 4.b un 4.c rajonos ir aizliegta no 1. februāra līdz 30. aprīlim. Ir aizliegts turēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut, kā arī glabāt jūrasasarus, kas nozvejoti šo rajonu piekrastes ūdeņos.






  2.
     
  Savienības zvejas kuģiem ir arī aizliegts zvejot jūrasasarus ICES 7.b, 7.c, 7.j un 7.k rajonā, kā arī ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošajos ūdeņos vairāk nekā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus, kas nozvejoti minētajos rajonos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.a pants

Slēgtās zvejas sezonas /apgabalu noteikšana attiecībā uz jūrasasari

1.
     
  Jūrasasara komerciālā un atpūtas zveja rietumu ūdeņos un ICES 4.b un 4.c rajonos ir aizliegta no 1. februāra līdz 30. aprīlim. Ir aizliegts turēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut, kā arī glabāt jūrasasarus, kas nozvejoti šo rajonu piekrastes ūdeņos.

2.
     
  Savienības zvejas kuģiem ir arī aizliegts zvejot jūrasasarus ICES 7.b, 7.c, 7.j un 7.k rajonā, kā arī ICES 7.a un 7.g rajonā Apvienotās Karalistes suverenitātē esošajos ūdeņos vairāk nekā 12 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijas. Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut jūrasasarus, kas nozvejoti minētajos rajonos.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Neskarot 7. pantu, kopējo pieļaujamo nozveju Norvēģijas omāra
  krājumiem
  rietumu ūdeņos drīkst noteikt, summējot funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus. | 3.   Neskarot 7. pantu, kopējo pieļaujamo nozveju
  konkrētam
  Norvēģijas omāra
  krājumam
  rietumu ūdeņos drīkst noteikt, summējot
  attiecīgam krājumam noteikta apgabala
  funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Neskarot 7. pantu, kopējo pieļaujamo nozveju Norvēģijas omāra
  krājumiem
  rietumu ūdeņos drīkst noteikt, summējot funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus.

3.   Neskarot 7. pantu, kopējo pieļaujamo nozveju
  konkrētam
  Norvēģijas omāra
  krājumam
  rietumu ūdeņos drīkst noteikt, summējot
  attiecīgam krājumam noteikta apgabala
  funkcionālo vienību un ārpus funkcionālajām vienībām esošo statistisko taisnstūru nozvejas limitus.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 4. punkts

9. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību konkrētā krājumā, Padome ņem to vērā un, kad tā nosaka zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju tā, lai nepieļautu zvejas izraisītas zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.
     
  Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisīto zivju mirstību konkrētā krājumā, Padome ņem to vērā un, kad tā nosaka zvejas iespējas, var ierobežot atpūtas zveju tā, lai nepieļautu zvejas izraisītas zivju mirstības kopējā mērķapjoma pārsniegšanu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.a pants (jauns)

9.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a pants |
| | Atpūtas zveja |
| | 1.
     
  Dalībvalstis, piešķirot tām pieejamās zvejas iespējas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantā, ņem vērā atpūtas zvejas izraisītu zivju mirstību, lai izvairītos no kopējā zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma pārsniegšanas. |
| | Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisītu zivju mirstību kādā no krājumiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, Padome var individuālā kārtā noteikt zvejas iespējas, kuras nediskriminatīvā veidā piemēro atpūtas zvejai. |
| | 2.
     
  Padome, nosakot atpūtas zvejas iespējas, pamatojas uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, tostarp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem kritērijiem. Izmantojamie kritēriji var jo īpaši attiekties uz šādas zvejas ietekmi uz vidi, sabiedrisko nozīmi un šīs darbības devumu piekrastes teritoriju ekonomikā. |
| | 3.
     
  Dalībvalstis veic samērīgus vajadzīgos kontroles un datu vākšanas pasākumus, lai ticami aplēstu faktisko nozveju, uz ko attiecas 1. punkts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.a pants

9.a pants

Atpūtas zveja

Atpūtas zveja

1.
     
  Dalībvalstis, piešķirot tām pieejamās zvejas iespējas, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. pantā, ņem vērā atpūtas zvejas izraisītu zivju mirstību, lai izvairītos no kopējā zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoma pārsniegšanas.

Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisītu zivju mirstību kādā no krājumiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, Padome var individuālā kārtā noteikt zvejas iespējas, kuras nediskriminatīvā veidā piemēro atpūtas zvejai.

Ja zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka atpūtas zveja būtiski ietekmē zvejas izraisītu zivju mirstību kādā no krājumiem, kas minēti šīs regulas 1. panta 1. punktā, Padome var individuālā kārtā noteikt zvejas iespējas, kuras nediskriminatīvā veidā piemēro atpūtas zvejai.

2.
     
  Padome, nosakot atpūtas zvejas iespējas, pamatojas uz pārredzamiem un objektīviem kritērijiem, tostarp vides, sociālajiem un ekonomiskajiem kritērijiem. Izmantojamie kritēriji var jo īpaši attiekties uz šādas zvejas ietekmi uz vidi, sabiedrisko nozīmi un šīs darbības devumu piekrastes teritoriju ekonomikā.

