# Uradni list C 384/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 384 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6313. november 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 384

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6313. november 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2020/C 384/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2019 | 1 |
| 2020/C 384/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja | 180 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2020/C 384/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2019

1

2020/C 384/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

180

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 384/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 384/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2019

(2020/C 384/01)

KAZALO

| PREDGOVOR | 2 |
| --- | --- |

| POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE | 3 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 10 |
| --- | --- |

| POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2019 | 11 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 13 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 16 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 17 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 18 |
| --- | --- |

| RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA | 100 |
| --- | --- |

| POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 114 |
| --- | --- |

| GLOSAR | 173 |
| --- | --- |

| SEZNAM KRATIC | 177 |
| --- | --- |

PREDGOVOR

Veseli me, da vam lahko predstavim zaključni račun Evropske unije za leto 2019. V njem je predstavljen popoln pregled financiranja EU in izvrševanja proračuna EU v prejšnjem letu, vključno s podatki o pogojnih obveznostih, finančnih obveznostih in drugih obveznostih Unije. Zaradi večletne narave dejavnosti Unije vsebuje tudi pojasnila o ključnih finančnih podatkih in njihovem gibanju. Konsolidirani zaključni račun Evropske unije je del celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti Komisije in bistven del našega visoko razvitega sistema finančne odgovornosti.

Proračun EU je znova dokazal, da prinaša dodano vrednost za državljane, podjetja in regije. Kljub omejenim sredstvom, ki predstavljajo približno 2 % celotne javne porabe v Uniji, dopolnjuje nacionalne proračune in podpira naše skupne politične prednostne naloge.

Proračun za leto 2019 je bil predzadnji proračun sedanjega večletnega finančnega okvira. Izvajanje skoraj vseh programov je bilo v polnem teku, z izjemo novih programov, kot je evropski program za razvoj obrambne industrije, ali ukrepov, za katere je bil zakonodajni postopek končan pred kratkim. Izvrševanje proračuna EU je znašalo skupaj 178,8 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 159,1 milijarde EUR v odobritvah plačil.

V skladu s predlogom Evropske komisije iz maja 2018 je bil velik del proračuna za leto 2019 namenjen programom za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest, zlasti za mlade, ter pospeševanje rasti, strateških naložb in konvergence. EU je poleg tega še naprej podpirala prizadevanja za učinkovito obravnavo izzivov migracij, tako znotraj kot tudi zunaj EU.

Skoraj polovica odobrenih sredstev je bila namenjena ukrepom za podporo gospodarske rasti in zmanjšanje gospodarskih vrzeli med regijami. V okviru financiranja EU se je prispevalo 12,4 milijarde EUR za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020, vključno na področju evropskega visokozmogljivostnega računalništva. Proračun je bil pomemben tudi na drugih področjih, ki predstavljajo naložbo v prihodnost: povečali so se odhodki za izobraževanje in usposabljanje, in sicer za Erasmus+ za 20 % glede na leto 2018, za Instrument za povezovanje Evrope, ki spodbuja prometno in digitalno infrastrukturo, pa za 37 %. Podpora kmetijstvu in podeželskim območjem je ostala stabilna pri 57,9 milijarde evrov in je prispevala tudi k boju proti podnebnim spremembam in spodbujanju trajnostne rasti.

V proračunu za leto 2019 je bila zagotovljena potrebna prožnost za obravnavanje notranjega vidika migracij, in sicer skupaj 1,2 milijarde EUR iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, skupaj s 533 milijoni EUR za upravljanje meja in varnost iz Sklada za notranjo varnost. Za vzpostavitev novega Evropskega javnega tožilstva, namenjenega pregonu kaznivih dejanj zoper proračun EU, kot so goljufije, pranje denarja in korupcija, je bilo skupaj dodeljenih 5 milijonov EUR.

Proračun EU za leto 2019 je že pred koronavirusno krizo pokazal, kako pomemben je delujoč večletni finančni okvir, ki zagotavlja potrebna sredstva in prožnost za ukrepanje in odzivanje na prihajajoče izzive. Ta prožnost bo pomembna tudi v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki je v središču načrta okrevanja za Evropo.

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije se pripravi v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor. Da bi Komisija zaščitila te standarde, stalno izboljšuje svoja pravila in postopke, organizacijsko strukturo in prožnost. Dosledno in učinkovito poročanje zagotavlja skladnost z zakonodajo ter povečuje odgovornost porabe EU. Pomaga tudi pri vključevanju državljanov in drugih deležnikov ter ohranjanju njihovega zaupanja v Evropsko unijo.

Johannes HAHN

Komisar za proračun in človeške vire

POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR, UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST EVROPSKE UNIJE

Evropska unija (EU) je unija, na katero so države članice prenesle pristojnosti za uresničevanje skupnih ciljev. Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin. Te vrednote so skupne državam članicam v družbi, v kateri prevladujejo pluralizem, nediskriminacija, strpnost, pravičnost, solidarnost ter enakost žensk in moških.

1.   POLITIČNI IN FINANČNI OKVIR

Pogodbi EU

Pogodbi EU

Krovni cilji in načela, ki usmerjajo Unijo in evropske institucije, so opredeljeni v Pogodbah. Unija in institucije EU lahko delujejo le v mejah pristojnosti, ki jih imajo v skladu s Pogodbama za uresničevanje v njih določenih ciljev, pri tem pa morajo upoštevati načeli (1) subsidiarnosti in sorazmernosti. Unija si za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik sama zagotovi potrebna finančna sredstva. Komisija je odgovorna za spodbujanje splošnega interesa Unije, kar vključuje izvrševanje proračuna in upravljanje programov v sodelovanju z državami članicami in v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.

1

EU uresničuje cilje iz Pogodbe s številnimi orodji, med katerimi je tudi proračun EU. Druga so na primer skupni zakonodajni okvir ali skupne politične strategije.

Politične prednostne naloge Komisije

Politične prednostne naloge Komisije

Politične prednostne naloge Komisije so opredeljene v političnih usmeritvah, ki jih določi predsednik oz. predsednica Komisije. Komisija predsednice von der Leyen, ki je nastopila mandat 1. decembra 2019, se bo osredotočila na naslednjih šest glavnih ciljev:

6 GLAVNIH CILJEV

6 GLAVNIH CILJEV

Evropski zeleni dogovor

Evropski zeleni dogovor

| — | postati prva podnebno nevtralna celina |
| --- | --- |

—

postati prva podnebno nevtralna celina

Gospodarstvo za ljudi

Gospodarstvo za ljudi

| — | prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo |
| --- | --- |

—

prizadevanje za socialno pravičnost in blaginjo

Evropa, pripravljena na digitalno dobo

Evropa, pripravljena na digitalno dobo

| — | opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije |
| --- | --- |

—

opolnomočiti ljudi s tehnologijami nove generacije

Spodbujanje evropskega načina življenja

Spodbujanje evropskega načina življenja

| — | zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti |
| --- | --- |

—

zgraditi Unijo enakosti, v kateri imamo vsi enake priložnosti

Močnejša Evropa v svetu

Močnejša Evropa v svetu

| — | večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja |
| --- | --- |

—

večje ambicije Evrope z okrepitvijo naše edinstvene blagovne znamke odgovornega svetovnega voditelja

Nova spodbuda za evropsko demokracijo

Nova spodbuda za evropsko demokracijo

| — | spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije |
| --- | --- |

—

spodbujanje, varovanje in krepitev naše demokracije

Prejšnja Komisija se je osredotočila na deset prednostnih nalog, ki jih je določil nekdanji predsednik Jean-Claude Juncker in so bile v skladu z dolgoročno strategijo EU za rast Evropa 2020:

| — | nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe, |
| --- | --- |

—

nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe,

| — | povezan enotni digitalni trg, |
| --- | --- |

—

povezan enotni digitalni trg,

| — | trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost, |
| --- | --- |

—

trdna energetska unija s podnebno politiko, usmerjeno v prihodnost,

| — | bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo, |
| --- | --- |

—

bolj povezan in pravičnejši notranji trg z okrepljeno industrijsko bazo,

| — | bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU), |
| --- | --- |

—

bolj poglobljena in pravičnejša ekonomska in monetarna unija (EMU),

| — | uravnotežena in progresivna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije, |
| --- | --- |

—

uravnotežena in progresivna trgovinska politika za izkoriščanje globalizacije,

| — | območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju, |
| --- | --- |

—

območje pravosodja in temeljnih pravic, zasnovano na medsebojnem zaupanju,

| — | v smeri nove migracijske politike, |
| --- | --- |

—

v smeri nove migracijske politike,

| — | Evropa kot močnejši svetovni akter, |
| --- | --- |

—

Evropa kot močnejši svetovni akter,

| — | Unija demokratičnih sprememb. |
| --- | --- |

—

Unija demokratičnih sprememb.

Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030

Agenda za trajnostni razvoj do leta 2030

Agenda 2030 za trajnostni razvoj ter njenih 17 ciljev trajnostnega razvoja, ki so jih Združeni narodi sprejeli septembra 2015, so dali nov zagon globalnim prizadevanjem za doseganje trajnostnega razvoja. EU je imela pomembno vlogo pri oblikovanju Agende 2030, kar odraža dejstvo, da je trajnostni razvoj že dolgo v središču evropskega projekta. Cilji trajnostnega razvoja so trdno zasidrani v Pogodbah EU in vključeni v vse njene politike in pobude. Proračun EU ima ključno vlogo pri obravnavanju številnih izzivov v zvezi s trajnostjo, vključno z revščino, brezposelnostjo mladih, zdravjem in dobrim počutjem, podnebnimi spremembami, izgubljanjem biotske raznovrstnosti, trajnostno energijo in migracijami.

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Večletni finančni okvir in programi za porabo sredstev

Politike, ki jih podpira proračun EU, se izvajajo v skladu z večletnim finančnim okvirom ter ustrezno sektorsko zakonodajo, ki določa programe za porabo sredstev. Z njimi se politične prednostne naloge EU pretvorijo v ukrepe financiranja, ki se izvajajo v dovolj dolgem obdobju, da se zagotovita učinkovitost in usklajena dolgoročna perspektiva za upravičence do sredstev EU in nacionalne organe, ki zagotavljajo sofinanciranje. Določeni so najvišji letni zneski (zgornje meje) za odhodke EU kot celoto in za glavne kategorije odhodkov (razdelki). S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Večletni finančni okvir se sprejme soglasno, kar pomeni, da se vse države članice strinjajo s cilji in ravnjo porabe (najvišja raven proračunskih obveznosti in plačil), in ob soglasju Evropskega parlamenta. Sedanji večletni finančni okvir zajema obdobje 2014–2020.

Medinstitucionalni sporazum

Medinstitucionalni sporazum

Večletni finančni okvir dopolnjuje medinstitucionalni sporazum (2), ki je politični dogovor med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo. Namen tega sporazuma, sprejetega leta 2013 v skladu s členom 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je izvajanje proračunske discipline in izboljšanje delovanja letnega proračunskega postopka ter sodelovanja med institucijami v proračunskih zadevah, kakor tudi zagotavljanje dobrega finančnega poslovodenja.

2

Letni proračun

Letni proračun

Letni proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno do sredine decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki enaki skupnim odhodkom (odobritvam plačil) v danem proračunskem letu.

Glavni viri financiranja EU so prihodki iz lastnih sredstev EU, ki jih dopolnjujejo drugi prihodki. Obstajajo tri vrste lastnih sredstev: tradicionalna lastna sredstva (kot so carine in prelevmani na sladkor), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in lastna sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND). Drugi prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe zaradi kršitev pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % skupnih prihodkov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. V sedanjem večletnem finančnem okviru skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,20 % vsote bruto nacionalnega dohodka (BND) držav članic.

Načini upravljanja

Načini upravljanja

Proračun EU se izvršuje prek treh načinov upravljanja, ki določajo, kako se denar izplačuje in upravlja:

| — | Deljeno upravljanje: velik del proračuna se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva. |
| --- | --- |

—

Deljeno upravljanje: velik del proračuna se upravlja v okviru sistema deljenega upravljanja Komisije v sodelovanju z državami članicami, zlasti na področju strukturnih skladov in kmetijstva.

| — | Neposredno upravljanje: Komisija upravlja programe tudi sama in lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvajalske agencije. |
| --- | --- |

—

Neposredno upravljanje: Komisija upravlja programe tudi sama in lahko za izvajanje posebnih programov pooblasti tudi izvajalske agencije.

| — | Posredno upravljanje: odločitve glede odhodkov se lahko posredno upravljajo tudi prek drugih organov znotraj ali zunaj EU. V finančni uredbi in/ali sporazumih o prenosu pooblastil so določeni potrebni mehanizmi nadzora in poročanja, ki jih morajo uporabljati ti subjekti, ter nadzor Komisije, kadar se naloge izvrševanja proračuna zaupajo nacionalnim agencijam, skupini Evropske investicijske banke, tretjim državam, mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom) in drugim subjektom (npr. decentraliziranim agencijam EU, skupnim podjetjem). |
| --- | --- |

—

Posredno upravljanje: odločitve glede odhodkov se lahko posredno upravljajo tudi prek drugih organov znotraj ali zunaj EU. V finančni uredbi in/ali sporazumih o prenosu pooblastil so določeni potrebni mehanizmi nadzora in poročanja, ki jih morajo uporabljati ti subjekti, ter nadzor Komisije, kadar se naloge izvrševanja proračuna zaupajo nacionalnim agencijam, skupini Evropske investicijske banke, tretjim državam, mednarodnim organizacijam (npr. Svetovni banki ali Združenim narodom) in drugim subjektom (npr. decentraliziranim agencijam EU, skupnim podjetjem).

Finančna uredba

Finančna uredba

Finančna uredba (3), ki se uporablja za splošni proračun, je osrednji akt regulativne strukture financ EU. Podrobno opredeljuje finančna pravila, ki se uporabljajo za izvrševanje proračuna EU, in vloge različnih akterjev, ki sodelujejo pri zagotavljanju, da se denar uporablja dobro in dosega zastavljene cilje.

3

2.   UPRAVLJANJE IN ODGOVORNOST

2.1   INSTITUCIONALNA STRUKTURA

INSTITUCIONALNA STRUKTURA

EU ima institucionalni okvir, katerega namen je uveljavljati njene vrednote, uresničevati njene cilje, služiti njenim interesom, interesom njenih državljanov in interesom držav članic ter zagotoviti doslednost, učinkovitost in kontinuiteto njenih politik in ukrepov. Njeno organizacijsko strukturo sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so vključeni v konsolidirane računovodske izkaze EU, če so izpolnjena merila za konsolidacijo iz finančne uredbe in veljavnih računovodskih pravil (glej pojasnilo 9 za seznam subjektov, vključenih v obseg konsolidacije).

9

Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo. Komisija politično odgovarja Evropskemu parlamentu. Svet prav tako opravlja funkcije usklajevanja politik in usklajevanja v okviru splošne politične usmeritve in prednostnih nalog Unije, ki jih je določil Evropski svet.

Komisija je odgovorna za načrtovanje, pripravo in predlaganje zakonodaje, upravljanje politik EU, vključno s spremljanjem izvajanja zakonodaje EU in zagotavljanjem njenega izvrševanja, dodeljevanje sredstev EU in upravljanje programov financiranja ter zastopanje EU na mednarodni ravni.

Komisija izvršuje proračun, v veliki meri v sodelovanju z državami članicami (4). Skupaj zagotavljajo, da se odobrena proračunska sredstva porabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. Uredbe določajo obveznosti držav članic v zvezi z revizijo in nadzorom pri deljenem izvrševanju proračuna in nastalih obveznostih. Za vsako institucijo EU določajo tudi obveznosti in podrobna pravila, ki se nanašajo na njene odhodke.

4

2.2   UPRAVLJAVSKA STRUKTURA KOMISIJE

UPRAVLJAVSKA STRUKTURA KOMISIJE

Komisija ima edinstven sistem upravljanja z jasnim razlikovanjem med političnimi strukturami in strukturami za upravni nadzor ter jasno omejeno pristojnostjo in finančno odgovornostjo (5).

5

Notranje delovanje Komisije temelji na več ključnih načelih, na katera se opira dobro upravljanje: jasnih vlogah in odgovornostih, močni zavezanosti upravljanju smotrnosti in skladnosti s pravnim okvirom, jasnih mehanizmih odgovornosti, visokokakovostnem in vključujočem regulativnem okviru, odprtosti in preglednosti ter visokih standardih etičnega ravnanja.

Komisija izvaja svoje funkcije pod vodstvom kolegija komisarjev, ki določa prednostne naloge in prevzema splošno politično odgovornost za delo Komisije. Predsednik odloča o notranji organizaciji Komisije, s čimer zagotavlja, da deluje usklajeno, učinkovito in kot kolegij. Notranje ureditve ustvarjajo strukturo trdnih kontrol in orodij za upravljanje, ki kolegiju komisarjev omogočajo, da prevzema politično odgovornost za delo Komisije, in sicer za odločitve, ki jih sprejema, ter za funkcije usklajevanja, izvrševanja in upravljanja, kot so določene v Pogodbah.

Kolegij delegira operativno izvrševanje proračuna in finančno poslovodenje generalnim direktorjem in vodjem služb, ki vodijo upravno strukturo Komisije (6). Ta decentralizirani pristop ustvarja upravno kulturo, ki uradnike spodbuja k prevzemanju odgovornosti za dejavnosti, ki jih nadzirajo, in od njih zahteva dajanje zagotovil glede dejavnosti, za katere so odgovorni.

6

Osrednje službe podpirajo generalne direktorje in vodje služb pri izvajanju njihovih odgovornosti. Zlasti interni upravni odbor zagotavlja usklajevanje, nadzor, svetovanje in strateške usmeritve glede vprašanj korporativnega upravljanja na področjih, ki vključujejo upravljanje finančnih in človeških virov, obvladovanje tveganj, upravljanje smotrnosti, upravljanje IT, kibernetsko in fizično varnost, neprekinjeno poslovanje, obveščanje in upravljanje informacij (7).

7

Ta sistem upravljanja temelji na Pogodbah in se je razvijal skozi čas, da se je prilagajal spreminjajočemu se okolju in ostal v skladu z dobrimi praksami, določenimi v ustreznih mednarodnih standardih (8). Pri nadaljnji racionalizaciji in okrepitvi ureditev, uvedenih leta 2018 (9), sta se upoštevala revizijsko delo Evropskega računskega sodišča (10) in Komisijine Službe za notranjo revizijo. Kot se zahteva v finančni uredbi (člen 247), letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vključuje informacije o ključnih ureditvah upravljanja v Komisiji.

8

9

10

2.3   OKVIR SMOTRNOSTI PRORAČUNA EU

OKVIR SMOTRNOSTI PRORAČUNA EU

Izvajanje trdnih okvirov smotrnosti je nujno za zagotovitev močne usmerjenosti v rezultate, evropske dodane vrednosti in dobrega upravljanja programov EU. Okvir smotrnosti za proračun EU je zelo razvit in pri standardnem indeksu okvirov za smotrnostno pripravo proračuna dosega boljše rezultate kot katera koli posamezna država, ki jo je ocenila Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD).

V zvezi z okvirom smotrnosti proračuna EU se poroča o več vrstah in ravneh strateških ciljev ter kazalnikov. Upošteva se tudi dopolnjevanje in vključevanje politik (kot so obravnavanje podnebnih sprememb ali enakost spolov) in programov ter ključno vlogo držav članic pri izvrševanju proračuna EU.

| — | Cilji in kazalniki so del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V slednjih so zagotovljene informacije, potrebne za razumevanje izvajanja programov in merjenje njihove smotrnosti; to vključuje dolgoročne finančne obveznosti v okviru večletnega finančnega okvira, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike. |
| --- | --- |

—

Cilji in kazalniki so del pravne podlage programov, Komisija pa vsako leto poroča o njih v poročilih o programih, priloženih predlogu proračuna. V slednjih so zagotovljene informacije, potrebne za razumevanje izvajanja programov in merjenje njihove smotrnosti; to vključuje dolgoročne finančne obveznosti v okviru večletnega finančnega okvira, izhodiščne scenarije za smotrnost programov (izhodišča za ukrepe politike), cilje (ki jih je treba doseči ob koncu večletnega programskega obdobja) in vmesne mejnike.

poročilih o programih

| — | Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, spodbuja kulturo smotrnosti. Poleg tega je v preteklih letih razvila pristop, ki spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo. |
| --- | --- |

—

Da bi Komisija zagotovila, da se sredstva dodelijo prednostnim nalogam ter da je vsak ukrep kar najbolj smotrn in prinese visoko dodano vrednost, spodbuja kulturo smotrnosti. Poleg tega je v preteklih letih razvila pristop, ki spodbuja boljše ravnotežje med skladnostjo s pravili in smotrnostjo.

kulturo smotrnosti

| — | Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled smotrnosti, upravljanja in zaščite proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja. |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU vsebuje celovit pregled smotrnosti, upravljanja in zaščite proračuna EU. Prav tako je v njem pojasnjeno, kako proračun EU podpira politične prednostne naloge Evropske unije, rezultate, dosežene s proračunom EU, in vlogo Komisije pri zagotavljanju in spodbujanju najvišjih standardov upravljanja proračuna in finančnega poslovodenja.

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU

Zaradi teh elementov lahko proračunski organ med letnim proračunskim postopkom dobro upošteva informacije o smotrnosti.

2.4   FINANČNO POSLOVODENJE KOMISIJE

FINANČNO POSLOVODENJE KOMISIJE

V Komisiji so vloge in pristojnosti na področju finančnega poslovodenja jasno opredeljene (npr. v finančni uredbi in notranjih pravilih (11)) in se ustrezno izvajajo. Generalni direktorji in vodje služb Komisije so kot odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil odgovorni za dobro finančno upravljanje virov EU, upoštevanje določb finančne uredbe, obvladovanje tveganj in vzpostavitev ustreznega okvira notranje kontrole.

11

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja dejavnosti z operativnega vidika in vidika dobrega finančnega poslovodenja. Naloge se lahko nadalje prenesejo na direktorje, vodje enot in druge, ki tako postanejo odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Vsak odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil lahko ima enega ali dva direktorja, odgovorna za obvladovanje tveganj in notranjo kontrolo, za pomoč pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja sistemov notranje kontrole.

Osrednje službe Komisije zagotavljajo smernice in nasvete ter spodbujajo dobre prakse, tudi prek dela internega upravnega odbora.

Finančna uredba zahteva, da vsak odredbodajalec pripravi letno poročilo o dejavnostih v zvezi s tem, kaj je bilo doseženo, ter o notranji kontroli in finančnem poslovodenju med letom. Letno poročilo o dejavnostih vključuje izjavo, da so bila sredstva porabljena na podlagi načel dobrega finančnega poslovodenja in da so vzpostavljeni kontrolni postopki, ki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti povezanih transakcij. Na ravni Komisije je letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU glavni instrument, s katerim kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno upravljanje proračuna EU.

kolegij komisarjev prevzame politično odgovornost za finančno upravljanje proračuna EU

Računovodja Komisije je na centralni ravni odgovoren za upravljanje zakladnice, postopke izterjave, določanje računovodskih pravil na podlagi mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor in metod, potrjevanje računovodskih sistemov ter pripravo zaključnega računa Komisije in konsolidiranega zaključnega računa EU. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Unije. Zaključni račun sprejme kolegij komisarjev. Funkcija računovodje je neodvisna funkcija in ima veliko odgovornost pri finančnem poročanju Komisije.

Tudi funkcija notranjega revizorja Komisije je centralizirana in neodvisna, pri čemer notranji revizor zagotavlja neodvisne nasvete, mnenja in priporočila v zvezi s kakovostjo in delovanjem sistemov notranje kontrole v Komisiji, agencijah EU in drugih neodvisnih organih.

Odbor za spremljanje poteka revizij zagotavlja neodvisnost notranjega revizorja ter spremlja kakovost notranjih revizij in nadaljnje ukrepanje Komisije na podlagi priporočil notranje in zunanje revizije ter ugotovitev in priporočil Evropskega računskega sodišča v zvezi z razrešnico glede zanesljivosti letnega konsolidiranega zaključnega računa EU. S svetovalno vlogo odbor prispeva k splošnemu nadaljnjemu izboljšanju uspešnosti in učinkovitosti Komisije pri doseganju njenih ciljev ter olajšuje nadzor kolegija nad praksami Komisije na področju upravljanja, obvladovanja tveganja in notranje kontrole.

2.5   FINANČNO POROČANJE

FINANČNO POROČANJE

Poročanje o proračunu EU poteka prek celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti, ki združuje izčrpne informacije o izvrševanju, smotrnosti, rezultatih, finančnem poslovodenju in zaščiti proračuna EU. To zajema konsolidirani zaključni račun EU, letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (ki vključuje oceno financ Unije na podlagi doseženih rezultatov), letno poročilo o opravljenih notranjih revizijah, dolgoročno napoved prihodnjih prilivov in odlivov za naslednjih pet let ter poročilo o nadaljnjih ukrepih v zvezi z razrešnico. S celovitim svežnjem finančnih poročil in poročil o odgovornosti se javnosti vsako leto zagotovi celovit pregled nad finančnim in poslovnim stanjem proračuna EU.

celovitega svežnja finančnih poročil in poročil o odgovornosti

Konsolidirani zaključni račun EU vsebuje finančne informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka in z vidika proračuna. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

Konsolidirani zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| — | konsolidirane računovodske izkaze ter |
| --- | --- |

—

konsolidirane računovodske izkaze ter

| — | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

—

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo zbirno evidenco izvrševanja proračuna.

Poleg tega je konsolidiranemu zaključnemu računu EU priložen dokument z naslovom „Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza“, v katerem so povzeti bistvene spremembe in trendi v računovodskih izkazih ter pojasnjena pomembna tveganja in negotovosti, s katerimi se sooča EU, ter prihodnje potrebe.

Poročanje in prevzemanje odgovornosti na Komisiji:

| Celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti, člen 247 finančne uredbe | — | Konsolidirani zaključni račun EU |
| --- | --- | --- |

Celovito finančno poročanje in poročanje o odgovornosti, člen 247 finančne uredbe

—

Konsolidirani zaključni račun EU

| — | Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (vključno s poročanjem o oceni financ EU) |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o upravljanju in smotrnosti izvrševanja proračuna EU (vključno s poročanjem o oceni financ EU)

| — | Letno poročilo o notranji reviziji |
| --- | --- |

—

Letno poročilo o notranji reviziji

| — | Dolgoročna napoved prilivov in odlivov za pet let |
| --- | --- |

—

Dolgoročna napoved prilivov in odlivov za pet let

| — | Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici |
| --- | --- |

—

Poročilo o nadaljnjem ukrepanju po razrešnici

Druga poročila

| — | Komunikacijski sveženj ob govoru o stanju v Uniji |
| --- | --- |

—

Komunikacijski sveženj ob govoru o stanju v Uniji

| — | Splošno poročilo o dejavnostih EU |
| --- | --- |

—

Splošno poročilo o dejavnostih EU

| — | Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov |
| --- | --- |

—

Letna poročila o dejavnostih generalnih direktoratov

| — | Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju |
| --- | --- |

—

Poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju

2.6   POSTOPEK ZUNANJE REVIZIJE IN RAZREŠNICE

POSTOPEK ZUNANJE REVIZIJE IN RAZREŠNICE

V skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja je treba sredstva upravljati na uspešen, učinkovit in gospodaren način. Vzpostavljen je okvir odgovornosti, ki temelji na celovitem poročanju, zunanji reviziji in političnem nadzoru, da se zagotovi razumno zagotovilo, da se sredstva EU porabijo dobro in ustrezno.

Evropsko računsko sodišče vsako leto na podlagi sistematičnega in temeljitega pristopa preuči zanesljivost računovodskih izkazov, ali so bili vsi prihodki prejeti in ali so vsi odhodki nastali na zakonit in pravilen način ter ali so bili finančno poslovodenje in kvalitativni vidiki oblikovanja proračuna, vključno z vidikom smotrnosti, dobri. Objava letnega poročila Evropskega računskega sodišča je izhodišče za postopek razrešnice. Revizorji pripravijo tudi posebna poročila o posebnih področjih porabe ali politike ali zadevah v zvezi s proračunom ali upravljanjem.

Evropsko računsko sodišče

Evropski parlament se po priporočilu Sveta odloči, ali bo Komisiji za način, kako je izvrševala proračun EU v zadevnem letu, dal končno odobritev (podelitev razrešnice). Letni postopek razrešnice zagotavlja, da je Komisija politično odgovorna za izvrševanje proračuna EU.

Evropski parlament

Sveta

Sklep o razrešnici temelji tudi na celovitem finančnem poročanju Komisije in poročanju Komisije o odgovornosti, zaslišanjih komisarjev in odgovorih na pisna vprašanja, naslovljena na Komisijo.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2019 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 246(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom XIII navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja Evropske komisije

18. junij 2020

POUDARKI ZA PRORAČUNSKO LETO 2019

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2019

Izvrševanje proračuna Unije za leto 2019

Proračun EU ima pomembno vlogo pri podpori izvajanju politik in prednostnih nalog Unije. Kljub omejenim sredstvom, ki predstavljajo približno 2 % celotne javne porabe v Uniji, dopolnjuje nacionalne proračune in je jasno usmerjen v naložbe in dodano vrednost. Je ključno orodje v širokem naboru politik in regulativnih instrumentov na evropski ravni za izvajanje političnih prednostnih nalog, o katerih so se dogovorile vse države članice EU, preoblikovanih v večletni finančni okvir, ki vsebuje različne programe in najvišje zgornje meje odhodkov.

Proračun EU za leto 2019, ki je bil sprejet 12. decembra 2018, potrjuje, da EU usmerja denar tja, kjer obstajajo potrebe. V letu 2019 je bil v skladu s predlogom Evropske komisije iz maja 2018 največji del proračuna EU namenjen spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, zlasti za mlade, in pospeševanju rasti, strateških naložb in konvergence. EU je poleg tega še naprej podpirala prizadevanja za učinkovito obravnavo izzivov migracij, tako znotraj kot tudi zunaj EU.

Za leto 2019 sprejeti proračun je prispeval k trdnosti in odpornosti evropskega gospodarstva ter spodbujanju solidarnosti in varnosti znotraj in zunaj evropskih meja. Proračun za leto 2019 je bil predzadnji proračun sedanjega večletnega finančnega okvira. Izvajanje skoraj vseh programov je bilo v polnem teku, z izjemo novih programov, kot je evropski program za razvoj obrambne industrije, ali ukrepov, za katere je bil zakonodajni postopek končan pred kratkim.

Izvrševanje proračuna EU v letu 2019 je znašalo skupaj 178,8 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 159,1 milijarde EUR v odobritvah plačil. Tako izvrševanje se lahko šteje za zadovoljivo, saj so tekom leta bile potrebne le manjše prilagoditve. Po zneskih, prenesenih v leto 2020, je bilo pri izvrševanju doseženih 99,4 % odobritev za prevzem obveznosti in 99,5 % odobritev plačil.

Skoraj polovica odobrenih sredstev je bila namenjena ukrepom za podporo gospodarske rasti in zmanjšanje gospodarskih vrzeli med regijami. V okviru financiranja EU se je prispevalo 12,4 milijarde EUR za raziskave in inovacije v okviru programa Obzorje 2020, vključno na področju evropskega visokozmogljivostnega računalništva. Povečal se je proračun za izobraževanje in usposabljanje (20 % več za Erasmus+ kot leta 2018) ter za prometno in digitalno infrastrukturo (37 % več sredstev za Instrument za povezovanje Evrope). Podpora kmetijstvu in podeželskim območjem je ostala stabilna pri 57,9 milijarde evrov in je prispevala tudi k boju proti podnebnim spremembam in spodbujanju trajnostne rasti.

V proračunu za leto 2019 je bila zagotovljena potrebna prožnost za obravnavanje notranjega vidika migracij, in sicer skupaj 1,2 milijarde EUR iz Sklada za azil, migracije in vključevanje, skupaj s 533 milijoni EUR za upravljanje meja in varnost iz Sklada za notranjo varnost. Za vzpostavitev novega Evropskega javnega tožilstva, namenjenega pregonu kaznivih dejanj zoper proračun EU, kot so goljufije, pranje denarja in korupcija, je bilo skupaj dodeljenih 5 milijonov EUR.

