# Den Europæiske Unions C 372/2020

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 372 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 63. årgang4. november 2020 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 372

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

63. årgang4. november 2020

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Rådet |
| 2020/C 372/01 | Rådets henstilling af 30. oktober 2020 om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti | 1 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

2020/C 372/01

Rådets henstilling af 30. oktober 2020 om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti

1

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 372/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub) (
  1
  ) | 10 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 372/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub) (
  1
  )

1

10

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| 2020/C 372/03 | Udtalelse fra Styrelsesrådet for den Europæiske Centralbank af 28. oktober 2020 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem til Direktionen for Den Europæiske Centralbank (CON/2020/26) | 11 |

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

2020/C 372/03

Udtalelse fra Styrelsesrådet for den Europæiske Centralbank af 28. oktober 2020 om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem til Direktionen for Den Europæiske Centralbank (CON/2020/26)

11

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 372/04 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,00 % pr. 1. november 2020 — Euroens vekselkurs | 12 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2020/C 372/05 | Den vallonske regerings udtalelse vedrørende en ansøgning om eksklusiv tilladelse til produktion af gasformige carbonhydrider (»Sud de Charlerois-tilladelsen) | 13 |
| 2020/C 372/06 | Oplysninger fra Medlemsstaterne Om Fiskestop | 15 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2020/C 372/04

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 0,00 % pr. 1. november 2020 — Euroens vekselkurs

12

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2020/C 372/05

Den vallonske regerings udtalelse vedrørende en ansøgning om eksklusiv tilladelse til produktion af gasformige carbonhydrider (»Sud de Charlerois-tilladelsen)

13

2020/C 372/06

Oplysninger fra Medlemsstaterne Om Fiskestop

15

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2020/C 372/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9991 — MassMutual/MVC Capital) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 16 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2020/C 372/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag: M.9991 — MassMutual/MVC Capital) Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

16

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Rådet

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/1

---

RÅDETS HENSTILLING

af 30. oktober 2020

om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti

(2020/C 372/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 292 sammenholdt med artikel 149,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den europæiske søjle for sociale rettigheder, der opstiller 20 centrale principper og rettigheder til støtte for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer. Den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter retten til rimelige arbejdsvilkår, fastslår, at ligebehandling og lige muligheder for kvinder og mænd skal sikres på alle områder, og fastsætter retten til adgang til social beskyttelse og uddannelse. Det fremgår også, at prøvetider bør være af rimelig varighed, og at misbrug af atypiske kontrakter skal forbydes. Princip 4 (»Aktiv beskæftigelsesstøtte«) fastslår, at »unge har ret til videreuddannelse, en læreplads, et praktikophold eller et seriøst jobtilbud, senest 4 måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt uddannelsen«. |
| --- | --- |

(1)

I november 2017 proklamerede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den europæiske søjle for sociale rettigheder, der opstiller 20 centrale principper og rettigheder til støtte for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer. Den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter retten til rimelige arbejdsvilkår, fastslår, at ligebehandling og lige muligheder for kvinder og mænd skal sikres på alle områder, og fastsætter retten til adgang til social beskyttelse og uddannelse. Det fremgår også, at prøvetider bør være af rimelig varighed, og at misbrug af atypiske kontrakter skal forbydes. Princip 4 (»Aktiv beskæftigelsesstøtte«) fastslår, at »unge har ret til videreuddannelse, en læreplads, et praktikophold eller et seriøst jobtilbud, senest 4 måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt uddannelsen«.

| (2) | I retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som Rådet vedtog i sin afgørelse (EU) 2019/1181 (1), særlig retningslinje 6, opfordres medlemsstaterne til fortsat at behandle ungdomsarbejdsløshed og problemet med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, gennem forebyggelse af skolefrafald og en strukturelt bedre overgang fra skole til arbejdsliv, herunder gennem fuld gennemførelse af ungdomsgarantien. |
| --- | --- |

(2)

I retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som Rådet vedtog i sin afgørelse (EU) 2019/1181 (1), særlig retningslinje 6, opfordres medlemsstaterne til fortsat at behandle ungdomsarbejdsløshed og problemet med unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, gennem forebyggelse af skolefrafald og en strukturelt bedre overgang fra skole til arbejdsliv, herunder gennem fuld gennemførelse af ungdomsgarantien.

| (3) | Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (2) indeholder elementer og principper for validering af ikkeformel og uformel læring, som giver den enkelte mulighed for at få viden, færdigheder og kompetencer, der er erhvervet gennem ikkeformel og uformel læring, valideret, og for at opnå fuld anerkendelse eller, hvor det er relevant, delvis anerkendelse. |
| --- | --- |

(3)

Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring (2) indeholder elementer og principper for validering af ikkeformel og uformel læring, som giver den enkelte mulighed for at få viden, færdigheder og kompetencer, der er erhvervet gennem ikkeformel og uformel læring, valideret, og for at opnå fuld anerkendelse eller, hvor det er relevant, delvis anerkendelse.

| (4) | I Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: nye muligheder for voksne (3) anbefales det, at personer med et lavt niveau af færdigheder, viden og kompetencer tilbydes mulighed for i overensstemmelse med deres individuelle behov at tilegne sig et minimumsniveau af læse-, skrive- og regnefærdigheder og digitale kompetencer eller at tilegne sig et bredere sæt færdigheder, viden og kompetencer. |
| --- | --- |

(4)

I Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: nye muligheder for voksne (3) anbefales det, at personer med et lavt niveau af færdigheder, viden og kompetencer tilbydes mulighed for i overensstemmelse med deres individuelle behov at tilegne sig et minimumsniveau af læse-, skrive- og regnefærdigheder og digitale kompetencer eller at tilegne sig et bredere sæt færdigheder, viden og kompetencer.

| (5) | I Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (4) opfordres medlemsstaterne til at støtte udviklingen af grundlæggende digitale færdigheder og øge og forbedre niveauet for digitale kompetencer i alle dele af befolkningen. |
| --- | --- |

(5)

I Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (4) opfordres medlemsstaterne til at støtte udviklingen af grundlæggende digitale færdigheder og øge og forbedre niveauet for digitale kompetencer i alle dele af befolkningen.

| (6) | Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold (5) giver vejledning om praktikophold af høj kvalitet og omfatter kvalitetselementer, der navnlig vedrører læringsindhold, arbejdsvilkår og gennemsigtighed med hensyn til økonomiske betingelser og ansættelsespraksis. |
| --- | --- |

(6)

Rådets henstilling af 10. marts 2014 om en kvalitetsramme for praktikophold (5) giver vejledning om praktikophold af høj kvalitet og omfatter kvalitetselementer, der navnlig vedrører læringsindhold, arbejdsvilkår og gennemsigtighed med hensyn til økonomiske betingelser og ansættelsespraksis.

| (7) | I Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (6) beskrives 14 centrale kriterier, som medlemsstaterne og interessenterne bør anvende til at udvikle effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet med henblik på at sikre både udviklingen af jobrelaterede færdigheder og lærlingenes personlige udvikling. |
| --- | --- |

(7)

I Rådets henstilling af 15. marts 2018 om en europæisk ramme for effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet (6) beskrives 14 centrale kriterier, som medlemsstaterne og interessenterne bør anvende til at udvikle effektive lærlingeuddannelser af høj kvalitet med henblik på at sikre både udviklingen af jobrelaterede færdigheder og lærlingenes personlige udvikling.

| (8) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 (7) fastlægger en fælles ramme for syv tidligere uafhængige dataindsamlinger, herunder EU's arbejdsstyrkeundersøgelse. Den fælles ramme, nemlig de integrerede europæiske socialstatistikker (IESS), giver mere detaljerede, sammenlignelige data fra hele EU, hvilket vil muliggøre en bedre forståelse af unges overgang fra uddannelse til arbejde, en mere nøjagtig konstatering af deres lærings- og arbejdserfaringer, men også af deres individuelle baggrundskarakteristika. |
| --- | --- |

(8)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 (7) fastlægger en fælles ramme for syv tidligere uafhængige dataindsamlinger, herunder EU's arbejdsstyrkeundersøgelse. Den fælles ramme, nemlig de integrerede europæiske socialstatistikker (IESS), giver mere detaljerede, sammenlignelige data fra hele EU, hvilket vil muliggøre en bedre forståelse af unges overgang fra uddannelse til arbejde, en mere nøjagtig konstatering af deres lærings- og arbejdserfaringer, men også af deres individuelle baggrundskarakteristika.