3.
     
  Dalībvalstis veic samērīgus vajadzīgos kontroles un datu vākšanas pasākumus, lai ticami aplēstu faktisko nozveju, uz ko attiecas 1. punkts.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9.b pants (jauns)

9.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b pants |
| | Atpūtas nozvejas marķēšana |
| | 1.
     
  Jūrasasaru, mencu, pollaku un jūrasmēļu īpatņus, ko nozvejo attiecīgajos krājumu apgabalos, kuri minēti 1. panta 1. punktā, marķē, ja atpūtas zvejnieks tos patur sev. |
| | 2.
     
  Marķēšana nozīmē astes spuras apakšējās vai augšējās daļas nogriešanu, un to dara tā, lai neapgrūtinātu zivs mērīšanu. |
| | 3.
     
  Marķēšanu veic tūlīt pēc nozvejas un nonāvēšanas vai nu krastā, vai uz kuģa, ja atpūtas zveja notiek no kuģa klāja. Taču uz atpūtas zvejas kuģa nogādātos īpatņus, kas tiek atstāti dzīvi un pirms atlaišanas glabāti labā stāvoklī zivju tilpnē, nemarķē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.b pants

9.b pants

Atpūtas nozvejas marķēšana

Atpūtas nozvejas marķēšana

1.
     
  Jūrasasaru, mencu, pollaku un jūrasmēļu īpatņus, ko nozvejo attiecīgajos krājumu apgabalos, kuri minēti 1. panta 1. punktā, marķē, ja atpūtas zvejnieks tos patur sev.

2.
     
  Marķēšana nozīmē astes spuras apakšējās vai augšējās daļas nogriešanu, un to dara tā, lai neapgrūtinātu zivs mērīšanu.

3.
     
  Marķēšanu veic tūlīt pēc nozvejas un nonāvēšanas vai nu krastā, vai uz kuģa, ja atpūtas zveja notiek no kuģa klāja. Taču uz atpūtas zvejas kuģa nogādātos īpatņus, kas tiek atstāti dzīvi un pirms atlaišanas glabāti labā stāvoklī zivju tilpnē, nemarķē.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1. daļa

10. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Attiecībā uz visu to sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā. | Attiecībā uz visu to
  bentisko
  sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu
  , un attiecībā uz tādu pelaģisko sugu nejaušu nozveju zvejniecībās, kas zvejo 1. panta 1. punktā minētos krājumus, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Attiecībā uz visu to sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

Attiecībā uz visu to
  bentisko
  sugu krājumiem rietumu ūdeņos, kurām piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā paredzēto izkraušanas pienākumu
  , un attiecībā uz tādu pelaģisko sugu nejaušu nozveju zvejniecībās, kas zvejo 1. panta 1. punktā minētos krājumus, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums
  , Komisija ir pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai šo regulu papildinātu ar sīkākiem minētā pienākuma elementiem, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 5. punkta a)–e) apakšpunktā.

bentisko

, un attiecībā uz tādu pelaģisko sugu nejaušu nozveju zvejniecībās, kas zvejo 1. panta 1. punktā minētos krājumus, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10. pants – 1.a daļa (jauna)

10. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Izkraušanas pienākumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka individuālas zvejas iespējas saskaņā ar šīs regulas 9.a pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izkraušanas pienākumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka individuālas zvejas iespējas saskaņā ar šīs regulas 9.a pantu.

Izkraušanas pienākumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā, nepiemēro attiecībā uz atpūtas zveju, tostarp gadījumos, kad Padome nosaka individuālas zvejas iespējas saskaņā ar šīs regulas 9.a pantu.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

10.a pants (jauns)

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants




  Nerūpnieciskā un piekrastes zveja tālākajos reģionos




  Šajā regulā ņem vērā ierobežojumus, kas saistīti ar attālākajos reģionos izmantoto nerūpnieciskās un piekrastes zvejas kuģu lielumu. Attiecīgi ir atļauta piezvejas izkraušana, ja vien tā nepastiprina ietekmi uz nārsta bara biomasu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.a pants

Nerūpnieciskā un piekrastes zveja tālākajos reģionos

Šajā regulā ņem vērā ierobežojumus, kas saistīti ar attālākajos reģionos izmantoto nerūpnieciskās un piekrastes zvejas kuģu lielumu. Attiecīgi ir atļauta piezvejas izkraušana, ja vien tā nepastiprina ietekmi uz nārsta bara biomasu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1. punkts

11. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ICES zonām katra dalībvalsts sava karoga kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā, izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.
  Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis turklāt drīkst ierobežot ar konkrētu zvejas rīku zvejojošu kuģu kopējo zvejas kapacitāti, izteiktu kW. | 1.   Attiecībā uz šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem ICES apgabaliem katra dalībvalsts sava karoga kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā, izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Attiecībā uz katru no šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām ICES zonām katra dalībvalsts sava karoga kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā, izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.
  Šādās zvejas atļaujās dalībvalstis turklāt drīkst ierobežot ar konkrētu zvejas rīku zvejojošu kuģu kopējo zvejas kapacitāti, izteiktu kW.