Računovodski izkazi – glavni poudarki

Računovodski izkazi – glavni poudarki

Bilanca stanja

Bilanca stanja

| — | V okviru opredmetenih osnovnih sredstev so štirje sateliti, izstreljeni leta 2018, leta 2019 uspešno prestali testiranje v orbiti. Operativni konstelaciji so bili dodani v letu 2019, tako da jih je zdaj 26 – glej pojasnilo 2.2. |
| --- | --- |

—

V okviru opredmetenih osnovnih sredstev so štirje sateliti, izstreljeni leta 2018, leta 2019 uspešno prestali testiranje v orbiti. Operativni konstelaciji so bili dodani v letu 2019, tako da jih je zdaj 26 – glej pojasnilo 2.2.

2.2

| — | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so se povečala za 3,0 milijarde EUR, in sicer zaradi nadaljnjega financiranja jamstvenih skladov EFSI in EFSD ter finančnih instrumentov v okviru programa Obzorje 2020. Posojila so se zmanjšala za 1,3 milijarde EUR zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil s strani Romunije in Latvije, kar se je nekoliko izravnalo z novimi odobrenimi posojili v okviru makrofinančne pomoči – glej pojasnilo 2.4. |
| --- | --- |

—

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so se povečala za 3,0 milijarde EUR, in sicer zaradi nadaljnjega financiranja jamstvenih skladov EFSI in EFSD ter finančnih instrumentov v okviru programa Obzorje 2020. Posojila so se zmanjšala za 1,3 milijarde EUR zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil s strani Romunije in Latvije, kar se je nekoliko izravnalo z novimi odobrenimi posojili v okviru makrofinančne pomoči – glej pojasnilo 2.4.

2.4

| — | Predhodno financiranje (tj. predplačila, izplačana upravičencem do sredstev EU) se je nekoliko zvišalo, za 1,5 milijarde EUR, in znaša 51,4 milijarde EUR – glej pojasnilo 2.5. |
| --- | --- |

—

Predhodno financiranje (tj. predplačila, izplačana upravičencem do sredstev EU) se je nekoliko zvišalo, za 1,5 milijarde EUR, in znaša 51,4 milijarde EUR – glej pojasnilo 2.5.

2.5

| — | Na splošno je skupna vrednost terjatev in izterljivih zneskov ostala na podobni ravni kot lani, in sicer pri 24,0 milijardah EUR – glej pojasnilo 2.6. |
| --- | --- |

—

Na splošno je skupna vrednost terjatev in izterljivih zneskov ostala na podobni ravni kot lani, in sicer pri 24,0 milijardah EUR – glej pojasnilo 2.6.

2.6

| — | Znižanje dolgoročne obrestne mere, ki se uporablja za določanje vrednosti obveznosti za zaslužke zaposlencev (tako imenovana diskontna mera), ki je prvič postala negativna, je povzročilo znatno povečanje obveznosti ob koncu leta, in sicer za 17,2 milijarde EUR – glej pojasnilo 2.9. |
| --- | --- |

—

Znižanje dolgoročne obrestne mere, ki se uporablja za določanje vrednosti obveznosti za zaslužke zaposlencev (tako imenovana diskontna mera), ki je prvič postala negativna, je povzročilo znatno povečanje obveznosti ob koncu leta, in sicer za 17,2 milijarde EUR – glej pojasnilo 2.9.

2.9

| — | Odplačilo najetih plačilnobilančnih posojil v višini 1,5 milijarde EUR je povzročilo zmanjšanje finančnih obveznosti, kar se je nekoliko izravnalo z novimi najetimi posojili v zvezi z odobrenimi posojili za makrofinančno pomoč – glej pojasnilo 2.11. |
| --- | --- |

—

Odplačilo najetih plačilnobilančnih posojil v višini 1,5 milijarde EUR je povzročilo zmanjšanje finančnih obveznosti, kar se je nekoliko izravnalo z novimi najetimi posojili v zvezi z odobrenimi posojili za makrofinančno pomoč – glej pojasnilo 2.11.

2.11

| — | Obveznosti iz poslovanja in aktivne časovne razmejitve so ostale na podobni ravni kot leta 2018, pri skupaj 94,1 milijarde EUR – glej pojasnili 2.12 in 2.13. |
| --- | --- |

—

Obveznosti iz poslovanja in aktivne časovne razmejitve so ostale na podobni ravni kot leta 2018, pri skupaj 94,1 milijarde EUR – glej pojasnili 2.12 in 2.13.

2.12

2.13

Izkaz poslovnega izida

Izkaz poslovnega izida

| — | Na strani prihodkov je bilo za 3,0 milijarde EUR več prihodkov iz naslova BND po prilagoditvah za pretekle zneske (večinoma za leta od 2012 do 2017), saj so bile osnove BND posodobljene z dejanskimi podatki. Prihodki od glob so leta 2019 znašali 4,3 milijarde EUR – glej pojasnilo 3.1/3.4. |
| --- | --- |

—

Na strani prihodkov je bilo za 3,0 milijarde EUR več prihodkov iz naslova BND po prilagoditvah za pretekle zneske (večinoma za leta od 2012 do 2017), saj so bile osnove BND posodobljene z dejanskimi podatki. Prihodki od glob so leta 2019 znašali 4,3 milijarde EUR – glej pojasnilo 3.1/3.4.

3.1/3.4

| — | Odhodki, nastali v okviru deljenega upravljanja, so se povečali za 4,8 milijarde EUR, kar je posledica boljšega izvajanja programov v okviru ESRR in kohezijskega sklada v tekočem večletnem finančnem okviru – glej pojasnilo 3.9. |
| --- | --- |

—

Odhodki, nastali v okviru deljenega upravljanja, so se povečali za 4,8 milijarde EUR, kar je posledica boljšega izvajanja programov v okviru ESRR in kohezijskega sklada v tekočem večletnem finančnem okviru – glej pojasnilo 3.9.

3.9

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

| — | Proračunska jamstva so se povečala za 2,7 milijarde EUR zaradi podpisa novih operacij v okviru EFSI in zunanjega mandata EIB leta 2019, za katere jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.1. |
| --- | --- |

—

Proračunska jamstva so se povečala za 2,7 milijarde EUR zaradi podpisa novih operacij v okviru EFSI in zunanjega mandata EIB leta 2019, za katere jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.1.

4.1.1

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (1)

1

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA | 15 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 16 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 17 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 18 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA | 63 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA | 72 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI | 76 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 80 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 93 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 95 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 97 |
| --- | --- | --- |

9.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 515 | 446 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 11 380 | 11 185 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 591 | 591 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 66 714 | 65 231 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 26 240 | 26 006 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 3 607 | 416 |
| | | 109 047 | 103 875 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 4 514 | 4 168 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 25 206 | 23 968 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 20 367 | 24 248 |
| Zaloge | 2.7 | 68 | 73 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 19 745 | 18 113 |
| | | 69 900 | 70 570 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 178 947 | 174 444 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (97 659 ) | (80 456 ) |
| Rezervacije | 2.10 | (3 710 ) | (3 281 ) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (53 071 ) | (53 289 ) |
| | | (154 440 ) | (137 025 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (1 116 ) | (852) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (1 446 ) | (2 617 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (27 241 ) | (32 227 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (67 227 ) | (63 186 ) |
| | | (97 030 ) | (98 882 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (251 470 ) | (235 907 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (72 523 ) | (61 463 ) |
| Rezerve | 2.14 | 5 037 | 4 961 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2) | 2.15 | (77 560 ) | (66 424 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | (72 523 ) | (61 463 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

515

515

446

446

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

11 380

11 380

11 185

11 185

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

591

591

591

591

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

66 714

66 714

65 231

65 231

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

26 240

26 240

26 006

26 006

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

3 607

3 607

416

416

109 047

109 047

103 875

103 875

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

Finančna sredstva

2.4

2.4

4 514

4 514

4 168

4 168

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5

2.5

25 206

25 206

23 968

23 968

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

20 367

20 367

24 248

24 248

Zaloge

Zaloge

2.7

2.7

68

68

73

73

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

19 745

19 745

18 113

18 113

69 900

69 900

70 570

70 570

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

178 947

178 947

174 444

174 444

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(97 659 )

(97 659 )

(80 456 )

(80 456 )

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(3 710 )

(3 710 )

(3 281 )

(3 281 )

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(53 071 )

(53 071 )

(53 289 )

(53 289 )

(154 440 )

(154 440 )

(137 025 )

(137 025 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.10

2.10

(1 116 )

(1 116 )

(852)

(852)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(1 446 )

(1 446 )

(2 617 )

(2 617 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(27 241 )

(27 241 )

(32 227 )

(32 227 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(67 227 )

(67 227 )

(63 186 )

(63 186 )

(97 030 )

(97 030 )

(98 882 )

(98 882 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(251 470 )

(251 470 )

(235 907 )

(235 907 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

Rezerve

Rezerve

2.14

2.14

5 037

5 037

4 961

4 961

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic
   (2)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

2

2.15

2.15

(77 560 )

(77 560 )

(66 424 )

(66 424 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(72 523 )

(72 523 )

(61 463 )

(61 463 )

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 108 820 | 105 780 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 21 235 | 22 767 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 18 128 | 17 624 |
| Globe | 3.4 | 4 291 | 6 740 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 2 627 | 2 215 |
| Drugo | 3.6 | 2 072 | 3 312 |
| | | 157 174 | 158 438 |
| | | | |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.7 | 1 817 | 3 115 |
| Drugo | 3.8 | 1 298 | 1 379 |
| | | 3 116 | 4 494 |
| Prihodki skupaj | | 160 289 | 162 932 |
| ODHODKI | | | |
| Izvedle države članice | 3.9 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (43 951 ) | (43 527 ) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (13 541 ) | (13 149 ) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (35 178 ) | (30 230 ) |
| Evropski socialni sklad | | (11 218 ) | (11 935 ) |
| Drugo | | (2 608 ) | (2 826 ) |
| Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi | 3.10 | (18 942 ) | (17 551 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.11 | (3 131 ) | (3 396 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.11 | (4 085 ) | (4 016 ) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.11 | (2 875 ) | (3 569 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.12 | (11 366 ) | (10 929 ) |
| Stroški financiranja | 3.13 | (1 491 ) | (1 677 ) |
| Drugi odhodki | 3.14 | (7 109 ) | (6 208 ) |
| Odhodki skupaj | | (155 493 ) | (149 014 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 4 796 | 13 918 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2019

2018

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

108 820

108 820

105 780

105 780

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

21 235

21 235

22 767

22 767

Sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

18 128

18 128

17 624

17 624

Globe

Globe

3.4

3.4

4 291

4 291

6 740

6 740

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

2 627

2 627

2 215

2 215

Drugo

Drugo

3.6

3.6

2 072

2 072

3 312

3 312

157 174

157 174

158 438

158 438

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

3.7

3.7

1 817

1 817

3 115

3 115

Drugo

Drugo

3.8

3.8

1 298

1 298

1 379

1 379

3 116

3 116

4 494

4 494

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

160 289

160 289

162 932

162 932

ODHODKI

ODHODKI

Izvedle države članice

Izvedle države članice

3.9

3.9

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(43 951 )

(43 951 )

(43 527 )

(43 527 )

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(13 541 )

(13 541 )

(13 149 )

(13 149 )

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(35 178 )

(35 178 )

(30 230 )

(30 230 )

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

(11 218 )

(11 218 )

(11 935 )

(11 935 )

Drugo

Drugo

(2 608 )

(2 608 )

(2 826 )

(2 826 )

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli Komisija, izvajalske agencije in skrbniški skladi

3.10

3.10

(18 942 )

(18 942 )

(17 551 )

(17 551 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3.11

3.11

(3 131 )

(3 131 )

(3 396 )

(3 396 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.11

3.11

(4 085 )

(4 085 )

(4 016 )

(4 016 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

3.11

3.11

(2 875 )

(2 875 )

(3 569 )

(3 569 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.12

3.12

(11 366 )

(11 366 )

(10 929 )

(10 929 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.13

3.13

(1 491 )

(1 491 )

(1 677 )

(1 677 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.14

3.14

(7 109 )

(7 109 )

(6 208 )

(6 208 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(155 493 )

(155 493 )

(149 014 )

(149 014 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

4 796

4 796

13 918

13 918

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Poslovni izid za zadevno leto | 4 796 | 13 918 |
| Poslovanje | | |
| Odplačevanje | 107 | 104 |
| Amortizacija | 1 022 | 998 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | 1 255 | 1 041 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (1 472 ) | (947) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | 691 | (12 299 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | 5 | 222 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | 17 203 | 7 334 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | 693 | 594 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (1 389 ) | (1 007 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (4 985 ) | (6 821 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 4 041 | (716) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | (1 803 ) | (556) |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida) | (14 164 ) | (4 396 ) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | 111 | (71) |
| Naložbenje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | (1 392 ) | (1 583 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi | (1) | (9) |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | (2 964 ) | (1 811 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (121) | 7 |
| ČISTI DENARNI TOK | 1 633 | (5 998 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 1 633 | (5 998 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 18 113 | 24 111 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 19 745 | 18 113 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

4 796

4 796

13 918

13 918

Poslovanje

Poslovanje

Odplačevanje

Odplačevanje

107

107

104

104

Amortizacija

Amortizacija

1 022

1 022

998

998

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

1 255

1 255

1 041

1 041

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(1 472 )

(1 472 )

(947)

(947)

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

691

691

(12 299 )

(12 299 )

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

5

5

222

222

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Povečanje/(zmanjšanje) pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

17 203

17 203

7 334

7 334

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

693

693

594

594

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(1 389 )

(1 389 )

(1 007 )

(1 007 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(4 985 )

(4 985 )

(6 821 )

(6 821 )

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

4 041

4 041

(716)

(716)

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1 803 )

(1 803 )

(556)

(556)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (gibanje nedenarnih sredstev ni vključeno v izkaz poslovnega izida)

(14 164 )

(14 164 )

(4 396 )

(4 396 )

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

111

111

(71)

(71)

Naložbenje

Naložbenje

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(1 392 )

(1 392 )

(1 583 )

(1 583 )

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(Povečanje)/zmanjšanje naložb, obračunanih po kapitalski metodi

(1)

(1)

(9)

(9)

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(2 964 )

(2 964 )

(1 811 )

(1 811 )

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih sredstev po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(121)

(121)

7

7

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

1 633

1 633

(5 998 )

(5 998 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

18 113

18 113

24 111

24 111

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

19 745

19 745

18 113

18 113

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj) | Druge rezerve | Rezerva za pošteno vrednost | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (186) | 186 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | (47) | (47) |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (4 396 ) | — | — | (4 396 ) |
| Drugo | 30 | (54) | — | (24) |
| Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic | (556) | — | — | (556) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 13 918 | — | — | 13 918 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 463 ) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | (21) | 21 | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | — | — | 160 | 160 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Drugo | 56 | (105) | — | (49) |
| Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 4 796 | — | — | 4 796 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic Skupni presežek/(primanjkljaj)

Druge rezerve

Rezerva za pošteno vrednost

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(186)

(186)

186

186

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

(47)

(47)

(47)

(47)

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(4 396 )

(4 396 )

—

—

(4 396 )

(4 396 )

Drugo

Drugo

30

30

(54)

(54)

—

(24)

(24)

Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2017, knjižen v dobro držav članic

(556)

(556)

—

—

(556)

(556)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

13 918

13 918

—

—

13 918

13 918

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

STANJE NA DAN 31. 12. 2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 463 )

(61 463 )

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

(21)

(21)

21

21

—

—

Gibanje poštene vrednosti

Gibanje poštene vrednosti

—

—

160

160

160

160

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Drugo

Drugo

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic

Proračunski rezultat za leto 2018, knjižen v dobro držav članic

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

STANJE NA DAN 31. 12. 2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (3) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba).

3

Evropska unija v skladu s členom 80 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki spadajo v obseg konsolidacije, da je zagotovljena notranja usklajenost konsolidiranih računovodskih izkazov EU.

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Uporaba novih in spremenjenih računovodskih pravil Evropske unije (European Union accounting rules – EAR)

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje

Nova EAR, ki veljajo za letna obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje

Nova EAR, ki jih je sprejel računovodja Komisije, so postala obvezna za letna obračunska obdobja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje:

| — | EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, določa zahteve za razvrščanje, priznavanje in merjenje združitev v javnem sektorju, tj. združevanja ločenih dejavnosti v enem subjektu javnega sektorja.
  Standard razlikuje med dvema vrstama združitev javnega sektorja: spojitvami in prevzemi. Spojitev je združitev v javnem sektorju, pri kateri nobena stranka v združitvi ne pridobi nadzora nad eno ali več operacijami, če pa ena od strank v združitvi pridobi nadzor, obstajajo dokazi, da ima združitev ekonomsko vsebino spojitve (standard določa več kazalnikov v zvezi s preučitvijo in postopkom odločanja, ki omogočajo to oceno). Prevzem je združitev v javnem sektorju, pri kateri ena stranka v združitvi pridobi nadzor nad eno ali več operacijami, in obstajajo dokazi, da združitev ni spojitev.
  Združitve v javnem sektorju, ki so razvrščene kot spojitve, se obračunavajo z uporabo modificirane metode združevanja deležev, ki zahteva, da mora nastali subjekt pripoznati opredeljiva sredstva, obveznosti in vse neobvladujoče deleže, ki so predmet združitve, po njihovi knjigovodski vrednosti z ustreznim povečanjem ali zmanjšanjem čistih sredstev (tj. brez nastanka dobrega imena).
  Združitve v javnem sektorju, ki so razvrščene kot prevzemi, se obračunavajo z uporabo prevzemne metode, ki zahteva, da se opredeljiva pridobljena sredstva in prevzete obveznosti pripoznajo po njihovi pošteni vrednosti na datum prevzema, vsi neobvladujoči deleži v pridobljeni operaciji pa se pripoznajo po sorazmernem deležu opredeljivih čistih sredstev pridobljenih operacij. V nasprotju s spojitvijo pri prevzemu nastane dobro ime (merjeno kot presežek prenesenega nadomestila in vseh neobvladujočih deležev nad razliko med zneskom pridobljenih opredeljivih sredstev in zneskom prevzetih obveznosti na datum prevzema).
  Standard predvideva zahteve po ločenem razkritju, da se uporabnikom računovodskih izkazov EU omogoči, da ocenijo naravo in finančne učinke spojitve ali prevzema, pa tudi finančne učinke prilagoditev, pripoznanih v tekočem poročevalskem obdobju v zvezi s takimi transakcijami, do katerih je prišlo v tem ali prejšnjih poročevalskih obdobjih.
  Ker v poročevalskem obdobju ni bilo nobene združitve v javnem sektorju, novi standard ne vpliva na računovodske izkaze za leto 2019. |
| --- | --- |

—

EAR št. 20 „Združitve v javnem sektorju“, ki temelji na MRSJS 40 „Združitve v javnem sektorju“, določa zahteve za razvrščanje, priznavanje in merjenje združitev v javnem sektorju, tj. združevanja ločenih dejavnosti v enem subjektu javnega sektorja.

Standard razlikuje med dvema vrstama združitev javnega sektorja: spojitvami in prevzemi. Spojitev je združitev v javnem sektorju, pri kateri nobena stranka v združitvi ne pridobi nadzora nad eno ali več operacijami, če pa ena od strank v združitvi pridobi nadzor, obstajajo dokazi, da ima združitev ekonomsko vsebino spojitve (standard določa več kazalnikov v zvezi s preučitvijo in postopkom odločanja, ki omogočajo to oceno). Prevzem je združitev v javnem sektorju, pri kateri ena stranka v združitvi pridobi nadzor nad eno ali več operacijami, in obstajajo dokazi, da združitev ni spojitev.

Združitve v javnem sektorju, ki so razvrščene kot spojitve, se obračunavajo z uporabo modificirane metode združevanja deležev, ki zahteva, da mora nastali subjekt pripoznati opredeljiva sredstva, obveznosti in vse neobvladujoče deleže, ki so predmet združitve, po njihovi knjigovodski vrednosti z ustreznim povečanjem ali zmanjšanjem čistih sredstev (tj. brez nastanka dobrega imena).

Združitve v javnem sektorju, ki so razvrščene kot prevzemi, se obračunavajo z uporabo prevzemne metode, ki zahteva, da se opredeljiva pridobljena sredstva in prevzete obveznosti pripoznajo po njihovi pošteni vrednosti na datum prevzema, vsi neobvladujoči deleži v pridobljeni operaciji pa se pripoznajo po sorazmernem deležu opredeljivih čistih sredstev pridobljenih operacij. V nasprotju s spojitvijo pri prevzemu nastane dobro ime (merjeno kot presežek prenesenega nadomestila in vseh neobvladujočih deležev nad razliko med zneskom pridobljenih opredeljivih sredstev in zneskom prevzetih obveznosti na datum prevzema).

Standard predvideva zahteve po ločenem razkritju, da se uporabnikom računovodskih izkazov EU omogoči, da ocenijo naravo in finančne učinke spojitve ali prevzema, pa tudi finančne učinke prilagoditev, pripoznanih v tekočem poročevalskem obdobju v zvezi s takimi transakcijami, do katerih je prišlo v tem ali prejšnjih poročevalskih obdobjih.

Ker v poročevalskem obdobju ni bilo nobene združitve v javnem sektorju, novi standard ne vpliva na računovodske izkaze za leto 2019.

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2019 še niso veljala

Nova EAR, ki so bila sprejeta, vendar 31. decembra 2019 še niso veljala

Novih EAR, ki bi bila sprejeta, vendar 31. decembra 2019 še ne bi veljala, ni.

1.2   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, smotrnosti in denarnih tokovih posameznega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob upoštevanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije.

Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.3   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte, skupne aranžmaje in pridružene subjekte. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 9. Zdaj zajema 52 nadzorovanih subjektov in 1 pridruženi subjekt. Med nadzorovanimi subjekti so institucije EU (vključno s Komisijo, ne pa Evropsko centralno banko) in agencije EU (razen tistih iz nekdanjega drugega stebra, tj. skupne in zunanje varnostne politike). Tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.) velja, da je nadzorovani subjekt. Edini pridruženi subjekt EU je Evropski investicijski sklad (EIS).

9

Subjektov, ki spadajo v obseg konsolidacije, vendar niso pomembni za konsolidirani zaključni račun EU kot celoto, ni treba konsolidirati ali o njih poročati po kapitalski metodi, če bi to povzročilo pretirano porabo časa ali pretirane stroške za EU. Ti subjekti so navedeni kot „manjši subjekti“ in so posebej navedeni v pojasnilu 9. Leta 2019 je bilo med take manjše subjekte razvrščenih 7 subjektov.

9

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Za določitev obsega konsolidacije se uporablja koncept nadzora. Nadzorovani subjekti so subjekti, za katere je Evropska unija izpostavljena različnim koristim od svoje udeležbe ali ima pravice do njih lahko vpliva na naravo in znesek teh koristi prek svoje pristojnosti nad drugim subjektom. Ta pristojnost mora biti izvršljiva takoj in se mora nanašati na zadevne dejavnosti subjekta. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz proračuna EU, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo izvaja Evropsko računsko sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Vsak subjekt posebej se oceni, da se ugotovi, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupni aranžmaji

Skupni aranžmaji

Skupni aranžma je aranžma, ki ga skupaj obvladujeta EU in ena ali več strank. Skupno obvladovanje je dogovorjena delitev obvladovanja aranžmaja z zavezujočim dogovorom, ki obstaja le, kadar je za odločitve o zadevnih dejavnostih potrebno soglasje strank, ki skupaj obvladujejo aranžma. Skupni aranžmaji so lahko skupna podjetja ali skupne dejavnosti. Skupno podjetje je skupni aranžma, strukturiran prek ločenega nosilca, v katerem imajo stranke, ki skupno obvladujejo aranžma, pravice do čistih sredstev aranžmaja. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4). Skupna dejavnost je skupni aranžma, pri čemer imajo stranke, ki skupaj obvladujejo aranžma, pravice do sredstev in obveze iz obveznosti, povezanih z aranžmajem. Deleži v skupnih dejavnostih se obračunajo tako, da se v računovodskih izkazih EU pripoznajo njena sredstva, obveznosti, prihodki in odhodki ter njen delež sredstev, obveznosti, prihodkov in odhodkov, ki jih ima v skupni posesti ali so nastali skupaj.

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima EU znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne obvladuje sama ali z drugim subjektom. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

Računovodski izkazi se predstavijo vsako leto. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.4.1   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, razen če je navedeno drugače, saj je euro funkcijska valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih instrumentih, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih Evropske centralne banke (ECB), ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 | Valuta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,2568 | 4,3014 |
| CZK | 25,4080 | 25,7240 | RON | 4,783 | 4,6635 |
| DKK | 7,4715 | 7,4673 | SEK | 10,4468 | 10,2548 |
| GBP | 0,8508 | 0,8945 | CHF | 1,0854 | 1,1269 |
| HRK | 7,4395 | 7,4125 | JPY | 121,9400 | 125,8500 |
| HUF | 330,5300 | 320,9800 | USD | 1,1234 | 1,145 |

Valuta

31.12.2019

31.12.2018

Valuta

31.12.2019

31.12.2018

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,2568

4,2568

4,3014

4,3014

CZK

CZK

25,4080

25,4080

25,7240

25,7240

RON

RON

4,783

4,783

4,6635

4,6635

DKK

DKK

7,4715

7,4715

7,4673

7,4673

SEK

SEK

10,4468

10,4468

10,2548

10,2548

GBP

GBP

0,8508

0,8508

0,8945

0,8945

CHF

CHF

1,0854

1,0854

1,1269

1,1269

HRK

HRK

7,4395

7,4395

7,4125

7,4125

JPY

JPY

121,9400

121,9400

125,8500

125,8500

HUF

HUF

330,5300

330,5300

320,9800

320,9800

USD

USD

1,1234

1,1234

1,145

1,145

1.4.2   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu z MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah poslovodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene med drugim vključujejo zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, finančno tveganje v zvezi s terjatvami in zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, rezervacije, stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev, čisto iztržljivo vrednost zalog, pogojna sredstva in obveznosti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se prikažejo v obdobju, v katerem postanejo znane, če sprememba vpliva samo na obdobje, ali v tem obdobju in prihodnjih obdobjih, če sprememba vpliva na oboje.

1.5   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Neopredmeteno sredstvo je opredeljivo nedenarno sredstvo brez fizičnega obstoja. Sredstvo je opredeljivo, če ga je mogoče ločiti (tj. mogoče ga je ločiti ali oddeliti od subjekta, npr. s prodajo, prenosom, licenciranjem, najemom ali izmenjavo, posamično ali skupaj s povezano pogodbo, opredeljivim sredstvom ali obveznostjo, ne glede na to, ali namerava subjekt to storiti) ali pa izhaja iz zavezujočih ureditev (vključno s pravicami iz pogodb ali drugimi pravnimi pravicami), ne glede na to, ali je te pravice mogoče prenesti ali ločiti od subjekta ali od drugih pravic in obveznosti.

Pridobljena neopredmetena sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, kadar so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, odhodki pa se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

Neopredmetena sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti (3 do 11 let). Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu.

1.5.2   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za nabrano amortizacijo in izgube zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza poslovnega izida v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Vesoljska sredstva | 8 % do 25 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

Zgradbe

4 % do 10 %

4 % do 10 %

Vesoljska sredstva

Vesoljska sredstva

8 % do 25 %

8 % do 25 %

Naprave in oprema

Naprave in oprema

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

10 % do 25 %

Računalniška strojna oprema

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

25 % do 33 %

Drugo

Drugo

10 % do 33 %

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu poslovnega izida.

Najemi

Najemi

Najem je pogodbeno razmerje, v katerem najemodajalec prenese na najemnika v zameno za plačilo ali niz plačil pravico do uporabe sredstva za dogovorjen čas. Najemi so razvrščeni kot finančni najemi ali poslovni najemi.

Finančni najemi so najemi, pri katerih se skoraj vsa tveganja in koristi, povezani z lastništvom, prenesejo na najemnika. Če ima subjekt vlogo najemnika v finančnem najemu, od začetka najema pripoznava sredstva, pridobljena na podlagi finančnega najema, kot sredstva, povezane obveze iz najema pa kot obveznosti. Sredstva in obveznosti se pripoznajo po zneskih, ki so enaki pošteni vrednosti najetega premoženja ali, če je ta nižja, sedanji vrednosti najmanjših plačil najemnine, pri čemer se obe določita na začetku najema. Med trajanjem najema se sredstva v finančnem najemu amortizirajo v dobi koristnosti sredstva ali v obdobju trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij. Najmanjša plačila najemnine so razdeljena na finančni strošek (element obresti) in zmanjšanje neporavnane obveznosti (element kapitala). Finančni strošek se dodeli vsakemu obdobju med trajanjem najema, tako da se oblikuje stalna obrestna mera za preostali saldo obveznosti, ki se izkazuje kot kratkoročen/nekratkoročen, kakor je ustrezno. Pogojne najemnine se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem nastanejo.

Poslovni najem je najem, ki ni finančni najem, tj. najem, pri katerem najemodajalec zadrži skoraj vsa tveganja in koristi, povezane z lastništvom sredstva. Če ima subjekt vlogo najemnika v poslovnem najemu, med obdobjem trajanja najema plačila za poslovni najem časovno enakomerno pripoznava kot odhodke v izkazu poslovnega izida, pri čemer niti najetega sredstva niti obveznosti iz naslova zakupa ne prikazuje v izkazu finančnega položaja.

1.5.3   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev pomeni izgubo prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti sredstva, ki presega sistematično pripoznanje izgube prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvene zmožnosti sredstva z amortizacijo. Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Sredstva, ki so predmet amortizacije, se preverijo glede oslabitve, kadar na datum poročanja obstajajo znaki, da bi lahko bilo sredstvo oslabljeno. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Naložbe, obračunane po kapitalski metodi, se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti, pri čemer se začetna knjigovodska vrednost naknadno poveča ali zmanjša, da se pripoznajo dodatni prispevki, delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, oslabitve in dividende. Začetna nabavna vrednost skupaj z vsemi spremembami predstavlja knjigovodsko vrednost naložbe v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Delež EU v presežku ali primanjkljaju subjekta, v katerega se vlaga, se pripozna v izkazu poslovnega izida, delež v gibanju lastniškega kapitala subjekta, v katerega se vlaga, pa se pripozna v rezervah v čistih sredstvih. Znesek, dobljen iz razdelitve čistega dobička naložbe, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih naložbe, obračunan z uporabo kapitalske metode, enak ali večji od njenega deleža v naložbi, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Potem ko se delež EU zmanjša na nič, se dodatne izgube opredelijo in obveznost se pripozna le v obsegu, za katerega ima EU pravno ali posredno obvezo ali je opravila plačila v imenu pridruženega podjetja.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Pridruženi subjekti in skupna podjetja, razvrščeni kot manjši subjekti (glej pojasnilo 1.3), niso obračunani po kapitalski metodi. Prispevki EU za te subjekte se obračunajo kot odhodki v zadevnem obdobju.

1.3

1.5.5   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, „posojila in terjatve“, „finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo“ in „za prodajo razpoložljiva finančna sredstva“. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančno sredstvo se razvrsti v kategorijo „po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če ga kot tako določi subjekt. V tej kategoriji so izkazani tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo, ali v primeru, ko na EU s subrogacijo preidejo pravice prvotnega posojilodajalca po plačilu, ki ga je izvršila EU v skladu s pogodbo o jamstvu. Plačila, ki zapadejo pred ali v 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot kratkoročna sredstva. Plačila, ki zapadejo po 12 mesecih po datumu bilance stanja, so razvrščena kot nekratkoročna sredstva. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so kot kratkoročna ali kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU imeti v posesti. Naložbe v subjekte, ki niso niti zajeti v konsolidacijo niti se ne obračunavajo po kapitalski metodi, in druge lastniške naložbe (npr. posli rizičnega kapitala) so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev, razvrščenih kot „po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, „v posesti do zapadlosti v plačilo“ ali „za prodajo razpoložljiva“ finančna sredstva, se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Ustrezniki denarnih sredstev in posojila se pripoznajo, ko so denarna sredstva položena pri finančni ustanovi ali nakazana posojilojemalcem. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa so prikazani kot odhodki v izkazu poslovnega izida.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila), razen če je poštena vrednost tega instrumenta razvidna iz primerjave z drugimi opazovanimi trenutnimi tržnimi posli z istim instrumentom ali temelji na tehniki ocenjevanja vrednosti, katere spremenljivke vključujejo le podatki z opazovanih trgov (npr. v primeru nekaterih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to so:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, plačilnobilančnih posojil in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (a) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(a)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja“, so vključeni v izkaz poslovnega izida v obdobju, v katerem so nastali.

| (b) | Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida. |
| --- | --- |

(b)

Posojila in terjatve so izkazani po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

| (c) | Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo. |
| --- | --- |

(c)

Sredstva v posesti do zapadlosti so izkazana po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. EU trenutno nima nobenih finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo.

| (d) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(d)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost, razen tečajnih razlik pri denarnih sredstvih, ki se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu poslovnega izida. Dividende na za prodajo razpoložljive lastniške instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi, in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje zunaj organiziranega trga) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih poslov pod običajnimi tržnimi pogoji, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Naložbe v sklade tveganega kapitala, razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo po pripisani čisti vrednosti sredstva, ki se šteje kot enakovredna njihovi pošteni vrednosti.