| (9) | I sine konklusioner af 15. december 2016 opfordrer Det Europæiske Råd til, at ungdomsgarantien videreføres. I sine konklusioner af 15. juni 2017 bekræfter Rådet på ny, at bekæmpelse af arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet blandt unge fortsat er en politisk prioritet, giver udtryk for, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har givet et stærkt incitament til strukturreformer og politisk innovation, og understreger, at det kræver en stærk og vedvarende indsats fra de nationale myndigheders side samt samarbejde på tværs af sektorer at nå ud til unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. |
| --- | --- |

(9)

I sine konklusioner af 15. december 2016 opfordrer Det Europæiske Råd til, at ungdomsgarantien videreføres. I sine konklusioner af 15. juni 2017 bekræfter Rådet på ny, at bekæmpelse af arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet blandt unge fortsat er en politisk prioritet, giver udtryk for, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har givet et stærkt incitament til strukturreformer og politisk innovation, og understreger, at det kræver en stærk og vedvarende indsats fra de nationale myndigheders side samt samarbejde på tværs af sektorer at nå ud til unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse.

| (10) | I sin beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne opfordrer Europa-Parlamentet medlemsstaterne til at indføre passende og skræddersyede strategier for at nå ud til alle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og til at gennemføre en integreret tilgang i retning af mere individualiseret hjælp og tilgængelige tjenester til støtte for unge, der står over for mange barrierer. Europa-Parlamentet understreger behovet for at forbedre kvaliteten af tilbuddene ifølge ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og opfordrer til en debat om, hvilken aldersgruppe der skal være berettiget til støtte. |
| --- | --- |

(10)

I sin beslutning af 18. januar 2018 om gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne opfordrer Europa-Parlamentet medlemsstaterne til at indføre passende og skræddersyede strategier for at nå ud til alle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og til at gennemføre en integreret tilgang i retning af mere individualiseret hjælp og tilgængelige tjenester til støtte for unge, der står over for mange barrierer. Europa-Parlamentet understreger behovet for at forbedre kvaliteten af tilbuddene ifølge ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og opfordrer til en debat om, hvilken aldersgruppe der skal være berettiget til støtte.

| (11) | Den europæiske grønne pagt er Unionens nye vækststrategi. Dens formål er at gøre Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi uden nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget. |
| --- | --- |

(11)

Den europæiske grønne pagt er Unionens nye vækststrategi. Dens formål er at gøre Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi uden nettoemissioner af drivhusgasser i 2050, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceforbruget.

| (12) | For at afhjælpe de økonomiske og sociale skadevirkninger som følge af covid-19-pandemien, kickstarte den europæiske genopretning efter disse skadevirkninger og beskytte og skabe job har Kommissionen foreslået en omfattende genopretningsplan for Europa, der er baseret på udnyttelse af EU-budgettets fulde potentiale, og har foreslået genopretningsinstrumentet »Next Generation EU«. Dette instrument vil være af afgørende betydning for bl.a. at støtte kortsigtede foranstaltninger til støtte for beskæftigelsen, herunder ungdomsbeskæftigelse, samt investeringer i mere langsigtede politiske reformer vedrørende arbejdsmarkedet og de sociale og uddannelsesmæssige systemer. |
| --- | --- |

(12)

For at afhjælpe de økonomiske og sociale skadevirkninger som følge af covid-19-pandemien, kickstarte den europæiske genopretning efter disse skadevirkninger og beskytte og skabe job har Kommissionen foreslået en omfattende genopretningsplan for Europa, der er baseret på udnyttelse af EU-budgettets fulde potentiale, og har foreslået genopretningsinstrumentet »Next Generation EU«. Dette instrument vil være af afgørende betydning for bl.a. at støtte kortsigtede foranstaltninger til støtte for beskæftigelsen, herunder ungdomsbeskæftigelse, samt investeringer i mere langsigtede politiske reformer vedrørende arbejdsmarkedet og de sociale og uddannelsesmæssige systemer.

| (13) | I 2013 under den tidligere økonomiske recession var ungdomsarbejdsløsheden (15-24-årige) på 24,4 % i Unionen (en stigning fra 16 % i 2008) og over 50 % i nogle medlemsstater, og der var 6,5 mio. unge i alderen 15-24, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Som reaktion herpå blev Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti vedtaget i april 2013 (8). Det udgør en vigtig koordineret reaktion på EU-plan på de udfordringer, som unge står over for, og er baseret på uddannelsesmæssige og aktive arbejdsmarkedspolitikker i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(13)

I 2013 under den tidligere økonomiske recession var ungdomsarbejdsløsheden (15-24-årige) på 24,4 % i Unionen (en stigning fra 16 % i 2008) og over 50 % i nogle medlemsstater, og der var 6,5 mio. unge i alderen 15-24, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Som reaktion herpå blev Rådets henstilling om oprettelsen af en ungdomsgaranti vedtaget i april 2013 (8). Det udgør en vigtig koordineret reaktion på EU-plan på de udfordringer, som unge står over for, og er baseret på uddannelsesmæssige og aktive arbejdsmarkedspolitikker i medlemsstaterne.

| (14) | Covid-19-pandemien har udviklet sig til et hidtil uset økonomisk tilbageslag i Unionen, som sandsynligvis igen vil give en dramatisk stigning i ungdomsarbejdsløsheden og antallet af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Unionens økonomi forventes at skrumpe betydeligt i 2020 med kurs mod den dybeste recession i EU's historie. De unge, som allerede befandt sig i en udsat situation på arbejdsmarkedet, eller som havde svært ved at finde arbejde før pandemiens udbrud, vil blive ramt hårdest, mens de personer, der kommer ind i arbejdsstyrken nu, vil få sværere ved at finde deres første job. Det er derfor nødvendigt at styrke ungdomsgarantien i lyset af den nuværende krise. |
| --- | --- |

(14)

Covid-19-pandemien har udviklet sig til et hidtil uset økonomisk tilbageslag i Unionen, som sandsynligvis igen vil give en dramatisk stigning i ungdomsarbejdsløsheden og antallet af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Unionens økonomi forventes at skrumpe betydeligt i 2020 med kurs mod den dybeste recession i EU's historie. De unge, som allerede befandt sig i en udsat situation på arbejdsmarkedet, eller som havde svært ved at finde arbejde før pandemiens udbrud, vil blive ramt hårdest, mens de personer, der kommer ind i arbejdsstyrken nu, vil få sværere ved at finde deres første job. Det er derfor nødvendigt at styrke ungdomsgarantien i lyset af den nuværende krise.

| (15) | Unge kan stå over for mange udfordringer på arbejdsmarkedet, også på grund af de overgangsperioder, de oplever i løbet af livet, deres begrænsede eller manglende erhvervserfaring og andre hindringer for at komme ind på arbejdsmarkedet. Som tidligere tilbageslag viser, rammes unge hårdere end ældre, mere erfarne arbejdstagere. |
| --- | --- |

(15)

Unge kan stå over for mange udfordringer på arbejdsmarkedet, også på grund af de overgangsperioder, de oplever i løbet af livet, deres begrænsede eller manglende erhvervserfaring og andre hindringer for at komme ind på arbejdsmarkedet. Som tidligere tilbageslag viser, rammes unge hårdere end ældre, mere erfarne arbejdstagere.

| (16) | Blandt de unge er faren for at havne uden for arbejdsmarkedet større for kvinder end mænd på grund af omsorgsforpligtelser, såsom at passe børn eller plejekrævende voksne eller andre personlige eller familiemæssige forpligtelser. Plejeopgaver som en årsag til at stå uden for arbejdsmarkedet er over fem gange mere udbredt blandt unge kvinder end blandt unge mænd. Dette kan føre til en forøgelse af forskellen mellem mænd og kvinder med varige konsekvenser for kvindernes liv. |
| --- | --- |

(16)

Blandt de unge er faren for at havne uden for arbejdsmarkedet større for kvinder end mænd på grund af omsorgsforpligtelser, såsom at passe børn eller plejekrævende voksne eller andre personlige eller familiemæssige forpligtelser. Plejeopgaver som en årsag til at stå uden for arbejdsmarkedet er over fem gange mere udbredt blandt unge kvinder end blandt unge mænd. Dette kan føre til en forøgelse af forskellen mellem mænd og kvinder med varige konsekvenser for kvindernes liv.