1.   Attiecībā uz šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajiem ICES apgabaliem katra dalībvalsts sava karoga kuģiem, kuri iesaistās zvejas darbībās attiecīgajā apgabalā, izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1.a punkts (jauns)

11. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētajās zvejas atļaujās dalībvalstis drīkst arī ierobežot ar konkrētu zvejas rīku zvejojošu kuģu kopējo zvejas kapacitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Šā panta 1. punktā minētajās zvejas atļaujās dalībvalstis drīkst arī ierobežot ar konkrētu zvejas rīku zvejojošu kuģu kopējo zvejas kapacitāti.

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 1.b punkts (jauns)

11. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 13. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu ierobežojumus attiecīgo dalībvalstu flotu kopējai kapacitātei un palīdzētu sasniegt 3. pantā nospraustos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar šīs regulas 13. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu ierobežojumus attiecīgo dalībvalstu flotu kopējai kapacitātei un palīdzētu sasniegt 3. pantā nospraustos mērķus.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. punkts

13. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Šīs regulas 8.
  un
  10. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. | 1.   Šīs regulas 8.,10. 
  un 11
  .
  b
   pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Šīs regulas 8.
  un
  10. pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

1.   Šīs regulas 8.,10. 
  un 11
  .
  b
   pantā minētajiem pasākumiem piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1.–6. punktu.

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam divpadsmit mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 14. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums.
  Šādus ieteikumus tās
  var iesniegt arī
  tad, kad uzskata to par vajadzīgu
  , jo īpaši ja
  strauji
  mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā. | 2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam divpadsmit mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 14. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums.
  Tās vajadzības gadījumā
  var iesniegt arī
  papildu ieteikumus
  , jo īpaši, ja mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem
  , kā arī, lai izstrādātu plānu, kurā ietverti pasākumi uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanai zvejniecības pārvaldībā rietumu ūdeņos
  . Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā
  vai pēc iespējas ātrāk, ja šādi kopīgie ieteikumi paredz risināt ārkārtas situācijas, kuras identificētas saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam divpadsmit mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 14. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums.
  Šādus ieteikumus tās
  var iesniegt arī
  tad, kad uzskata to par vajadzīgu
  , jo īpaši ja
  strauji
  mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem. Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā.

2.   Šā panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis un dienvidrietumu ūdeņu pārvaldībā tieši ieinteresētās dalībvalstis var iesniegt kopīgus ieteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. punktu; pirmo reizi to dara ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam divpadsmit mēnešus ikreiz pēc tam, kad saskaņā ar 14. pantu ir iesniegts plāna izvērtējums.
  Tās vajadzības gadījumā
  var iesniegt arī
  papildu ieteikumus
  , jo īpaši, ja mainās stāvoklis kādā no šīs regulas aptvertajiem krājumiem
  , kā arī, lai izstrādātu plānu, kurā ietverti pasākumi uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanai zvejniecības pārvaldībā rietumu ūdeņos
  . Kopīgus ieteikumus saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz konkrētu kalendāra gadu, iesniedz ne vēlāk kā iepriekšējā gada 1. jūlijā
  vai pēc iespējas ātrāk, ja šādi kopīgie ieteikumi paredz risināt ārkārtas situācijas, kuras identificētas saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem
  .

Grozījums Nr. 90

Grozījums Nr. 90

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 2.a punkts (jauns)

13. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. un 3. punkta Komisija var pieņemt deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts attiecīgajos punktos minētais kopīgais ieteikums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. panta 1. un 3. punkta Komisija var pieņemt deleģētos aktus arī tad, ja nav sniegts attiecīgajos punktos minētais kopīgais ieteikums.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 13.a pants |
| | Uzraudzība un iepriekšēja ziņošana par izmaiņām zinātniskajā ieteikumā |
| | 1.
     
  Līdz katra gada 1. aprīlim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, kas izmantots kā pamats, sagatavojot Padomes lēmumus par zvejas iespēju noteikšanu, kuri pieņemti, piemērojot šo regulu no iepriekšējā gada 1. februāra līdz tekošā gada 31. janvārim. |
| | Attiecībā uz visiem attiecīgajiem krājumiem un zivju sugām šajā ziņojumā jo īpaši min zvejas iespējas, ko Padome noteikusi saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un attiecīgā gadījumā 7. pantu, norādot arī atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus. Šie dati tiek salīdzināti ar zinātnisko ieteikumu, kuru izmanto zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonu (MSY Flower, FMSY un MSY Fupper un to atbilstošās zvejas iespējas) un nārsta bara biomasas un biomasas references sliekšņu (MSY Btrigger un Blim) aplēšu noteikšanai. |
| | 2.
     