Kadar poštene vrednosti naložb v lastniške instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

Finančno sredstvo oslabi in izguba se pripozna samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. EU ob vsakem datumu poročanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih prihodnjih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida, črta iz rezerv in pripozna v izkazu poslovnega izida. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu poslovnega izida za lastniške instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz poslovnega izida.

1.5.6   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Ker EU ohrani nadzor nad predhodnim financiranjem in je upravičena do nadomestila za neupravičeni del, je znesek izkazan kot sredstvo.

Predhodno financiranje se prvotno pripozna v bilanci stanja, ko se denarna sredstva prenesejo prejemniku. Meri se po znesku danega nadomestila. Predhodno financiranje se v poznejših obdobjih meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), nastale v obdobju.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od natečenih obresti in se vključi v bilanco stanja.

Drugi predujmi državam članicam, ki izhajajo iz zneskov, ki so jih države članice plačale kot predujme svojim upravičencem in jih je EU povrnila (vključno s „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“), se pripoznajo kot sredstva in predstavijo v postavki „predhodno financiranje“. Drugi predujmi državam članicam se nato izmerijo po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za najboljšo oceno upravičenih stroškov, ki so nastali pri končnih upravičencih, izračunanih na podlagi razumnih in sprejemljivih predpostavk.

Tudi prispevki EU v skrbniške sklade Evropskega razvojnega sklada ali druge subjekte, ki niso zajeti v konsolidacijo, so razvrščeni kot predhodno financiranje, ker je njihov namen skrbniškemu skladu zagotoviti likvidna sredstva za financiranje posebnih ukrepov, določenih v ciljih skrbniškega sklada. Prispevki EU v skrbniške sklade se merijo po prvotnem znesku prispevka EU, zmanjšanem za upravičene stroške, vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno, ki so nastali pri skrbniškem skladu v poročevalskem obdobju in so bili dodeljeni prispevku EU v skladu s temeljnim sporazumom.

1.5.8   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Računovodska pravila EU zahtevajo ločeno izkazovanje menjalnih in nemenjalnih poslov. Za razlikovanje med obema kategorijama se za menjalne posle uporablja izraz „terjatve“, za „nemenjalne posle“, tj. ko EU prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno neposredno dala približno enako vrednost, pa se uporablja izraz „izterljivi zneski“ (npr. izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice v zvezi z lastnimi sredstvi).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po pošteni vrednosti na datum prevzema (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšani za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu poslovnega izida. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glej pojasnilo 1.5.14 glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe, na podlagi katere bi nastala finančna obveznost ali lastniški instrument. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.5.10   
  Prejemki zaposlenih

Prejemki zaposlenih

EU zaposlenim zagotavlja sklop prejemkov (prejemki in socialna varnost). Za računovodske namene jih je treba razvrstiti v kratkoročne in pozaposlitvene prejemke.

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih

Kratkoročni prejemki zaposlenih so prejemki, ki jih je treba poravnati v 12 mesecih po koncu poročevalskega obdobja, v katerem so zaposleni opravili storitev, kot so plače, letni dopusti, plačana odsotnost z dela zaradi bolezni in druge kratkoročne pravice. Pripoznajo se kot odhodek, ko se opravi povezana storitev. Za znesek, ki bo po pričakovanjih plačan, se pripozna obveznost, če ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo za plačilo zaradi pretekle storitve, ki jo je opravil zaposleni, in če je obveznost mogoče zanesljivo oceniti.

Pozaposlitveni prejemki

Pozaposlitveni prejemki

EU zaposlenim zagotavlja sklop pozaposlitvenih prejemkov, ki vključujejo starostno, invalidsko in družinsko pokojnino v okviru pokojninskega sistema za evropske uradnike (PSEO) ter zdravstveno zavarovanje v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja (JSIS) (glej pojasnilo 2.9). Ti prejemki se zagotavljajo na podlagi enotnega programa (ki je sicer razdeljen na dva sistema) in jih je treba obravnavati podobno, da bi bilo stanje pošteno predstavljeno in da bi se odražala gospodarska stvarnost:

2.9

| (i) | pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (4) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač; |
| --- | --- |

(i)

pokojninski sistem za evropske uradnike: prejemki, dodeljeni v okviru tega hipotetično financiranega (4) sistema, se nanašajo na delovno dobo, invalidnost, preživetje, družinske dodatke in smrt pred upokojitvijo za zaposlene, ki delajo ali so delali v institucijah, agencijah in drugih organih EU ali so preživeli družinski člani umrlih uradnikov ali upokojencev. Zaposleni prispevajo tretjino pričakovanih stroškov teh prejemkov od svojih plač;

4

| (ii) | skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. |
| --- | --- |

(ii)

skupni sistem zdravstvenega zavarovanja: EU v okviru tega sistema zagotavlja zdravstveno varstvo za osebje Evropske komisije, institucij, agencij in drugih organov EU s povračilom stroškov zdravstvene oskrbe. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ v okviru tega sistema (upokojencem, sirotam itd.), so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“.

EU zagotavlja pozaposlitvene prejemke članom institucij EU tudi prek ločenih pokojninskih sistemov. Ti so prikazani v postavki „Drugi pokojninski sistemi“. EU v okviru teh sistemov zagotavlja pokojninske prejemke članom Komisije, Sodišča, Splošnega sodišča, Računskega sodišča, Sveta, Evropskega parlamenta, evropskemu varuhu človekovih pravic, nadzorniku za varstvo podatkov in članom Sodišča za uslužbence. EU zagotavlja zdravstveno varstvo članom institucij EU prek skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja.

Navedeni pozaposlitveni prejemki se štejejo za obveznosti EU za določene prejemke in se izračunajo na vsak datum poročanja tako, da se oceni znesek prihodnjih prejemkov, ki so jih zaposleni zaslužili v tekočem in prejšnjih obdobjih, nato pa se ta znesek diskontira in od njega se odšteje poštena vrednost kakršnih koli sredstev sistemov. Obveznost za določene prejemke se vsako leto izračuna po metodi predvidenih kreditnih točk. Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Pozaposlitveni prejemki, zagotovljeni osebju EU, so vključeni v enotni program, ki zajema tako pokojninski sistem za evropske urednike kot tudi skupni sistem zdravstvenega zavarovanja, pri čemer je pravica do kritja v okviru skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja odvisna od pridobitve pravice do kritja v okviru pokojninskega sistema za evropske uradnike. V skladu s pogoji tega enotnega programa, kot so določeni v kadrovskih predpisih, se nekatere pravice, kot je pravica do odložene in zmanjšane pokojnine na podlagi pokojninskega sistema za evropske uradnike, pridobijo po 10 letih službovanja. Vendar so pravice, ki jih zaposleni na podlagi enotnega programa pridobi z nadaljnjim službovanjem, bistveno višje od teh začetnih pravic, kar se odraža v poznejših letnih pokojninskih pravicah.

Da bi se prikazala ekonomska vsebina osnovnega posla, kot to zahteva kvalitativna značilnost poštenega predstavljanja pri finančnem poročanju v skladu z EAR št. 1 in temeljnim okvirom v MRSJS, so nastali stroški službovanja časovno enakomerno razporejeni v predvidenem obdobju delovne aktivnosti zaposlenih, tj. v obdobju od datuma, ko službovanje zaposlenega najprej privede do prejemkov na podlagi programa (ne glede na to, ali so prejemki odvisni od nadaljnjega službovanja), do datuma, ko nadaljnje službovanje zaposlenega ne privede več do pomembnega zneska nadaljnjih prejemkov na podlagi načrta, razen do dodatnega povečanja plače. Ta pristop se dosledno uporablja za prejemke, zagotovljene na podlagi enotnega programa.

Ponovno merjenje čiste obveznosti za določene prejemke vključuje aktuarske dobičke in izgube ter donos sredstev programa ter se takoj pripozna v čistih sredstvih.

EU pripozna čiste odhodke za obresti (ali prihodke od obresti) in druge odhodke, povezane s programi z določenimi prejemki, v izkazu poslovnega izida pod naslovom „Stroški zaposlenih in pokojnin“.

Kadar se zagotovljeni prejemki spremenijo ali omejijo, se iz tega izhajajoča sprememba prejemkov, ki se nanaša na preteklo službovanje, ali dobiček ali izguba pri omejevanju takoj pripozna v izkazu poslovnega izida. Dobički in izgube pri poravnavi se pripoznajo, ko se izvede poravnava. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu poslovnega izida, razen če so spremembe odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas.

1.5.11   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

Rezervacije za kočljive pogodbe se merijo po sedanji vrednosti pričakovanih stroškov prekinitve pogodbe ali pričakovanih neto stroškov nadaljevanja pogodbe, odvisno od tega, kar je nižje.

1.5.12   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti, ali obveznosti iz finančnih jamstev.

Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu poslovnega izida v obdobju najetih posojil po metodi efektivnih obresti. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu poslovnega izida.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, vključujejo izvedene finančne instrumente z negativno pošteno vrednostjo. Računovodsko se obravnavajo enako kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; glej pojasnilo 1.5.5.

1.5.5

Obveznosti iz finančnih jamstev se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, tj. prejeti premiji. Pozneje se obveznosti iz finančnih jamstev izmerijo po najboljši oceni odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo obveznosti iz finančnih jamstev, ali prvotno pripoznanem znesku, ki se po potrebi zmanjša za nabrano amortizacijo, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti. EU pripozna obveznost iz finančnih jamstev, ko prejme nadomestilo za zagotovitev jamstva pod tržnimi pogoji ali kadar je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost jamstva. Kadar ni delujočega trga za neposredno enakovredno pogodbo o jamstvu, EU razkrije dano jamstvo kot pogojno obveznost (glej pojasnilo 1.7.2) ali pripozna rezervacijo (glej pojasnilo 1.5.11), kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveznosti potreben odliv sredstev.

1.7.2

1.5.11

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja.

Skrbniški skladi EU, ki se obravnavajo kot del operativnih dejavnosti Komisije, so obračunani v računovodskih izkazih Komisije in nato konsolidirani v zaključnem računu EU. Zato prispevki drugih donatorjev v skrbniške sklade EU izpolnjujejo merila za prihodke iz nemenjalnih poslov pod pogoji in so prikazani kot finančne obveznosti, dokler se ne izpolnijo pogoji, na katere so vezani preneseni prispevki, tj. dokler ne nastanejo upravičeni stroški skrbniškega sklada. Skrbniški sklad mora financirati specifične projekte in ob prenehanju vrniti preostala sredstva. Na datum bilance stanja se neporavnane obveznosti pri prispevkih merijo po prejetih prispevkih, zmanjšanih za stroške, ki jih je imel skrbniški sklad, vključno z ocenjenimi zneski, kadar je to potrebno. Za namene poročanja so neto stroški dodeljeni prispevkom drugih donatorjev sorazmerno s čistimi prispevki, plačanimi do 31. decembra. Ta dodelitev prispevkov je zgolj okvirna. Ob prenehanju delovanja sklada njegov odbor odloči o dejanski porazdelitvi preostalih sredstev.

1.5.13   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja so neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju, če je plačilo za storitve ali blago, ki še niso bili prejeti, izvršeno vnaprej.

1.6   IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA

1.6.1   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle.

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeti ustrezni mesečni izkazi o računih A (ki vključujejo pobrane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletni izkazi o računih B (vključno z nepobranimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeti od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Po sklepu o naložitvi globe lahko podjetja v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| (a) | sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; ali |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo sklep in morajo v tem primeru plačati globo v za to določenem roku, EU pa dokončno pobere zadevni znesek; ali

| (b) | zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

(b)

zavrnejo sklep in vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe globo plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 PDEU). Prejeta denarna sredstva se uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Vendar lahko podjetje na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek. V tem primeru se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se ne prejmejo niti denarna sredstva niti bančno jamstvo in obstajajo dvomi glede plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, se znesek razkrije kot pogojna obveznost, če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, pa se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek ustrezno odpiše.

Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI), v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend in podobne razdelitve se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenose na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po njihovi nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katere račun še ni bil prejet ali sprejet, ocenijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida.

1.7   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.7.2   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali (v redkih okoliščinah) kadar zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo. Pogojna obveznost se razkrije, razen če je verjetnost odtoka dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali možne storitve, zelo majhna.

1.8   IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz denarnih tokov se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz denarnih tokov prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo), ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU.

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018 | 1 073 |
| Povečanja | 178 |
| Odtujitve | (20) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | (1) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 1 230 |
| Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018 | (627) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (107) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | 0 |
| Odtujitve | 19 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019 | (715) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 515 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018 | 446 |

(v milijonih EUR)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

1 073

1 073

Povečanja

Povečanja

178

178

Odtujitve

Odtujitve

(20)

(20)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(1)

(1)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

1 230

1 230

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

Nabrana amortizacija na dan 31.12.2018

(627)

(627)

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(107)

(107)

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

0

0

Odtujitve

Odtujitve

19

19

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

0

0

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

(715)

(715)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

515

515

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

446

446

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Kategorija „vesoljska sredstva“ vključuje operativna osnovna sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU: globalnim satelitskim navigacijskim sistemom (GNSS), ki zajema Galileo in EGNOS, ter evropskim programom za opazovanje Zemlje Copernicus; sredstva za vesoljske sisteme, ki še ne delujejo, so vključena v postavko „sredstva v gradnji“.

V okviru Galilea so štirje sateliti, izstreljeni leta 2018, uspešno prestali testiranje v orbiti. V letu 2019 so bili dodani operativni konstelaciji, kar je skupno število satelitov dvignilo na 26. Operativna osnovna sredstva Galileo, ki zajemajo tako satelite kot zemeljske objekte, so na dan 31. decembra 2019 znašala 2 489 milijonov EUR, in sicer brez nabrane amortizacije (leta 2018: 2 410 milijonov EUR). Preostala sredstva v gradnji skupaj znašajo 1 361 milijonov EUR (leta 2018: 1 324 milijonov EUR). Razvoj sistema Galileo se bo nadaljeval, dokler sistem ne bo dosegel polne operativne zmogljivosti. Ko bo dokončan, bo konstelacijo sistema Galileo sestavljalo 30 satelitov (vključno s šest rezervnimi).

V zvezi s programom Copernicus leta 2019 niso začeli delovati nobeni novi sateliti. Skupna vrednost operativnih osnovnih sredstev programa Copernicus je 1 153 milijonov EUR (leta 2018: 1 455 milijonov EUR), in sicer brez nabrane amortizacije. Dodatnih 1 453 milijonov EUR, povezanih s sateliti Copernicus, je pripoznanih kot sredstva v gradnji (leta 2018: 1 207 milijonov EUR).

Osnovna sredstva, povezana z zemeljsko infrastrukturo skupne evropske geostacionarne navigacijske storitve (EGNOS), v višini 37 milijonov EUR (leta 2018: 52 milijonov EUR) so prav tako vključena v postavko „Vesoljska sredstva“. Poleg tega sredstva v gradnji za EGNOS znašajo 238 milijonov EUR (leta 2018: 130 milijonov EUR).

Sredstva, povezana z vesoljskima programoma EU, se gradijo s pomočjo Evropske vesoljske agencije (ESA).

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Vesoljska sredstva | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018 | 5 626 | 5 259 | 641 | 270 | 634 | 327 | 2 620 | 3 199 | 18 575 |
| Povečanja | 117 | 10 | 24 | 14 | 60 | 21 | 118 | 941 | 1 306 |
| Odtujitve | (1) | (0) | (117) | (28) | (58) | (29) | (3) | — | (236) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 154 | 411 | (7) | 3 | 7 | 7 | (98) | (477) | 0 |
| Druge spremembe | (0) | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | (10) | (10) |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019 | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2018 | (3 279 ) | (1 342 ) | (540) | (198) | (521) | (255) | (1 257 ) | | (7 390 ) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (190) | (659) | (31) | (17) | (64) | (27) | (94) | | (1 083 ) |
| Ponovno vknjižena amortizacija | 0 | — | 39 | 7 | 14 | 0 | (0) | | 61 |
| Odtujitve | 1 | 0 | 67 | 17 | 43 | 26 | 3 | | 157 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | (35) | — | 7 | (2) | (5) | 0 | 35 | | (0) |
| Druge spremembe | — | — | 0 | (0) | 0 | (0) | — | | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019 | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2018 | 2 347 | 3 917 | 101 | 72 | 113 | 72 | 1 363 | 3 199 | 11 185 |

(v milijonih EUR)

Zemljišča in zgradbe

Vesoljska sredstva

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2018

5 626

5 626

5 259

5 259

641

641

270

270

634

634

327

327

2 620

2 620

3 199

3 199

18 575

18 575

Povečanja

Povečanja

117

117

10

10

24

24

14

14

60

60

21

21

118

118

941

941

1 306

1 306

Odtujitve

Odtujitve

(1)

(1)

(0)

(0)

(117)

(117)

(28)

(28)

(58)

(58)

(29)

(29)

(3)

(3)

—

—

(236)

(236)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

154

154

411

411

(7)

(7)

3

3

7

7

7

7

(98)

(98)

(477)

(477)

0

0

Druge spremembe

Druge spremembe

(0)

(0)

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

(10)

(10)

(10)

(10)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2019

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2018

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2018

(3 279 )

(3 279 )

(1 342 )

(1 342 )

(540)

(540)

(198)

(198)

(521)

(521)

(255)

(255)

(1 257 )

(1 257 )

(7 390 )

(7 390 )

Stroški amortizacije za zadevno leto

Stroški amortizacije za zadevno leto

(190)

(190)

(659)

(659)

(31)

(31)

(17)

(17)

(64)

(64)

(27)

(27)

(94)

(94)

(1 083 )

(1 083 )

Ponovno vknjižena amortizacija

Ponovno vknjižena amortizacija

0

0

—

39

39

7

7

14

14

0

0

(0)

(0)

61

61

Odtujitve

Odtujitve

1

1

0

0

67

67

17

17

43

43

26

26

3

3

157

157

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

(35)

(35)

—

7

7

(2)

(2)

(5)

(5)

0

0

35

35

(0)

(0)

Druge spremembe

Druge spremembe

—

—

—

—

0

0

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

—

—

0

0

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2019

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2018

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2018

2 347

2 347

3 917

3 917

101

101

72

72

113

113

72

72

1 363

1 363

3 199

3 199

11 185

11 185

2.3   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

Delež EU, ki jo zastopa Komisija, v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za mala in srednja podjetja. Sedež ima v Luksemburgu in deluje kot javno-zasebno partnerstvo, katerega članice so Evropska investicijska banka (EIB), EU in skupina finančnih institucij. Na dan 31. decembra 2019 je imela EU v lastniškem kapitalu EIS 29,7-odstotni lastniški delež (leta 2018: 29,7 %) in 29,7 % glasovalnih pravic (leta 2018: 29,7 %). EIS mora v skladu s svojim statutom v statutarno rezervo dodeliti vsaj 20 % svojega letnega čistega rezultata, dokler skupna rezerva ne znaša 10 % vpisanega kapitala. Ta rezerva ni na voljo za razdeljevanje.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Evropski investicijski sklad |
| Delež na dan 31. 12. 2018 | 591 |
| Prispevki | — |
| Prejete dividende | (3) |
| Delež v čistem rezultatu | 53 |
| Delež v čistih sredstvih | (49) |
| Delež na dan 31. 12. 2019 | 591 |

(v milijonih EUR)

Evropski investicijski sklad

Delež na dan 31. 12. 2018

Delež na dan 31. 12. 2018

591

591

Prispevki

Prispevki

—

—

Prejete dividende

Prejete dividende

(3)

(3)

Delež v čistem rezultatu

Delež v čistem rezultatu

53

53

Delež v čistih sredstvih

Delež v čistih sredstvih

(49)

(49)

Delež na dan 31. 12. 2019

Delež na dan 31. 12. 2019

591

591

EU je na podlagi njene udeležbe mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| | EIS skupaj | EIS skupaj |
| Sredstva | 2 965 | 2 662 |
| Obveznosti | (975) | (674) |
| Prihodki | 337 | 291 |
| Odhodki | (161) | (167) |
| Presežek/(primanjkljaj) | 176 | 124 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

EIS skupaj

EIS skupaj

Sredstva

Sredstva

2 965

2 965

2 662

2 662

Obveznosti

Obveznosti

(975)

(975)

(674)

(674)

Prihodki

Prihodki

337

337

291

291

Odhodki

Odhodki

(161)

(161)

(167)

(167)

Presežek/(primanjkljaj)

Presežek/(primanjkljaj)

176

176

124

124

Po uskladitvi zgoraj povzetih finančnih podatkov s knjigovodsko vrednostjo deleža v EIS so vrednosti naslednje:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Čista sredstva pridruženega subjekta | 1 990 | 1 988 |
| Lastniški delež EK v EIS | 29,70  % | 29,70  % |
| Knjigovodska vrednost | 591 | 591 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Čista sredstva pridruženega subjekta

Čista sredstva pridruženega subjekta

1 990

1 990

1 988

1 988

Lastniški delež EK v EIS

Lastniški delež EK v EIS

29,70  %

29,70  %

29,70  %

29,70  %

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

591

591

591

591

EU, ki jo zastopa Komisija, je na dan 31. decembra 2019 vplačala 20 % svojega vpisanega deleža v kapitalu EIS, pri čemer je nevpoklicani znesek, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala EU |
| Osnovni kapital skupaj | 4 500 | 1 337 |
| Vplačano | (900) | (267) |
| Nevpoklicano | 3 600 | 1 070 |

(v milijonih EUR)

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala EU

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4 500

4 500

1 337

1 337

Vplačano

Vplačano

(900)

(900)

(267)

(267)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročna | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 15 211 | 13 657 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.4.2 | 134 | 14 |
| Posojila | 2.4.3 | 51 368 | 51 560 |
| | | 66 714 | 65 231 |
| Kratkoročna | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 3 196 | 1 786 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.4.2 | 3 | 2 |
| Posojila | 2.4.3 | 1 316 | 2 380 |
| | | 4 514 | 4 168 |
| Skupaj | | 71 228 | 69 398 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročna

Nekratkoročna

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

15 211

15 211

13 657

13 657

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.4.2

2.4.2

134

134

14

14

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

51 368

51 368

51 560

51 560

66 714

66 714

65 231

65 231

Kratkoročna

Kratkoročna

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

3 196

3 196

1 786

1 786

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.4.2

2.4.2

3

3

2

2

Posojila

Posojila

2.4.3

2.4.3

1 316

1 316

2 380

2 380

4 514

4 514

4 168

4 168

Skupaj

Skupaj

71 228

71 228

69 398

69 398

2.4.1   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Naložbe sklada BUFI | 1 863 | 1 888 |
| ESPJ v likvidaciji | 1 459 | 1 506 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj | 188 | 188 |
| Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD | 75 | — |
| | 3 585 | 3 582 |
| Jamstvena sklada za proračunska jamstva: | | |
| Jamstveni sklad EFSI | 6 654 | 5 000 |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 2 545 | 2 465 |
| Jamstveni sklad EFSD | 595 | 9 |
| | 9 794 | 7 474 |
| Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: | | |
| Obzorje 2020 | 2 455 | 2 031 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 699 | 540 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 597 | 679 |
| Kapitalske sheme EU za MSP | 507 | 464 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 166 | 115 |
| Posli rizičnega kapitala | 112 | 113 |
| Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost | 105 | 101 |
| Drugo | 387 | 343 |
| | 5 028 | 4 386 |
| Skupaj | 18 407 | 15 443 |
| Nekratkoročna | 15 211 | 13 657 |
| Kratkoročna | 3 196 | 1 786 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

1 863

1 863

1 888

1 888

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

1 459

1 459

1 506

1 506

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

188

188

188

188

Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD

Pokojninski načrt za lokalne uslužbence ESZD

75

75

—

—

3 585

3 585

3 582

3 582

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstvena sklada za proračunska jamstva:

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

6 654

6 654

5 000

5 000

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

2 545

2 545

2 465

2 465

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

595

595

9

9

9 794

9 794

7 474

7 474

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU:

Obzorje 2020

Obzorje 2020

2 455

2 455

2 031

2 031

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

699

699

540

540

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

597

597

679

679

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

507

507

464

464

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

166

166

115

115

Posli rizičnega kapitala

Posli rizičnega kapitala

112

112

113

113

Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost

Finančni mehanizem za energetsko učinkovitost

105

105

101

101

Drugo

Drugo

387

387

343

343

5 028

5 028

4 386

4 386

Skupaj

Skupaj

18 407

18 407

15 443

15 443

Nekratkoročna

Nekratkoročna

15 211

15 211

13 657

13 657

Kratkoročna

Kratkoročna

3 196

3 196

1 786

1 786

Od za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev v skupni vrednosti 18 407 milijonov EUR jih ima EU za 14 998 milijonov EUR v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (npr. obveznic)(leta 2018: 13 993 milijonov EUR), za 2 801 milijonov EUR v obliki lastniških instrumentov (leta 2018: 1 365 milijonov EUR) in za 608 milijonov EUR v obliki naložb v sklade denarnega trga (kot je enotni sklad EIB)(leta 2018: 85 milijonov EUR).

Naložbe sklada BUFI

Naložbe sklada BUFI

Začasno plačane globe v zadevah na področju konkurence se dodelijo v namenski sklad (sklad BUFI – sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)), Komisija pa jih vlaga v dolžniške instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

Kar zadeva zneske Evropske skupnosti za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.), so vsa za prodajo razpoložljiva finančna sredstva dolžniški vrednostni papirji, ki so denominirani v eurih in kotirajo na delujočih trgih.

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

EU ima finančno naložbo v kapitalu Evropske banke za obnovo in razvoj (EBRD), v kateri je imela na dan 31. decembra 201990 044 delnic (leta 2018: 90 044 delnic), ki pomenijo 3 % skupnega vpisanega osnovnega kapitala. EU je vpisala skupni znesek osnovnega kapitala v višini 900 milijonov EUR, od tega je 713 milijonov EUR zdaj nevpoklicanih. V skladu s sporazumom o ustanovitvi EBRD veljajo za delničarje nekatere pogodbene omejitve, kot je dejstvo, da delnice niso prenosljive, zgornja meja za njihov odkup pa je največja izvirna nakupna vrednost.

EU meri naložbo v EBRD po pošteni vrednosti. Šteje se, da izvirna nakupna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti, zlasti zaradi zgoraj navedenih pogodbenih omejitev. Čeprav delnice EBRD ne kotirajo na nobeni borzi, nedavni posli v zvezi z lastniškim kapitalom subjekta, v katerega se vlaga (izdaja kapitala po nominalni vrednosti), kažejo, da v tem primeru nabavna vrednost pomeni najboljšo oceno poštene vrednosti.

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

JAMSTVENA SKLADA ZA PRORAČUNSKA JAMSTVA

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Na podlagi uredbe o EFSI (Uredba (EU) 2015/2017 Evropskega parlamenta in Sveta (12)) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSI za zagotavljanje likvidnostne rezerve za morebitne izgube, ki bi jih imela EIB pri svojih poslih financiranja in naložb, ki so upravičeni do jamstva EU v okviru EFSI v skladu s sporazumom o EFSI – glej pojasnilo 4.1.1. Jamstveni sklad EFSI se financira s prispevki iz proračuna EU. Financira se tudi z donosi na vložena sredstva jamstvenega sklada, prihodki, ki jih je EU prejela kot nadomestilo za jamstvo v skladu s sporazumom o EFSI, ter zneski, ki jih EIB izterja od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti, v zvezi s prejšnjimi unovčitvami jamstva. Konec leta 2019 so sredstva jamstvenega sklada EFSI skupaj znašala 6 688 milijonov EUR (leta 2018: 5 452 milijonov EUR), od tega je bilo 6 654 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (2018: 5 000 milijonov EUR), za dodatnih 1 879 milijonov EUR (leta 2018: 2 688 milijonov EUR) pa je bilo prevzetih obveznosti, kar pa še ni bilo vplačano v sklad in je vključeno v znesek neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL) in prav tako razkrito kot neporavnane obveznosti, ki še niso izkazane kot odhodki, v pojasnilu 5.1. Rezervacije za sklad se bodo zagotavljale postopoma in bodo sčasoma dosegle 9,1 milijarde EUR, tj. za 35 % vseh obveznosti jamstva EU v okviru EFSI.

12

4.1.1

5.1

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, zajamčena s proračunom EU, zlasti posojila EIB zunaj EU, financirana iz lastnih sredstev EIB, in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU – glej pojasnilo 4.1.1. Sklad upravlja EIB, njegov cilj pa je kriti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz proračuna EU, prihodki od obresti na naložbe iz sredstev sklada in zneski, izterjanimi od dolžnikov, ki niso poravnali obveznosti in za katere je moral sklad aktivirati svoje jamstvo. Sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe bi bilo treba ohranjati v ciljnem znesku, ki ustreza 9 % zajamčenih posojil, ki so neporavnana na koncu leta. Razlika med ciljnim zneskom in vrednostjo sredstev sklada ob koncu leta se pokrije iz proračuna EU v letu N + 2, medtem ko se vsak presežek vrne nazaj v proračun EU.

4.1.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Na podlagi uredbe o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta (13) je bil ustanovljen Jamstveni sklad EFSD za zagotavljanje likvidnostne rezerve v primeru unovčitve jamstva Unije v skladu z ustreznimi sporazumi o jamstvu EFSD. Jamstveni sklad EFSD se financira s prispevki iz proračuna EU, prispevki iz 11. ERS v proračun EU ter prostovoljnimi prispevki držav članic in drugih donatorjev. Sklad se financira tudi z donosi na vložena sredstva, zneski, izterjanimi od dolžnikov, prihodki in kakršnimi koli drugimi plačili, ki jih EU prejme v skladu s sporazumi o jamstvu EFSD. Skupna plačila, prejeta v jamstveni sklad na dan 31. decembra 2019, so znašala 600 milijonov EUR, od tega je bilo 595 milijonov EUR vloženih v za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, za nadaljnjih 95 milijonov EUR (leta 2018: 325 milijonov EUR) pa je bilo prevzetih obveznosti, kar pa še ni bilo vplačano in je vključeno v znesek neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL) in prav tako razkrito kot neporavnane obveznosti, ki še niso izkazane kot odhodki, v pojasnilu 5.1. Za Jamstveni sklad EFSD se bodo postopoma zagotavljale rezervacije, ki bodo sčasoma dosegle 750 milijonov EUR, tj. 50 % vseh prihodnjih obveznosti jamstva EFSD, ki jih zajema proračun EU, in se bodo še povečale z drugimi prispevki.

13

5.1

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

FINANČNI INSTRUMENTI, KI SE FINANCIRAJO IZ PRORAČUNA EU

Obzorje 2020

Obzorje 2020

V skladu z uredbo EU o vzpostavitvi programa Obzorje 2020 – okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – so bili vzpostavljeni novi finančni instrumenti za izboljšanje dostopa do financiranja za subjekte, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. Ti instrumenti so: storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin, v okviru katere Komisija deli finančno tveganje, povezano s portfeljem novih poslov financiranja, ki jih je sklenila EIB; jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI), to sta jamstvena instrumenta, ki ju upravlja EIS ter zagotavljata jamstva in zavarovanje jamstev finančnim posrednikom za nove portfelje posojil (v okviru SIUGI Komisija deli finančno tveganje, povezano z danim jamstvom, z državami članicami, EIS in EIB), ter kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin, ki zagotavlja naložbe v sklade tveganega kapitala in jo upravlja EIS.

storitev za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

jamstvo InnovFin za MSP, vključno z instrumentom neomejenega jamstva pobude za MSP (SIUGI)

kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skladu za financiranje na osnovi delitve tveganja je bil v večletnem finančnem okviru 2007–2013 skupno dodeljen proračun EU v višini do 1 milijarde EUR. V večletnem finančnem okviru 2014–2020 niso predvideni novi proračunski prispevki v sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Ker je bil znaten delež neporavnanih poslov RSFF že odplačan, je EIB leta 2019 delno sprostila jamstvo EU, zaradi česar se je zmanjšala pogojna obveznost EU, kot je razkrito v pojasnilu 4.1.3.