| (17) | Arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet blandt unge samt begrænset adgang til inkluderende kvalitetsuddannelser og sociale ydelser kan have negative virkninger, som f.eks. øget risiko for senere arbejdsløshed, lavere lønniveauer, tab af menneskelig kapital og fattigdom, der går i arv fra generation til generation. Disse elementer giver sig udslag i individuelle problemer og medfører direkte og indirekte omkostninger for samfundet som helhed. De bidrager også til regionale uligheder, hvor unge f.eks. er ude af stand til at sikre sig en holdbar arbejdsmarkedsintegration i landdistrikter eller fjerntliggende områder og derfor forsøger at finde muligheder andre steder. |
| --- | --- |

(17)

Arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet blandt unge samt begrænset adgang til inkluderende kvalitetsuddannelser og sociale ydelser kan have negative virkninger, som f.eks. øget risiko for senere arbejdsløshed, lavere lønniveauer, tab af menneskelig kapital og fattigdom, der går i arv fra generation til generation. Disse elementer giver sig udslag i individuelle problemer og medfører direkte og indirekte omkostninger for samfundet som helhed. De bidrager også til regionale uligheder, hvor unge f.eks. er ude af stand til at sikre sig en holdbar arbejdsmarkedsintegration i landdistrikter eller fjerntliggende områder og derfor forsøger at finde muligheder andre steder.

| (18) | Igangværende udviklingstendenser som automatisering og digitalisering af produktion og tjenesteydelser fortsætter med at omforme arbejdslivet. Unge er overrepræsenterede i atypiske job såsom platformsarbejde eller »gig«-arbejde, hvor de måske ikke har adgang til tilstrækkelig social beskyttelse. Unge er en af de grupper, der er i fare for at miste deres job på grund af automatisering, da begynderjob ofte har en større andel arbejdsopgaver, som kan automatiseres. Samtidig skaber digitale teknologier nye job og øger efterspørgslen efter de færdigheder, der er nødvendige for den digitale omstilling i mange af økonomiens sektorer. |
| --- | --- |

(18)

Igangværende udviklingstendenser som automatisering og digitalisering af produktion og tjenesteydelser fortsætter med at omforme arbejdslivet. Unge er overrepræsenterede i atypiske job såsom platformsarbejde eller »gig«-arbejde, hvor de måske ikke har adgang til tilstrækkelig social beskyttelse. Unge er en af de grupper, der er i fare for at miste deres job på grund af automatisering, da begynderjob ofte har en større andel arbejdsopgaver, som kan automatiseres. Samtidig skaber digitale teknologier nye job og øger efterspørgslen efter de færdigheder, der er nødvendige for den digitale omstilling i mange af økonomiens sektorer.

| (19) | At investere nu i unge europæeres menneskelige kapital vil bidrage til at fremtidssikre Europas sociale markedsøkonomier, så de kan klare de demografiske ændringer og samtidig tage den digitale tidsalder og væksten i beskæftigelsen i den grønne økonomi til sig. Sådanne investeringer går hånd i hånd med arbejdsmarkedsreformer, som kan løse nogle af de strukturelle problemer for unge og give dem et bedre udgangspunkt. Unionen vil være i stand til at høste det fulde udbytte af en aktiv, innovativ og kvalificeret arbejdsstyrke, samtidig med at man undgår de meget høje økonomiske og sociale omkostninger ved at have unge, som hverken arbejder eller studerer. |
| --- | --- |

(19)

At investere nu i unge europæeres menneskelige kapital vil bidrage til at fremtidssikre Europas sociale markedsøkonomier, så de kan klare de demografiske ændringer og samtidig tage den digitale tidsalder og væksten i beskæftigelsen i den grønne økonomi til sig. Sådanne investeringer går hånd i hånd med arbejdsmarkedsreformer, som kan løse nogle af de strukturelle problemer for unge og give dem et bedre udgangspunkt. Unionen vil være i stand til at høste det fulde udbytte af en aktiv, innovativ og kvalificeret arbejdsstyrke, samtidig med at man undgår de meget høje økonomiske og sociale omkostninger ved at have unge, som hverken arbejder eller studerer.

| (20) | En styrket ungdomsgaranti kan bidrage til at skabe beskæftigelsesmuligheder for unge, fremme unges iværksætteri og bidrage til at udnytte mulighederne i den digitale og grønne omstilling. Den kan bidrage til at reducere de vedvarende følgevirkninger på arbejdsmarkedet fra den alvorlige afmatning ved at tilskynde virksomhederne til at ansætte arbejdsløse unge, herunder dem, der var arbejdsløse før pandemien, og ved at tilbyde uddannelse, der gør det lettere at matche unge, der er arbejdsløse eller står uden for arbejdsmarkedet, og ledige job. |
| --- | --- |

(20)

En styrket ungdomsgaranti kan bidrage til at skabe beskæftigelsesmuligheder for unge, fremme unges iværksætteri og bidrage til at udnytte mulighederne i den digitale og grønne omstilling. Den kan bidrage til at reducere de vedvarende følgevirkninger på arbejdsmarkedet fra den alvorlige afmatning ved at tilskynde virksomhederne til at ansætte arbejdsløse unge, herunder dem, der var arbejdsløse før pandemien, og ved at tilbyde uddannelse, der gør det lettere at matche unge, der er arbejdsløse eller står uden for arbejdsmarkedet, og ledige job.

| (21) | En styrket ungdomsgaranti bør sikre, at alle unge modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. For at nå dette mål bør den vise de unge en vej til stabil integration på arbejdsmarkedet og nå ud til og motivere et større antal unge, uanset hvilke hindringer de måtte stå over for, og sikre, at ingen lades i stikken. En styrket ungdomsgaranti bør tilstræbe at støtte unge i at få værdifuld arbejdserfaring og udvikle de rette kvalifikationer til et arbejdsmarked i forandring, navnlig de kvalifikationer, der er relevante for vækstsektorer og den grønne og digitale omstilling. Lærlingeuddannelsernes kvalitet spiller her en vigtig rolle. Der er behov for at øge udbuddet af lærlingeuddannelser, navnlig i genopretningsfasen, og fremme virksomhedernes deltagelse for at lette overgangen til beskæftigelse. Lærlingeuddannelser forbereder unge til meget efterspurgte job og tilbyder dem dermed en vej til en bæredygtig integration på arbejdsmarkedet, også på lokalt plan. |
| --- | --- |

(21)

En styrket ungdomsgaranti bør sikre, at alle unge modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. For at nå dette mål bør den vise de unge en vej til stabil integration på arbejdsmarkedet og nå ud til og motivere et større antal unge, uanset hvilke hindringer de måtte stå over for, og sikre, at ingen lades i stikken. En styrket ungdomsgaranti bør tilstræbe at støtte unge i at få værdifuld arbejdserfaring og udvikle de rette kvalifikationer til et arbejdsmarked i forandring, navnlig de kvalifikationer, der er relevante for vækstsektorer og den grønne og digitale omstilling. Lærlingeuddannelsernes kvalitet spiller her en vigtig rolle. Der er behov for at øge udbuddet af lærlingeuddannelser, navnlig i genopretningsfasen, og fremme virksomhedernes deltagelse for at lette overgangen til beskæftigelse. Lærlingeuddannelser forbereder unge til meget efterspurgte job og tilbyder dem dermed en vej til en bæredygtig integration på arbejdsmarkedet, også på lokalt plan.

| (22) | I Rådets henstilling fra 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti forpligtede medlemsstaterne sig til at sikre, at alle unge under 25 får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Ved at udvide aldersgruppen til også at omfatte unge mellem 25 og 29 år anerkendes det, at overgangen fra skole til arbejde og en bæredygtig arbejdsmarkedsintegration tager længere tid på grund af arbejdslivets skiftende karakter, de længere uddannelsesperioder og de efterspurgte færdigheder. Det er vigtigt at erkende, at den økonomiske afmatning som følge af covid-19-pandemien vil medføre, at en større andel af de 25-29-årige bliver arbejdsløse og får behov for støtte. Det er også i overensstemmelse med medlemsstaternes ungdomsrelaterede foranstaltninger og programmer, som generelt er tilgængelige for unge mellem 15 og 29. |
| --- | --- |