  Komisija cik vien iespējams drīz pēc tam, kad tai ir darīts zināms, un jebkurā gadījumā pirms tiek pieņemts jauns Padomes lēmums par zvejas iespēju noteikšanu, informē Eiropas Parlamentu par situācijām, kurām jaunākās FMSY vērtības atbilst zvejas iespēju izmaiņām, kas atšķiras par vairāk nekā 20 % no zvejas iespējām, kuras atbilst tā zinātniskā ieteikuma FMSY punkta vērtībai, kas tika izmantots zvejas iespēju noteikšanai kārtējā periodā. Tāpat Komisija iespējami drīz un jebkurā gadījumā pirms jauna Padomes lēmuma pieņemšanas informē Eiropas Parlamentu par gadījumiem, kad zinātniskais ieteikums par nārsta bara biomasas dažādiem references līmeņiem pamato aizsargpasākumu veikšanu, piemērojot 7. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

13.a pants

Uzraudzība un iepriekšēja ziņošana par izmaiņām zinātniskajā ieteikumā

Uzraudzība un iepriekšēja ziņošana par izmaiņām zinātniskajā ieteikumā

1.
     
  Līdz katra gada 1. aprīlim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, kas izmantots kā pamats, sagatavojot Padomes lēmumus par zvejas iespēju noteikšanu, kuri pieņemti, piemērojot šo regulu no iepriekšējā gada 1. februāra līdz tekošā gada 31. janvārim.

Attiecībā uz visiem attiecīgajiem krājumiem un zivju sugām šajā ziņojumā jo īpaši min zvejas iespējas, ko Padome noteikusi saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un attiecīgā gadījumā 7. pantu, norādot arī atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus. Šie dati tiek salīdzināti ar zinātnisko ieteikumu, kuru izmanto zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonu (MSY Flower, FMSY un MSY Fupper un to atbilstošās zvejas iespējas) un nārsta bara biomasas un biomasas references sliekšņu (MSY Btrigger un Blim) aplēšu noteikšanai.

Attiecībā uz visiem attiecīgajiem krājumiem un zivju sugām šajā ziņojumā jo īpaši min zvejas iespējas, ko Padome noteikusi saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un attiecīgā gadījumā 7. pantu, norādot arī atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus. Šie dati tiek salīdzināti ar zinātnisko ieteikumu, kuru izmanto zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonu (MSY Flower

MSY

upper

trigger

lim

2.
     
  Komisija cik vien iespējams drīz pēc tam, kad tai ir darīts zināms, un jebkurā gadījumā pirms tiek pieņemts jauns Padomes lēmums par zvejas iespēju noteikšanu, informē Eiropas Parlamentu par situācijām, kurām jaunākās FMSY vērtības atbilst zvejas iespēju izmaiņām, kas atšķiras par vairāk nekā 20 % no zvejas iespējām, kuras atbilst tā zinātniskā ieteikuma FMSY punkta vērtībai, kas tika izmantots zvejas iespēju noteikšanai kārtējā periodā. Tāpat Komisija iespējami drīz un jebkurā gadījumā pirms jauna Padomes lēmuma pieņemšanas informē Eiropas Parlamentu par gadījumiem, kad zinātniskais ieteikums par nārsta bara biomasas dažādiem references līmeņiem pamato aizsargpasākumu veikšanu, piemērojot 7. pantu.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

14. pants – virsraksts

14. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Plāna izvērtēšana | Plāna izvērtēšana
  un piemērošana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Plāna izvērtēšana

Plāna izvērtēšana
  un piemērošana

un piemērošana

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 2. punkts

15. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. | 2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā
  , kā arī 11. panta 1.b punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

2.   Pilnvaras pieņemt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā
  , kā arī 11. panta 1.b punktā
  minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 3. punkts

15. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | 3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā
  , kā arī 11. panta 1.b punktā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 1. punktā, 8. un 10. pantā
  , kā arī 11. panta 1.b punktā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 6. punkts

15. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 8. un 10. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. | 6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 8. un 10. pantu
  , kā arī 11. panta 1.b punktu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 8. un 10. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

6.   Saskaņā ar 1. panta 1. punktu, 8. un 10. pantu
  , kā arī 11. panta 1.b punktu
  pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

2. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

lim

| (2) | “FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %; |
| --- | --- |

(2)

“FMSY diapazons” ir vērtību diapazons, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un kurā visi ietilpstošie zvejas izraisītas zivju mirstības līmeņi konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos nodrošina ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un neatstāj vērā ņemamu ietekmi uz attiecīgā krājuma reprodukcijas procesu. Diapazonu nosaka tā, lai ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājums salīdzinājumā ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu nepārsniegtu 5 %. Tā augšējā robeža ir noteikta tā, lai varbūtība, ka krājuma apjoms kļūst mazāks par nārsta bara biomasas limita references rādītāju (Blim), nepārsniegtu 5 %;

MSY

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

lim

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

2. pants – 1. daļa – 8. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | “Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(8)

“Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties;

lim

| (8) | “Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties; |
| --- | --- |

(8)

“Blim” ir krājuma apmēra references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā reproduktīvā spēja var samazināties;

lim

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 1. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

2. pants – 1. daļa – 9. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY;

trigger

| (9) | “MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY; |
| --- | --- |

(9)

“MSY Btrigger” ir nārsta bara biomasas references rādītājs, kurš sniegts labākajā pieejamajā zinātniskajā ieteikumā konkrēti no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  un par kuru mazāka rādītāja gadījumā būtu jāuzsāk īpaša un pienācīga pārvaldības darbība, lai nodrošinātu, ka izmantošanas intensitāte apvienojumā ar dabīgo dinamiku atjauno krājumus virs līmeņa, kas ilgtermiņā spēj nodrošināt MSY;

trigger

vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES. | 2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES.