4.1.3

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) je bil ustanovljen dolžniški instrument Instrument za povezovanje Evrope (v nadaljnjem besedilu: IPE) za omogočanje lažjega dostopa do financiranja za infrastrukturne projekte v sektorjih prometa, telekomunikacij in energetike. Upravlja ga EIB na podlagi sporazuma z EU. Dolžniški finančni instrument IPE je nadaljevanje Instrumenta za posojilna jamstva za projekte TEN-T in pilotne faze Pobude za projektne obveznice. Ta nudi delitev tveganja za dolžniško financiranje v obliki prednostnega in podrejenega dolga ali jamstev ter podporo za projektne obveznice. Po 19. juniju 2019 so zaradi učinka prve spremembe sporazuma o prenosu pooblastil z EIB vse operacije IPE, ki jih izvaja EIB, dodeljene enemu od dveh portfeljev: dolžniški portfelj ali portfelj financiranja, ki ga ni mogoče listiniti, za katerega je uveden nov pristop delitve tveganj na podlagi portfeljev.

14

Kapitalske sheme EU za MSP

Kapitalske sheme EU za MSP

To so lastniški instrumenti, ki se financirajo iz programa za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME), okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP), večletnega programa za podjetja in podjetništvo (MAP) ter pilotnega projekta za prenos tehnologij, ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje MSP v EU v zgodnji (zagonski) fazi in fazi rasti z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

2.4.2   
  Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Valutna nestandardizirana terminska pogodba | 393 | 3 | 476 | 2 |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Skupaj | 1 832 | 137 | 1 150 | 16 |
| Nekratkoročni | 1 439 | 134 | 674 | 14 |
| Kratkoročni | 393 | 3 | 476 | 2 |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31.12.2019

31.12.2018

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

Valutna nestandardizirana terminska pogodba

393

393

3

3

476

476

2

2

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Skupaj

Skupaj

1 832

1 832

137

137

1 150

1 150

16

16

Nekratkoročni

Nekratkoročni

1 439

1 439

134

134

674

674

14

14

Kratkoročni

Kratkoročni

393

393

3

3

476

476

2

2

EU sklepa valutne nestandardizirane terminske pogodbe, da bi se zavarovala pred valutnim tveganjem, povezanim z dolžniškimi vrednostnimi papirji, izraženimi v ameriških dolarjih, ki jih ima v posesti Jamstveni sklad EFSI. EU v skladu z valutnimi nestandardiziranimi terminskimi pogodbami na datum zapadlosti plača pogodbeno dogovorjen nominalni znesek v tuji valuti („plačilni del“), kot je predstavljen v razpredelnici zgoraj, in prejme nominalni znesek v eurih („prejemni del“). Take pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih se merijo po pošteni vrednosti na dan bilance stanja in se razvrstijo bodisi kot finančna sredstva bodisi kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja, odvisno od tega, ali je njihova poštena vrednost pozitivna ali negativna.

Postavko „Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov“ sestavljajo jamstva, ki jih je EU dala finančnim institucijam za portfelje naložb v lastniške instrumente, ki so razvrščene kot izvedeni finančni instrumenti in se obračunavajo kot finančno sredstvo ali finančna obveznost po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja. Skupni znesek predstavlja predvsem jamstvo EFSI, ki ga je EU dala skupini EIB, pri čemer znašajo osnovne kapitalske naložbe, zagotovljene s strani EIB in EIS, 1 420 milijonov EUR (leta 2018: 674 milijonov EUR). Poštena vrednost jamstva EU za portfelje lastniških instrumentov EFSI je znašala 134 milijonov EUR (2018: 14 milijonov EUR).

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih sredstev, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 15 482 | 13 993 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 1 543 | 275 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1 518 | 1 191 |
| Skupaj | 18 544 | 15 459 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

15 482

15 482

13 993

13 993

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

1 543

1 543

275

275

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1 518

1 518

1 191

1 191

Skupaj

Skupaj

18 544

18 544

15 459

15 459

V danem obdobju ni bilo prenosov med ravnjo 1 in ravnjo 2.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 1. 1. 2019 | 1 191 |
| Nakup, prodaja, izdaja in poravnava | 173 |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja | 90 |
| Dobički ali izgube v čistih sredstvih | 71 |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | — |
| Drugo | (8) |
| Končna bilanca na dan 31. 12. 2019 | 1 518 |

(v milijonih EUR)

Začetna bilanca na dan 1. 1. 2019

Začetna bilanca na dan 1. 1. 2019

1 191

1 191

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

Nakup, prodaja, izdaja in poravnava

173

173

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

Dobički ali izgube za zadevno obdobje v finančnih prihodkih ali stroških financiranja

90

90

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

Dobički ali izgube v čistih sredstvih

71

71

Prenosi na raven 3

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

Prenosi z ravni 3

—

—

Drugo

Drugo

(8)

(8)

Končna bilanca na dan 31. 12. 2019

Končna bilanca na dan 31. 12. 2019

1 518

1 518

2.4.3   
  Posojila

Posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Posojila za finančno pomoč | 2.4.3.1 | 52 564 | 53 873 |
| Druga posojila | 2.4.3.2 | 121 | 67 |
| Skupaj | | 52 684 | 53 939 |
| Nekratkoročna | | 51 368 | 51 560 |
| Kratkoročna | | 1 316 | 2 380 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

2.4.3.1

2.4.3.1

52 564

52 564

53 873

53 873

Druga posojila

Druga posojila

2.4.3.2

2.4.3.2

121

121

67

67

Skupaj

Skupaj

52 684

52 684

53 939

53 939

Nekratkoročna

Nekratkoročna

51 368

51 368

51 560

51 560

Kratkoročna

Kratkoročna

1 316

1 316

2 380

2 380

2.4.3.1   Posojila za finančno pomoč

Posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 98 | 53 873 |
| Nova posojila | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Odplačila | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (6) | (33) | (1) | (0) | (6) | (45) |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Kratkoročna | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

(v milijonih EUR)

EMFS

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

98

98

53 873

53 873

Nova posojila

Nova posojila

—

—

—

420

420

—

—

—

420

420

Odplačila

Odplačila

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

—

5

5

5

5

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

(0)

(0)

(6)

(6)

(45)

(45)

Oslabitev

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Kratkoročna

Kratkoročna

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Nominalna vrednost posojil za finančno pomoč na dan 31. decembra 2019 znaša skupno 51 941 milijonov EUR (leta 2018: 53 206 milijonov EUR). Sprememba knjigovodske vrednosti ustreza spremembi natečenih obresti.

EMFS omogoča dodelitev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar pravno določena omejitev omejuje obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij na varnostno rezervo, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči proračun EU. Ni predvideno, da bo EMFS izvajal nove programe financiranja ali sklepal nove sporazume o posojilih.

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU, ki niso prevzele eura. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave s plačilno bilanco ali pretokom kapitala ali za katere obstaja resna nevarnost, da bi zašle v tovrstne težave. Terjatve iz posojil, ki se odobrijo na podlagi tega instrumenta, so omejene na največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana s temi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU. Romunija je leta 2019 vrnila preostalo 1 milijardo EUR zneska neporavnanega posojila, Latvija pa je vrnila 500 milijonov EUR od neporavnanega zneska v višini 700 milijonov EUR.

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa za prilagoditev in reforme, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. V letu, ki se je končalo 31. decembra 2019, so bila zagotovljena dodatna izplačila posojil v okviru makrofinančne pomoči v skupnem znesku 420 milijonov EUR, od tega 300 milijonov EUR Tuniziji, 100 milijonov EUR Jordaniji in 20 milijonov EUR Moldaviji – glej tudi pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Evropska skupnost za atomsko energijo (Euratom, ki ga zastopa Komisija) daje posojila državam članicam in državam nečlanicam ter subjektom iz držav članic in nečlanic za financiranje projektov v zvezi z energetskimi objekti. Prejeta so bila jamstva tretjih oseb v višini 214 milijonov EUR (leta 2018: 254 milijonov EUR) za kritje posojil Euratom – glej pojasnilo 4.1.2.

4.1.2

Posojila ESPJ v likvidaciji niso posojila za finančno pomoč, ampak zadolžnice za usklajevanje denarnih tokov z najetimi posojili. Vendar so bila – podobno kot posojila za finančno pomoč – odobrena iz izposojenih sredstev v skladu s členoma 54 in 56 Pogodbe ESPJ za financiranje projektov. Zadnje zadolžnice so bile v celoti poplačane leta 2019.

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0,08  % - 5,76  % | 0,08  % - 5,76  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | — | 5,23  % - 5,81  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

0,08  % - 5,76  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

—

—

5,23  % - 5,81  %

5,23  % - 5,81  %

2.4.3.2   Druga posojila

Druga posojila

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 73 | 64 |
| Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji | 1 | 2 |
| Vezane vloge | 46 | 0 |
| Skupaj | 121 | 67 |
| Nekratkoročna | 78 | 38 |
| Kratkoročna | 42 | 28 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

73

73

64

64

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

Stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji

1

1

2

2

Vezane vloge

Vezane vloge

46

46

0

0

Skupaj

Skupaj

121

121

67

67

Nekratkoročna

Nekratkoročna

78

78

38

38

Kratkoročna

Kratkoročna

42

42

28

28

Nominalna vrednost drugih posojil na dan 31. decembra 2019 skupaj znaša 728 milijonov EUR (leta 2018: 617 milijonov EUR).

Posojila s posebnimi pogoji so odobrena po ugodnejših obrestnih merah v okviru sodelovanja z državami nečlanicami.

Vezane vloge vključujejo predvsem zneske z zapadlostjo od 3 do 12 mesecev, ki ne ustrezajo opredelitvi denarnih ustreznikov.

Oslabitev drugih posojil

Oslabitev drugih posojil

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 | Povečanja | Razveljavitve | Odpisi vrednosti | Drugo | 31.12.2019 |
| Posojila s posebnimi pogoji | 8 | 2 | — | — | — | 10 |
| Prenesena posojila | 579 | 75 | — | — | 4 | 658 |
| Skupaj | 587 | 77 | — | — | 4 | 668 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

Povečanja

Razveljavitve

Odpisi vrednosti

Drugo

31.12.2019

Posojila s posebnimi pogoji

Posojila s posebnimi pogoji

8

8

2

2

—

—

—

—

—

—

10

10

Prenesena posojila

Prenesena posojila

579

579

75

75

—

—

—

—

4

4

658

658

Skupaj

Skupaj

587

587

77

77

—

—

—

—

4

4

668

668

Prenesena posojila so neodplačana posojila, ki jih je odobrila EIB in so zajamčena iz proračuna EU ter za katera so bile vse pravice s subrogacijo prenesene na EU po plačilu iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe ali iz Jamstvenega sklada EFSI. Ta posojila so v celoti oslabljena za znesek v višini 658 milijonov EUR (leta 2018: 579 milijonov EUR). Unovčitve jamstev so delno pokrite s finančnimi rezervacijami iz prejšnjih let. V skladu z ustreznimi sporazumi med EU in EIB slednja začne postopek izterjave v imenu EU, da bi izterjala morebitne dolgovane zneske.

2.5   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročno | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 22 135 | 21 814 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 4 045 | 4 122 |
| Prispevek za skrbniške sklade | | 60 | 71 |
| | | 26 240 | 26 006 |
| Kratkoročno | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 22 314 | 21 572 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 2 892 | 2 396 |
| | | 25 206 | 23 968 |
| Skupaj | | 51 446 | 49 974 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročno

Nekratkoročno

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

22 135

22 135

21 814

21 814

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

4 045

4 045

4 122

4 122

Prispevek za skrbniške sklade

Prispevek za skrbniške sklade

60

60

71

71

26 240

26 240

26 006

26 006

Kratkoročno

Kratkoročno

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

22 314

22 314

21 572

21 572

Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

2 892

2 892

2 396

2 396

25 206

25 206

23 968

23 968

Skupaj

Skupaj

51 446

51 446

49 974

49 974

Obseg predhodnega financiranja v različnih programih mora zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna sredstva za začetek in napredovanje projekta, hkrati pa je treba zagotoviti zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti.

2.5.1   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31. 12. 2019 | Bruto znesek | Obračunano prek časovnih razmejitev | Čisti znesek na dan 31.12.2018 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 3 193 | — | 3 193 | 3 743 | — | 3 743 |
| ESRR in KS | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 | 18 088 | (3 461 ) | 14 627 |
| ESS | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 | 6 548 | (1 147 ) | 5 401 |
| Drugo | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 | 4 684 | (2 498 ) | 2 186 |
| | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 | 33 063 | (7 105 ) | 25 958 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Komisija | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 | 12 531 | (8 262 ) | 4 269 |
| Izvajalske agencije EU | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 | 15 012 | (9 540 ) | 5 472 |
| Skrbniški skladi | 858 | (665) | 194 | 585 | (433) | 152 |
| | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 | 28 127 | (18 234 ) | 9 893 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedli: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 1 162 | (678) | 484 | 762 | (207) | 555 |
| Tretje države | 1 491 | (861) | 630 | 1 546 | (879) | 667 |
| Mednarodne organizacije | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 | 7 684 | (5 053 ) | 2 631 |
| Drugi subjekti | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 | 9 107 | (5 426 ) | 3 681 |
| | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 | 19 099 | (11 565 ) | 7 534 |
| Skupaj | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 | 80 289 | (36 904 ) | 43 386 |
| Nekratkoročno | 22 135 | — | 22 135 | 21 814 | — | 21 814 |
| Kratkoročno | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 | 58 476 | (36 904 ) | 21 572 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31. 12. 2019

Bruto znesek

Obračunano prek časovnih razmejitev

Čisti znesek na dan 31.12.2018

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 743

3 743

—

—

3 743

3 743

ESRR in KS

ESRR in KS

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

18 088

18 088

(3 461 )

(3 461 )

14 627

14 627

ESS

ESS

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

6 548

6 548

(1 147 )

(1 147 )

5 401

5 401

Drugo

Drugo

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

4 684

4 684

(2 498 )

(2 498 )

2 186

2 186

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

33 063

33 063

(7 105 )

(7 105 )

25 958

25 958

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Komisija

Komisija

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

12 531

12 531

(8 262 )

(8 262 )

4 269

4 269

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

15 012

15 012

(9 540 )

(9 540 )

5 472

5 472

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

858

858

(665)

(665)

194

194

585

585

(433)

(433)

152

152

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

28 127

28 127

(18 234 )

(18 234 )

9 893

9 893

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedli:

Izvedli:

Druge agencije in organi EU

Druge agencije in organi EU

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

762

762

(207)

(207)

555

555

Tretje države

Tretje države

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

1 546

1 546

(879)

(879)

667

667

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

7 684

7 684

(5 053 )

(5 053 )

2 631

2 631

Drugi subjekti

Drugi subjekti

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

9 107

9 107

(5 426 )

(5 426 )

3 681

3 681

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

19 099

19 099

(11 565 )

(11 565 )

7 534

7 534

Skupaj

Skupaj

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

80 289

80 289

(36 904 )

(36 904 )

43 386

43 386

Nekratkoročno

Nekratkoročno

22 135

22 135

—

22 135

22 135

21 814

21 814

—

21 814

21 814

Kratkoročno

Kratkoročno

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

58 476

58 476

(36 904 )

(36 904 )

21 572

21 572

Predhodno financiranje pomeni izplačana denarna sredstva in s tem izvrševanje odobritev plačil. Kot je pojasnjeno v pojasnilu 1.5.7, so to predujmi in še niso prikazani kot odhodki. Zato predhodno financiranje kljub temu, da zmanjšuje neporavnane obveznosti (glej pojasnilo 5.1), predstavlja stroške, ki še morajo biti sprejeti in še niso pripoznani v izkazu poslovnega izida.

1.5.7

5.1

Pri deljenem upravljanju se skoraj vse predhodno financiranje nanaša na sedanje programsko obdobje. Navedeni so začetni zneski predhodnega financiranja, ki ne bodo obračunani (tj. pripoznani v izkazu poslovnega izida) pred koncem programskega obdobja in so prikazani kot nekratkoročno predhodno financiranje. Zneski letnega predhodnega financiranja, ki se obračunajo na letni osnovi, pa so prikazani kot kratkoročno predhodno financiranje. Leta 2019 je bilo izplačano novo predhodno financiranje v višini 10,5 milijarde EUR. Predhodno financiranje deljenega upravljanja je v primerjavi z letom 2018 stabilno, razen zmanjšanja v EKSRP, ki se nanaša na preostalo predhodno financiranje iz prejšnjega programskega obdobja. To je bilo obračunano med letom.

Največji del predhodnega financiranja za neposredno upravljanje se nanaša na raziskave (predvsem program Obzorje 2020, ki ga izvajajo Komisija in izvajalske agencije EU) in znaša 7,8 milijarde EUR (leta 2018: 6,8 milijarde EUR). Povečanje je posledica sporazumov, sklenjenih v letu 2019, za katere je bilo zagotovljeno predhodno financiranje.

Pri posrednem upravljanju predhodno financiranje zajema predvsem programe notranjih politik, kot so Erasmus, Galileo in EGNOS, pa tudi instrumente, povezane z zunanjimi odnosi, kot so ENI (Evropski instrument sosedstva), DCI (instrument za razvojno sodelovanje) in IPA (instrument za predpristopno pomoč). Povečanje predhodnega financiranja za mednarodne organizacije se nanaša predvsem na zgoraj navedene instrumente, povezane z zunanjimi odnosi. Povečanje predhodnega financiranja za druge subjekte se nanaša predvsem na program Erasmus, ki ga izvajajo nacionalne agencije, pri čemer začnejo novi sporazumi veljati leta 2019.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Nominalna vrednost je povezana z obstojem jamstva. Tekoča vrednost je znesek predhodnega financiranja, ki se izplača proti jamstvu, ki se nato zmanjša za naknadno obračunane zneske. Na dan 31. decembra 2019 je nominalna vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 492 milijonov EUR, njihova tekoča vrednost pa 406 milijonov EUR (leta 2018: 516 milijonov EUR oziroma 420 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prejetega zneska h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2019 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 2,1 milijarde EUR (leta 2018: 2 milijardi EUR). EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 2,2 milijarde EUR (leta 2018: 2,1 milijarde EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Komisija. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | 3 304 | 3 675 |
| Sheme pomoči | 3 634 | 2 843 |
| Skupaj | 6 937 | 6 518 |
| Nekratkoročni | 4 045 | 4 122 |
| Kratkoročni | 2 892 | 2 396 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

3 304

3 304

3 675

3 675

Sheme pomoči

Sheme pomoči

3 634

3 634

2 843

2 843

Skupaj

Skupaj

6 937

6 937

6 518

6 518

Nekratkoročni

Nekratkoročni

4 045

4 045

4 122

4 122

Kratkoročni

Kratkoročni

2 892

2 892

2 396

2 396

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

V okviru programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI) je mogoče državam članicam nakazati predujme iz proračuna EU, da lahko prispevajo v finančne instrumente (tj. posojila, lastniške naložbe ali jamstva). Za vzpostavitev in upravljanje teh finančnih instrumentov so odgovorne države članice in ne Komisija. Kljub temu so denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

V okviru kohezijske politike se ocenjuje, da je bilo od izplačanih 7 146 milijonov EUR na dan 31. decembra 2019 neporabljenih 3 247 milijonov EUR. To vključuje prispevek držav članic k pobudi za MSP, tj. instrumentu, namenjenemu spodbujanju dodatnih posojil bančnega sektorja malim in srednjim podjetjem (izplačanih 1 198 milijonov EUR, brez zneskov, ki so še predmet predhodnega financiranja, od katerih se za 324 milijonov EUR ocenjuje, da še niso bili porabljeni).

Za razvoj podeželja je bilo ob koncu leta neporabljenih 54 milijonov EUR.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Šteje se, da so bili vsi zneski, povezani s kohezijsko politiko, izvršeni ali prerazporejeni drugim ukrepom, zato na dan 31. decembra 2019 ni bilo preostalih sredstev v bilanci stanja. Opozoriti je treba, da bo dejansko izvajanje po različnih instrumentih pregledano v okviru postopka zaključevanja programov v prihodnjih letih.

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS ali naložbeni ukrepi EKSRP) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja EU evidentirajo kot sredstva (predujmi). Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke „Sheme pomoči“.

Obdobje 2014–2020:

Obdobje 2014–2020:

Ob koncu leta so neporabljeni zneski po ocenah znašali 2 044 milijonov EUR za kohezijsko politiko in 1 460 milijonov EUR za kmetijsko politiko.

Obdobje 2007–2013:

Obdobje 2007–2013:

Ocenjuje se, da je 130 milijonov EUR, plačanih v okviru razvoja podeželja, ob koncu leta 2019 še neporabljenih.

2.6   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 2 422 | 397 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 1 185 | 19 |
| | | 3 607 | 416 |
| Kratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 19 328 | 22 212 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 1 038 | 2 036 |
| | | 20 367 | 24 248 |
| Skupaj | | 23 974 | 24 664 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

2 422

2 422

397

397

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

1 185

1 185

19

19

3 607

3 607

416

416

Kratkoročni

Kratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

19 328

19 328

22 212

22 212

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

1 038

1 038

2 036

2 036

20 367

20 367

24 248

24 248

Skupaj

Skupaj

23 974

23 974

24 664

24 664

2.6.1   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 2 422 | 397 |
| | | 2 422 | 397 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 6 180 | 10 900 |
| Globe zaradi kršitev pravil konkurence | 2.6.1.2 | 11 301 | 9 727 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 1 788 | 1 511 |
| Drugi izterljivi zneski | | 59 | 74 |
| | | 19 328 | 22 212 |
| Skupaj | | 21 750 | 22 609 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

2 422

2 422

397

397

2 422

2 422

397

397

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

6 180

6 180

10 900

10 900

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

Globe zaradi kršitev pravil konkurence

2.6.1.2

2.6.1.2

11 301

11 301

9 727

9 727

Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

1 788

1 788

1 511

1 511

Drugi izterljivi zneski

Drugi izterljivi zneski

59

59

74

74

19 328

19 328

22 212

22 212

Skupaj

Skupaj

21 750

21 750

22 609

22 609

2.6.1.1   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| TLS – računi A | 5 478 | 5 609 |
| TLS – ločeni računi | 1 591 | 1 612 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 7 | 2 758 |
| Oslabitev | (931) | (991) |
| Drugo | — | 86 |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 6 145 | 9 075 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 1 722 | 1 708 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 879 | 954 |
| Oslabitev | (822) | (788) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 1 779 | 1 875 |
| Izterjava zneskov predhodnega financiranja | 443 | 145 |
| Izterljiv plačani DDV | 44 | 45 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 191 | 158 |
| Skupaj | 8 602 | 11 297 |
| Nekratkoročni | 2 422 | 397 |
| Kratkoročni | 6 180 | 10 900 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

TLS – računi A

TLS – računi A

5 478

5 478

5 609

5 609

TLS – ločeni računi

TLS – ločeni računi

1 591

1 591

1 612

1 612

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

7

7

2 758

2 758

Oslabitev

Oslabitev

(931)

(931)

(991)

(991)

Drugo

Drugo

—

—

86

86

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

6 145

6 145

9 075

9 075

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

1 722

1 722

1 708

1 708

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja

879

879

954

954

Oslabitev

Oslabitev

(822)

(822)

(788)

(788)

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

1 779

1 779

1 875

1 875

Izterjava zneskov predhodnega financiranja

Izterjava zneskov predhodnega financiranja

443

443

145

145

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

44

44

45

45

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

191

191

158

158

Skupaj

Skupaj

8 602

8 602

11 297

11 297

Nekratkoročni

Nekratkoročni

2 422

2 422

397

397

Kratkoročni

Kratkoročni

6 180

6 180

10 900

10 900

Največji znesek, vključen med nekratkoročne, se nanaša na zneske, ki jih dolgujejo države članice, veliko povečanje pa je povezano s postopkom za ugotavljanje kršitev v zvezi z Združenim kraljestvom (pojasnjeno spodaj) – v prejšnjem letu je bil ta znesek v višini 2,1 milijarde EUR prikazan pod kratkoročnimi zneski. Med nekratkoročne so tako kot v prejšnjih letih vključeni tudi zneski, ki se nanašajo na neizvršene sklepe o potrditvi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP). Zneski, ki se nanašajo na te sklepe, se izterjajo v letnih obrokih.

Zgoraj navedena sprememba s kratkoročnega na nekratkoročen znesek tudi pojasnjuje veliko zmanjšanje kratkoročnih zneskov, ki jih dolgujejo države članice. Zmanjšanje je tudi posledica dejstva, da v primerjavi z letom 2018 v letu 2019 ni bilo lastnih sredstev, ki naj bi bila še prejeta v zvezi s spremembo proračuna – glej spodaj.

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

„Računi A“ se nanašajo na mesečne izkaze, v katerih države članice Komisiji sporočijo upravičene zneske tradicionalnih lastnih sredstev (TLS), ki še niso bili izterjani. TLS, sestavljena iz carin in prelevmanov na sladkor, zbirajo države članice v imenu Komisije.

Računi „A“ so na koncu leta običajno znašali približno 3 milijarde EUR, vendar v letih 2018 in 2019 saldo vključuje dodatne zneske TLS, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev v zvezi z Združenim kraljestvom (pojasnjeno v nadaljevanju) in drugimi poročili o inšpekcijskih pregledih v zvezi s TLS. Obračunane so zamudne obresti v višini 1,2 milijarde EUR (2018: 1,3 milijarde EUR); ti zneski se zato prav tako poročajo v tem zaključnem računu (glej pojasnili 2.6.2 in 3.7).

2.6.2

3.7

Kar zadeva postopek za ugotavljanje kršitev, je Komisija 8. marca 2018 Združenemu kraljestvu poslala uradni opomin (kršitev št. 2018/2008), ker proračunu EU ni dalo na voljo pravilen znesek tradicionalnih lastnih sredstev, kot se zahteva s pravom EU. Ker Združeno kraljestvo ni zagotovilo zadovoljivega odgovora, niti na uradni opomin niti na obrazloženo mnenje, poslano 24. septembra 2018, je Komisija 6. marca 2019 potrdila svojo odločitev, da zadevo predloži Sodišču EU, kar je storila 7. marca 2019. Zadeva se je začela s poročilom urada OLAF za leto 2017, v katerem je bilo ugotovljeno, da so se uvozniki v Združenem kraljestvu izognili plačilu velikega zneska carin, tako da so izdajali lažne in fiktivne račune ter nepravilno določali carinske vrednosti pri uvozu. Komisija na podlagi metodologije, ki sta jo razvila urad OLAF in Skupno raziskovalno središče, ter razpoložljivih informacij ocenjuje, da so zaradi kršitve zakonodaje EU s strani Združenega kraljestva v obdobju med novembrom 2011 in oktobrom 2017 v proračunu EU nastale izgube v višini 2,1 milijarde EUR (čiste, tj. po odštetju stroškov pobiranja, ki bi jih Združeno kraljestvo zadržalo od bruto zneska v višini 2,7 milijarde EUR). Združeno kraljestvo se ne strinja z metodologijo, ki jo je Komisija uporabila za oceno navedenih izgub. Sodni postopki, ki so v teku, in informacije, ki so trenutno na voljo, kažejo, da bo postopek dolgotrajen. Zato so glavnica v višini 2,1 milijarde EUR in ocenjene zamudne obresti v višini 1,1 milijarde EUR, ki naj bi se obračunale do konca leta 2019 (v primerjavi z 0,7 milijarde EUR obresti, obračunanih in pripoznanih do konca leta 2018), razvrščene kot dolgoročna sredstva.

Poleg tega je Komisija v računovodske izkaze vključila terjatev v višini 0,2 milijarde EUR za ugotovljene carine in zamudne obresti, ki temelji na najnovejših razpoložljivih informacijah. Znesek v višini 0,7 milijarde EUR, ki je bil prvotno pripoznan leta 2018, je bil popravljen navzdol, potem ko so organi Združenega kraljestva leta 2019 predložili nove informacije (glej pojasnili 2.6.2 in 3.7).

2.6.2

3.7

„Ločeni računi“ se nanašajo na določene upravičene zneske, ki niso bili vključeni v „račune A“, ker jih države članice niso izterjale in ker niso bili zavarovani (ali če je bilo zavarovanje zagotovljeno, vendar se zneski izpodbijajo). Za te upravičene zneske se izvede oslabitev na podlagi podatkov, ki jih vsako leto zagotovijo države članice. Ti zneski so na splošno na podobni ravni ob vsakem koncu leta, kot je razvidno zgoraj.

„Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti“ v letu 2018 se nanašajo na izterljive zneske zaradi spremembe proračuna št. 6/2018, ki je bila sprejeta 12. decembra 2018. Zneske so države članice vnesle prvi delovni dan januarja 2019. Na leto 2019 se ne nanaša noben tak znesek.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra 2019, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra 2019. Za izterljive zneske, ki nastanejo po tej prijavi do 31. decembra 2019, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2   Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

Izterljivi zneski v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Bruto izterljivi znesek glob | 14 606 | 13 022 |
| Začasna plačila | (3 125 ) | (3 131 ) |
| Oslabitev | (180) | (164) |
| Skupaj | 11 301 | 9 727 |
| Nekratkoročni | — | — |
| Kratkoročni | 11 301 | 9 727 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Bruto izterljivi znesek glob

Bruto izterljivi znesek glob

14 606

14 606

13 022

13 022

Začasna plačila

Začasna plačila

(3 125 )

(3 125 )

(3 131 )

(3 131 )

Oslabitev

Oslabitev

(180)

(180)

(164)

(164)

Skupaj

Skupaj

11 301

11 301

9 727

9 727

Nekratkoročni

Nekratkoročni

—

—

Kratkoročni

Kratkoročni

11 301

11 301

9 727

9 727

Začasna plačila se nanašajo predvsem na denarne prejemke, ki so jih plačala podjetja, ki so se kljub temu pritožila ali še imajo možnost, da se pritožijo zoper sklepe o globi pri sodiščih EU. Pogojna obveznost je razkrita zaradi možnosti, da bo te zneske treba vrniti oglobljenim podjetjem (glej pojasnilo 4.1.4).

4.1.4

Oglobljena podjetja, ki so vložila pritožbo ali to načrtujejo, imajo možnost, da izvršijo začasna plačila ali Komisiji zagotovijo bančna jamstva. Komisija je za globe v višini 11 133 milijonov EUR (leta 2018: 9 354 milijonov EUR), ki niso bile plačane ob koncu, sprejela finančna jamstva.

V zneskih, odpisanih zaradi oslabitve, je upoštevana ocena, ki jo Komisija opravi za vsak primer posebej, v zvezi z zneski za globe, ki niso bili plačani ali za katere niso bila zagotovljena jamstva in Komisija ne pričakuje, da bodo izterjani.

Povečanje izterljivih zneskov v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence se nanaša predvsem na eno veliko globo (v skupni višini 1 494 milijonov EUR), ki jo je zadevno podjetje pokrilo z bančnim jamstvom, ki ga je Komisija sprejela. Preostalo povečanje zaradi drugih glob v zvezi s konkurenco, ki so bile naložene v letu (2 597 milijonov EUR), je bilo v veliki meri izravnano z globami, ki so bile leta 2019 dokončno plačane (glej pojasnilo 2.8.1).

2.8.1

2.6.1.3   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | 1 502 | 1 240 |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 286 | 272 |
| Skupaj | 1 788 | 1 511 |
| Nekratkoročni | — | — |
| Kratkoročni | 1 788 | 1 511 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Prehodno nezaračunani prihodki

Prehodno nezaračunani prihodki

1 502

1 502

1 240

1 240

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

286

286

272

272

Skupaj

Skupaj

1 788

1 788

1 511

1 511

Nekratkoročni

Nekratkoročni

—

—

Kratkoročni

Kratkoročni

1 788

1 788

1 511

1 511

Prehodno nezaračunani prihodki vključujejo 1,4 milijarde EUR (leta 2018: 1,1 milijarde EUR), za katere Komisija pričakuje, da jih bo izterjala od držav članic na področju kohezije. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice na začetku leta 2020. Ta postopek za sprejetje zaključnih računov držav članic je bil uveden na področju kohezije za programsko obdobje 2014–2020.