(22)

I Rådets henstilling fra 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti forpligtede medlemsstaterne sig til at sikre, at alle unge under 25 får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem. Ved at udvide aldersgruppen til også at omfatte unge mellem 25 og 29 år anerkendes det, at overgangen fra skole til arbejde og en bæredygtig arbejdsmarkedsintegration tager længere tid på grund af arbejdslivets skiftende karakter, de længere uddannelsesperioder og de efterspurgte færdigheder. Det er vigtigt at erkende, at den økonomiske afmatning som følge af covid-19-pandemien vil medføre, at en større andel af de 25-29-årige bliver arbejdsløse og får behov for støtte. Det er også i overensstemmelse med medlemsstaternes ungdomsrelaterede foranstaltninger og programmer, som generelt er tilgængelige for unge mellem 15 og 29.

| (23) | Unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, er en sammensat gruppe. For nogle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan denne situation være et symptom på mange fastgroede problemer og kan tyde på, at de længe har stået uden for samfundet og derfor kræver en mere langvarig indsats. Nogle unge er særligt sårbare, f.eks. unge med kort skolegang eller med utilstrækkelig uddannelse, som ofte har begrænset dækning mht. social beskyttelse, begrænset adgang til finansielle ressourcer, usikre arbejdsvilkår eller som udsættes for diskrimination. For andre unge, f.eks. unge, der er højtkvalificerede eller allerede har en betydelig og stadig relevant arbejdserfaring, vil det forhold, at de ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kun være midlertidigt, da de har lettere ved at få adgang til arbejdsmarkedet og ikke har nogen iboende sårbarheder. En styrket ungdomsgaranti bør anerkende, at unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, har brug for en individuel tilgang: For nogle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan en lettere tilgang være tilstrækkelig, mens mere sårbare unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan have behov for mere intensive, langvarige og omfattende interventioner. Interventioner bør baseres på en tilgang, der inddrager kønsaspektet, idet der tages hensyn til nationale, regionale og lokale forskelle. |
| --- | --- |

(23)

Unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, er en sammensat gruppe. For nogle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan denne situation være et symptom på mange fastgroede problemer og kan tyde på, at de længe har stået uden for samfundet og derfor kræver en mere langvarig indsats. Nogle unge er særligt sårbare, f.eks. unge med kort skolegang eller med utilstrækkelig uddannelse, som ofte har begrænset dækning mht. social beskyttelse, begrænset adgang til finansielle ressourcer, usikre arbejdsvilkår eller som udsættes for diskrimination. For andre unge, f.eks. unge, der er højtkvalificerede eller allerede har en betydelig og stadig relevant arbejdserfaring, vil det forhold, at de ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kun være midlertidigt, da de har lettere ved at få adgang til arbejdsmarkedet og ikke har nogen iboende sårbarheder. En styrket ungdomsgaranti bør anerkende, at unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, har brug for en individuel tilgang: For nogle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan en lettere tilgang være tilstrækkelig, mens mere sårbare unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, kan have behov for mere intensive, langvarige og omfattende interventioner. Interventioner bør baseres på en tilgang, der inddrager kønsaspektet, idet der tages hensyn til nationale, regionale og lokale forskelle.

| (24) | Mere end én ud af fem unge i hele Unionen opnår ikke grundlæggende digitale færdigheder, og det er tre gange mere sandsynligt, at lavtkvalificerede unge klarer sig dårligere end højtkvalificerede mht. digitale færdigheder. Covid-19-pandemien fremskynder den digitale omstilling, så derfor bliver kløften mht. digitale færdigheder en afgørende faktor for unges beskæftigelsesegnethed og deres muligheder til at gribe de muligheder, der følger af denne omstilling. Med målrettet opkvalificering kan unge bedre opfylde den stigende efterspørgsel efter digitale færdigheder og den digitale kløft udjævnes. |
| --- | --- |

(24)

Mere end én ud af fem unge i hele Unionen opnår ikke grundlæggende digitale færdigheder, og det er tre gange mere sandsynligt, at lavtkvalificerede unge klarer sig dårligere end højtkvalificerede mht. digitale færdigheder. Covid-19-pandemien fremskynder den digitale omstilling, så derfor bliver kløften mht. digitale færdigheder en afgørende faktor for unges beskæftigelsesegnethed og deres muligheder til at gribe de muligheder, der følger af denne omstilling. Med målrettet opkvalificering kan unge bedre opfylde den stigende efterspørgsel efter digitale færdigheder og den digitale kløft udjævnes.

| (25) | Forberedende kurser, inden et tilbud påbegyndes, som udbydes efter individuelle behov, og som vedrører konkrete kompetenceområder som digitale og grønne færdigheder, sprogfærdigheder, iværksætterfærdigheder og færdigheder inden for karriereplanlægning, bør være en del af en styrket ungdomsgaranti, når det anses for hensigtsmæssigt. Denne type praktisk kursus kan være et springbræt til et fuldt erhvervsuddannelseskursus, en smagsprøve på arbejdsverdenen eller et supplement til eksisterende uddannelse eller arbejdserfaring forud for starten af ungdomsgarantien. Den korte uformelle karakter af et sådant forberedende kursus, som ikke bør forlænge varigheden af den forberedende fase på fire måneder, adskiller det fra selve tilbuddet. |
| --- | --- |

(25)

Forberedende kurser, inden et tilbud påbegyndes, som udbydes efter individuelle behov, og som vedrører konkrete kompetenceområder som digitale og grønne færdigheder, sprogfærdigheder, iværksætterfærdigheder og færdigheder inden for karriereplanlægning, bør være en del af en styrket ungdomsgaranti, når det anses for hensigtsmæssigt. Denne type praktisk kursus kan være et springbræt til et fuldt erhvervsuddannelseskursus, en smagsprøve på arbejdsverdenen eller et supplement til eksisterende uddannelse eller arbejdserfaring forud for starten af ungdomsgarantien. Den korte uformelle karakter af et sådant forberedende kursus, som ikke bør forlænge varigheden af den forberedende fase på fire måneder, adskiller det fra selve tilbuddet.

| (26) | Effektiv koordinering og partnerskaber på tværs af politikområder, herunder beskæftigelse, uddannelse, ungdom, ligestilling mellem mænd og kvinder og sociale anliggender, er afgørende for at fremme beskæftigelse af høj kvalitet samt uddannelsesmuligheder, lærlingeuddannelser og praktikophold. Integrerede tjenester (f.eks. kvikskranker eller andre modeller) giver lettere adgang til tjenester og ydelser og gør det lettere at skræddersy fleksible løsninger, der tager bedre hensyn til unge, der står over for flerdimensionelle barrierer for adgang til arbejdsmarkedet. Integrerede tjenester kræver en ændring af arbejdskulturen, der sætter de unge i centrum for interventionerne og fremmer udvekslingen af bedste praksis på tværs af alle forvaltningsniveauer og opbygger netværk mellem alle relevante aktører. Desuden er det nødvendigt at adressere databeskyttelsesspørgsmål for at muliggøre et effektivt og gnidningsløst samarbejde mellem forskellige offentlige forvaltninger og tjenester. |
| --- | --- |

(26)

Effektiv koordinering og partnerskaber på tværs af politikområder, herunder beskæftigelse, uddannelse, ungdom, ligestilling mellem mænd og kvinder og sociale anliggender, er afgørende for at fremme beskæftigelse af høj kvalitet samt uddannelsesmuligheder, lærlingeuddannelser og praktikophold. Integrerede tjenester (f.eks. kvikskranker eller andre modeller) giver lettere adgang til tjenester og ydelser og gør det lettere at skræddersy fleksible løsninger, der tager bedre hensyn til unge, der står over for flerdimensionelle barrierer for adgang til arbejdsmarkedet. Integrerede tjenester kræver en ændring af arbejdskulturen, der sætter de unge i centrum for interventionerne og fremmer udvekslingen af bedste praksis på tværs af alle forvaltningsniveauer og opbygger netværk mellem alle relevante aktører. Desuden er det nødvendigt at adressere databeskyttelsesspørgsmål for at muliggøre et effektivt og gnidningsløst samarbejde mellem forskellige offentlige forvaltninger og tjenester.