2.   Minētos FMSY diapazonus, pamatojoties uz šo plānu, pieprasa no ICES
  vai līdzīgas neatkarīgas Savienības vai starptautiskā līmenī atzītas zinātniskas struktūras
  .

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 2. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

4. pants – 5. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %.

| c) | lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %
  , izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību
  . |
| --- | --- |

c)

lai zvejas iespējas secīgos gados neatšķirtos par vairāk kā 20 %
  , izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību
  .

, izņemot gadījumus, kad tiek novērstas kritisko sugu radītās situācijas vai citas situācijas, kas paralizē vai būtiski ietekmē dažu flotu darbību

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

8

8

17. pants – 1. daļa – 3. apakšpunkts

17. pants – 1. daļa – 3. apakšpunkts

Regula (ES) 2016/1139

4.a pants – 1. daļa – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: | Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES
  vai līdzīga neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra
  , pamatojoties uz šo plānu sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES, pamatojoties uz šo plānu, sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus:

Lai aizsargātu 1. panta 1. punktā minēto krājumu reproduktīvās spējas pilnīgumu, prasa, lai ICES
  vai līdzīga neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra
  , pamatojoties uz šo plānu sniedz šādus saglabāšanas references rādītājus:

vai līdzīga neatkarīga Savienības vai starptautiskā līmenī atzīta zinātniska struktūra

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. daļa – 4.a apakšpunkts (jauns)

17. pants – 1. daļa – 4.a apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2016/1139

-15. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | regulas IX nodaļā iekļauj šādu pantu:




  “-15. pants




  Uzraudzība un iepriekšēja ziņošana par izmaiņām zinātniskajā atzinumā





  1.
     
  Līdz katra gada 1. aprīlim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, kas izmantots kā atsauce, sagatavojot Padomes lēmumus par zvejas iespēju noteikšanu, kuri pieņemti, piemērojot šo regulu no iepriekšējā gada 1. februāra līdz tekošā gada 31. janvārim.




  Attiecībā uz visiem attiecīgajiem krājumiem un zivju sugām šajā ziņojumā jo īpaši min zvejas iespējas, ko Padome noteikusi saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un attiecīgā gadījumā 7. pantu, norādot arī atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus. Šos datus salīdzina ar zinātnisko ieteikumu, kuru izmanto zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonu (MSY Flower, FMSY un MSY Fupper un to atbilstošās zvejas iespējas) un nārsta bara biomasas un biomasas references sliekšņu (MSY Btrigger un Blim) aplēšu noteikšanai.






  2.
     
  Komisija cik vien iespējams drīz pēc tam, kad tai ir darīts zināms, un jebkurā gadījumā pirms tiek pieņemts jauns Padomes lēmums par zvejas iespēju noteikšanu, informē Eiropas Parlamentu par situācijām, kurām jaunākās zinātniskās FMSY vērtības atbilst zvejas iespēju izmaiņām, kas atšķiras par vairāk nekā 20 % no zvejas iespējām, kuras atbilst tā zinātniskā ieteikuma FMSY vērtībai, kas tika izmantots zvejas iespēju noteikšanai kārtējā periodā. Tāpat Komisija iespējami drīz un jebkurā gadījumā pirms jauna Padomes lēmuma pieņemšanas informē Eiropas Parlamentu par gadījumiem, kad zinātniskais ieteikums par nārsta bara biomasas dažādiem references līmeņiem pamato aizsargpasākumu veikšanu, piemērojot 7. pantu.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

regulas IX nodaļā iekļauj šādu pantu:

“-15. pants

Uzraudzība un iepriekšēja ziņošana par izmaiņām zinātniskajā atzinumā

1.
     
  Līdz katra gada 1. aprīlim Komisija ziņo Eiropas Parlamentam par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu, kas izmantots kā atsauce, sagatavojot Padomes lēmumus par zvejas iespēju noteikšanu, kuri pieņemti, piemērojot šo regulu no iepriekšējā gada 1. februāra līdz tekošā gada 31. janvārim.

Attiecībā uz visiem attiecīgajiem krājumiem un zivju sugām šajā ziņojumā jo īpaši min zvejas iespējas, ko Padome noteikusi saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu un attiecīgā gadījumā 7. pantu, norādot arī atbilstošos zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus. Šos datus salīdzina ar zinātnisko ieteikumu, kuru izmanto zvejas izraisītās zivju mirstības diapazonu (MSY Flower, FMSY un MSY Fupper un to atbilstošās zvejas iespējas) un nārsta bara biomasas un biomasas references sliekšņu (MSY Btrigger un Blim) aplēšu noteikšanai.

2.
     