2.6.2   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročne | | |
| Zamudne obresti | 1 137 | — |
| Druge terjatve | 48 | 19 |
| | 1 185 | 19 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 269 | 232 |
| Oslabitev terjatev do strank | (153) | (143) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 238 | 243 |
| Drugo | 684 | 1 704 |
| | 1 038 | 2 036 |
| Skupaj | 2 223 | 2 055 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Zamudne obresti

Zamudne obresti

1 137

1 137

—

—

Druge terjatve

Druge terjatve

48

48

19

19

1 185

1 185

19

19

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

Stranke

269

269

232

232

Oslabitev terjatev do strank

Oslabitev terjatev do strank

(153)

(153)

(143)

(143)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

238

238

243

243

Drugo

Drugo

684

684

1 704

1 704

1 038

1 038

2 036

2 036

Skupaj

Skupaj

2 223

2 223

2 055

2 055

Nekratkoročne zamudne obresti se nanašajo na postopek za ugotavljanje kršitev, naveden v pojasnilu 2.6.1.1. Te obresti so bile v letu 2018 prikazane med kratkoročnimi.

2.6.1.1

Druge kratkoročne terjatve se nanašajo predvsem na zamudne obresti. Zmanjšanje v letu 2019 je predvsem posledica razvrstitve obresti, ki se nanašajo na postopek za ugotavljanje kršitev, kot nekratkoročnih in popravka navzdol v poročilih o inšpekcijskih pregledih TLS (glej pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.7   ZALOGE

ZALOGE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Znanstveni materiali | 47 | 52 |
| Drugo | 21 | 21 |
| Skupaj | 68 | 73 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Znanstveni materiali

Znanstveni materiali

47

47

52

52

Drugo

Drugo

21

21

21

21

Skupaj

Skupaj

68

68

73

73

2.8   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 15 519 | 12 932 |
| Tekoči računi | | 91 | 79 |
| Računi izločenih sredstev | | 7 | 5 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | 0 | 0 |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna | 2.8.1 | 15 617 | 13 017 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 1 567 | 2 377 |
| Denarna sredstva, povezana z globami | 2.8.3 | 1 258 | 1 438 |
| Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi | | 1 208 | 1 167 |
| Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi | | 97 | 114 |
| Skupaj | | 19 745 | 18 113 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

15 519

15 519

12 932

12 932

Tekoči računi

Tekoči računi

91

91

79

79

Računi izločenih sredstev

Računi izločenih sredstev

7

7

5

5

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

0

0

0

0

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

2.8.1

2.8.1

15 617

15 617

13 017

13 017

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2.8.2

1 567

1 567

2 377

2 377

Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

2.8.3

2.8.3

1 258

1 258

1 438

1 438

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

Denarna sredstva, povezana z drugimi institucijami, agencijami in organi

1 208

1 208

1 167

1 167

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

Denarna sredstva, povezana s skrbniškimi skladi

97

97

114

114

Skupaj

Skupaj

19 745

19 745

18 113

18 113

2.8.1   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna

Bančni računi za izvrševanje proračuna

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih bančnih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in računih za manjša denarna plačila. Stanje sredstev zakladnice konec leta 2019 je posledica naslednjih glavnih elementov:

| — | Globe v višini 2,6 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2019, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so vključene v stanje zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Globe v višini 2,6 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2019, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so vključene v stanje zakladnice ob koncu leta.

| — | Stanje zakladnice vključuje tudi še neporabljene namenske prejemke in druge odobritve plačil v višini 9,7 milijarde EUR iz proračuna za leto 2019. |
| --- | --- |

—

Stanje zakladnice vključuje tudi še neporabljene namenske prejemke in druge odobritve plačil v višini 9,7 milijarde EUR iz proračuna za leto 2019.

2.8.2   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na denarne ustreznike, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, ter na denarna sredstva in njihove ustreznike v jamstvenih skladih za proračunska jamstva (glej pojasnilo 2.4.1). Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom in jamstvenim skladom, se lahko uporabljajo le v zadevnih programih.

2.4.1

2.8.3   
  Denarna sredstva, povezana z globami

Denarna sredstva, povezana z globami

To so denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 4.1.4.

4.1.4

Od leta 2010 vse poznejše začasno plačane globe upravlja Komisija v skladu BUFI, v okviru katerega se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Čiste obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj na dan 31. 12. 2019 | Skupaj na dan 31. 12. 2018 |
| Obveznost za določene prejemke | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 | 80 871 |
| Sredstva programa | ni relevantno | (94) | (309) | (403) | (415) |
| Čiste obveznosti | 83 842 | 2 055 | 11 762 | 97 659 | 80 456 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2018

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

80 871

80 871

Sredstva programa

Sredstva programa

ni relevantno

ni relevantno

(94)

(94)

(309)

(309)

(403)

(403)

(415)

(415)

Čiste obveznosti

Čiste obveznosti

83 842

83 842

2 055

2 055

11 762

11 762

97 659

97 659

80 456

80 456

Povečanje skupne obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je predvsem posledica povečanja neto obveznosti pokojninskega sistema za evropske uradnike, ki je največja obstoječa shema. Ta obveznost za pokojninski sistem za evropske uradnike se je povečala predvsem zaradi aktuarske izgube iz naslova sprememb finančnih predpostavk, ki so posledica strmega padca nominalne diskontne stopnje. Poleg tega je bila realna diskontna stopnja, ki se pridobi tako, da se nominalna diskontna stopnja prilagodi za inflacijo, letos prvič negativna – kar pomeni, da je vsak znesek danes vreden več kot v prihodnosti. To znatno povečuje obseg obveznosti ob koncu leta (glej pojasnilo 2.9.3). Nižja diskontna stopnja je imela podoben učinek na druge manjše sheme.

2.9.3

Poleg tega so pravice, pridobljene med letom zaradi službovanja, višje od prejemkov, izplačanih med letom. Prisotno je tudi povečanje zaradi letnih stroškov obresti (razreševanje diskontiranja obveznosti) in aktuarskih izgub zaradi izkušenj.

2.9.1   
  Pokojninski sistem za evropske uradnike

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Ta obveznost za določene prejemke predstavlja sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala izvršiti EU za poravnavo pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih. Vendar se sistem izvaja, in zato so vsa plačila, ki jih je treba izvršiti na letni osnovi, vsako leto vključena v proračun EU.

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov plačila prejemkov po pokojninskem sistemu zaposlenih bremenijo proračun Unije. Sistem se financira navidezno in države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh prejemkov. Od osnovnih plač aktivnih članov se odšteje obvezen pokojninski prispevek, ki zdaj znaša 9,7 %. Ti prispevki se obravnavajo kot proračunski prihodki v danem letu in prispevajo k financiranju odhodkov EU na splošno, glej tudi pojasnilo 3.6.

3.6

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila uslužbencev, udeleženih v sistemu (zaposlenih, upokojenih, bivših uslužbencev, ki prejemajo nadomestilo za invalidnost, in preživelih vzdrževanih oseb umrlih uslužbencev) na dan 31. decembra 2019, in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. To vrednotenje je bilo opravljeno v skladu z metodologijo MRSJS 39 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12).

2.9.2   
  Drugi pokojninski sistemi

Drugi pokojninski sistemi

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, Sveta, evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.9.3   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Poleg navedenih pokojninskih sistemov je ovrednotena tudi ocenjena obveznost, ki jo ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s stroški zdravstvenega varstva, ki jih je treba plačati za uslužbence v obdobjih po prenehanju njihove zaposlitve (brez njihovih prispevkov). Kot je navedeno v pojasnilu 1.5.10, se pri izračunu te obveznosti upošteva celotno obdobje delovne aktivnosti, kar zagotavlja, da sta pokojninski sistem in sistem zdravstvenega zavarovanja v okviru pozaposlitvenega programa za zaposlene dosledno obračunana. Ob upoštevanju obveznosti glede poštenega predstavljanja ekonomske vsebine osnovnega stanja v skladu z EAR in MRSJS pri dodelitvi prejemkov za obdobja aktivnosti MRSJS 39 nismo razlagali v strožjem smislu. Če bi se stroški službovanja za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja obračunali v celoti za 10 let za vse zaposlene namesto za obdobje njihove delovne aktivnosti, bi bil ob koncu leta učinek takega pristopa na obveznost za določene prejemke povečanje za 4,3 milijarde EUR. Vendar ta strožji pristop, kot je bilo že navedeno, ne bi bil združljiv s kvalitativno značilnostjo poštenega predstavljanja in tako ne bi mogel zagotoviti zanesljivih informacij v skladu z EAR št. 1 in temeljnim okvirom v MRSJS. Ta ocena je zelo odvisna od gibanja trenutnega upravnega statusa zaposlenih (zlasti od števila članov s pogodbami za določen čas, ki naj bi v prihodnosti postali uradniki).

1.5.10

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Gibanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke zaposlenih

Sedanja vrednost obveznosti za določene prejemke je diskontirana vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, potrebnih za poravnavo obveznosti, ki izhajajo iz službovanja zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

Analiza gibanja obveznosti za določene prejemke v tekočem letu je prikazana spodaj:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2018 | 70 017 | 1 865 | 8 990 | 80 871 |
| Pripoznana v izkazu poslovnega izida | | | | |
| Stroški tekočega službovanja | 2 824 | 84 | 277 | 3 185 |
| Stroški obresti | 1 339 | 30 | 180 | 1 549 |
| Stroški preteklega službovanja | — | (60) | — | (60) |
| Pripoznana v čistih sredstvih | | | | |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | | | | |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj | 1 910 | 77 | (339) | 1 648 |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk | — | 0 | — | 0 |
| Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk | 9 339 | 220 | 3 065 | 12 625 |
| Drugo | | | | |
| Plačane dajatve | (1 587 ) | (67) | (101) | (1 756 ) |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |

(v milijonih EUR)

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

70 017

70 017

1 865

1 865

8 990

8 990

80 871

80 871

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Pripoznana v izkazu poslovnega izida

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

2 824

2 824

84

84

277

277

3 185

3 185

Stroški obresti

Stroški obresti

1 339

1 339

30

30

180

180

1 549

1 549

Stroški preteklega službovanja

Stroški preteklega službovanja

—

—

(60)

(60)

—

—

(60)

(60)

Pripoznana v čistih sredstvih

Pripoznana v čistih sredstvih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi izkušenj

1 910

1 910

77

77

(339)

(339)

1 648

1 648

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi demografskih predpostavk

—

—

0

0

—

—

0

0

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

Aktuarski (dobički)/izgube zaradi finančnih predpostavk

9 339

9 339

220

220

3 065

3 065

12 625

12 625

Drugo

Drugo

Plačane dajatve

Plačane dajatve

(1 587 )

(1 587 )

(67)

(67)

(101)

(101)

(1 756 )

(1 756 )

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Stroški tekočega službovanja se nanašajo na povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene prejemke, ki izhajajo iz službovanja sedanjih članov v tekočem letu.

Stroški obresti so povečanje sedanje vrednosti obveznosti za določene zaslužke v obdobju poročanja, ki je posledica dejstva, da so zaslužki eno obdobje bliže poravnavi.

Aktuarski dobički in izgube zaradi izkušenj se nanašajo na učinke razlik med tem, kar se je za leto 2019 pričakovalo v predpostavkah iz prejšnjega leta, in tem, kar se je dejansko zgodilo v letu 2019.

Aktuarski dobički in izgube zaradi aktuarskih predpostavk (demografskih spremenljivk, kot sta fluktuacija zaposlenih ter smrtnost, in finančnih spremenljivk, kot so diskontne stopnje in pričakovano povečanje plač) nastanejo, kadar so te predpostavke posodobljene, da odražajo spremembe pogojev, na katerih temeljijo.

Prejemki (na primer pokojnine ali povračila zdravstvenih stroškov) se izplačajo med letom v skladu s pravili sistema. Zaradi teh izplačanih prejemkov se je zmanjšala obveznost za določene prejemke.

Sredstva programa

Sredstva programa

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Drugi pokojninski sistemi | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | Skupaj |
| Sedanja vrednost na dan 31.12.2018 | 119 | 296 | 415 |
| Čisto gibanje sredstev sistemov | (25) | 14 | (12) |
| Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019 | 94 | 309 | 403 |

(v milijonih EUR)

Drugi pokojninski sistemi

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupaj

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

Sedanja vrednost na dan 31.12.2018

119

119

296

296

415

415

Čisto gibanje sredstev sistemov

Čisto gibanje sredstev sistemov

(25)

(25)

14

14

(12)

(12)

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

Sedanja vrednost na dan 31. 12. 2019

94

94

309

309

403

403

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Aktuarske predpostavke – prejemki zaposlenih

Glavne aktuarske predpostavke, uporabljene pri vrednotenju dveh glavnih sistemov prejemkov zaposlenih, so prikazane spodaj:

| | Pokojninski sistem za evropske uradnike | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| --- | --- | --- |
| 2019 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,1  % | 1,2  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,3  % | 1,3  % |
| Realna diskontna stopnja | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,8  % | 1,8  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2018 | | |
| Nominalna diskontna stopnja | 1,9  % | 2,0  % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,4  % | 1,5  % |
| Realna diskontna stopnja | 0,5  % | 0,5  % |
| Pričakovana stopnja povečanja plač | 1,9  % | 1,8  % |
| Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov | ni relevantno | 3,0  % |
| Upokojitvena starost | 63/64/66 | 63/64/66 |

Pokojninski sistem za evropske uradnike

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2019

2019

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2018

2018

Nominalna diskontna stopnja

Nominalna diskontna stopnja

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Pričakovana stopnja inflacije

Pričakovana stopnja inflacije

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Realna diskontna stopnja

Realna diskontna stopnja

0,5  %

0,5  %

0,5  %

0,5  %

Pričakovana stopnja povečanja plač

Pričakovana stopnja povečanja plač

1,9  %

1,9  %

1,8  %

1,8  %

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

Stopnje gibanja zdravstvenih stroškov

ni relevantno

ni relevantno

3,0  %

3,0  %

Upokojitvena starost

Upokojitvena starost

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Umrljivost za leti 2018 in 2019 temelji na tablicah umrljivosti za javne uslužbence EU – EULT 2018.

Nominalna diskontna stopnja se določi kot vrednost donosov eurskih brezkuponskih obveznic (z zapadlostjo 22 let decembra 2019 za pokojninski sistem za evropske uradnike in 26 let za skupni sistem zdravstvenega zavarovanja). Stopnja inflacije, ki se uporablja, je stopnja pričakovane inflacije v enakovrednem obdobju. Določena mora biti empirično na podlagi predvidenih vrednosti, izraženih v na indekse vezanih obveznicah na evropskih finančnih trgih. Realna diskontna stopnja se izračuna iz nominalne diskontne stopnje in pričakovane dolgoročne stopnje inflacije.

V zadnjih nekaj letih se opaža nižanje realne diskontne stopnje, tj. razlike med nominalno diskontno stopnjo in pričakovano stopnjo inflacije, ki pa je bilo še posebej strmo v letu 2019. Znižanje realne diskontne stopnje je predvsem posledica upada nominalne diskontne stopnje, kar je v skladu s svetovnim trendom na finančnih trgih. Ker se je pričakovana stopnja inflacije le nekoliko znižala, se znižanje nominalne diskontne stopnje ni izravnalo, kar je povzročilo znatno znižanje realne diskontne stopnje, s čimer je ta prvič postala negativna in prispevala k znatni aktuarski izgubi zaradi finančnih predpostavk.

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti temelji na simulacijah, v katerih se ob nespremenjenih drugih pogojih spreminjajo vrednosti zadevnih predpostavk ter spremlja odziv modela.

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Občutljivost skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja

Sprememba domnevne stopnje gibanja zdravstvenih stroškov za deset bazičnih točk bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju | 8 | (8) | 12 | (12) |
| Obveznost za določene prejemke | 352 | (341) | 253 | (246) |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

Seštevek stroškov tekočega službovanja in stroškov obresti čistih obdobnih zdravstvenih stroškov zaposlenca po službovanju

8

8

(8)

(8)

12

12

(12)

(12)

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

352

352

(341)

(341)

253

253

(246)

(246)

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (311) | 322 | (219) | 226 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(311)

(311)

322

322

(219)

(219)

226

226

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (30) | 29 | (26) | 25 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(30)

(30)

29

29

(26)

(26)

25

25

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (363) | 383 | (91) | 54 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(363)

(363)

383

383

(91)

(91)

54

54

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Občutljivost pokojninskega sistema za evropske uradnike

Sprememba domnevne diskontne stopnje za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | (1 797 ) | 1 854 | (1 434 ) | 1 478 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

(1 434 )

(1 434 )

1 478

1 478

Sprememba pričakovanega povečanja plač za deset bazičnih točk (0,1 %) bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2019 |
| | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % | Povečanje za 0,1  % | Zmanjšanje za 0,1  % |
| Obveznost za določene prejemke | 1 774 | (1 724 ) | 1 427 | (1 388 ) |

(v milijonih EUR)

2019

2019

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Povečanje za 0,1  %

Zmanjšanje za 0,1  %

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

1 427

1 427

(1 388 )

(1 388 )

Sprememba predvidene upokojitvene starosti za eno leto bi imela naslednje učinke:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto | Povišanje za eno leto | Znižanje za eno leto |
| Obveznost za določene prejemke | (620) | 771 | (573) | 645 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Povišanje za eno leto

Znižanje za eno leto

Obveznost za določene prejemke

Obveznost za določene prejemke

(620)

(620)

771

771

(573)

(573)

645

645

2.10   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31.12.2018 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev med kategorijami | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2019 |
| Sodni postopki: | | | | | | | |
| Kmetijstvo | 270 | 439 | — | (269) | 0 | — | 441 |
| Drugo | 100 | 4 | (8) | (6) | 12 | 1 | 103 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 1 933 | — | — | (34) | — | 233 | 2 132 |
| Finančne rezervacije | 1 551 | 587 | (1) | (206) | 0 | 7 | 1 938 |
| Drugo | 278 | 31 | (34) | (24) | (12) | (27) | 211 |
| Skupaj | 4 132 | 1 061 | (43) | (539) | 0 | 214 | 4 826 |
| Nekratkoročne | 3 281 | 871 | (17) | (278) | (362) | 215 | 3 710 |
| Kratkoročne | 852 | 190 | (27) | (261) | 362 | (2) | 1 116 |

(v milijonih EUR)

Znesek na dan 31.12.2018

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev med kategorijami

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2019

Sodni postopki:

Sodni postopki:

Kmetijstvo

Kmetijstvo

270

270

439

439

—

—

(269)

(269)

0

0

—

441

441

Drugo

Drugo

100

100

4

4

(8)

(8)

(6)

(6)

12

12

1

1

103

103

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

1 933

1 933

—

—

(34)

(34)

—

233

233

2 132

2 132

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

1 551

1 551

587

587

(1)

(1)

(206)

(206)

0

0

7

7

1 938

1 938

Drugo

Drugo

278

278

31

31

(34)

(34)

(24)

(24)

(12)

(12)

(27)

(27)

211

211

Skupaj

Skupaj

4 132

4 132

1 061

1 061

(43)

(43)

(539)

(539)

0

0

214

214

4 826

4 826

Nekratkoročne

Nekratkoročne

3 281

3 281

871

871

(17)

(17)

(278)

(278)

(362)

(362)

215

215

3 710

3 710

Kratkoročne

Kratkoročne

852

852

190

190

(27)

(27)

(261)

(261)

362

362

(2)

(2)

1 116

1 116

Rezervacije so zanesljivo ocenjeni zneski, ki izhajajo iz preteklih dogodkov in jih bo verjetno treba plačati iz proračuna EU v prihodnosti.

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki. Zneski za kmetijstvo se nanašajo na pravne postopke, ki so jih države članice sprožile v zvezi s sklepi o potrditvi skladnosti za EKJS.

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

V letu 2017 je bila osnova za oblikovanje rezervacije posodobljena na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o programu za razgradnjo in ravnanje z odpadki (D&WMP) iz leta 2017“. Skupaj z neodvisno skupino strokovnjakov za program za razgradnjo in ravnanje z odpadki je bil opravljen pregled strategije ter proračunskih potreb in potreb po osebju. Pomeni najboljšo razpoložljivo oceno proračuna in osebja, potrebnega za dokončanje razgradnje objektov Skupnega raziskovalnega središča v Ispri, Geelu, Karlsruheju in Pettnu.

V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske obveznice). Na dan 31. decembra 2019 so take rezervacije znašale 2 132 milijonov EUR, pri čemer so razdeljene na znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen v letu 2020 (31 milijonov EUR), in znesek, ki bo po pričakovanjih uporabljen pozneje (2 101 milijonov EUR). Povečanje v primerjavi z letom 2018 je predvsem posledica nižanja diskontne stopnje, ki se uporablja za ocenjene prihodnje stroške.

Opozoriti je treba, da lahko velike negotovosti, povezane z dolgoročnim načrtovanjem razgradnje jedrskih objektov, vplivajo na to oceno, ki bi se lahko v prihodnje precej povečala. Negotovost nastaja predvsem zaradi končnega stanja razgrajenega objekta, jedrskih materialov, vidikov ravnanja z odpadki in odlaganja odpadkov, nepopolne ali pomanjkljive opredelitve nacionalnih regulativnih okvirov, zapletenih in dolgotrajnih postopkov dodelitve dovoljenj ter prihodnjega razvoja dogodkov na industrijskem trgu za razgradnjo.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki predstavljajo ocenjene izgube, ki bodo nastale v zvezi z jamstvi, zagotovljenimi na podlagi različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi lahko pooblaščeni subjekti izdajajo jamstva na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost EU. Finančno tveganje EU, povezano z jamstvi, je omejeno, finančna sredstva pa se postopoma zagotavljajo za kritje prihodnjih unovčitev jamstev. Ta postavka vključuje tudi rezervacije za neodplačana posojila Siriji, ki jih je EIB zagotovila na podlagi svojega mandata za zunanja posojila in za katera torej jamči EU prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost.

Povečanje finančne rezervacije se nanaša na povečanje obsega zajamčenih poslov v okviru finančnih instrumentov Obzorja 2020 in COSME.

2.11   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročne | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 53 062 | 53 281 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.11.2 | 9 | 7 |
| | | 53 071 | 53 289 |
| Kratkoročne | | | |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | 2.11.1 | 1 423 | 2 602 |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 2.11.2 | 4 | 15 |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | 2.11.3 | 20 | — |
| | | 1 446 | 2 617 |
| Skupaj | | 54 517 | 55 906 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

53 062

53 062

53 281

53 281

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.11.2

2.11.2

9

9

7

7

53 071

53 071

53 289

53 289

Kratkoročne

Kratkoročne

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

2.11.1

2.11.1

1 423

1 423

2 602

2 602

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

2.11.2

2.11.2

4

4

15

15

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

2.11.3

2.11.3

20

20

—

1 446

1 446

2 617

2 617

Skupaj

Skupaj

54 517

54 517

55 906

55 906

2.11.1   
  Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Najeta posojila za finančno pomoč | 2.11.1.1 | 52 564 | 53 872 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.1.2 | 1 921 | 2 012 |
| Skupaj | | 54 485 | 55 884 |
| Nekratkoročne | | 53 062 | 53 281 |
| Kratkoročne | | 1 423 | 2 602 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

2.11.1.1

2.11.1.1

52 564

52 564

53 872

53 872

Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

2.11.1.2

2.11.1.2

1 921

1 921

2 012

2 012

Skupaj

Skupaj

54 485

54 485

55 884

55 884

Nekratkoročne

Nekratkoročne

53 062

53 062

53 281

53 281

Kratkoročne

Kratkoročne

1 423

1 423

2 602

2 602

2.11.1.1   Najeta posojila za finančno pomoč

Najeta posojila za finančno pomoč

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | EMFS | Plačilnobilančna posojila | Makrofinančna pomoč | Euratom | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 47 400 | 1 734 | 4 388 | 254 | 97 | 53 872 |
| Nova posojila | — | — | 420 | — | — | 420 |
| Odplačila | — | (1 500 ) | (52) | (40) | (97) | (1 689 ) |
| Tečajne razlike | — | — | — | — | 5 | 5 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | (6) | (33) | (1) | — | (5) | (44) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 47 394 | 201 | 4 754 | 214 | 0 | 52 564 |
| Nekratkoročna | 46 800 | 200 | 4 112 | 178 | — | 51 290 |
| Kratkoročna | 594 | 1 | 643 | 35 | — | 1 273 |

(v milijonih EUR)

EMFS

Plačilnobilančna posojila

Makrofinančna pomoč

Euratom

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

47 400

47 400

1 734

1 734

4 388

4 388

254

254

97

97

53 872

53 872

Nova posojila

Nova posojila

—

—

—

420

420

—

—

420

420

Odplačila

Odplačila

—

—

(1 500 )

(1 500 )

(52)

(52)

(40)

(40)

(97)

(97)

(1 689 )

(1 689 )

Tečajne razlike

Tečajne razlike

—

—

—

—

5

5

5

5

Spremembe knjigovodske vrednosti

Spremembe knjigovodske vrednosti

(6)

(6)

(33)

(33)

(1)

(1)

—

(5)

(5)

(44)

(44)

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

47 394

47 394

201

201

4 754

4 754

214

214

0

0

52 564

52 564

Nekratkoročna

Nekratkoročna

46 800

46 800

200

200

4 112

4 112

178

178

—

—

51 290

51 290

Kratkoročna

Kratkoročna

594

594

1

1

643

643

35

35

—

—

1 273

1 273

Najeta posojila vključujejo predvsem dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 52 433 milijonov EUR (leta 2018: 53 725 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi natečenih obresti.

Za odplačilo navedenega najetega posojila nazadnje jamči proračun EU – glej pojasnilo 4.1.2 – in posledično vsaka država članica.

4.1.2

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer) Makrofinančna pomoč

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer) Makrofinančna pomoč

| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0 % - 3,82  % | 0 % - 3,82  % |
| Euratom | 0 % - 5,68  % | 0 % - 5,68  % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,88  % | 2,88  % - 3,38  % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS) | 0,50  % - 3,75  % | 0,50  % - 3,75  % |
| ESPJ v likvidaciji | — | 6,91  % - 8,97  % |

31.12.2019

31.12.2018

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

0 % - 3,82  %

Euratom

Euratom

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

0 % - 5,68  %

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

2,88  %

2,88  %

2,88  % - 3,38  %

2,88  % - 3,38  %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS)

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

0,50  % - 3,75  %

ESPJ v likvidaciji

ESPJ v likvidaciji

—

—

6,91  % - 8,97  %

6,91  % - 8,97  %

2.11.1.2   Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1 244 | 1 331 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 385 | 314 |
| Drugo | 144 | 115 |
| | 1 772 | 1 760 |
| Kratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 97 | 93 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 36 | 29 |
| Globe, ki jih je treba povrniti | — | 125 |
| Drugo | 17 | 5 |
| | 149 | 252 |
| Skupaj | 1 921 | 2 012 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

1 244

1 244

1 331

1 331

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

385

385

314

314

Drugo

Drugo

144

144

115

115

1 772

1 772

1 760

1 760

Kratkoročne

Kratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

97

97

93

93

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

36

36

29

29

Globe, ki jih je treba povrniti

Globe, ki jih je treba povrniti

—

—

125

125

Drugo

Drugo

17

17

5

5

149

149

252

252

Skupaj

Skupaj

1 921

1 921

2 012

2 012

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 91 | 332 | 788 | 1 211 |
| Druga osnovna sredstva | 5 | 124 | — | 129 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 97 | 456 | 788 | 1 340 |
| Obresti | 54 | 189 | 157 | 400 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj | 150 | 644 | 946 | 1 741 |
| Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj | 153 | 654 | 1 089 | 1 896 |

(v milijonih EUR)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

Zemljišča in zgradbe

91

91

332

332

788

788

1 211

1 211

Druga osnovna sredstva

Druga osnovna sredstva

5

5

124

124

—

129

129

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

97

97

456

456

788

788

1 340

1 340

Obresti

Obresti

54

54

189

189

157

157

400

400

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2019 skupaj

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj

Prihodnje najmanjše najemnine na dan 31.12.2018 skupaj

153

153

654

654

1 089

1 089

1 896

1 896

Zgornje zneske najemnin in zneske, povezane z zgradbami, bo treba financirati iz prihodnjih proračunov.

2.11.2   
  Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta izvedenega finančnega instrumenta | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Nominalni znesek | Poštena vrednost | Nominalni znesek | Poštena vrednost |
| Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov | 752 | 10 | 536 | 20 |
| Valutna opcija (prodajna z razmikom) | 13 | 2 | 11 | 2 |
| Skupaj | 765 | 12 | 546 | 22 |
| Nekratkoročni | 148 | 9 | 82 | 7 |
| Kratkoročni | 617 | 4 | 464 | 15 |

(v milijonih EUR)

Vrsta izvedenega finančnega instrumenta

31.12.2019

31.12.2018

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Nominalni znesek

Poštena vrednost

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

752

752

10

10

536

536

20

20

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

Valutna opcija (prodajna z razmikom)

13

13

2

2

11

11

2

2

Skupaj

Skupaj

765

765

12

12

546

546

22

22

Nekratkoročni

Nekratkoročni

148

148

9

9

82

82

7

7

Kratkoročni

Kratkoročni

617

617

4

4

464

464

15

15

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstvo za portfelj lastniških instrumentov

Jamstva za portfelj lastniških instrumentov so razvrščena kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, ker ne ustrezajo opredelitvi obveznosti iz finančnih jamstev – glej pojasnilo 1.5.12. Na dan 31. decembra 2019 se ta postavka nanaša predvsem na jamstvo, ki ga EU v okviru finančnih instrumentov programa Obzorje 2020 (glej pojasnilo 2.4.1) zagotavlja skupini EIB za portfelje operacij v zvezi z lastniškim kapitalom. Finančna obveznost EU se meri na podlagi vrednosti osnovnih naložb.

1.5.12

2.4.1

Valutna opcija

Valutna opcija

EU ima na dan 31. decembra 2019 v lasti izvedeni finančni instrument (valutno opcijo – prodajno z razmikom), v okviru katerega krije devalvacijo tuje valute (UHA) v zvezi s posojili, ki so jih MSP v Ukrajini zagotovile finančne institucije, za povečanje dostopa do financiranja, pa tudi privlačnosti pogojev posojanja v Ukrajini. V skladu s pogoji pogodbe EU svojim partnerjem zagotavlja možnost, da v primeru devalvacije razmerja UHA/EUR za vsako upravičeno posojilo zahtevajo največ 30-odstotni prispevek EU.

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

Hierarhija poštene vrednosti finančnih obveznosti, merjenih po pošteni vrednosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | — | — |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 2 | 2 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 10 | 20 |
| Skupaj | 12 | 22 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

—

—

—

—

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

2

2

2

2

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

10

10

20

20

Skupaj

Skupaj

12

12

22

22

2.11.3   
  Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

Jamstvo EFSI v okviru dolžniškega portfelja, ki ga zagotavlja EIB na podlagi dela za infrastrukturo in inovacije EFSI (IIW), ter jamstvo mandata EIB za zunanja posojila za posojila EIB, izplačana v okviru pobude EIB za odpornost, sta razvrščeni kot obveznost iz finančnih jamstev. Na dan 31. decembra 2019 obveznost iz finančnih jamstev EFSI skupaj znaša nič EUR (leta 2018: nič EUR), ker prihodki, ki naj bi bili prejeti na podlagi jamstva, presegajo pričakovane izgube, medtem ko obveznost iz finančnih jamstev iz pobude EIB za odpornost v okviru mandata EIB za zunanja posojila znaša 20 milijonov EUR (glej pojasnilo 4.1.1).