| (27) | Den styrkede ungdomsgaranti bør gennemføres ved hjælp af en ordning for støtteforanstaltninger og tilpasses de nationale, regionale og lokale forhold. Sådanne ordninger bør tage hensyn til medlemsstaternes forskellige forhold, når det gælder unge, der er arbejdsløse eller står uden for arbejdsmarkedet, den institutionelle opbygning og de forskellige arbejdsmarkedsaktørers kapacitet. De bør også tage hensyn til forskellige situationer med hensyn til offentlige budgetter og finansielle begrænsninger med hensyn til ressourceallokering, og de bør løbende overvåges og forbedres. |
| --- | --- |

(27)

Den styrkede ungdomsgaranti bør gennemføres ved hjælp af en ordning for støtteforanstaltninger og tilpasses de nationale, regionale og lokale forhold. Sådanne ordninger bør tage hensyn til medlemsstaternes forskellige forhold, når det gælder unge, der er arbejdsløse eller står uden for arbejdsmarkedet, den institutionelle opbygning og de forskellige arbejdsmarkedsaktørers kapacitet. De bør også tage hensyn til forskellige situationer med hensyn til offentlige budgetter og finansielle begrænsninger med hensyn til ressourceallokering, og de bør løbende overvåges og forbedres.

| (28) | Støtteforanstaltninger kan finansieres med EU-midler. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet 2014-2020 (hvortil Unionen bidrager med næsten 9 mia. EUR) har sammen med yderligere investeringer fra Den Europæiske Socialfond (»ESF«) været en vigtig finansiel ressource i Unionen til støtte for gennemførelsen af ungdomsgarantien. Som led i genopretningsplanen for Europa og instrumentet »Next Generation EU« vil EU's genopretnings- og resiliensfacilitet samt genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (»REACT-EU«) afsætte yderligere EU-midler til beskæftigelsesforanstaltninger for unge. Disse tiltag vil blive suppleret i finansieringsperioden 2021-2027 af Den Europæiske Socialfond Plus (»ESF+«), som vil støtte hele rækken af den styrkedes ungdomsgarantis beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesforanstaltninger, |
| --- | --- |

(28)

Støtteforanstaltninger kan finansieres med EU-midler. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet 2014-2020 (hvortil Unionen bidrager med næsten 9 mia. EUR) har sammen med yderligere investeringer fra Den Europæiske Socialfond (»ESF«) været en vigtig finansiel ressource i Unionen til støtte for gennemførelsen af ungdomsgarantien. Som led i genopretningsplanen for Europa og instrumentet »Next Generation EU« vil EU's genopretnings- og resiliensfacilitet samt genopretningsbistanden til samhørighed og til områder i Europa (»REACT-EU«) afsætte yderligere EU-midler til beskæftigelsesforanstaltninger for unge. Disse tiltag vil blive suppleret i finansieringsperioden 2021-2027 af Den Europæiske Socialfond Plus (»ESF+«), som vil støtte hele rækken af den styrkedes ungdomsgarantis beskæftigelses-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesforanstaltninger,

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | at det sikres, at alle unge under 30 år får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem, i overensstemmelse med princip 4 i den europæiske søjle for sociale rettigheder.
  Udgangspunktet for at tilbyde et ungdomsgarantitilbud til unge bør være, at de pågældende unge er registreret hos en ungdomsgarantiudbyder. Ungdomsgarantiordningerne bør baseres på følgende retningslinjer, der er struktureret omkring fire faser (henholdsvis kortlægning, opsøgende arbejde, forberedelse og tilbud) og bør tilrettelægges i overensstemmelse med nationale, regionale og lokale forhold, idet man er opmærksom på de unges køn og mangfoldighed: |
| --- | --- |

1)

Udgangspunktet for at tilbyde et ungdomsgarantitilbud til unge bør være, at de pågældende unge er registreret hos en ungdomsgarantiudbyder. Ungdomsgarantiordningerne bør baseres på følgende retningslinjer, der er struktureret omkring fire faser (henholdsvis kortlægning, opsøgende arbejde, forberedelse og tilbud) og bør tilrettelægges i overensstemmelse med nationale, regionale og lokale forhold, idet man er opmærksom på de unges køn og mangfoldighed:

Kortlægning

Identifikation af målgruppen, tilgængelige tjenester og kvalifikationsbehov

| 2) | at kortlægningen af målgruppen styrkes for at muliggøre en bedre forståelse af mangfoldigheden blandt unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og den skræddersyede støtte, de sandsynligvis vil have behov for, herunder de unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og som er blevet negativt påvirket af den økonomiske afmatning |
| --- | --- |

2)

| 3) | at der sker en kortlægning af de tjenester, der er til rådighed til forskellige støttebehov, at der anvendes prognoser for nationale færdigheder sammen med tilgængelige prognoser for lokale færdigheder (oplyst via eksempelvis big data-arbejdsmarkedstjenester) for at indkredse efterspurgte færdigheder på arbejdsmarkedet, med vægt på særlige regionale arbejdsmarkedsforhold og de hindringer, som unge i landdistrikter, fjerntliggende områder eller udsatte byområder støder på |
| --- | --- |

3)

At forebyggelse muliggøres gennem sporing og tidlig varsling

| 4) | at der sker en styrkelse af systemer til tidlig varsling og af sporingskapaciteten for at identificere unge, der er i fare for at havne i gruppen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og samtidig bidrage til at forhindre, at de forlader skolen for tidligt (gennem f.eks. erhvervsvejledning i skolerne, mere fleksible læringsforløb og mere arbejdsbaseret læring), i samarbejde med uddannelsessektoren, forældre eller værger og lokalsamfund og med inddragelse af ungdomstjenester, sociale tjenester, sundhedstjenester og arbejdsformidlinger |
| --- | --- |

4)

Opsøgende arbejde

Bevidstgørelse og målretning af kommunikation

| 5) | at der anvendes moderne, ungdomsvenlige og lokale informationskanaler og opsøgende ordninger med henblik på oplysningsaktiviteter ved hjælp af digitale og ikkedigitale muligheder, samtidig med at det sikres, at unge, ungdomsarbejdere og lokale ungdomsorganisationer, familier og forældresammenslutninger inddrages |
| --- | --- |

5)

| 6) | at der anvendes et genkendeligt visuelt design for al kommunikation, eventuelt på grundlag af retningslinjer fra Kommissionen, samtidig med at adgangen til let forståelige oplysninger om alle typer disponibel støtte sikres, f.eks. via en fælles webportal på landets sprog. Kommunikationen bør undgå alle stereotyper |
| --- | --- |

6)

Intensivering af indsatsen for at nå ud til sårbare grupper

| 7) | at fokus skærpes på unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (navnlig unge fra sårbare grupper, herunder unge med handicap eller med flerdimensionelle problemer), ved hjælp af særligt uddannet personale og komplementære strategier som ungdomsarbejde, unge »ambassadører« og samarbejde med partnere, der er i kontakt med særlige grupper af unge. At koordinering med leveringen af ydelser samt anvendelsen af mobile enheder undersøges, hvad angår unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og som det er vanskeligst at nå |
| --- | --- |

7)

Forberedelse

Anvendelse af profilanalyser for at skræddersy individuelle handlingsplaner

| 8) | at profileringen og screeningen af værktøjer og praksis forbedres for at matche behov og løsninger ved at anvende en meget varieret, kønssensitiv tilgang til profilering og screening, der tager hensyn til de pågældende unges præferencer og motivation, færdigheder og tidligere arbejdserfaringer samt barrierer og ringere forudsætninger, herunder årsagerne til, at de er arbejdsløse eller står uden for arbejdsmarkedet, eller årsager forbundet med, at de bor i landdistrikter, fjerntliggende områder eller udsatte byområder |
| --- | --- |

8)

| 9) | at det sikres, at rådgivningsprocessen på de offentlige arbejdsformidlinger styrkes, og at ungdomsgarantileverandørerne har tilstrækkelig personalemæssig kapacitet, herunder særligt uddannet personale, til at betjene og forbedre profileringen og screeningsværktøjerne og at udvikle individuelle handlingsplaner, der tager hensyn til personfokuserede behov og reaktioner |
| --- | --- |

9)