  Komisija cik vien iespējams drīz pēc tam, kad tai ir darīts zināms, un jebkurā gadījumā pirms tiek pieņemts jauns Padomes lēmums par zvejas iespēju noteikšanu, informē Eiropas Parlamentu par situācijām, kurām jaunākās zinātniskās FMSY vērtības atbilst zvejas iespēju izmaiņām, kas atšķiras par vairāk nekā 20 % no zvejas iespējām, kuras atbilst tā zinātniskā ieteikuma FMSY vērtībai, kas tika izmantots zvejas iespēju noteikšanai kārtējā periodā. Tāpat Komisija iespējami drīz un jebkurā gadījumā pirms jauna Padomes lēmuma pieņemšanas informē Eiropas Parlamentu par gadījumiem, kad zinātniskais ieteikums par nārsta bara biomasas dažādiem references līmeņiem pamato aizsargpasākumu veikšanu, piemērojot 7. pantu.”;

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0310/2018).

1

(18)  Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

19

(20)  Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).

21

(22)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).

22

(23)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).

23

(18)  Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.).

18

(19)  Padomes 2005. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē un groza Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).

19

(20)  Padomes 2006. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.).

21

(22)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.).

22

(23)  Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).

23

(24)  ICES adresētais ES lūgums norādīt FMSY diapazonus atsevišķiem krājumiem ICES 5.–10. apakšapgabalā.

24

(24)  ICES adresētais ES lūgums norādīt FMSY diapazonus atsevišķiem krājumiem ICES 5.–10. apakšapgabalā.

24

MSY

(25)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

25

(25)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

25

(27)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Regula (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

27

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Regula (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, un ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2187/2005 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 191, 15.7.2016., 1. lpp.).

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanās ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietas atrašanos (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0734),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0420/2017),

| — | ņemot vērā 295. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, kurā iestādes apņēmušās panākt patiesu un pārredzamu sadarbību visā likumdošanas ciklā un abu likumdevēju vienlīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 295. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kā arī Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, kurā iestādes apņēmušās panākt patiesu un pārredzamu sadarbību visā likumdošanas ciklā un abu likumdevēju vienlīdzību,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām,

| — | ņemot vērā procedūru lēmuma pieņemšanai par Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) (EBI) pārcelšanu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, ko atbalstīja Eiropadomes sanāksmē (LES 50. pants) 2017. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā procedūru lēmuma pieņemšanai par Eiropas Zāļu aģentūras un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Banku iestādes) (EBI) pārcelšanu saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, ko atbalstīja Eiropadomes sanāksmē (LES 50. pants) 2017. gada 22. jūnijā,

| — | pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Eiropas Centrālo banku,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 17. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 17. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 17. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0153/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Padomes paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai. |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa nekavējoties pārskatīt Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām pielikumā pievienoto kopīgo pieeju, lai pienācīgi ņemtu vērā Parlamenta lomu lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz aģentūru atrašanās vietu, ņemot vērā Parlamenta kā likumdevēja prerogatīvas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, un tādēļ prasa šajā lēmumu pieņemšanas procesā cieši iesaistīt Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina kritērijus Savienības aģentūru pārcelšanai no Londonas saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības, ko noteikusi Komisija un 2017. gada 22. jūnijā apstiprinājusi Eiropadome 27 dalībvalstu un valdību vadītāju sastāvā (LES 50. pants), proti: i) pārliecība, ka aģentūru var izvietot mītnesvietā un ka tā var sākt darboties dienā, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no Savienības; ii) vietas pieejamība; iii) piemērotu izglītības iestāžu esamība aģentūras darbinieku bērniem; iv) piekļuve darba tirgum, sociālajam nodrošinājumam un veselības aprūpei, kas būtu piemērota bērniem un dzīvesbiedriem; v) darbības nepārtrauktība un vi) ģeogrāfiskā izplatība; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka Parlaments netika iesaistīts vietas, kur atradīsies EBI, noteikšanā un kritēriju izvērtēšanā, neraugoties uz Parlamenta prerogatīvām, kas paredz, ka Parlaments un Padome ir likumdevēji ar vienādām tiesībām Regulā (ES) Nr. 1093/2010 (2), ar ko izveido EBI, nosakot arī tās atrašanās vietu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka 2010. gada lēmums par EBI — tāpat kā EAAPI un EVTI — atrašanās vietu tika pieņemts parastajā likumdošanas procedūrā pēc pilntiesīgas trialoga sarunu procedūras; konstatē, ka aģentūras atrašanās vietu saistībā ar tās pārcelšanu no Londonas pieņēma ar dalībvalstu valdību pārstāvju kopīgu vienošanos, viņiem tiekoties dalībvalstu valsts un valdības vadītāju līmenī; norāda uz to, ka Padome (LES 50. pants) izraudzījās jauno EBI atrašanās vietu, pamatojoties uz 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām, kam tiesiskajā kārtībā ir zemāka prioritāte nekā Regulai (ES) Nr. 1093/2010; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par pārredzamības un pārskatatbildības trūkumu, kas bija vērojams Padomes 2017. gada 20. novembrī īstenotajā balsošanas procedūrā, galīgo lēmumu atstājot izlozes ziņā; norāda, ka aģentūras pašlaik daļēji finansē no Savienības budžeta un ka arī pārcelšanās izmaksas daļēji var tik finansētas no Savienības budžeta — šis jautājums ir iekļauts pašreizējās sarunās starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti; tādēļ uzsver nepieciešamību pēc demokrātiskas pārskatatbildības, kā arī pārredzama un saprotama lēmumu pieņemšanas procesa Eiropas iedzīvotāju interesēs; pieprasa sniegt plašāku informāciju par Padomes atlases procedūrā EBI mītnes atrašanās vietas noteikšanai piemērotajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka Parlamentam vajadzētu būt sistemātiski un uz vienādiem noteikumiem ar Komisiju un Padomi iesaistītam kritēriju noteikšanā un izvērtēšanā attiecībā uz visu Savienības iestāžu un aģentūru atrašanās vietu; prasa Komisijai un Padomei sākt pārskatīt 2012. gada 19. jūlija kopīgo paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām ar mērķi nodrošināt būtisku Parlamenta iesaisti, vienlaikus īpaši ievērojot tā koplēmuma pilnvaras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver Eiropas uzraudzības iestāžu (EBI, EAAPI un EVTI) dažādos uzdevumus un kompetences jomas; atgādina abu likumdevēju apzināto lēmumu izveidot trīs iestādes ar atsevišķiem uzdevumiem un kompetences jomām, proti, banku, vērtspapīru un apdrošināšanas un pensiju jomā; prasa, lai šī nošķiršana joprojām tiktu atspoguļota regulatīvajās un uzraudzības kompetencēs un pārvaldībā, to darbības galvenajā organizācijā un galvenajā finansēšanā neatkarīgi no to atrašanās vietas, vienlaikus dodot iespēju attiecīgā gadījumā kopīgi izmantot administratīvā atbalsta pakalpojumus un ēku apsaimniekošanas pakalpojumus, kas nav saistīti ar to pamatdarbību, un prasa Komisijai un Padomei saglabāt pašreizējo triju iestāžu struktūru pārcelšanas laikā un pēc EBI pārcelšanas; pieprasa Komisijai regulāri atjaunināt šajā sakarībā sniegto informāciju, jo īpaši pašreizējās likumdošanas procedūras Eiropas uzraudzības iestāžu pārskatīšanai (COM(2017)0536) laikā; atgādina, ka Regulas (ES) Nr. 1093/2010 7. pants ir daļa no likumdošanas procedūras, kas iekļauta Eiropas uzraudzības iestāžu pārskatīšanā (COM(2017)0536); |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka jaunajām telpām vajadzētu būt sagatavotām un pielāgotām pastāvīgai iestādes pārcelšanai uz tām brīdī, kad stāsies spēkā lēmums par Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV C 197, 8.6.2018., 72. lpp.

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (ES) Nr. 1093/2010 groza attiecībā uz Eiropas Banku iestādes mītnesvietu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1717.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Padomes paziņojums par EZA un EBI

Atgādinot Parlamenta, Padomes un Komisijas apņemšanos patiesi un pārredzami sadarboties un ņemot vērā procesu, ko īstenoja EZA un EBI pārcelšanai, kas bija specifisks situācijai un kas neveido precedentu aģentūru izvietošanai turpmāk,

vienlaikus atgādinot Līgumus, Padome apzinās, cik vērtīga ir pastiprināta informācijas apmaiņa jau no turpmāko aģentūru izvietošanas procesu sākuma posmiem.

Šāda agrīna informācijas apmaiņa ļautu trim iestādēm vieglāk īstenot savas tiesības saskaņā ar Līgumiem, izmantojot saistītas procedūras.

Padome pieņem Eiropas Parlamenta lūgumu pēc iespējas drīz pārskatīt 2012. gada kopīgo paziņojumu un vienoto pieeju par decentralizētajām aģentūrām. Padome – kā pirmo soli – aicina Komisiju līdz 2019. gada aprīlim veikt padziļinātu analīzi par kopīgā paziņojuma un vienotās pieejas īstenošanu attiecībā uz decentralizētu aģentūru izvietošanu. Minētā analīze būtu pamats, lai izvērtētu turpmāko rīcību šāda pārskatīšanas procesa uzsākšanai.