4.1.1

2.12   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31.12.2019 | Bruto znesek | Prilagoditve | Čisti znesek na dan 31.12.2018 |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | | | | |
| Države članice | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 21 | (0) | 21 | 247 | — | 247 |
| ESRR in KS | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 | 10 761 | (1 724 ) | 9 037 |
| ESS | 2 882 | (558) | 2 325 | 5 195 | (496) | 4 699 |
| Drugo | 852 | (45) | 807 | 632 | (75) | 557 |
| Zasebni in javni subjekti | 1 562 | (180) | 1 381 | 1 461 | (179) | 1 282 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 | 18 296 | (2 475 ) | 15 821 |
| EKJS | 16 255 | ni relevantno | 16 255 | 14 772 | ni relevantno | 14 772 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | | ni relevantno | — | 769 | ni relevantno | 769 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 539 | ni relevantno | 539 | 570 | ni relevantno | 570 |
| Drugo | 283 | ni relevantno | 283 | 294 | ni relevantno | 294 |
| Skupaj | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 | 34 701 | (2 475 ) | 32 227 |

(v milijonih EUR)

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31.12.2019

Bruto znesek

Prilagoditve

Čisti znesek na dan 31.12.2018

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice

Države članice

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

21

21

(0)

(0)

21

21

247

247

—

—

247

247

ESRR in KS

ESRR in KS

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

10 761

10 761

(1 724 )

(1 724 )

9 037

9 037

ESS

ESS

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

5 195

5 195

(496)

(496)

4 699

4 699

Drugo

Drugo

852

852

(45)

(45)

807

807

632

632

(75)

(75)

557

557

Zasebni in javni subjekti

Zasebni in javni subjekti

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

1 461

1 461

(179)

(179)

1 282

1 282

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

18 296

18 296

(2 475 )

(2 475 )

15 821

15 821

EKJS

EKJS

16 255

16 255

ni relevantno

ni relevantno

16 255

16 255

14 772

14 772

ni relevantno

ni relevantno

14 772

14 772

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

ni relevantno

ni relevantno

—

—

769

769

ni relevantno

ni relevantno

769

769

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

539

539

ni relevantno

ni relevantno

539

539

570

570

ni relevantno

ni relevantno

570

570

Drugo

Drugo

283

283

ni relevantno

ni relevantno

283

283

294

294

ni relevantno

ni relevantno

294

294

Skupaj

Skupaj

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

34 701

34 701

(2 475 )

(2 475 )

32 227

32 227

Obveznosti iz poslovanja vključujejo račune in zahtevke za povračilo stroškov, ki so bili prejeti, vendar ob koncu leta še niso bili plačani. Prvotno se pripoznajo v trenutku prejema računov/zahtevkov za povračilo stroškov za zahtevane zneske. Obveznosti iz poslovanja se pozneje prilagodijo, da se upoštevajo samo zneski, ki so bili sprejeti po pregledu stroškov, ter zneski, za katere se oceni, da so upravičeni. Zneski, za katere se oceni, da niso upravičeni, so vključeni v stolpec „Prilagoditve“; največji zneski se nanašajo na strukturne ukrepe.

Uredba o skupnih določbah, ki se uporablja za strukturna sklada (ESRR in ESS), Kohezijski sklad ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), za programsko obdobje 2014–2020 določa, da se proračun EU zaščiti s sistematičnim zadržanjem 10 % izvršenih vmesnih plačil. Do februarja, ki sledi koncu obračunskega leta po uredbi o skupnih določbah (od 1. julija do 30. junija), je nadzorni cikel zaključen tako z upravljalnimi preverjanji s strani organov upravljanja kot z revizijami, ki so jih izvedli revizijski organi. Komisija pregleda dokumente z zagotovili in obračune, ki jih predložijo pristojni organi v državah članicah. Plačilo/izterjava dokončnega preostalega zneska se izvede šele potem, ko je ta ocena zaključena in so obračuni sprejeti. Konec leta 2019 je znesek, zadržan v skladu s to določbo, znašal 7,6 milijarde EUR. Del tega zneska (2 milijardi EUR) je ocenjen kot neupravičen na podlagi podatkov, ki so jih v svojih zaključnih računih zagotovile države članice, in je poleg tega vključen v stolpec „Prilagoditve“. Zadnja sestavina prilagoditev obveznosti iz poslovanja so zneski, ki ustrezajo drugim predujmom državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (0,5 milijarde EUR).

2.5.2

Obveznosti iz poslovanja v zvezi s kohezijsko politiko (ESRR, KS, ESS) so se zmanjšale. Zahtevki, ki se nanašajo na obdobje 2007–2013, so se dodatno zmanjšali na 1,9 milijarde EUR (leta 2018: 3,5 milijarde EUR), saj je Komisija potrdila in plačala končne zahtevke za povračilo stroškov, ki so jih države članice predložile za to obdobje. Hkrati so se zahtevki za obdobje 2014–2020 zmanjšali na 5,8 milijarde EUR (leta 2018: 10 milijard EUR), ker je bilo za plačilo na dan 31. decembra prejetih manj zahtevkov za povračilo stroškov v primerjavi s prejšnjim letom. Vendar izvajanje programov napreduje (glej pojasnilo 3.9 o odhodkih ESRR in KS), kar dokazuje dejstvo, da so skupne obveznosti za ESRR in KS stabilne – glej pojasnilo 2.13 o povečanju vnaprej vračunanih stroškov.

3.9

2.13

Povečanje obveznosti EKJS iz poslovanja je povezano s porazdelitvijo skupnih obveznosti EKJS med obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunane stroške. Skupne obveznosti EKJS so še vedno stabilne, in sicer znašajo 44 448 milijonov EUR, medtem ko so lani znašale 44 159 milijonov EUR. Vendar so v letu 2019 zneski, za katere so države članice že vložile zahtevke ob koncu leta (obračunani kot obveznosti iz poslovanja), višji kot v letu 2018.

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija ob koncu leta 2019 prejela za 0,5 milijarde EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili plačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev se nanašajo na prispevke držav članic v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta. Spremembe proračuna se izvajajo v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (15). Znesek na dan 31. decembra 2018 je bil posledica spremembe proračuna št. 6/2018, ki je bila sprejeta 12. decembra 2018. V skladu s to pravno določbo so bili nastali zneski vrnjeni državam članicam prvi delovni dan januarja 2019. Letos ni bilo podobne spremembe proračuna, zato ni bilo nobenih takšnih obveznosti iz poslovanja.

15

2.13   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Vnaprej vračunani stroški | 66 860 | 62 877 |
| Odloženi prihodki | 251 | 96 |
| Drugo | 116 | 213 |
| Skupaj | 67 227 | 63 186 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

66 860

66 860

62 877

62 877

Odloženi prihodki

Odloženi prihodki

251

251

96

96

Drugo

Drugo

116

116

213

213

Skupaj

Skupaj

67 227

67 227

63 186

63 186

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| EKJS | 28 193 | 29 387 |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 18 583 | 18 687 |
| ESRR in KS | 9 525 | 5 863 |
| ESS | 3 016 | 2 321 |
| Drugo | 7 542 | 6 619 |
| Skupaj | 66 860 | 62 877 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

EKJS

EKJS

28 193

28 193

29 387

29 387

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

18 583

18 583

18 687

18 687

ESRR in KS

ESRR in KS

9 525

9 525

5 863

5 863

ESS

ESS

3 016

3 016

2 321

2 321

Drugo

Drugo

7 542

7 542

6 619

6 619

Skupaj

Skupaj

66 860

66 860

62 877

62 877

Vnaprej vračunani stroški se nanašajo na priznane stroške, za katere mora Komisija še prejeti zahtevke za povračilo stroškov. Za kohezijsko politiko se je s povečanjem vnaprej vračunanih stroškov v zvezi z ESSR in KS (ker se programi nadalje izvajajo) izravnalo zmanjšanje obveznosti iz poslovanja, kar posledično pomeni stabilen znesek skupne obveznosti do držav članic (15 156 milijonov EUR v primerjavi s 14 900 milijoni EUR v prejšnjem letu). Za ESS se je skupna obveznost zmanjšala na 5 341 milijonov EUR (leta 2018: 7 020 milijonov EUR), kar je v skladu s trendom pri odhodkih ESS. Za zmanjšanje v EKJS glej pojasnilo 2.12 zgoraj.

2.12

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14   REZERVE

REZERVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 391 | 231 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 2 870 | 2 849 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1 776 | 1 881 |
| Skupaj | | 5 037 | 4 961 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

391

391

231

231

Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

2 870

2 870

2 849

2 849

Druge rezerve

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1 776

1 776

1 881

1 881

Skupaj

Skupaj

5 037

5 037

4 961

4 961

2.14.1   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

Gibanje rezerve za pošteno vrednost v zadevnem obdobju

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Vključena v rezervo za pošteno vrednost | 200 | (70) |
| Vključena v izkaz poslovnega izida | (40) | 23 |
| Skupaj | 160 | (47) |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

Vključena v rezervo za pošteno vrednost

200

200

(70)

(70)

Vključena v izkaz poslovnega izida

Vključena v izkaz poslovnega izida

(40)

(40)

23

23

Skupaj

Skupaj

160

160

(47)

(47)

2.14.2   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči proračun EU v okviru mandata EIB za zunanja posojila, ki ga je treba knjižiti kot sredstva Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1 461 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ v l.

2.15   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2018 | 66 424 |
| Vračilo proračunskega presežka državam članicam | 1 803 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 21 |
| Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 14 164 |
| Gibanje drugih rezerv | (56) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (4 796 ) |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019 | 77 560 |

(v milijonih EUR)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2018

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2018

66 424

66 424

Vračilo proračunskega presežka državam članicam

Vračilo proračunskega presežka državam članicam

1 803

1 803

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

21

21

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

14 164

14 164

Gibanje drugih rezerv

Gibanje drugih rezerv

(56)

(56)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(4 796 )

(4 796 )

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2019

77 560

77 560

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N + 1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N + 1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki, vsak presežek prihodkov pa se vrne državam članicam.

Ponovno merjenje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih se nanaša na aktuarske dobičke in izgube, ki izhajajo iz aktuarskega vrednotenja teh obveznosti. Od 1. januarja 2018 se za prejemke zaposlenih uporablja spremenjeno računovodsko pravilo EU št. 12 (na podlagi MRSJS 39). V skladu s tem pravilom so aktuarski dobički in izgube predstavljeni kot gibanje neto sredstev in ne v izkazu poslovnega izida.

3.   POJASNILA K IZKAZU POSLOVNEGA IZIDA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: LASTNA SREDSTVA

3.1   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Prihodki iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek) znašajo 108 820 milijonov EUR za leto 2019 (leta 2018: 105 780 milijonov EUR) in so najpomembnejša od treh kategorij lastnih sredstev. Od BND vsake države članice se zaračuna enak odstotni delež. S prihodki iz naslova BND se uravnotežijo prihodki in odhodki, tj. financira del proračuna, ki se ne krije z drugimi viri prihodkov. Povečanje prihodkov iz naslova BND je v glavnem posledica velikosti prilagoditev za pretekla leta (večinoma za leta 2012 do 2017). Vsako leto se osnove BND posodobijo z dejanskimi podatki, prispevki držav članic v proračun EU pa se preračunajo v skladu z njihovimi posodobljenimi gospodarskimi rezultati. Ta postopek je ključnega pomena za zagotovitev enakih pogojev med državami članicami v smislu njihovih letnih prispevkov.

3.2   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Carine | 21 235 | 22 763 |
| Prelevmani na sladkor | 0 | 4 |
| Skupaj | 21 235 | 22 767 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Carine

Carine

21 235

21 235

22 763

22 763

Prelevmani na sladkor

Prelevmani na sladkor

0

0

4

4

Skupaj

Skupaj

21 235

21 235

22 767

22 767

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 20 % tradicionalnih lastnih sredstev, pri čemer so zgoraj navedeni zneski prikazani brez tega odbitka. Zmanjšanje carinskih dajatev se v veliki meri nanaša na odsotnost prihodkov iz postopka za ugotavljanje kršitev, priznanih v letu 2018. (glej pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

3.3   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

Sredstva iz naslova DDV so opredeljena kot druga vrsta lastnih sredstev Unije, saj je bila ta vrsta davka prva, ki je bila v veliki meri usklajena na ravni EU. Prispevek DDV se izračuna z uporabo enotne vpoklicne stopnje v višini 0,3 % na nacionalni osnovi za DDV, ki ne sme presegati 50 % bruto nacionalnega dohodka (BND) vsake države članice. Za obdobje 2014–2020 je v Sklepu Sveta 2014/335/EU, Euratom (16) za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko predvidena znižana vpoklicna stopnja v višini 0,15 %.

16

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: PRENOSI

3.4   GLOBE

GLOBE

Prihodki v višini 4 291 milijonov EUR (leta 2018: 6 740 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila družbam zaradi kršitev pravil konkurence EU, in globe, ki jih je Komisija naložila državam članicam zaradi kršitev prava EU. Komisija pripozna prihodke od glob, ko sprejme sklep o naložitvi globe in o njem uradno obvesti naslovnika. Zneski se nanašajo predvsem na globe zaradi kršitev pravil konkurence (4 091 milijonov EUR). Največje zadeve se nanašajo na kršitve protimonopolnih pravil EU, tj. globo, naloženo družbi Google zaradi zlorab pri spletnem oglaševanju (1 494 milijonov EUR), globe, naložene petim bankam v dveh zadevah v zvezi s trgovanjem z valutami za kartelno dogovarjanje pri promptnem trgovanju z valutami (skupaj 1 068 milijonov EUR), in globo, naloženo podjetju Mastercard za oviranje dostopa trgovcev do čezmejnih kartičnih plačilnih storitev (570 milijonov EUR).

3.5   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Deljeno upravljanje | 2 547 | 2 116 |
| Neposredno upravljanje | 65 | 65 |
| Posredno upravljanje | 16 | 34 |
| Skupaj | 2 627 | 2 215 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

2 547

2 547

2 116

2 116

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

65

65

65

65

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

16

16

34

34

Skupaj

Skupaj

2 627

2 627

2 215

2 215

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil), da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz proračuna EU. Izterjave temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti, zato te operacije ščitijo proračun EU pred odhodki, nastalimi zaradi kršitve prava.

Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do konca tekočega leta.

Zneski, navedeni v zgornji razpredelnici, so prihodki, nastali z izdajo nalogov za izterjavo. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Zneski, izterjani z izravnavo z odhodki, zneski, izterjani z umiki, in izterjave zneskov predhodnega financiranja niso vključeni.

Večino sestavljajo izterjave odhodkov v okviru deljenega upravljanja:

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Glavni zneski, povezani s kohezijsko politiko, se nanašajo na prehodno nezaračunane prihodke v višini 1,4 milijarde EUR (leta 2018: 1,1 milijarde EUR), za katere Komisija pričakuje, da jih bo izterjala od držav članic. Izterjava bo izvedena na podlagi proučitve in sprejetja zaključnih računov, ki so jih predložile države članice na začetku leta 2020. Ta postopek za sprejetje zaključnih računov držav članic na področju kohezije se je začel s programskim obdobjem 2014–2020.

3.6   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Prispevki tretjih držav | 1 485 | 1 376 |
| Davki in prispevki osebja | 1 299 | 1 268 |
| Prispevki držav članic za zunanjo pomoč | 331 | 594 |
| Prenos sredstev | 60 | 85 |
| Popravek rezervacij | 41 | 100 |
| Kmetijski prelevmani | 2 | 4 |
| Proračunski popravki | (1 719 ) | (726) |
| Drugo | 574 | 612 |
| Skupaj | 2 072 | 3 312 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Prispevki tretjih držav

Prispevki tretjih držav

1 485

1 485

1 376

1 376

Davki in prispevki osebja

Davki in prispevki osebja

1 299

1 299

1 268

1 268

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč

331

331

594

594

Prenos sredstev

Prenos sredstev

60

60

85

85

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

41

41

100

100

Kmetijski prelevmani

Kmetijski prelevmani

2

2

4

4

Proračunski popravki

Proračunski popravki

(1 719 )

(1 719 )

(726)

(726)

Drugo

Drugo

574

574

612

612

Skupaj

Skupaj

2 072

2 072

3 312

3 312

Prispevki tretjih držav so prispevki držav Efte in držav v predpristopnem procesu.

Prihodki od davkov in prispevkov osebja se nanašajo predvsem na odbitke od plač zaposlenih. Pokojninski prispevki in davek od dohodkov predstavljajo znatne zneske v tej kategoriji.

Prispevki držav članic za zunanjo pomoč so večinoma zneski, prejeti za vzpostavitev instrumenta za begunce v Turčiji.

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo predvsem na prenos satelitov v okviru programa Copernicus z Evropske vesoljske agencije na Komisijo (glej pojasnilo 2.2). Prenos je v skladu z računovodskimi pravili EU nemenjalni posel, ki bo za preostale satelite v okviru programa Copernicus, ki se še gradijo, opravljen v prihodnjih obdobjih.

2.2

Proračunski popravki so privedli do negativnega zneska, saj so pozitivni učinek proračunskega presežka iz prejšnjega leta v višini 1 803 milijonov EUR (leta 2018: 555 milijonov EUR) več kot odtehtale prilagoditve BND/DDV v višini 3 443 milijonov EUR (leta 2018: 1 292 milijonov EUR).

Drugi prihodki iz nemenjalnih poslov vključujejo 151 milijonov EUR prispevkov držav članic za agencijo Fuzija za energijo ter Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.7   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Obresti na: | | |
| Zamude pri plačilih | 133 | 1 458 |
| Posojila | 1 180 | 1 265 |
| Drugo | 70 | 68 |
| Premija za obveznost iz finančnih jamstev | 193 | 121 |
| Dividende | 29 | 103 |
| Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 125 | 29 |
| Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 82 | 23 |
| Drugo | 4 | 48 |
| Skupaj | 1 817 | 3 115 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Obresti na:

Obresti na:

Zamude pri plačilih

Zamude pri plačilih

133

133

1 458

1 458

Posojila

Posojila

1 180

1 180

1 265

1 265

Drugo

Drugo

70

70

68

68

Premija za obveznost iz finančnih jamstev

Premija za obveznost iz finančnih jamstev

193

193

121

121

Dividende

Dividende

29

29

103

103

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančni prihodki iz finančnih sredstev ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

125

125

29

29

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztrženi dobiček na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

82

82

23

23

Drugo

Drugo

4

4

48

48

Skupaj

Skupaj

1 817

1 817

3 115

3 115

Zamudne obresti v letu 2018 so vključevale velike izhodiščne prihodke od zamudnih obresti, povezane s postopkom za ugotavljanje kršitev v zvezi z Združenim kraljestvom in poročili o inšpekcijskih pregledih v zvezi s TLS (glej pojasnilo 2.6.1.1). Letos so bili priznani dodatni prihodki v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev in popravek obresti navzdol v povezavi s poročili o inšpekcijskih pregledih v zvezi s TLS (glej pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

2.6.1.1

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena za finančno pomoč (glej pojasnilo 2.4.3).

2.4.3

3.8   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije) | 592 | 602 |
| Pozitivne tečajne razlike | 347 | 329 |
| Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti | 43 | 54 |
| Delež v čistem rezultatu EIS | 53 | 37 |
| Prodaja blaga | 31 | 33 |
| Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 5 | 27 |
| Drugo | 227 | 297 |
| Skupaj | 1 298 | 1 379 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

Prihodki od provizij za opravljanje storitev (agencije)

592

592

602

602

Pozitivne tečajne razlike

Pozitivne tečajne razlike

347

347

329

329

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

Prihodki od provizij in premij, povezani s finančnimi instrumenti

43

43

54

54

Delež v čistem rezultatu EIS

Delež v čistem rezultatu EIS

53

53

37

37

Prodaja blaga

Prodaja blaga

31

31

33

33

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Prihodki, povezani z osnovnimi sredstvi

5

5

27

27

Drugo

Drugo

227

227

297

297

Skupaj

Skupaj

1 298

1 298

1 379

1 379

Prihodki od provizij za opravljanje storitev vključujejo predvsem provizije za dovoljenja za promet, ki jih zaračuna Evropska agencija za zdravila, ter pristojbine za blagovne znamke, ki jih pobira Urad Evropske unije za intelektualno lastnino.

ODHODKI

ODHODKI

3.9   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Izvedle države članice | 2019 | 2018 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 43 951 | 43 527 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 13 541 | 13 149 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 35 178 | 30 230 |
| Evropski socialni sklad | 11 218 | 11 935 |
| Drugo | 2 608 | 2 826 |
| Skupaj | 106 495 | 101 666 |

(v milijonih EUR)

Izvedle države članice

2019

2018

Evropski kmetijski jamstveni sklad

Evropski kmetijski jamstveni sklad

43 951

43 951

43 527

43 527

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

13 541

13 541

13 149

13 149

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

35 178

35 178

30 230

30 230

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

11 218

11 218

11 935

11 935

Drugo

Drugo

2 608

2 608

2 826

2 826

Skupaj

Skupaj

106 495

106 495

101 666

101 666

Povečanje se nanaša predvsem na kohezijsko politiko (ESRR, KS), kjer se skoraj vsi stroški nanašajo na tekoče programsko obdobje, v katerem se delo nadaljuje.

Drugi odhodki vključujejo predvsem: azil in migracije (0,6 milijarde EUR), Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (0,5 milijarde EUR), notranjo varnost (0,4 milijarde EUR), Solidarnostni sklad Evropske unije (0,4 milijarde EUR) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (0,7 milijarde EUR). Zmanjšanje v primerjavi s prejšnjim letom se nanaša predvsem na Solidarnostni sklad Evropske unije.

3.10   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Izvedla Komisija | 8 435 | 8 120 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 10 095 | 8 964 |
| Izvedli skrbniški skladi | 412 | 468 |
| Skupaj | 18 942 | 17 551 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Izvedla Komisija

Izvedla Komisija

8 435

8 435

8 120

8 120

Izvedle izvajalske agencije EU

Izvedle izvajalske agencije EU

10 095

10 095

8 964

8 964

Izvedli skrbniški skladi

Izvedli skrbniški skladi

412

412

468

468

Skupaj

Skupaj

18 942

18 942

17 551

17 551

Ti zneski se nanašajo predvsem na izvajanje raziskovalne politike (7,7 milijarde EUR), Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE) – dela za promet (3,1 milijarde EUR), instrumenta za razvojno sodelovanje (1,4 milijarde EUR) in evropske sosedske politike (1,1 milijarde EUR).

Povečanje odhodkov v okviru neposrednega upravljanja, ki ga izvajajo izvajalske agencije EU, se nanaša predvsem (0,8 milijarde EUR) na Izvajalsko agencijo za inovacije in omrežja (INEA), pri čemer se največji delež nanaša na del za promet IPE. Instrument IPE za promet je instrument financiranja za izvajanje evropske politike na področju prometne infrastrukture, njegov cilj pa je izgradnja nove ali posodobitev/sanacija obstoječe prometne infrastrukture v Evropi.

3.11   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3 131 | 3 396 |
| Izvedle tretje države | 637 | 679 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 3 448 | 3 337 |
| Izvedli drugi subjekti | 2 875 | 3 569 |
| Skupaj | 10 091 | 10 981 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

3 131

3 131

3 396

3 396

Izvedle tretje države

Izvedle tretje države

637

637

679

679

Izvedle mednarodne organizacije

Izvedle mednarodne organizacije

3 448

3 448

3 337

3 337

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

2 875

2 875

3 569

3 569

Skupaj

Skupaj

10 091

10 091

10 981

10 981

Od odhodkov v okviru posrednega upravljanja se 4,2 milijarde EUR nanaša na zunanje ukrepe (predvsem na področju predpristopne pomoči, humanitarne pomoči, mednarodnega sodelovanja in sosedstva). Dodatnih 5,8 milijarde EUR se nanaša na povečanje konkurenčnosti Evrope (na področjih, kot so raziskave, satelitski navigacijski sistemi in izobraževanje). Zmanjšanje odhodkov, ki jih izvršujejo drugi subjekti, se večinoma nanaša na izobraževanje (Erasmus).

3.12   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Stroški zaposlenih | 6 692 | 6 454 |
| Stroški pokojnin | 4 674 | 4 476 |
| Skupaj | 11 366 | 10 929 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Stroški zaposlenih

Stroški zaposlenih

6 692

6 692

6 454

6 454

Stroški pokojnin

Stroški pokojnin

4 674

4 674

4 476

4 476

Skupaj

Skupaj

11 366

11 366

10 929

10 929

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavili po aktuarskem vrednotenju obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen aktuarskih predpostavk. Zato ne pomenijo dejanskih izplačil pokojnin v zadevnem letu, ki so precej manjša.

3.13   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1 174 | 1 260 |
| Drugo | 23 | 26 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 105 | 126 |
| Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 57 | 95 |
| Finančni najemi | 70 | 73 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 19 | 25 |
| Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 7 | 21 |
| Drugo | 36 | 50 |
| Skupaj | 1 491 | 1 677 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Odhodki za obresti:

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

Najeta posojila

1 174

1 174

1 260

1 260

Drugo

Drugo

23

23

26

26

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

105

105

126

126

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Izguba pri finančnih sredstvih ali obveznostih po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

57

57

95

95

Finančni najemi

Finančni najemi

70

70

73

73

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

19

19

25

25

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Iztržena izguba na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

7

7

21

21

Drugo

Drugo

36

36

50

50

Skupaj

Skupaj

1 491

1 491

1 677

1 677

Znesek odhodkov za obresti na najeta posojila ustreza predvsem prihodkom od obresti na posojila za finančno pomoč (vzajemni posli).

3.14   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 2 540 | 2 313 |
| Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi | 1 630 | 1 608 |
| Popravek rezervacij | 1 294 | 923 |
| Negativne tečajne razlike | 343 | 341 |
| Odhodki od poslovnega najema | 442 | 424 |
| Znižanje glob s strani Sodišča | 91 | 1 |
| Drugo | 769 | 598 |
| Skupaj | 7 109 | 6 208 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

2 540

2 540

2 313

2 313

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

Odhodki, povezani z osnovnimi sredstvi

1 630

1 630

1 608

1 608

Popravek rezervacij

Popravek rezervacij

1 294

1 294

923

923

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

343

343

341

341

Odhodki od poslovnega najema

Odhodki od poslovnega najema

442

442

424

424

Znižanje glob s strani Sodišča

Znižanje glob s strani Sodišča

91

91

1

1

Drugo

Drugo

769

769

598

598

Skupaj

Skupaj

7 109

7 109

6 208

6 208

Odhodki, povezani z raziskavami in razvojem, so vključeni v upravne odhodke in odhodke za IT ter se lahko razčlenijo na naslednji način:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| Stroški raziskav | 398 | 385 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 119 | 106 |
| Skupaj | 517 | 491 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

Stroški raziskav

Stroški raziskav

398

398

385

385

Neusredstveni stroški razvoja

Neusredstveni stroški razvoja

119

119

106

106

Skupaj

Skupaj

517

517

491

491

3.15   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (5) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 108 820 | 108 820 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 21 235 | 21 235 |
| DDV | — | — | — | — | — | 18 128 | 18 128 |
| Globe | — | — | — | — | — | 4 291 | 4 291 |
| Izterjava odhodkov | 1 520 | 1 076 | 10 | 22 | 0 | 0 | 2 627 |
| Drugo | 1 202 | 29 | 43 | 214 | 5 176 | (4 592 ) | 2 072 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 2 722 | 1 104 | 54 | 235 | 5 176 | 147 882 | 157 174 |
| Finančni prihodki | 423 | 1 | 0 | 11 | 0 | 1 383 | 1 817 |
| Drugo | 155 | (12) | (5) | 13 | 283 | 864 | 1 298 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 578 | (11) | (5) | 24 | 283 | 2 247 | 3 116 |
| Prihodki skupaj | 3 300 | 1 093 | 49 | 260 | 5 459 | 150 129 | 160 289 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (43 951 ) | — | — | — | — | (43 951 ) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (13 541 ) | — | — | — | — | (13 541 ) |
| ESRR in KS | (35 178 ) | — | — | — | — | — | (35 178 ) |
| ESS | (11 218 ) | — | — | — | — | — | (11 218 ) |
| Drugo | (512) | (668) | (1 382 ) | (46) | — | (0) | (2 608 ) |
| Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi | (12 763 ) | (676) | (1 060 ) | (4 446 ) | (19) | 23 | (18 942 ) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (2 799 ) | (62) | (927) | (32) | — | 689 | (3 131 ) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (526) | (2) | (242) | (3 314 ) | (0) | — | (4 085 ) |
| Izvedli drugi subjekti | (2 037 ) | (1) | (1) | (839) | (0) | 3 | (2 875 ) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1 637 ) | (350) | (444) | (604) | (7 222 ) | (1 110 ) | (11 366 ) |
| Stroški financiranja | (113) | (56) | (0) | (9) | (104) | (1 209 ) | (1 491 ) |
| Drugi odhodki | (2 287 ) | (493) | (137) | (136) | (3 640 ) | (415) | (7 109 ) |
| Odhodki skupaj | (69 070 ) | (59 800 ) | (4 194 ) | (9 427 ) | (10 985 ) | (2 018 ) | (155 493 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (65 770 ) | (58 707 ) | (4 145 ) | (9 167 ) | (5 526 ) | 148 111 | 4 796 |

(v milijonih EUR)

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (5)

5

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

108 820

108 820

108 820

108 820

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

21 235

21 235

21 235

21 235

DDV

DDV

—

—

—

—

—

18 128

18 128

18 128

18 128

Globe

Globe

—

—

—

—

—

4 291

4 291

4 291

4 291

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

1 520

1 520

1 076

1 076

10

10

22

22

0

0

0

0

2 627

2 627

Drugo

Drugo

1 202

1 202

29

29

43

43

214

214

5 176

5 176

(4 592 )

(4 592 )

2 072

2 072

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

2 722

2 722

1 104

1 104

54

54

235

235

5 176

5 176

147 882

147 882

157 174

157 174

Finančni prihodki

Finančni prihodki

423

423

1

1

0

0

11

11

0

0

1 383

1 383

1 817

1 817

Drugo

Drugo

155

155

(12)

(12)

(5)

(5)

13

13

283

283

864

864

1 298

1 298

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

578

578

(11)

(11)

(5)

(5)

24

24

283

283

2 247

2 247

3 116

3 116

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

3 300

3 300

1 093

1 093

49

49

260

260

5 459

5 459

150 129

150 129

160 289

160 289

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

EKJS

—

(43 951 )

(43 951 )

—

—

—

—

(43 951 )

(43 951 )

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(13 541 )

(13 541 )

—

—

—

—

(13 541 )

(13 541 )

ESRR in KS

ESRR in KS

(35 178 )

(35 178 )

—

—

—

—

—

(35 178 )

(35 178 )

ESS

ESS

(11 218 )

(11 218 )

—

—

—

—

—

(11 218 )

(11 218 )

Drugo

Drugo

(512)

(512)

(668)

(668)

(1 382 )

(1 382 )

(46)

(46)

—

(0)

(0)

(2 608 )

(2 608 )

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

Izvedli EK, izvajalske agencije in skrbniški skladi

(12 763 )

(12 763 )

(676)

(676)

(1 060 )

(1 060 )

(4 446 )

(4 446 )

(19)

(19)

23

23

(18 942 )

(18 942 )

Izvedli druge agencije in organi EU

Izvedli druge agencije in organi EU

(2 799 )

(2 799 )

(62)

(62)

(927)

(927)

(32)

(32)

—

689

689

(3 131 )

(3 131 )

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(526)

(526)

(2)

(2)

(242)

(242)

(3 314 )

(3 314 )

(0)

(0)

—

(4 085 )

(4 085 )

Izvedli drugi subjekti

Izvedli drugi subjekti

(2 037 )

(2 037 )

(1)

(1)

(1)

(1)

(839)

(839)

(0)

(0)

3

3

(2 875 )

(2 875 )

Stroški zaposlenih in pokojnin

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1 637 )

(1 637 )

(350)

(350)

(444)

(444)

(604)

(604)

(7 222 )

(7 222 )

(1 110 )

(1 110 )

(11 366 )

(11 366 )

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(113)

(113)

(56)

(56)

(0)

(0)

(9)

(9)

(104)

(104)

(1 209 )

(1 209 )

(1 491 )

(1 491 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(2 287 )

(2 287 )

(493)

(493)

(137)

(137)

(136)

(136)

(3 640 )

(3 640 )

(415)

(415)

(7 109 )

(7 109 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(69 070 )

(69 070 )

(59 800 )

(59 800 )

(4 194 )

(4 194 )

(9 427 )

(9 427 )

(10 985 )

(10 985 )

(2 018 )

(2 018 )

(155 493 )

(155 493 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(65 770 )

(65 770 )

(58 707 )

(58 707 )

(4 145 )

(4 145 )

(9 167 )

(9 167 )

(5 526 )

(5 526 )

148 111

148 111

4 796

4 796

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj niso vse obveznosti povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

4.   POGOJNE OBVEZNOSTI IN SREDSTVA

4.1   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

Pogojne obveznosti so morebitne prihodnje plačilne obveznosti EU, ki bi lahko nastale zaradi preteklih dogodkov ali sprejetih zavezujočih pravnih obveznosti, vendar bodo odvisne od prihodnjih dogodkov, nad katerimi EU nima popolnega nadzora. Nanašajo se predvsem na izdana finančna jamstva (za posojila in programe finančne pomoči) ter na pravna tveganja. Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami in jamstvi, kritimi iz skladov (glej pojasnilo 2.4.1), bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU (in s tem države članice EU) v prihodnjih letih.