Rådgivning, vejledning og mentorordninger

| 10) | at den forberedende fase intensiveres med personcentreret rådgivning, vejledning og mentorvirksomhed af uddannede rådgivere, der imødekommer den pågældende persons behov, og som tager behørigt hensyn til kønsskævheder og andre former for forskelsbehandling. At unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, forberedes på et skiftende arbejdsliv og behovet for livslang læring, enten gennem erhvervsvejledning eller støtte til iværksættervirksomhed, ved hjælp af individuel støtte, motiverende arbejde, hjælp til at varetage egne interesser eller støtte fra kammerater til unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse |
| --- | --- |

10)

| 11) | at der gives mulighed for en mere holistisk tilgang til rådgivning, vejledning og mentorordninger ved at henvise unge til forskellige partnere (f.eks. uddannelsesinstitutioner, arbejdsmarkedets parter og ungdomsorganisationer samt tjenester vedrørende ungdomsarbejde, sundhedstjenester og sociale tjenester), som kan hjælpe med at motivere disse unge til og støtte dem i at overvinde andre beskæftigelsesbarrierer |
| --- | --- |

11)

Forbedring af digitale færdigheder med forberedende kurser

| 12) | at der foretages en vurdering af de digitale færdigheder hos alle unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, og som lader sig registrere under ungdomsgarantien f.eks. ved hjælp af den europæiske digitale kompetenceramme (DigComp) og de tilgængelige vurderings- og selvvurderingsværktøjer, så det på baggrund af konstaterede manglende færdigheder kan sikres, at alle unge med behov for et særligt forberedende kursus får tilbudt et sådant kursus, der skal forbedre deres digitale færdigheder |
| --- | --- |

12)

| 13) | at der sikres validering og anerkendelse af ikkeformelle og uformelle læringsresultater fra det forberedende kursus ved at anvende de valideringsordninger, der findes i uddannelsessystemerne, anvende eksisterende værktøjer såsom Europass, som muliggør en mere modulopbygget tilgang til akkumulering af kvalifikationer, styrker læringsresultater og forbedrer anerkendelse |
| --- | --- |

13)

Vurdering, forbedring og validering af andre vigtige færdigheder

| 14) | at det sikres, at den forberedende fase fremmer opkvalificering og eventuelt omskoling, som er gearet hovedsageligt til digitale og grønne færdigheder, sprogfærdigheder, iværksætterfærdigheder og færdigheder inden for karriereplanlægning ved hjælp af eksisterende kompetencerammer, vurderings- og selvvurderingsværktøjer og valideringsværktøjer, der kan hjælpe unge med at udnytte de muligheder, der findes i vækstsektorerne, og forberede dem på behovene på et arbejdsmarked under forandring |
| --- | --- |

14)

Tilbud

Beskæftigelses- og opstartsincitamenter

| 15) | at der anvendes målrettede og veludformede beskæftigelsesincitamenter, såsom løntilskud, rekrutteringsincitamenter (»bonusser«), reduktion af socialsikringsbidrag, skattefradrag eller handicapydelser, og incitamenter til start af virksomheder for at skabe muligheder for en holdbar integration af unge på arbejdsmarkedet. Hvor det er relevant, bør tilbud, der fremmer selvstændig beskæftigelse for unge, kædes sammen med grundig uddannelse og omfattende iværksætterrådgivning |
| --- | --- |

15)

Tilpasning af tilbuddet til eksisterende standarder for at sikre kvalitet og retfærdighed

| 16) | at ansættelsestilbud tilpasses til de relevante principper i den europæiske søjle for sociale rettigheder, idet der sikres ligebehandling og lige muligheder for kvinder og mænd på alle områder og ret til rimelige arbejdsvilkår, adgang til social beskyttelse og uddannelse, en rimelig varighed af perioder med prøvetid og forbud mod misbrug af atypiske kontrakter |
| --- | --- |

16)

| 17) | at unges vej tilbage til uddannelse lettes ved, at det fortsatte uddannelsestilbud diversificeres (f.eks. gennem fleksible læringsforløb, arbejdsbaseret læring, brobygningsprogrammer og programmer for en ny chance), og at validering af ikkeformel og uformel læring sikres, hvor det er relevant |
| --- | --- |

17)

| 18) | at støtten til kvalitetslærlingeuddannelser intensiveres, og at det sikres, at tilbuddene overholder de minimumsstandarder, der er fastsat i den europæiske ramme for gode og effektive lærlingeuddannelser |
| --- | --- |

18)

| 19) | at det sikres, at tilbud om praktikophold overholder de minimumsstandarder, der er fastsat i kvalitetsrammen for praktikophold |
| --- | --- |

19)

Ydelse af støtte efter praktikopholdet og gennemførelse af feedback

| 20) | at den fortsatte støtte efter praktikopholdet for unge udvides, så de får hjælp til at håndtere nye situationer, og til om nødvendigt at tilpasse individuelle handlingsplaner ved hjælp af feedback efter opholdet for at sikre, at der tilbydes et kvalitetstilbud, og forhindre, at unge atter havner i en situation, hvor de ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse |
| --- | --- |

20)

Tværgående katalysatorer

Mobilisering af partnerskaber

| 21) | at partnerskaber styrkes på tværs af alle forvaltningsniveauer mellem ungdomsgarantiudbydere og relevante interessenter som arbejdsgivere, uddannelsesinstitutioner, arbejdsmarkedets parter, tjenester for ungdomsarbejde, udbydere af solidaritets- og medborgerskab, ungdomsorganisationer og andre civilsamfundsorganisationer; at protokoller for samarbejde mellem udbydere af ungdomsgarantien og andre sociale tjenester, som f.eks. børnepasning, sundhedspleje, rehabilitering, socialt boligbyggeri og tilgængelighedstjenester, fremmes |
| --- | --- |

21)

| 22) | at videreudvikling af integrerede servicemodeller som one-stop-shops, fælles sagsforvaltning eller tværfaglige teams, der styrker partnerskaber og muliggør et enkelt kontaktpunkt for unge, fremmes |
| --- | --- |

22)

Forbedring af dataindsamlingen og overvågningen af ordningerne

| 23) | at der sker en intensivering af indsatsen for at forbedre opfølgningsdata ved at styrke systemer, der gør det muligt at spore unge, efter at de er begyndt i et tilbud, med henblik på at overvåge den langsigtede holdbare integration på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

23)

| 24) | at der opfordres til under overholdelse af databeskyttelsesreglerne at fremme en bredere deling af sporing, profilering og opfølgning af data mellem ungdomsgarantipartnere med henblik på at forbedre støtten, hvilket er af særlig betydning for vellykkede foranstaltninger rettet mod sårbare unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse |
| --- | --- |

24)

Fuld og optimal anvendelse af midlerne

| 25) | at der afsættes tilstrækkelige nationale midler til gennemførelsen af de politikforanstaltninger, der foreslås med den styrkede ungdomsgaranti, og at det sikres, at de er målrettet behovene hos den enkelte unge og særligt de mest sårbare grupper |
| --- | --- |

25)

| 26) | at der gøres fuld og optimal brug af de nuværende EU-instrumenter under samhørighedspolitikken, navnlig ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, ESF og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (»EFRU«) (2014-2020), og at en betydelig andel af de supplerende midler, der stilles til rådighed under REACT/EU, samt »ESF+« og EFRU (2021-2027) mobiliseres til at støtte ungdomsbeskæftigelse og uddannelse, forebygge, at unge bliver arbejdsløse og havner uden for arbejdsmarkedet, og gennemføre relevante politikreformer |
| --- | --- |

26)

| 27) | at potentialet ved at supplere den nationale finansieringsindsats med andre EU-finansieringskilder, der kan bidrage til gennemførelsen af den styrkede ungdomsgaranti, navnlig programmet for genopretning og modstandsdygtighed, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (»ELFUL«), InvestEU-programmet, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (»AMIF«) og Erasmus+‐programmet og det tekniske støtteinstrument, udnyttes |
| --- | --- |

27)

OG BIFALDER, AT KOMMISSIONEN AGTER AT:

Forbedring af dataindsamlingen og overvågningen af ordningerne

| 28) | fortsat støtte den kvantitative overvågning af ungdomsgarantiordningerne på grundlag af den almindeligt anerkendte indikatorramme med forslag om justeringer, hvor det er relevant i lyset af denne henstilling |
| --- | --- |