---

| 16.10.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Eiropas Zāļu aģentūras pārvietošana ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2020/C 345/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0735),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0421/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 17. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 17. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu (A8-0063/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | denonsē Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām pievienoto Vienoto pieeju un prasa lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz aģentūru un struktūru atrašanās vietu un pārvietošanu cieši iesaistīt Eiropas Parlamentu, ņemot vērā prerogatīvas, kas tam ir kā līdztiesīgam likumdevējam saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apstiprina savu paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pieņem zināšanai Padomes paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu, ka Eiropas Parlaments — kas, galu galā, ir Savienības pilsoņu pārstāvis —, netika pilnībā iesaistīts Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) jaunās atrašanās vietas izraudzīšanās procedūrā, ko, galu galā, izraudzījās izlozes kārtībā, lai gan šāds lēmums ir ļoti nozīmīgs; lēmumi saistībā ar struktūru un aģentūru atrašanās vietu ir jāpieņem, tostarp no likumdošanas viedokļa, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta prerogatīvas, jo Eiropas Parlaments un Padome abi ir līdztiesīgi likumdevēji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par Padomes lēmumu, kā rezultātā palielinājās ģeogrāfiskā neproporcionalitāte, jo tikai 9 no 37 ES decentralizētajām aģentūrām atrodas jaunajās dalībvalstīs, kas ir pretrunā Eiropadomes secinājumu dokumentiem Nr. 5381/04 un Nr. 11018/1/08, kuros abos priekšroka tiek dota jaunajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina budžeta lēmējinstitūcijas un Komisiju nodrošināt, lai ar EMA atrašanās vietas maiņu saistītās izmaksas pilnībā segtu valsts, kurā EMA pašlaik atrodas; atzīmē, ka dažas ar pārvietošanu no pašreizējās atrašanās vietas saistītās izmaksas būs jāfinansē ar priekšfinansējumu no Savienības budžeta, pirms tiek panākta finansiāla vienošanās ar tagadējo valsti, kurā EMA atrodas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina budžeta lēmējinstitūcijas un Komisiju nodrošināt, lai ar EMA atrašanās vietas divkāršo maiņu — vispirms uz pagaidu vietu, pēc tam uz Vivaldi ēku — saistītās izmaksas pilnībā segtu Nīderlandes valdība un līdz ar to nerastos zaudējumi Savienības vispārējā budžetā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina budžeta lēmējinstitūcijas un Komisiju nodrošināt, lai atrašanās vietas divkāršā maiņa neapgrūtinātu EMA ikdienas darba vajadzības un pēc 2019. gada marta bez pārtraukumiem tiktu garantēta netraucēta EMA darbības turpināšana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ar šo nostāju aizstāj 2018. gada 15. martā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras mītnesvietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1718.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMI

Eiropas parlamenta paziņojums

Eiropas Parlaments pauž nožēlu, ka netika pilnībā ņemta vērā Parlamenta kā līdztiesīga likumdevēja loma, jo Parlamentu neiesaistīja Eiropas Zāļu aģentūras jaunās atrašanās vietas izraudzīšanās procedūrā.

Eiropas Parlaments vēlas atgādināt par savām prerogatīvām, kas tam ir kā līdztiesīgam likumdevējam, un prasa saistībā ar struktūru un aģentūru atrašanās vietu pilnībā ievērot parasto likumdošanas procedūru.

Kā vienīgā tieši ievēlētā Savienības institūcija un Savienības pilsoņu pārstāvis Parlaments ir pirmais demokrātijas principa ievērošanas garants Savienībā.

Eiropas Parlaments nosoda jaunās atrašanās vietas izraudzīšanai piemēroto procedūru, kurā Parlamentam de facto liedza īstenot savas prerogatīvas, jo Parlaments netika efektīvi iesaistīts šajā procesā, taču tagad no Parlamenta sagaida, ka tas vienkārši apstiprinās jauno izraudzīto atrašanās vietu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.

Eiropas Parlaments atgādina, ka Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gadā parakstītajam Kopīgajam paziņojumam par decentralizētajām aģentūrām pievienotā Vienotā pieeja juridiski nav saistoša, kā tas paziņojumā arī norādīts, un ka to pieņēma, neskarot iestāžu likumdošanas pilnvaras.

Tāpēc Eiropas Parlaments prasa, lai aģentūru jauno atrašanās vietu izraudzīšanās procedūra tiktu reformēta un lai šādā veidā to vairs nekad nepiemērotu.

Visbeidzot, Eiropas Parlaments vēlas arī atgādināt, ka 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (1) trīs iestādes apņēmās īstenot pilnīgu un pārredzamu sadarbību, vienlaikus ievērojot abu likumdevēju līdztiesību, kā nostiprināts Līgumos.

Padomes paziņojums par EZA un EBI

Atgādinot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas apņemšanos patiesi un pārredzami sadarboties un ņemot vērā procesu, ko īstenoja EZA un EBI pārcelšanai, kas bija specifisks situācijai un kas neveido precedentu aģentūru izvietošanai turpmāk,

vienlaikus atgādinot Līgumus, Padome apzinās, cik vērtīga ir pastiprināta informācijas apmaiņa jau no turpmāko aģentūru izvietošanas procesu sākuma posmiem.

Šāda agrīna informācijas apmaiņa ļautu trim iestādēm vieglāk īstenot savas tiesības saskaņā ar Līgumiem, izmantojot saistītas procedūras.

Padome pieņem zināšanai Eiropas Parlamenta lūgumu pēc iespējas drīz pārskatīt 2012. gada kopīgo paziņojumu un vienoto pieeju par decentralizētajām aģentūrām. Padome – kā pirmo soli – aicina Komisiju līdz 2019. gada aprīlim veikt padziļinātu analīzi par kopīgā paziņojuma un vienotās pieejas īstenošanu attiecībā uz decentralizētu aģentūru izvietošanu. Minētā analīze būtu pamats, lai izvērtētu turpmāko rīcību šāda pārskatīšanas procesa uzsākšanai.

---

(1)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

---