2.4.1

4.1.1   
  Proračunska jamstva

Proračunska jamstva

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Zgornja meja | Podpisana | Izplačana | Zgornja meja | Podpisana | Izplačana |
| Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila | 37 929 | 31 521 | 20 014 | 40 417 | 30 889 | 20 510 |
| Jamstvo EFSI | 25 797 | 21 889 | 17 634 | 25 898 | 19 842 | 15 764 |
| Jamstvo EFSD | 50 | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 63 775 | 53 410 | 37 648 | 66 315 | 50 731 | 36 273 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Zgornja meja

Podpisana

Izplačana

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

40 417

40 417

30 889

30 889

20 510

20 510

Jamstvo EFSI

Jamstvo EFSI

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

25 898

25 898

19 842

19 842

15 764

15 764

Jamstvo EFSD

Jamstvo EFSD

50

50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

66 315

66 315

50 731

50 731

36 273

36 273

Iz zgornje razpredelnice je razviden obseg izpostavljenosti proračuna EU morebitnim prihodnjim plačilom, povezanim z jamstvi, danimi skupini EIB ali drugim finančnim institucijam. Izplačani zneski pomenijo zneske, ki so jih končni upravičenci že prejeli, medtem ko podpisani zneski vključujejo izplačana sredstva in že podpisane sporazume z upravičenci ali finančnimi posredniki, za katere pa sredstva še niso bila izplačana (15 762 milijonov EUR). Zgornja meja predstavlja skupni obseg jamstva, za katerega se je EU, in s tem države članice, zavezala, da ga bo pokrila iz proračuna, saj je treba pri razkritju najvišje izpostavljenosti EU na dan 31. decembra 2019 zajeti tudi odobrene operacije, ki še niso podpisane (10 365 milijonov EUR). Zneski so prikazani brez finančnih rezervacij ali finančnih obveznosti, pripoznanih za te programe.

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Jamstva v okviru mandata EIB za zunanja posojila

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila tretjim državam iz lastnih sredstev EIB. Na dan 31. decembra 2019 je znesek neodplačanih posojil, ki jih krije jamstvo EU, znašal 20 014 milijonov EUR (leta 2018: 20 510 milijonov EUR). Jamstva iz proračuna EU:

| — | 19 074 milijonov EUR (leta 2018: 19 360 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in |
| --- | --- |

—

19 074 milijonov EUR (leta 2018: 19 360 milijonov EUR) prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1) in

2.4.1

| — | 940 milijonov EUR (leta 2018: 1 150 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom. |
| --- | --- |

—

940 milijonov EUR (leta 2018: 1 150 milijonov EUR) neposredno za posojila, odobrena državam članicam pred pristopom.

EU poleg zneska v višini 20 014 milijonov EUR, ki je zgoraj razkrit kot izplačan, jamči za dodatnih 161 milijonov EUR neodplačanih posojil Siriji, za katera so bile oblikovane rezervacije, in za 20 milijonov EUR, priznanih kot obveznost iz finančnih jamstev za mandat za zasebni sektor pobude EIB za ekonomsko odpornost (glej spodaj).

Jamstvo v okviru mandata EU za zunanja posojila v zvezi s posojili, ki jih je odobrila EIB, je omejeno na 65 % neporavnanega salda za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020). Za sporazume, sklenjene pred letom 2007, je jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij, ki je v večini primerov 65 %, pa tudi 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celotni znesek.

V skladu s Sklepom (EU) 2018/412 (17) se bo do 2,3 milijarde EUR dodelilo novemu mandatu za posojila zasebnemu sektorju za projekte, ki so usmerjeni v dolgoročno ekonomsko odpornost beguncev, migrantov, gostiteljskih in tranzitnih skupnosti v okviru pobude EIB za ekonomsko odpornost. EIB je prve operacije v okviru mandata za zasebni sektor pobude za ekonomsko odpornost izplačala leta 2019. Proračun Unije prejme nadomestilo za prevzemanje tveganja v zvezi z jamstvi, odobrenimi za operacije financiranja EIB v okviru mandata za zasebni sektor pobude za ekonomsko odpornost, zato se jamstvo za mandat za zasebni sektor navedene pobude obračunava kot obveznost iz finančnih jamstev (glej pojasnilo 2.11.3).

17

2.11.3

Plačila jamstva EU se izvršijo prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe – glej pojasnilo 2.4.1. Leta 2019 je bilo za unovčitev jamstev iz Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe izplačanih 55 milijonov EUR (2018: 56 milijonov EUR).

2.4.1

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

Jamstvo Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI)

EFSI je pobuda za povečanje sposobnosti skupine EIB za prevzemanje tveganj, ki EIB omogoča, da poveča svoje naložbe v EU. Cilj EFSI je podpreti dodatne naložbe v EU in dostop do financiranja za mala podjetja. Proračun EU zagotavlja jamstvo v višini do 26 milijard EUR (v nadaljnjem besedilu: jamstvo EU v okviru EFSI) v skladu s sporazumom med EU in EIB (v nadaljnjem besedilu: sporazum o EFSI), da bi bila EIB zaščitena pred morebitnimi izgubami pri poslih financiranja in naložbenih poslih.

Operacije EFSI se izvajajo v okviru dveh delov: dela za infrastrukturo in inovacije (IIW), ki ga izvaja EIB (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 19,5 milijarde EUR), in dela za MSP (SMEW), ki ga izvaja EIS (jamstvo EU v okviru EFSI v višini 6,5 milijarde EUR), oba pa imata dolžniški portfelj in portfelj lastniških instrumentov. EIS deluje v skladu s sporazumom z EIB na podlagi jamstva EIB, ki je zajamčeno z jamstvom EU v okviru EFSI na podlagi sporazuma o EFSI.

EU in EIB imata v okviru EFSI različni vlogi. EFSI je ustanovljen v okviru EIB, ki financira operacije (dolžniške in lastniške naložbe) ter si v ta namen izposoja potrebna sredstva na kapitalskih trgih. Skupina EIB neodvisno sprejema naložbene odločitve in operacije upravlja v skladu s svojimi pravili in postopki. EU zagotavlja jamstvo za te operacije in krije izgube, ki jih ima EIB, do zgornje meje tega jamstva.

Da se zagotovita nadaljnja usmerjenost naložb v okviru EFSI na specifični cilj odpravljanja nedelovanja trga in njihova upravičenost do zaščite z jamstvom EU, je bila vzpostavljena posebna upravljavska struktura, vključno z naložbenim odborom neodvisnih strokovnjakov, ki preuči vsak projekt, ki ga predlaga EIB v okviru dela za infrastrukturo in inovacije, glede upravičenosti do kritja z jamstvom EU, ter usmerjevalnim odborom EFSI, ki nadzoruje program.

Ker niso izpolnjena kontrolna merila in računovodske zahteve za konsolidacijo na podlagi računovodskih pravil EU (in MRSJS), povezana zajamčena sredstva niso obračunana v konsolidiranem zaključnem računu EU.

Jamstvo EU, zagotovljeno skupini EIB v okviru sklada EFSI, je obračunano kot obveznost iz finančnih jamstev za dolžniški portfelj dela za infrastrukturo in inovacije (glej pojasnilo 2.11.3), kot finančna rezervacija za dolžniški portfelj dela za MSP ter kot izvedeni finančni instrument (finančno sredstvo ali obveznost po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja) za oba portfelja lastniških instrumentov (glej pojasnilo 2.4.2). V tem pojasnilu je razkrita tudi pogojna obveznost v zvezi z zagotovljenim jamstvom EFSI. Pogojna obveznost EFSI vključuje posle v okviru programov COSME, Obzorje 2020, CCS, jamstvene sheme za posojila in EaSI za del, ki ga zajema jamstvo EU v okviru EFSI v dolžniškem portfelju dela za MSP, in je prikazana brez 74 milijonov EUR finančnih rezervacij, pripoznanih za ta portfelj, kot so vključene v postavko finančne rezervacije v pojasnilu 2.10.

2.11.3

2.4.2

2.10

Plačila jamstva EU, ki niso pokrita s prihodki EU, izkazanih v dobro na računu za poravnave EFSI pri EIB, se izplačajo iz jamstvenega sklada EFSI – glej pojasnilo 2.4.1. Leta 2019 niso bila za unovčitev jamstva iz Jamstvenega sklada EFSI izplačana nobena sredstva (2018: 61 milijonov EUR).

2.4.1

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

Evropski sklad za trajnostni razvoj, ustanovljen z uredbo o EFSD, je pobuda, katere namen je podpirati naložbe v Afriki in evropskem sosedstvu, kar prispeva k doseganju cilja trajnostnega razvoja in obravnava specifične temeljne socialno-ekonomske vzroke za migracije. V skladu z uredbo o EFSD bi morala EU izvajalskim partnerjem zagotoviti jamstva v višini 1,5 milijarde EUR (dodatno povečana z zunanjimi prispevki) za njihove operacije financiranja in naložbene operacije, da bi se zmanjšala njihova naložbena tveganja. Jamstvo EFSD krije Jamstveni sklad EFSI (glej pojasnilo 2.4.1). Na dan 31. decembra 2019 je bil v veljavi en sporazum o jamstvu EFSD za „okvir za povečanje naložb v energijo iz obnovljivih virov“, vendar izvajalski partner, Evropska banka za obnovo in razvoj, ni podpisal nobenih povezanih operacij financiranja.

2.4.1

4.1.2   
  Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

Jamstva v zvezi s finančno pomočjo (najemanje in dajanje posojil)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Črpana | Nečrpana | Skupaj | Črpana | Nečrpana | Skupaj |
| EMFS | 47 394 | — | 47 394 | 47 400 | — | 47 400 |
| Plačilnobilančna posojila | 201 | — | 201 | 1 734 | — | 1 734 |
| Makrofinančna pomoč | 4 754 | 560 | 5 314 | 4 388 | 980 | 5 368 |
| Euratom | 214 | 200 | 414 | 254 | 200 | 454 |
| Skupaj | 52 564 | 760 | 53 324 | 53 775 | 1 180 | 54 955 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Črpana

Nečrpana

Skupaj

Črpana

Nečrpana

Skupaj

EMFS

EMFS

47 394

47 394

—

47 394

47 394

47 400

47 400

—

47 400

47 400

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

201

201

—

201

201

1 734

1 734

—

1 734

1 734

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

4 388

4 388

980

980

5 368

5 368

Euratom

Euratom

214

214

200

200

414

414

254

254

200

200

454

454

Skupaj

Skupaj

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

53 775

53 775

1 180

1 180

54 955

54 955

Proračun EU jamči za posojila, ki jih najame Komisija za financiranje posojanja državam članicam in nečlanicam v vzajemnih transakcijah. Ta najeta posojila so že pripoznana kot obveznosti v bilanci stanja EU – glej pojasnilo 2.11.1. Če pa bi pri posojilih, danih na podlagi teh posojil, najetih v vzajemnih transakcijah, prišlo do zamud pri odplačevanju, bi moral v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 celoten neodplačan znesek posojila pokriti proračun EU:

2.11.1

| — | za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EMFS, jamči izključno proračun EU,

| — | za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU, |
| --- | --- |

—

za najeta posojila, povezana s plačilnobilančnimi posojili, jamči izključno proračun EU,

| — | za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter |
| --- | --- |

—

za posojila za makrofinančno pomoč najprej jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4.1), nato pa proračun EU ter

2.4.1

| — | za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad. |
| --- | --- |

—

za celotne zneske neodplačanih posojil Euratom so prvo kritje jamstva tretjih strank. Če zneskov za zunanja posojila ne bi pokrila jamstva tretjih oseb, bi jih pokril Jamstveni sklad.

4.1.3   
  Jamstva, dana za finančne instrumente EU

Jamstva, dana za finančne instrumente EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Obzorje 2020 | 1 584 | 1 467 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja | 110 | 642 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 684 | 579 |
| Drugo | 38 | 29 |
| Skupaj | 2 416 | 2 717 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Obzorje 2020

Obzorje 2020

1 584

1 584

1 467

1 467

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

110

110

642

642

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

684

684

579

579

Drugo

Drugo

38

38

29

29

Skupaj

Skupaj

2 416

2 416

2 717

2 717

Kot je navedeno v členu 210(1) finančne uredbe, proračunski odhodki, povezani s posameznim finančnim instrumentom, in finančna obveznost Unije v nobenem primeru ne presežejo zneska ustreznih proračunskih obveznosti, prevzetih zanj, kar izključuje pogojne obveznosti za proračun. V praksi to pomeni, da imajo te obveznosti v bilanci stanja protiknjižbo na strani sredstev ali so pokrite z neporavnanimi proračunskimi obveznostmi, ki še niso prikazane kot odhodki. Te pogojne obveznosti so prikazane brez finančnih rezervacij in finančnih obveznosti, pripoznanih za te instrumente – glej pojasnili 2.10 in 2.11.2.

2.10

2.11.2

4.1.4   
  Sodni postopki

Sodni postopki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Globe | 3 128 | 3 187 |
| Kmetijstvo | 199 | 653 |
| Kohezija | 341 | 26 |
| Drugo | 2 137 | 1 867 |
| Skupaj | 5 805 | 5 732 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Globe

Globe

3 128

3 128

3 187

3 187

Kmetijstvo

Kmetijstvo

199

199

653

653

Kohezija

Kohezija

341

341

26

26

Drugo

Drugo

2 137

2 137

1 867

1 867

Skupaj

Skupaj

5 805

5 805

5 732

5 732

Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo predvsem na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so jih oglobljene družbe začasno plačale ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna ali dokler se ne izteče rok za pritožbo. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

Če bi EU v kateri koli od zadev v zvezi z naloženimi globami izgubila, bi se začasno prejeti zneski vrnili družbam, to pa ne bi imelo proračunskega učinka. Znesek glob se pripozna kot proračunski prihodek šele, ko je dokončen (člen 107 finančne uredbe).

Kmetijstvo

Kmetijstvo

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS in razvoju podeželja pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

Kohezija

Kohezija

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU. Povečanje izhaja iz dveh primerov v zvezi z upravičenimi odhodki in računi držav članic.

Drugi sodni postopki

Drugi sodni postopki

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so zdaj vložene zoper EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Omeniti je treba, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 340 PDEU tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo. Znesek za leto 2019 (tako kot v letu 2018) se nanaša predvsem na odškodninski zahtevek proti Komisiji zaradi sklepa o prepovedi združitve, pri čemer je razkriti znesek zaradi odsotnosti zanesljive ocene enak zahtevanemu znesku. Povečanje v letu 2019 se nanaša na odškodninske zahtevke v zvezi z delegirano uredbo Komisije, ki jo je Splošno sodišče razveljavilo.

4.2   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 349 | 321 |
| Druga jamstva | 16 | 19 |
| Druga pogojna sredstva | 65 | 25 |
| Skupaj | 430 | 366 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Prejeta jamstva:

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

349

349

321

321

Druga jamstva

Druga jamstva

16

16

19

19

Druga pogojna sredstva

Druga pogojna sredstva

65

65

25

25

Skupaj

Skupaj

430

430

366

366

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.   PRORAČUNSKE IN PRAVNE OBVEZNOSTI

To pojasnilo vsebuje informacije o proračunskem postopku in prihodnjih potrebah po financiranju, ne pa o obveznostih, ki so obstajale na dan 31. decembra 2019.

Večletni finančni okvir, o katerem se dogovorijo države članice, določa programe ter zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti in skupni znesek odobritev plačil za posamezne razdelke, v okviru katerih lahko EU sklepa proračunske in pravne obveznosti, ter nazadnje izvrši plačila za obdobje 7 let – glej razpredelnico 1.1 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna.

Zgornje meje večletnega finančnega okvira je sprejel Svet (države članice) s soglasjem Evropskega parlamenta, člen 16 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (18) o financiranju SKP pa vzpostavlja neposredno povezavo med letno zgornjo mejo odhodkov EKJS in uredbo o večletnem finančnem okviru. Evropski parlament in Svet sta sprejela tudi ustrezne temeljne akte za odhodke EKJS, ki določajo odhodke po državah članicah za celotno obdobje 2014–2020.

18

Pravne obveznosti ustrezajo podpisanim programom, projektom, sporazumom ali pogodbam, zato so za EU pravno zavezujoče. Prevzem pravne obveznosti je dejanje, s katerim odredbodajalec prevzame ali določi obveznost (za EU), ki ima finančne posledice (člen 2(37) finančne uredbe).

Načeloma se proračunska obveznost prevzame pred pravno obveznostjo, vendar je pri nekaterih večletnih programih/projektih obratno, ustrezne proračunske obveznosti se namreč prevzamejo v letnih obrokih v obdobju več let, kadar tako določa temeljni akt. Na primer, za kohezijo člen 76 uredbe o skupnih določbah (Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (19)) določa, da sklep Komisije o sprejetju programa predstavlja pravno obveznost v smislu finančne uredbe in da se proračunske obveznosti Unije za vsak program izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Druge pravne podlage lahko vsebujejo podobne določbe. Zato lahko obstajajo zneski, ki jih je EU pravno zavezana plačati, čeprav proračunska obveznost še ni bila prevzeta – glej pojasnili 5.2 in 5.3.

19

5.2

5.3

Če je proračunska obveznost prevzeta, vendar plačila zanjo še niso izvršena, se znesek neporavnanih obveznosti imenuje „reste à liquider“ (RAL). To lahko predstavlja programe ali projekte, ki so pogosto večletni in podpisani ter za katere bodo plačila izvedena v poznejših letih. Predstavljajo plačilne obveznosti za prihodnja leta. Ker se računovodski izkazi pripravijo v skladu z računovodenjem na podlagi nastanka poslovnega dogodka, poročila o izvrševanju proračuna pa v skladu z računovodenjem na podlagi plačil, je bil del skupnega neplačanega zneska (RAL) že prikazan kot odhodek in pripoznan kot obveznost v bilanci stanja (glej pojasnili 2.12 in 2.13). Ti stroški se izračunajo na podlagi prejetih zahtevkov za povračilo stroškov/računov ali ocenjenega izvajanja programa ali projekta, če EU do datuma poročanja še ni prejela nobenih zahtevkov – glej pojasnilo 5.1 spodaj. Ko se izvršijo plačila, ki se nanašajo na neporavnane obveznosti, se pripoznanje obveznosti v bilanci stanja odpravi. Del neporavnanih obveznosti, ki še ni prikazan kot odhodek, ni vključen v obveznosti, temveč je razkrit v nadaljevanju.

2.12

2.13

5.1

Spodnja razkritja tako predstavljajo zneske na dan 31. decembra 2019, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala na podlagi izpolnjevanja pogodbenih dogovorov in bodo zato financirani iz prihodnjih proračunov EU.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 5.1 | 249 686 | 235 836 |
| Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira | 5.2 | 72 832 | 143 883 |
| Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih | 5.3 | 13 941 | 18 126 |
| Skupaj | | 336 459 | 397 845 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31.12.2019

31.12.2018

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

5.1

5.1

249 686

249 686

235 836

235 836

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira

Še neizvedene pravne obveznosti v okviru deljenega upravljanja, sprejete na podlagi sedanjega večletnega finančnega okvira

5.2

5.2

72 832

72 832

143 883

143 883

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

Pomembne pravne obveznosti na drugih področjih

5.3

5.3

13 941

13 941

18 126

18 126

Skupaj

Skupaj

336 459

336 459

397 845

397 845

5.1   NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

NEPORAVNANE PRORAČUNSKE OBVEZNOSTI, KI ŠE NISO PRIKAZANE KOT ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 249 686 | 235 836 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

249 686

249 686

235 836

235 836

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“) v višini 297 693 milijonov EUR (glej razpredelnico 4.4 v pojasnilih k poročilom o izvrševanju proračuna), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot obveznosti v bilanco stanja in kot odhodki v izkaz poslovnega izida. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek odprtih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Kot je pojasnjeno zgoraj, so neporavnane proračunske obveznosti običajna posledica obstoja večletnih programov.

Opozoriti je treba, da so neporavnani predujmi predhodnega financiranja na dan 31. decembra 2019 skupaj znašali 51 milijard EUR (glej pojasnilo 2.5). To predstavlja plačane proračunske obveznosti, za katere se zmanjšajo neporavnane obveznosti, vendar se za plačane zneske do izpolnitve zadevne pogodbene obveznosti še vedno šteje, da pripadajo EU in ne upravičencu. Zato podobno kot zgoraj razkrite neporavnane obveznosti tudi te obveznosti še niso prikazane kot odhodki.

2.5

5.2   ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

ŠE NEIZVEDENE PRAVNE OBVEZNOSTI V OKVIRU DELJENEGA UPRAVLJANJA, SPREJETE NA PODLAGI SEDANJEGA VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A) | Pravne obveznosti v skladu z zadnjim sklepom Komisije (B) | Proračunske obveznosti, vključno s sproščenimi obveznostmi (C) | Še neizvedene pravne obveznosti (B–C) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 262 585 | 262 407 | 220 447 | 41 960 |
| Evropski socialni sklad | 92 912 | 92 751 | 78 841 | 13 910 |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva | — | — | — | — |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3 814 | 3 813 | 3 235 | 578 |
| RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 359 310 | 358 971 | 302 524 | 56 448 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja | 100 079 | 100 079 | 85 404 | 14 675 |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5 749 | 5 687 | 4 828 | 859 |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 105 829 | 105 766 | 90 232 | 15 534 |
| Sklad za migracije in azil | 4 575 | 4 482 | 4 032 | 450 |
| Sklad za notranjo varnost | 3 159 | 3 095 | 2 695 | 401 |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 7 733 | 7 577 | 6 727 | 851 |
| Skupaj | 472 872 | 472 315 | 399 483 | 72 832 |

(v milijonih EUR)

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020 (A)

Pravne obveznosti v skladu z zadnjim sklepom Komisije (B)

Proračunske obveznosti, vključno s sproščenimi obveznostmi (C)

Še neizvedene pravne obveznosti (B–C)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

262 585

262 585

262 407

262 407

220 447

220 447

41 960

41 960

Evropski socialni sklad

Evropski socialni sklad

92 912

92 912

92 751

92 751

78 841

78 841

13 910

13 910

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

—

—

—

—

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3 814

3 814

3 813

3 813

3 235

3 235

578

578

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

RAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

359 310

359 310

358 971

358 971

302 524

302 524

56 448

56 448

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

100 079

100 079

100 079

100 079

85 404

85 404

14 675

14 675

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5 749

5 749

5 687

5 687

4 828

4 828

859

859

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

105 829

105 829

105 766

105 766

90 232

90 232

15 534

15 534

Sklad za migracije in azil

Sklad za migracije in azil

4 575

4 575

4 482

4 482

4 032

4 032

450

450

Sklad za notranjo varnost

Sklad za notranjo varnost

3 159

3 159

3 095

3 095

2 695

2 695

401

401

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

7 733

7 733

7 577

7 577

6 727

6 727

851

851

Skupaj

Skupaj

472 872

472 872

472 315

472 315

399 483

399 483

72 832

72 832

To so pravne obveznosti, za katere se je EU zavezala, da jih bo plačala, ko je sprejela operativne programe v okviru deljenega upravljanja. Sklep Komisije o sprejetju operativnega programa predstavlja sklep o financiranju v smislu člena 110 finančne uredbe in po uradnem obvestilu zadevni državi članici pravno obveznost v smislu navedene uredbe.

Člen 76 uredbe o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade (skladi ESI) določa:

„Proračunske obveznosti Unije za vsak program se izvajajo v letnih obrokih za vsak sklad v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Proračunske obveznosti v zvezi z rezervo za uspešnost se v vsakem programu izvajajo ločeno od preostalih dodelitev sredstev programu.“

Zgornja razpredelnica vsebuje pregled pravnih in proračunskih obveznosti v zvezi z razdelki 1B, 2 in 3 večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Razpredelnica se začne z razkritjem skupnih zneskov večletnega finančnega okvira, izglasovanih za obdobje (stolpec A). V stolpcu B so prikazane pravne obveznosti, ki jih je EU sklenila ob koncu leta, od katerih nekatere še niso vključene v proračunske obveznosti. Stolpec C vsebuje proračunske obveznosti, ki so že bile prevzete za kritje zgoraj navedenih pravnih obveznosti. Razlika med tema dvema stolpcema predstavlja neporavnane zneske, za katere bo EU prevzela proračunske obveznosti in jih nato plačala po 31. decembru 2019. Proti koncu obdobja večletnega finančnega okvira je razlika med pravnimi in proračunskimi obveznostmi znatno manjša (72,8 milijarde EUR v primerjavi s 143,8 milijarde EUR leta 2018).

5.3   POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

POMEMBNE PRAVNE OBVEZNOSTI NA DRUGIH PODROČJIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 | 31.12.2018 |
| Instrument za povezovanje Evrope | 7 680 | 11 554 |
| ITER | 1 676 | 1 489 |
| Program Copernicus | 601 | 1 267 |
| Program Galileo | 438 | 493 |
| Sporazumi o ribolovu | 223 | 46 |
| Obveznosti iz poslovnega najema | 2 535 | 2 352 |
| Druge pogodbene obveznosti | 788 | 924 |
| Skupaj | 13 941 | 18 126 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

31.12.2018

Instrument za povezovanje Evrope

Instrument za povezovanje Evrope

7 680

7 680

11 554

11 554

ITER

ITER

1 676

1 676

1 489

1 489

Program Copernicus

Program Copernicus

601

601

1 267

1 267

Program Galileo

Program Galileo

438

438

493

493

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

223

223

46

46

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

2 535

2 535

2 352

2 352

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

788

788

924

924

Skupaj

Skupaj

13 941

13 941

18 126

18 126

Ti zneski odražajo dolgoročne pravne obveznosti, ki jih ob koncu leta še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Te zavezujoče obveznosti bodo vnesene v proračun v letnih obrokih v prihodnjih letih in nato plačane.

Nekateri pomembni programi (glej spodaj) se lahko v skladu s členom 112(2) finančne uredbe razporedijo na več letnih obrokov. To EU omogoča, da prevzame pravne obveznosti (podpiše sporazume o dodelitvi nepovratnih sredstev, sporazume o prenosu pooblastil in pogodbe o javnih naročilih), ki presegajo razpoložljive odobritve za prevzem obveznosti v danem letu. Zato so lahko za znaten znesek skupnih dodeljenih sredstev v okviru sedanjega večletnega finančnega okvira obveznosti že prevzete. To velja zlasti za naslednje programe:

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

Instrument za povezovanje Evrope zagotavlja finančno pomoč za vseevropska omrežja, da se podprejo projekti skupnega interesa v sektorjih prometne, telekomunikacijske in energetske infrastrukture. Pravne obveznosti za instrument za povezovanje Evrope pokrivajo obdobje od leta 2014 do 2023 na področju prometa in do 31. decembra 2024 na področju energije. Pravna podlaga za te obveznosti je Uredba (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010, ki v členu 19 določa uporabo letnih obrokov.

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je na podlagi Uredbe (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o vzpostavitvi programa Copernicus in o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 911/2010 (20) podpisala sporazume o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA), organizacijo EUMETSAT in Evropskim centrom za srednjeročno napovedovanje vremena. Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 8 Uredbe (EU) št. 377/2014.

2.2

20

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

ITER – mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

Te obveznosti so namenjene kritju prihodnjih potreb po financiranju naprav ITER do leta 2021. Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Te obveznosti so prevzete na podlagi Sklepa Sveta 2013/791/Euratom z dne 13. decembra 2013 o spremembi Odločbe 2007/198/Euratom o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije ter dodelitvi prednosti le-temu (21), ki dovoljuje uporabo letnih obrokov. Organizacija ITER je bila ustanovljena za upravljanje naprav ITER in spodbujanje njihovega izkoriščanja, krepitev javnega razumevanja in sprejemanja fuzijske energije ter izvajanje vseh drugih dejavnosti, ki so potrebne za doseganje njenega namena. ITER vključuje EU, Kitajsko, Indijo, Rusijo, Južno Korejo, Japonsko in ZDA.

21

Program Galileo

Program Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2. Te obveznosti so prevzete do leta 2020. Komisija je podpisala sporazum o prenosu pooblastil z Evropsko vesoljsko agencijo (ESA) na podlagi Uredbe (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (22). Uporabo letnih obrokov dovoljuje člen 9 Uredbe (EU) št. 1285/2013.

2.2

22

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

To so obveznosti, prevzete s tretjimi državami za ukrepe v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu do leta 2025. Prevzete obveznosti temeljijo na sklepih Sveta za posamezno tretjo državo (npr. sporazum med EU in Kraljevino Maroko, njegov protokol o izvajanju ter izmenjava pisem, priložena Sporazumu (23)) in se obravnavajo kot posebne mednarodne pogodbe z večletnimi pravicami in obveznostmi.

23

Obveznosti iz poslovnega najema

Obveznosti iz poslovnega najema

Minimalni zneski, ki jih je treba v skladu s povezanimi pogodbami plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Najmanjše najemnine |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 429 | 981 | 1 079 | 2 490 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 10 | 26 | 9 | 45 |
| Skupaj | 439 | 1 008 | 1 088 | 2 535 |

(v milijonih EUR)

Najmanjše najemnine

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

Zgradbe

429

429

981

981

1 079

1 079

2 490

2 490

Informacijski materiali in druga oprema

Informacijski materiali in druga oprema

10

10

26

26

9

9

45

45

Skupaj

Skupaj

439

439

1 008

1 008

1 088

1 088

2 535

2 535

Marca 2019 je bil v okviru uradnega obvestila Združenega kraljestva o njegovi nameri, da izstopi iz EU, in zaradi Uredbe (EU) 2018/1718 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva lokacijo sedeža Evropske agencije za zdravila (24), sedež Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu: EMA) premeščen iz Londona v Amsterdam. Agencija je 2. julija 2019 dosegla dogovor z najemodajalcem in od takrat svoje prostore oddaja naprej podnajemniku pod pogoji, ki so enaki pogojem njenega najema, vključno s trajanjem podnajema, ki bo trajal do izteka najemne pogodbe EMA junija 2039.

24

Zneski, razkriti v zgornji razpredelnici, vključujejo 418 milijonov EUR, ki jih je še treba plačati na podlagi najemne pogodbe. Po pričakovanju naj bi se enak znesek plačil prejel od podnajemnika v skladu s podnajemno pogodbo, ki je ni mogoče preklicati.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Največji vključeni znesek v tej postavki se nanaša na gradbeno pogodbo (JMO2) Komisije v Luxembourgu (381 milijonov EUR).

6.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma, |
| --- | --- |

—

najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč, ki jih je Komisija izvedla s pomočjo EMFS, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma,

| — | zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob,

| — | sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter |
| --- | --- |

—

sredstva v skladih za proračunska jamstva: Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe, Jamstvenem skladu EFSI in Jamstvenem skladu EFSD, ter

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna EU.

6.1   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen

| — | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

—

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| — | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

—

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povišanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo znižanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev odplačil posojilojemalca in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali izpolnila obveznost.

Likvidnostno tveganje

6.2   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Izvrševanje proračuna EU je vedno bolj odvisno od uporabe finančnih instrumentov operativnih programov. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.1.

2.4.1

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) bodisi na druge finančne institucije na podlagi sporazuma med Evropsko komisijo in finančno institucijo. Sporazumi, podpisani s temi finančnimi institucijami, vključujejo stroge pogoje in obveznosti za posrednike, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in da se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun, ustvarjen posebej za ta namen, ki ga finančna institucija odpre na svoje ime, vendar za račun Komisije (tj. fiduciarni račun). Finančna institucija lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov, vlaganje v lastniške instrumente ali pokritje unovčitev jamstev. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel nekaj izgub.

Merjenje finančnih instrumentov

Merjenje finančnih instrumentov

Naslednje kategorije finančnih sredstev in obveznosti se ne merijo po pošteni vrednosti: denarna sredstva in njihovi ustrezniki, posojila, menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski, najeta posojila in druge finančne obveznosti, ki se merijo po odplačni vrednosti. Knjigovodska vrednost teh finančnih sredstev in obveznosti se šteje za razumen približek njihove poštene vrednosti.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU izvaja posle najemanja in dajanja posojil v skladu z ustreznimi uredbami Sveta, sklepi Sveta in Evropskega parlamenta, po potrebi pa tudi notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Dajanje posojil se financira z vzajemnimi posli najemanja posojil, ki torej ne ustvarjajo odprtih obrestnih ali valutnih pozicij.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804 (6)) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

6

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od zneska denarnih sredstev na teh računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU, in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od zneska denarnih sredstev na teh računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen vzpostavljen portfelj sklada BUFI. Glavna cilja portfelja sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh subjektov z uporabo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi kot za nominalni znesek glob. Vendar je zajamčeni donos, ki se uporablja za subjekte, ki jim je bila naložena globa pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018, določen na najnižjo vrednost, tj. nič. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| — | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

—

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| — | se v normalnih razmerah doseže donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanim za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob, ki jih je naložila Komisija pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018. |
| --- | --- |

—

se v normalnih razmerah doseže donos, ki je v povprečju v skladu z referenčnim donosom sklada BUFI, zmanjšanim za nastale stroške, ob ohranitvi nominalnega zneska glob, ki jih je naložila Komisija pred začetkom veljavnosti nove finančne uredbe avgusta 2018.