28)

| 29) | fra og med 2022 forbedre den detaljeringsgrad, hvormed gruppen af unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, vurderes ved at udnytte de forbedringer af EU's arbejdsstyrkeundersøgelse, som blev indført ved forordning (EU) 2019/1700 |
| --- | --- |

29)

Overvågning af gennemførelsen

| 30) | overvåge gennemførelsen af ungdomsgarantiordninger i henhold til denne henstilling gennem Beskæftigelsesudvalgets (»EMCO«) multilaterale overvågning inden for rammerne af det europæiske semester |
| --- | --- |

30)

| 31) | regelmæssigt samarbejde med medlemsstaterne inden for rammerne af det europæiske semester for at sikre overvågning af en løbende national investering i ungdomsbeskæftigelsespolitikker og -programmer; rette landespecifikke henstillinger til medlemsstaterne, hvor det er relevant, på grundlag af retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker |
| --- | --- |

31)

| 32) | regelmæssigt rapportere til EMCO om udviklingen i gennemførelsen og resultaterne af ungdomsgarantiordninger |
| --- | --- |

32)

Bevidstgørelse og målretning af kommunikation

| 33) | styrke støtten til medlemsstaternes oplysnings- og kommunikationsindsats og styrke formidlingen af resultater og eksempler på god praksis blandt medlemsstaterne, herunder gennem det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger. |
| --- | --- |

33)

Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti erstattes af nærværende henstilling.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2020.

På Rådets vegne

M. ROTH

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2019/1181 af 8. juli 2019 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (EUT L 185 af 11.7.2019, s. 44).

1

(2)  EUT C 398 af 22.12.2012, s. 1.

2

(3)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

3

(4)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

4

(5)  EUT C 88 af 27.3.2014, s. 1.

5

(6)  EUT C 153 af 2.5.2018, s. 1.

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 af 10. oktober 2019 om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husstande baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004, (EF) nr. 452/2008 og (EF) nr. 1338/2008 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 og Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 261 I af 14.10.2019, s. 1).

7

(8)  EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

8

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/10

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.9875 — BGL BNP Paribas/POST Luxembourg/i-Hub)

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 372/02)

Den 29. oktober 2020 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor, |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor,

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9875. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32020M9875. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/11

---

UDTALELSE FRA STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

af 28. oktober 2020

om Rådets henstilling om udnævnelse af et medlem til Direktionen for Den Europæiske Centralbank

(CON/2020/26)

(2020/C 372/03)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank (ECB) modtog den 14. oktober 2020 en anmodning fra formanden for Det Europæiske Råd om en udtalelse om Rådets henstilling af 9. oktober 2020 om udnævnelse af et medlem af Den Europæiske Centralbanks Direktion (1).

ECB’s Styrelsesråds kompetence til at afgive udtalelse har hjemmel i artikel 283, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Generelle bemærkninger

| 1. | Rådets henstilling, som er fremsendt til Det Europæiske Råd, og som Europa-Parlamentet og ECB’s Styrelsesråd anmodes om at afgive udtalelse om, henstiller, at Frank ELDERSON udnævnes som medlem af ECB’s Direktion for en embedsperiode på otte år med virkning fra 15. december 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Styrelsesrådet for ECB er af den opfattelse, at den foreslåede kandidat er en person, som er værdig i almindeligt omdømme, og som har professionel erfaring i monetære forhold eller bankvæsen, i overensstemmelse med kravene i traktatens artikel 283, stk. 2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ECB’s Styrelsesråd har ingen indvendinger imod Rådets henstilling om at udnævne Frank Elderson som medlem af ECB’s direktion. |
| --- | --- |

3.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 28. oktober 2020.

Formand for ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  EUT C 338 af 12.10.2020, s. 2.

1

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/12

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

0,00 % pr. 1. november 2020

Euroens vekselkurs (2)

3. november 2020

(2020/C 372/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1702 |
| JPY | japanske yen | 122,56 |
| DKK | danske kroner | 7,4462 |
| GBP | pund sterling | 0,90042 |
| SEK | svenske kroner | 10,3835 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0709 |
| ISK | islandske kroner | 163,70 |
| NOK | norske kroner | 11,0103 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,913 |
| HUF | ungarske forint | 363,82 |
| PLN | polske zloty | 4,5680 |
| RON | rumænske leu | 4,8675 |
| TRY | tyrkiske lira | 9,9840 |
| AUD | australske dollar | 1,6406 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5385 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,0694 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7531 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5931 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 323,74 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 18,7681 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8198 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5595 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 946,31 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8634 |
| PHP | filippinske pesos | 56,584 |
| RUB | russiske rubler | 92,8975 |
| THB | thailandske bath | 36,329 |
| BRL | brasilianske real | 6,6742 |
| MXN | mexicanske pesos | 24,7581 |
| INR | indiske rupee | 87,0695 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1702

JPY

japanske yen

122,56

DKK

danske kroner

7,4462

GBP

pund sterling

0,90042

SEK

svenske kroner

10,3835

CHF

schweiziske franc

1,0709

ISK

islandske kroner

163,70

NOK

norske kroner

11,0103

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,913

HUF

ungarske forint

363,82

PLN

polske zloty

4,5680

RON

rumænske leu

4,8675

TRY

tyrkiske lira

9,9840

AUD

australske dollar

1,6406

CAD

canadiske dollar

1,5385

HKD

hongkongske dollar

9,0694

NZD

newzealandske dollar

1,7531

SGD

singaporeanske dollar

1,5931

KRW

sydkoreanske won

1 323,74

ZAR

sydafrikanske rand

18,7681

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8198

HRK

kroatiske kuna

7,5595

IDR

indonesiske rupiah

16 946,31

MYR

malaysiske ringgit

4,8634

PHP

filippinske pesos

56,584

RUB

russiske rubler

92,8975

THB

thailandske bath

36,329

BRL

brasilianske real

6,6742

MXN

mexicanske pesos

24,7581

INR

indiske rupee

87,0695

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/13

---

Den vallonske regerings udtalelse vedrørende en ansøgning om eksklusiv tilladelse til produktion af gasformige carbonhydrider (»Sud de Charlerois-tilladelsen)

(2020/C 372/05)

Denne udtalelse vedrører anvendelsesområdet for tre tidligere miner under Charbonnages de Monceau-Fontaine på følgende adresser: den tidligere boring nr. 19 »Bas Long Prés« i Marchienne-au-Pont, den tidligere boring nr. 23 »Cerisier« i Marcinelle og den tidligere boring nr. 24 »Fiestaux« i Couillet. Den vedrører produktion af minegas i gaslommer i de tidligere miner.

Området er afgrænset ved hjælp af Lambert 72-koordinatsystemet som beskrevet nedenfor:

| Punkter | X [m] | Y [m] |
| --- | --- | --- |
| 1 | 152 132 | 123 126 |
| 2 | 153 955 | 122 474 |
| 3 | 153 921 | 122 280 |
| 4 | 154 572 | 121 753 |
| 5 | 155 653 | 121 550 |
| 6 | 157 064 | 120 821 |
| 7 | 157 880 | 120 633 |
| 8 | 158 403 | 119 595 |
| 9 | 158 748 | 119 047 |
| 10 | 158 722 | 117 155 |
| 11 | 157 045 | 116 198 |
| 12 | 157 039 | 117 804 |
| 13 | 156 324 | 119 247 |
| 14 | 155 331 | 119 142 |
| 15 | 154 554 | 118 607 |
| 16 | 154 038 | 118 602 |
| 17 | 154 165 | 116 909 |
| 18 | 153 485 | 116 828 |
| 19 | 152 995 | 117 176 |
| 20 | 152 916 | 117 161 |
| 21 | 151 972 | 117 375 |
| 22 | 152 174 | 118 454 |
| 23 | 151 575 | 118 552 |
| 24 | 151 320 | 119 581 |
| 25 | 152 025 | 119 902 |
| 26 | 152 066 | 119 947 |
| 27 | 150 788 | 120 206 |
| 28 | 149 003 | 119 572 |
| 29 | 148 285 | 119 971 |
| 30 | 147 939 | 123 371 |

Punkter

X [m]

Y [m]

1

152 132

123 126

2

153 955

122 474

3

153 921

122 280

4

154 572

121 753

5

155 653

121 550

6

157 064

120 821

7

157 880

120 633

8

158 403

119 595

9

158 748

119 047

10

158 722

117 155

11

157 045

116 198

12

157 039

117 804

13

156 324

119 247

14

155 331

119 142

15

154 554

118 607

16

154 038

118 602

17

154 165

116 909

18

153 485

116 828

19

152 995

117 176

20

152 916

117 161

21

151 972

117 375

22

152 174

118 454

23

151 575

118 552

24

151 320

119 581

25

152 025

119 902

26

152 066

119 947

27

150 788

120 206

28

149 003

119 572

29

148 285

119 971

30

147 939

123 371

Gasefterforskning og -produktion skal overholde betingelserne i kongelig anordning nr. 83 af 28. november 1939 om efterforskning og produktion af bituminøse bjergarter, olie og brændbare gasser.

Valloniens minister for miljø, natur, skovbrug, landdistrikter og dyrevelfærd opfordrer personer, der er interesseret i denne efterforskning og produktion, til at ansøge om tilladelse inden for en periode på 90 dage fra datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse. Ansøgningen skal overholde følgende betingelser.

Betingelserne for indgivelse af ansøgninger er fastsat i artikel 6 i den vallonske regerings bekendtgørelse af 19. marts 2009 om udformning af og procedurer for behandling af ansøgninger om eksklusiv tilladelse til efterforskning og produktion af olie og brændbare gasser og om ændring af den vallonske regerings bekendtgørelse af 4. juli 2002 om opstilling af listen over projekter, der kræver en konsekvensanalyse, og klassificerede anlæg. Alle ansøgninger skal ledsages af en produktionsplan.

Indgivelse af ansøgninger og tildelingskriterier

Ansøgerne, der indgav den oprindelige ansøgning, og konkurrerende ansøgere skal dokumentere, at de overholder de betingelser, som er en forudsætning for indrømmelse af tilladelsen, og som er fastsat ved artikel 6, stk. 2, og 3 i ovennævnte bekendtgørelse af 19. marts 2009.

Disse ansøgninger sendes pr. anbefalet brev til den vallonske minister for miljø, natur, skovbrug, landdistrikter og dyrevelfærd på følgende adresse:

| rue d'Harscamp, 22 |
| --- |
| 5000 Namur |
| BELGIEN |

rue d'Harscamp, 22

5000 Namur

BELGIEN

Den vallonske regering træffer afgørelse på grundlag af følgende objektive og ikkediskriminerende kriterier:

| a) | ansøgernes tekniske og finansielle kapacitet |
| --- | --- |

a)

ansøgernes tekniske og finansielle kapacitet

| b) | den måde, hvorpå de har til hensigt at foretage prospektering, efterforskning eller produktion i det pågældende geografiske område |
| --- | --- |

b)

den måde, hvorpå de har til hensigt at foretage prospektering, efterforskning eller produktion i det pågældende geografiske område

| c) | hvis flere ansøgninger viser sig at være ækvivalente med hensyn til teknisk og finansiel kapacitet og med hensyn til efterforsknings- og produktionsprogrammet, vil der blive anvendt følgende kriterier:






  1. | kvaliteten af de forundersøgelser, der er blevet gennemført med henblik på udfærdigelse af arbejdsplanen |
| --- | --- | --- |

c)

hvis flere ansøgninger viser sig at være ækvivalente med hensyn til teknisk og finansiel kapacitet og med hensyn til efterforsknings- og produktionsprogrammet, vil der blive anvendt følgende kriterier:

1.

kvaliteten af de forundersøgelser, der er blevet gennemført med henblik på udfærdigelse af arbejdsplanen

| 2. | den effektivitet og kompetence, som ansøgerne har udvist i forbindelse med eventuelle andre tilladelser, især i relation til miljøbeskyttelse |
| --- | --- |

2.

den effektivitet og kompetence, som ansøgerne har udvist i forbindelse med eventuelle andre tilladelser, især i relation til miljøbeskyttelse

| 3. | afstand til andre områder, hvor ansøgerne allerede har gennemført efterforskning og produktion |
| --- | --- |

3.

afstand til andre områder, hvor ansøgerne allerede har gennemført efterforskning og produktion

| 4. | de forventede positive virkninger for udviklingen af den vallonske region og af teknologivirksomhed på regionens område. |
| --- | --- |

4.

de forventede positive virkninger for udviklingen af den vallonske region og af teknologivirksomhed på regionens område.

Standardspecifikationer

Standardspecifikationer, der indeholder minimumsbetingelser og -krav for udøvelsen og afbrydelsen af de pågældende aktiviteter, kan findes på webstedet for Service public de Wallonie Agriculture, Ressources Naturelles et Environnement: http://environnement.wallonie.be

Der kan indhentes yderligere oplysninger fra Service public de Wallonie Agriculture, Ressources Naturelles et Environnement — Avenue Prince de Liège 15, 5100 Jambes, Belgien — fra direktoratet for industrielle, geologiske og minerelaterede risici (Tlf. +32 81336136 — E-mail: risques.environnement@spw.wallonie.be).

---

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/15

---

Oplysninger fra Medlemsstaterne Om Fiskestop

(2020/C 372/06)

I overensstemmelse med artikel 35, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (1) er der truffet beslutning om et fiskestop, jf. nedenstående skema:

| Dato og klokkeslæt for fiskestop | 15.10.2020 |
| --- | --- |
| Varighed | 15.10.2020—31.12.2020 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestand eller bestandsgruppe | ALF/3X14- |
| Art | Beryxarter (Beryx spp.) |
| Område | EU-farvande og internationale farvande i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 og 14 |
| Fiskerfartøjstype(r) | --- |
| Løbenummer | 29/TQ2025 |

Dato og klokkeslæt for fiskestop

15.10.2020

Varighed

15.10.2020—31.12.2020

Medlemsstat

Portugal

Bestand eller bestandsgruppe

ALF/3X14-

Art

Beryxarter (Beryx spp.)

Område

EU-farvande og internationale farvande i 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 og 14

Fiskerfartøjstype(r)

---

Løbenummer

29/TQ2025

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 4.11.2020 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 372/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.11.2020

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 372/16

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag: M.9991 —
  MassMutual/MVC Capital)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2020/C 372/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Massachusetts Mutual Life Insurance Company (»MassMutual«, USA) |
| --- | --- |

—

Massachusetts Mutual Life Insurance Company (»MassMutual«, USA)

| — | Barings BDC, Inc. (»Barings BDC«, USA), der rådgives af Barings LLC, et helejet datterselskab af MassMutual |
| --- | --- |

—

Barings BDC, Inc. (»Barings BDC«, USA), der rådgives af Barings LLC, et helejet datterselskab af MassMutual

| — | MVC Capital, Inc. (»MVC Capital«, USA). |
| --- | --- |

—

MVC Capital, Inc. (»MVC Capital«, USA).

Barings BDC erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele MVC Capital. Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | MassMutual: et amerikansk livsforsikringsselskab |
| --- | --- |

—

MassMutual: et amerikansk livsforsikringsselskab

| — | Barings BDC: et closed-end ikkediversificeret investeringsselskab. Det stiller kapital til rådighed for mellemstore virksomheder, der opererer på tværs af en lang række erhverv, og som primært genererer indtægter fra gældsinvesteringer. Barings BDC rådgives af Barings LLC, der er et internationalt investeringsforvaltningsselskab, som igen ejes fuldt ud af MassMutual og |
| --- | --- |

—

Barings BDC: et closed-end ikkediversificeret investeringsselskab. Det stiller kapital til rådighed for mellemstore virksomheder, der opererer på tværs af en lang række erhverv, og som primært genererer indtægter fra gældsinvesteringer. Barings BDC rådgives af Barings LLC, der er et internationalt investeringsforvaltningsselskab, som igen ejes fuldt ud af MassMutual og

| — | MVC Capital: et closed-end ikkediversificeret administrationsselskab, der forvaltes eksternt. Det stiller egenkapital og fremmedkapital til rådighed til finansiering af vækst, overtagelser og rekapitalisering af små og mellemstore virksomheder inden for en række forskellige brancher. |
| --- | --- |

—

MVC Capital: et closed-end ikkediversificeret administrationsselskab, der forvaltes eksternt. Det stiller egenkapital og fremmedkapital til rådighed til finansiering af vækst, overtagelser og rekapitalisering af små og mellemstore virksomheder inden for en række forskellige brancher.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.9991 — MassMutual/MVC Capital.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---