Naložbe so v osnovi omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah držav članic in njihovih agencijah za upravljanje državnega dolga, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Finančna jamstva

Finančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil konkurence EU (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih strategij in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.2

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah. Ta jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI je bil ustanovljen z uredbo o EFSI — glej pojasnilo 2.4.1. Pravila in načela za upravljanje sredstev sklada so določena v Sklepu Komisije C(2016) 165 z dne 21. januarja 2016. Sklad upravlja Komisija, ki je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSI na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

2.4.1

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen z uredbo o EFSD – glej pojasnilo 2.4.1. Sredstva Jamstvenega sklada EFSD upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami in smernicami za upravljanje sredstev, ki so vključene kot Priloga 1 k Sklepu Komisije C(2017)7693 z dne 22. novembra 2017. Komisija je pooblaščena za vlaganje sredstev Jamstvenega sklada EFSD na finančnih trgih v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ob upoštevanju ustreznih bonitetnih pravil. Upravljana sredstva zagotavljajo zadostno likvidnost za morebitne unovčitve jamstev, hkrati pa so še vedno namenjena optimizaciji donosa in stopnje tveganja, ki je združljiva z ohranjanjem visoke stopnje varnosti in stabilnosti.

2.4.1

6.3   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU valutnemu tveganju ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Posojila
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Obveznosti iz poslovanja | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Skupaj | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Posojila
   (7)

Posojila

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Skupaj

Skupaj

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 619 | 57 | 18 | 7 | 14 725 | 17 | 15 443 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | (475) | — | — | — | 491 | — | 16 |
| Posojila
   (8) | 6 | 0 | — | — | 56 | 5 | 67 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 19 | 4 109 | 99 | 109 | 20 026 | 303 | 24 664 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 49 | 1 524 | 290 | 406 | 14 338 | 1 505 | 18 113 |
| | 218 | 5 690 | 407 | 523 | 49 635 | 1 830 | 58 303 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | — | — | — | — | (20) | (2) | (22) |
| Obveznosti iz poslovanja | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 218 ) | (5) | (32 227 ) |
| | (2) | (1) | (0) | (0) | (32 238 ) | (7) | (32 249 ) |
| Skupaj | 216 | 5 689 | 407 | 523 | 17 397 | 1 824 | 26 055 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

619

619

57

57

18

18

7

7

14 725

14 725

17

17

15 443

15 443

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

(475)

(475)

—

—

—

491

491

—

16

16

Posojila
   (8)

Posojila

8

6

6

0

0

—

—

56

56

5

5

67

67

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

19

19

4 109

4 109

99

99

109

109

20 026

20 026

303

303

24 664

24 664

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

49

49

1 524

1 524

290

290

406

406

14 338

14 338

1 505

1 505

18 113

18 113

218

218

5 690

5 690

407

407

523

523

49 635

49 635

1 830

1 830

58 303

58 303

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

—

—

—

—

(20)

(20)

(2)

(2)

(22)

(22)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 218 )

(32 218 )

(5)

(5)

(32 227 )

(32 227 )

(2)

(2)

(1)

(1)

(0)

(0)

(0)

(0)

(32 238 )

(32 238 )

(7)

(7)

(32 249 )

(32 249 )

Skupaj

Skupaj

216

216

5 689

5 689

407

407

523

523

17 397

17 397

1 824

1 824

26 055

26 055

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |
| 2018 | (7) | (512) | (35) | (47) |

(v milijonih EUR)

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

2018

2018

(7)

(7)

(512)

(512)

(35)

(35)

(47)

(47)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |
| 2018 | (13) | (5) | (2) | (1) |

(v milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

2018

2018

(13)

(13)

(5)

(5)

(2)

(2)

(1)

(1)

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |
| 2018 | 9 | 625 | 43 | 57 |

(v milijonih EUR)

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

2018

2018

9

9

625

625

43

43

57

57

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |
| 2018 | 16 | 6 | 2 | 1 |

(v milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

2018

2018

16

16

6

6

2

2

1

1

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Finančna sredstva in obveznosti so trenutno izražena samo v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah, ne v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804). V eure se pretvorijo, ko se potrebujejo za izvrševanje plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v zgoraj navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU, ne v eurih, ter v ameriških dolarjih in švicarskih frankih za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (razen lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah, ne v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah, ne v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Vse globe se naložijo, plačajo ali začasno krijejo v EUR in zato ne predstavljajo valutnega tveganja.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Finančna sredstva tega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI zdaj posluje v eurih in ameriških dolarjih. Valutno tveganje se upravlja s sklenitvijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih (valutne nestandardizirane terminske pogodbe), s katerimi je tržna vrednost naložbenega portfelja v ameriških dolarjih zavarovana pred tveganji. Najvišja nezavarovana valutna izpostavljenost je omejena na 1 % vrednosti celotnega portfelja v okviru referenčne in letne strateške dodelitve. Zato bi premik tržne vrednosti naložb v ameriških dolarjih navzgor ali navzdol za več ali manj kot 1-odstotno mejo sprožil posel za uravnoteženje (nova nestandardizirana terminska pogodba v isti ali nasprotni smeri), s katerim bi se ustrezno prilagodila ali obrnila zavarovana pozicija. Ponovno prilagoditev zavarovanja pred tveganjem lahko spodbudijo tudi gibanja menjalnega tečaja EUR/USD.

Posojila, ki jih prevzame EU s subrogacijo zaradi unovčitve jamstev iz sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se za prenesena posojila ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD trenutno posluje le v eurih, vendar smernice za upravljanje sredstev za Jamstveni sklad EFSD določajo možnost vlaganja v nekatera sredstva, ki niso izražena v eurih.

6.4   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer za +/–100 bazičnih točk (1 %).

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na čista sredstva |
| 2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (447) |
| -100 | 483 |
| 2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | +100 | (348) |
| -100 | 374 |

(v milijonih EUR)

Povečanje (+) / zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na čista sredstva

2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2019: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2018: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

+100

+100

(348)

(348)

-100

-100

374

374

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Vendar ni obrestnega tveganja, ker se najeta posojila izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah (lastna sredstva in drugo) se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije. Ker so lahko nekatera plačila, ki se uporabljajo za te račune, trenutno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na teh računih. Računi lastnih sredstev so zaščiteni pred kakršnim koli vplivom negativnih obresti v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Obrestne mere, ki jih uporabljajo poslovne banke, so za operativna stanja do določene zgornje meje praviloma določene na najnižjo vrednost, tj. nič.

Občutljivost na spremembe obrestnih mer določenega portfelja instrumentov denarnega trga in obveznic se poveča z njegovim trajanjem. Trajanje portfeljev glavnih sredstev, ki jih upravlja Komisija, je opisano v nadaljevanju.

Globe

Globe

Začasno plačane globe so vložene v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s povprečnim trajanjem portfelja 2,57 leta.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,99 leta.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSI, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 3,07 leta.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Proračunska sredstva, namenjena Jamstvenemu skladu EFSD, so vložena v portfelj instrumentov denarnega trga in dolgoročnih obveznic s skupnim povprečnim trajanjem portfelja 2,51 leta.

6.5   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu poročevalskega obdobja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

Analiza starosti finančnih sredstev, ki niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 137 | 137 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |
| Posojila | 53 939 | 53 939 | 0 | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 24 664 | 14 737 | 6 585 | 3 209 | 134 |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja | 16 | 16 | — | — | — |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | 78 620 | 68 692 | 6 585 | 3 209 | 134 |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

Posojila

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

137

137

137

137

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Posojila

Posojila

53 939

53 939

53 939

53 939

0

0

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

24 664

24 664

14 737

14 737

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

16

16

16

16

—

—

—

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

78 620

78 620

68 692

68 692

6 585

6 585

3 209

3 209

134

134

Terjatve in izterljivi zneski, ki so zapadli manj kot 1 leto, vključujejo izterljive zneske, povezane z globami zaradi kršitev pravil konkurence, v višini 1 799 milijonov EUR. Terjatve in izterljivi zneski, zapadli od 1 do 5 let, vsebujejo izterljive zneske v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence v višini 9 212 milijonov EUR, terjatve in izterljivi zneski, zapadli več kot 5 let, pa vsebujejo izterljive zneske v zvezi z globami zaradi kršitev pravil konkurence v višini 257 milijonov EUR. Navedeni zneski so v veliki meri kriti z bančnimi jamstvi, zaradi česar je izpostavljenost Komisije kreditnemu tveganju nizka. Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Poleg teh terjatve in izterljivi zneski, zapadli manj kot 1 leto, in tisti, ki so zapadli od 1 do 5 let, vsebujejo za 0,8 milijarde EUR terjatev in 2,1 milijarde EUR izterljivih zneskov v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitev iz pojasnila 2.6.1.1.

2.6.1.1

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| Za prodajo razpoložljiva sredstva (9) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Zgornji srednji razred | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Nižji srednji razred | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Špekulativni razred | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Skupina 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Skupaj | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

(v milijonih EUR)

31.12.2019

Za prodajo razpoložljiva sredstva (9)

9

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10)

10

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Špekulativni razred

Špekulativni razred

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Skupina 2

Skupina 2

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Skupaj

Skupaj

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31.12.2018 |
| | Za prodajo razpoložljiva sredstva (9) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10) | Posojila | Terjatve in izterljivi zneski | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 9 019 | 16 | 98 | 9 064 | 14 950 | 33 146 |
| Zgornji srednji razred | 3 209 | — | 23 513 | 755 | 2 740 | 30 217 |
| Nižji srednji razred | 1 765 | — | 25 775 | 1 456 | 181 | 29 177 |
| Špekulativni razred | — | — | 4 488 | 200 | 221 | 4 909 |
| | 13 993 | 16 | 53 874 | 11 475 | 18 092 | 97 449 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 | — | — | 64 | 3 262 | 21 | 3 347 |
| Skupina 2 | — | — | 2 | 0 | — | 2 |
| | — | — | 66 | 3 262 | 21 | 3 349 |
| Skupaj | 13 993 | 16 | 53 939 | 14 737 | 18 113 | 100 797 |

(v milijonih EUR)

31.12.2018

Za prodajo razpoložljiva sredstva (9)

9

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj (10)

10

Posojila

Terjatve in izterljivi zneski

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

9 019

9 019

16

16

98

98

9 064

9 064

14 950

14 950

33 146

33 146

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

3 209

3 209

—

23 513

23 513

755

755

2 740

2 740

30 217

30 217

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

1 765

1 765

—

25 775

25 775

1 456

1 456

181

181

29 177

29 177

Špekulativni razred

Špekulativni razred

—

—

4 488

4 488

200

200

221

221

4 909

4 909

13 993

13 993

16

16

53 874

53 874

11 475

11 475

18 092

18 092

97 449

97 449

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

Skupina 1

—

—

64

64

3 262

3 262

21

21

3 347

3 347

Skupina 2

Skupina 2

—

—

2

2

0

0

—

2

2

—

—

66

66

3 262

3 262

21

21

3 349

3 349

Skupaj

Skupaj

13 993

13 993

16

16

53 939

53 939

14 737

14 737

18 113

18 113

100 797

100 797

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA–; Fitch F1+, F1, AAA do AA– in enakovredne ocene.

| — | Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A–; Fitch F2, A+ do A– in enakovredne ocene.

| — | Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB–; Fitch F-3, BBBB+ do BBB– in enakovredne ocene.

| — | Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene. |
| --- | --- |

—

Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D in enakovredne ocene.

EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski pri posojilih, razvrščenih v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala partnerskim državam v finančnih težavah. Znesek, prikazan pri terjatvah in izterljivih zneskih, se nanaša na izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi predpisov o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša predvsem na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah določenih držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v zgoraj navedeni uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb za izvrševanje proračuna.

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada za zunanje ukrepe (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU.

V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,20 % BND držav članic; leta 2019 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 0,88 %. To pomeni, da je bila na dan 31. decembra 2019 za kritje teh jamstev na razpolago razlika v višini 0,32 %. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od držav članic, da izpolni svojo pravno obveznost do posojilodajalcev.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali njihovih nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, ki upošteva povprečni znesek dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je skupno stanje vlog čez noč na teh računih stalno nizko (povprečno manj kot 70 milijonov EUR, porazdeljenih med 20 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2019 nihalo med 6 milijardami EUR in 40 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih z računov Komisije leta 2019, ki je presegal 158 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja. |
| --- | --- |

—

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja.

| — | Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno. |
| --- | --- |

—

Bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se spremljajo dnevno.

| — | V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi. |
| --- | --- |

—

V delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko med državami precej razlikujejo. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (ob upoštevanju potreb poslovanja), računi se redno polnijo, uporabljene zgornje meje pa se pregledujejo na letni osnovi.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljeni bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahteva minimalna dolgoročna bonitetna ocena A– (Standard & Poor’s ali enakovredna ocena) pri dveh bonitetnih agencijah. Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki se razlikuje glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Pri naložbah v državne dolžniške instrumente iz začasno plačanih glob, naloženih od leta 2010, je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Španije, ki predstavlja 20 % portfelja. Pet držav z največjo izpostavljenostjo (Španija, Italija, Nemčija, Francija in Belgija) skupaj predstavlja 52 % portfelja naložb. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je A (S&P ali enakovredna ocena).

Finančna jamstva

Finančna jamstva

Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, Komisiji zagotavlja visoko kreditno kakovost. Strategija vključuje opredelitev najvišje kreditne izpostavljenosti do določenega subjekta finančnega sektorja na podlagi njegove bonitetne ocene in ravni kapitala subjekta, kot je obračunan v njegovih računovodskih izkazih po MSRP. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

V smernicah o upravljanju sredstev in/ali naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja kreditnemu tveganju. Takšne omejitve vključujejo merila za upravičenost, absolutne kreditne omejitve v nominalnem smislu, odvisno od kategorije izdajatelja, omejitve glede relativne koncentracije, odvisno od kategorije izdajatelja, in omejitve koncentracije po izdajah. Vse naložbe so ocenjene z bonitetno oceno najmanj naložbenega razreda.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je omejen na naložbeni razred (razen pri izpostavljenostih do držav članic EU), kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je BBB+ (S&P ali enakovredna ocena).

Ker je edina nasprotna stranka za vse neporavnane valutne nestandardizirane terminske posle na dan 31. decembra 2019 banka Banque de France, se po tem datumu ne vzpostavljajo izboljšave kreditne kakovosti, kot so zavarovanje s premoženjem, sporazumi o pobotu ali jamstva. Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju valutnih izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno pošteno vrednostjo ob koncu poročevalskega obdobja je enaka knjigovodski vrednosti v bilanci stanja.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

V smernicah o upravljanju sredstev ter strategiji za obvladovanje tveganj in naložbeni strategiji so opredeljene nekatere omejitve za omejitev izpostavljenosti portfelja, ki je omejen na naložbeni razred (razen pri izpostavljenostih do držav članic EU), kreditnemu tveganju. Tehtana povprečna bonitetna ocena portfelja je BBB+ (S&P ali enakovredna ocena).

6.6   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Obveznosti iz finančnih jamstev | (20) | — | — | (20) |
| Drugo | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Skupaj na dan 31. 12. 2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |
| Najeta posojila | (2 350 ) | (17 363 ) | (34 158 ) | (53 872 ) |
| Obveznosti iz poslovanja | (32 227 ) | | | (32 227 ) |
| Drugo | (252) | (648) | (1 112 ) | (2 012 ) |
| Skupaj na dan 31.12.2018 | (34 829 ) | (18 011 ) | (35 270 ) | (88 110 ) |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

Najeta posojila

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Obveznosti iz finančnih jamstev

Obveznosti iz finančnih jamstev

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Drugo

Drugo

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Skupaj na dan 31. 12. 2019

Skupaj na dan 31. 12. 2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Najeta posojila

Najeta posojila

(2 350 )

(2 350 )

(17 363 )

(17 363 )

(34 158 )

(34 158 )

(53 872 )

(53 872 )

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

(32 227 )

Drugo

Drugo

(252)

(252)

(648)

(648)

(1 112 )

(1 112 )

(2 012 )

(2 012 )

Skupaj na dan 31.12.2018

Skupaj na dan 31.12.2018

(34 829 )

(34 829 )

(18 011 )

(18 011 )

(35 270 )

(35 270 )

(88 110 )

(88 110 )

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančni instrumenti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 395 | — | — | 395 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |
| Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | (490) | (2) | (6) | (498) |
| Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov | 477 | — | — | 477 |
| Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018 | (14) | (2) | (6) | (21) |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

395

395

—

—

395

395

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019

Čisti denarni tokovi na dan 31. 12. 2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Plačilni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

(490)

(490)

(2)

(2)

(6)

(6)

(498)

(498)

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

Prejemni del iz naslova izvedenih finančnih instrumentov

477

477

—

—

477

477

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018

Čisti denarni tokovi na dan 31.12.2018

(14)

(14)

(2)

(2)

(6)

(6)

(21)

(21)

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Najemanje in dajanje posojil za finančno pomoč

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad za zunanje ukrepe likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 (25) določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EMFS je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 (26) določen podoben postopek.

25

26

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvršitev vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic skupaj z raznimi prihodki enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, ki temeljijo na sprejetem proračunu, na plačila pa vplivajo potrebe poslovanja. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta (EU, Euratom) št. 609/2014 (o načinih in postopkih za dajanje lastnih sredstev na razpolago, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (EU, Euratom) 2016/804) prispevki držav članic, povezani s spremembami proračuna, odobrenimi v danem mesecu (N), na voljo šele prvi delovni dan v mesecu N + 1 (v primeru odobritve pred 16. dnem v danem mesecu) ali prvi delovni dan v mesecu N + 2 (v primeru odobritve na 16. dan ali pozneje v danem mesecu), medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj.

Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi potreb poslovanja in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Globe

Globe

Sklad BUFI, kjer se vlagajo začasno plačane globe, se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo predvsem visoko likvidni vrednostni papirji, ki se lahko prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 24 %.

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad zato ohranja zadosten znesek denarnih sredstev za kritje kratkoročnih denarnih odlivov. Delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 11 %.

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI

Jamstveni sklad EFSI se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Portfelj sestavljajo likvidna sredstva, ki se lahko po potrebi prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 23 %.

Poravnava pogodb o izvedenih finančnih instrumentih je bruto in temelji na njihovi pogodbeni zapadlosti. Obveznosti se izpolnjujejo s prodajo sredstev, izraženih v ameriških dolarjih, in/ali posli zamenjave, pri čemer lahko zaradi tečajnih razlik nastane denarni odliv.

Upravljanje likvidnosti v zvezi z zahtevami glede zavarovanja s premoženjem/kritja ni potrebno, ker trenutna nasprotna stranka pri varovanju pred tveganji sprejema poslovanje s Komisijo brez zahtev za zavarovanje s premoženjem/kritje.

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD

Jamstveni sklad EFSD se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in jih je mogoče mobilizirati v zadostni meri v zvezi z zadevnimi obveznostmi.

Portfelj sestavljajo likvidna sredstva, ki se lahko po potrebi prodajo za pokritje kratkoročnih denarnih odlivov. Poleg tega delež denarnih sredstev, njihovih ustreznikov in vrednostnih papirjev, ki zapadejo v enem letu, znaša 42 %.

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

Drugi finančni instrumenti – izvedene finančne obveznosti

Leta 2017 je EU sklenila pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih (valutno opcijo), s katero krije devalvacijo tuje valute v zvezi s posojili, ki jih finančne institucije zagotovijo v okviru programa finančnega mehanizma za MSP v državah vzhodnega partnerstva (glej pojasnilo 2.11.2). Poleg tega je jamstvo EU za portfelje lastniških instrumentov, ki jih ima v posesti skupina EIB, privedlo do finančne obveznosti za kritje sprememb vrednosti ali oslabitev osnovnih naložb. Kot pri drugih finančnih instrumentih, ki se financirajo iz proračuna EU, znesek, za katerega je EU odgovorna v skladu s to opcijo, ne sme presegati zneska, za katerega so bile prevzete obveznosti, s čimer se ublaži likvidnostno tveganje.

2.11.2

7.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

7.1   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, pridruženi subjekti in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

7.2   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije;

kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije;

kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, evropski varuh človekovih pravic ter Evropski nadzornik za varstvo podatkov;

kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča;

kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij.

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| v EUR |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | 13 113,98 - |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | 20 624,20 |
| | | | | | |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 4 % do 16 % |
| | | | | | |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 | 2 % + 191,44 |
| Otroški dodatek | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 | 418,31 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 | 102,18 |
| Dodatek za šolanje ali | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 | 283,82 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 | 567,38 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 651,20 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1 542,36 | 991,26 | 651,20 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (11) | da | da | da | da | da |
| V % plače (11) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 56 922,77 | 51 560,49 | 41 248,39 | 44 548,28 | povrnjeno |
| | | - 53 622,93 | - 46 404,45 | - 47 435,67 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 28 461,39 | 25 780,25 - | 20 624,20 - | 22 274,14 - | povrnjeno |
| | | 26 811,47 | 23 202,23 | 23 717,84 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (12) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| | | | | | |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (% plače) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 9,7  % |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

v EUR

Upravičenost (na zaposlenega)

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 4

Kategorija 5

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

13 113,98 -

13 113,98 -

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

20 624,20

20 624,20

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

4 % do 16 %

4 % do 16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

2 % + 191,44

Otroški dodatek

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

418,31

Dodatek za predšolsko izobraževanje

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

102,18

Dodatek za šolanje ali

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

283,82

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

567,38

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

651,20

651,20

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1 542,36

1 542,36

991,26

991,26

651,20

651,20

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (11)

11

da

da

da

da

da

da

da

da

da

da

V % plače (11)

11

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

56 922,77

56 922,77

51 560,49

51 560,49

41 248,39

41 248,39

44 548,28

44 548,28

povrnjeno

povrnjeno

- 53 622,93

- 53 622,93

- 46 404,45

- 46 404,45

- 47 435,67

- 47 435,67

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

28 461,39

28 461,39

25 780,25 -

25 780,25 -

20 624,20 -

20 624,20 -

22 274,14 -

22 274,14 -

povrnjeno

povrnjeno

26 811,47

26 811,47

23 202,23

23 202,23

23 717,84

23 717,84

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (12)

12

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

ni relevantno

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

Zdravstveno zavarovanje (% plače)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

9,7  %

9,7  %

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih. Na dan podpisa tega zaključnega računa sta v nadaljevanju razkriti dve zadevi ključnega pomena, tj. izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije in odziv EU na izbruh koronavirusa. Računovodja Komisije ni opazil nobenih drugih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene.

Koronavirusna bolezen 2019 (COVID-19)

Koronavirusna bolezen 2019 (COVID-19)

V prvi polovici leta 2020 je izbruh koronavirusa močno vplival na dogajanje po svetu. Izbruh koronavirusa kot nepopravljalni dogodek ne zahteva prilagoditev poročanih podatkov. V naslednjih poročevalskih obdobjih bo izvajanje pobud za takojšnji odziv, ki jih je predlagala Komisija (vključno s ponovno aktivacijo instrumenta za nujno pomoč v Uniji in dodatno okrepitvijo mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU), naložbeno pobudo v odziv na koronavirus (CRII in CRII+) ter podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19), vplivalo na pripoznanje, merjenje ali prerazvrstitev nekaterih sredstev in obveznosti v računovodskih izkazih:

| — | Aktivacija instrumenta za nujno pomoč v Uniji in dodatna okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU):
  EU je zaradi razsežnosti krize po izbruhu COVID-19 ter obsega in narave potreb, ki zahtevajo podporo iz proračuna EU, ponovno aktivirala instrument ESI. Ta instrument, ki je bil prvotno ustanovljen marca 2016 zaradi reševanja izrednih razmer, ki so nastale po množičnem prihodu beguncev v Grčijo (glej Uredbo Sveta (EU) 2016/369 (27) z dne 15. marca 2016), je bil ponovno aktiviran za obdobje 3 let (2020–22) za financiranje odhodkov, potrebnih za obvladovanje pandemije COVID-19, v obdobju od 1. februarja 2020 do 31. januarja 2022 (glej Uredbo Sveta (EU) 2020/521 (28) z dne 14. aprila 2020). Za dosego tega cilja je bil proračun za leto 2020 spremenjen, tako da vključuje 2,7 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 1,4 milijarde EUR v odobritvah plačil (glej Dokončno sprejetje (EU, Euratom) 2020/537 spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2020 (29) z dne 17. aprila 2020). Ponovna aktivacija bo Uniji omogočila, da sprejme ukrepe za preprečevanje in ublažitev resnih posledic v eni ali več državah članicah ter koordinirano obravnava potrebe, povezane z izbruhom COVID-19, in sicer z dopolnjevanjem pomoči, ki se zagotavlja v okviru drugih instrumentov EU. Instrument centralno upravlja Komisija, osredotoča pa se predvsem na neposredna javna naročila in nepovratna sredstva, in v nekaterih primerih se bodo ukrepi izvajali prek partnerjev, kot so mednarodne organizacije.
  Mehanizem Unije na področju civilne zaščite/rescEU kot dopolnilni ukrep k instrumentu ESI je bil okrepljen, da bi se omogočilo ustvarjanje večjih zalog in usklajevanje distribucije ključnih virov po vsej Evropi (glej Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/570 (30), kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije 2020/414 (31) z dne 19. marca 2020 in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/452 (32) z dne 26. marca 2020). Proračun za leto 2020 je bil za ta namen spremenjen, tako da vključuje dodatne 0,3 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 0,2 milijarde EUR v odobritvah plačil. Okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU bo podprla države članice pri nakupu dela potrebne opreme (vključno s terapevtskimi sredstvi, medicinsko opremo, osebno zaščitno opremo in laboratorijskim materialom), s čimer se je povečala količina in dopolnil ter razširil nabor prednostnih artiklov, nabavljenih v okviru skupnega javnega naročila v skladu s sporazumom o skupnem javnem naročanju, koordiniranem pristopu, zaradi katerega so države članice v močnem položaju pri pogajanjih z industrijo o razpoložljivosti in ceni medicinskih izdelkov. Neposredna nepovratna sredstva mehanizma rescEU bodo zagotovila 100-odstotno financiranje iz proračuna EU, kar vključuje polno financiranje razvoja teh zmogljivosti in polno financiranje razmestitve opreme. Kupljena oprema se bo hranila v eni ali več držav članic, odločanje pa bo organizirano na ravni EU, kar bo zagotavljalo izredno dobavo opreme, kadar bodo nacionalne zaloge nezadostne. Na voljo bo vsem državam članicam in bo uporabljena v primeru, da države članice nimajo zadostnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

—

Aktivacija instrumenta za nujno pomoč v Uniji in dodatna okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (UCPM/rescEU):

EU je zaradi razsežnosti krize po izbruhu COVID-19 ter obsega in narave potreb, ki zahtevajo podporo iz proračuna EU, ponovno aktivirala instrument ESI. Ta instrument, ki je bil prvotno ustanovljen marca 2016 zaradi reševanja izrednih razmer, ki so nastale po množičnem prihodu beguncev v Grčijo (glej Uredbo Sveta (EU) 2016/369 (27) z dne 15. marca 2016), je bil ponovno aktiviran za obdobje 3 let (2020–22) za financiranje odhodkov, potrebnih za obvladovanje pandemije COVID-19, v obdobju od 1. februarja 2020 do 31. januarja 2022 (glej Uredbo Sveta (EU) 2020/521 (28) z dne 14. aprila 2020). Za dosego tega cilja je bil proračun za leto 2020 spremenjen, tako da vključuje 2,7 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 1,4 milijarde EUR v odobritvah plačil (glej Dokončno sprejetje (EU, Euratom) 2020/537 spremembe proračuna Evropske unije št. 2 za proračunsko leto 2020 (29) z dne 17. aprila 2020). Ponovna aktivacija bo Uniji omogočila, da sprejme ukrepe za preprečevanje in ublažitev resnih posledic v eni ali več državah članicah ter koordinirano obravnava potrebe, povezane z izbruhom COVID-19, in sicer z dopolnjevanjem pomoči, ki se zagotavlja v okviru drugih instrumentov EU. Instrument centralno upravlja Komisija, osredotoča pa se predvsem na neposredna javna naročila in nepovratna sredstva, in v nekaterih primerih se bodo ukrepi izvajali prek partnerjev, kot so mednarodne organizacije.

27

28

29

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite/rescEU kot dopolnilni ukrep k instrumentu ESI je bil okrepljen, da bi se omogočilo ustvarjanje večjih zalog in usklajevanje distribucije ključnih virov po vsej Evropi (glej Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/570 (30), kakor je bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Komisije 2020/414 (31) z dne 19. marca 2020 in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/452 (32) z dne 26. marca 2020). Proračun za leto 2020 je bil za ta namen spremenjen, tako da vključuje dodatne 0,3 milijarde EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 0,2 milijarde EUR v odobritvah plačil. Okrepitev mehanizma Unije na področju civilne zaščite/rescEU bo podprla države članice pri nakupu dela potrebne opreme (vključno s terapevtskimi sredstvi, medicinsko opremo, osebno zaščitno opremo in laboratorijskim materialom), s čimer se je povečala količina in dopolnil ter razširil nabor prednostnih artiklov, nabavljenih v okviru skupnega javnega naročila v skladu s sporazumom o skupnem javnem naročanju, koordiniranem pristopu, zaradi katerega so države članice v močnem položaju pri pogajanjih z industrijo o razpoložljivosti in ceni medicinskih izdelkov. Neposredna nepovratna sredstva mehanizma rescEU bodo zagotovila 100-odstotno financiranje iz proračuna EU, kar vključuje polno financiranje razvoja teh zmogljivosti in polno financiranje razmestitve opreme. Kupljena oprema se bo hranila v eni ali več držav članic, odločanje pa bo organizirano na ravni EU, kar bo zagotavljalo izredno dobavo opreme, kadar bodo nacionalne zaloge nezadostne. Na voljo bo vsem državam članicam in bo uporabljena v primeru, da države članice nimajo zadostnih zmogljivosti.

30

31

32

| — | Naložbena pobuda v odziv na koronavirus (CRII in CRII+):
  S pobudo CRII, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (33) z dne 30. marca 2020, so se uvedli posebni ukrepi za mobilizacijo naložb v sisteme zdravstvenega varstva in druge gospodarske sektorje držav članic v odziv na izbruh COVID-19, in sicer se je zagotovila takojšnja likvidnost za pospešitev evropskih javnih naložb v vrednosti do 37 milijard EUR, uvedla prožnost pri uporabi pravil EU za porabo sredstev in razširilo področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. S pobudo CRII+, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (34) z dne 23. aprila 2020, so se uvedli nadaljnji ukrepi za zagotavljanje izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Bilanca stanja za leto 2019 vključuje 6,8 milijarde EUR kot kratkoročno predhodno financiranje, saj so bili ti zneski prvotno predvideni za izterjavo v letu 2020. Vendar bodo zaradi CRII ti zneski zdaj ostali v državam članicam, da se bodo lahko uporabili za pospešitev naložb, povezanih z izbruhom COVID-19. Ker je v pobudi CRII predvideno, da se predhodno financiranje obračuna ali izterja ob zaključku, obdobja upravičenosti pa se lahko končajo leta 2022, bo teh 6,8 milijarde EUR kratkoročnega predhodnega financiranja v skladu z računovodskimi pravili v računovodskih izkazih za leto 2020 verjetno prerazvrščeno v nekratkoročno. |
| --- | --- |

—

Naložbena pobuda v odziv na koronavirus (CRII in CRII+):

S pobudo CRII, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta (33) z dne 30. marca 2020, so se uvedli posebni ukrepi za mobilizacijo naložb v sisteme zdravstvenega varstva in druge gospodarske sektorje držav članic v odziv na izbruh COVID-19, in sicer se je zagotovila takojšnja likvidnost za pospešitev evropskih javnih naložb v vrednosti do 37 milijard EUR, uvedla prožnost pri uporabi pravil EU za porabo sredstev in razširilo področje uporabe Solidarnostnega sklada EU. S pobudo CRII+, ki se izvaja z Uredbo (EU) 2020/558 Evropskega parlamenta in Sveta (34) z dne 23. aprila 2020, so se uvedli nadaljnji ukrepi za zagotavljanje izredne prožnosti pri uporabi evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Bilanca stanja za leto 2019 vključuje 6,8 milijarde EUR kot kratkoročno predhodno financiranje, saj so bili ti zneski prvotno predvideni za izterjavo v letu 2020. Vendar bodo zaradi CRII ti zneski zdaj ostali v državam članicam, da se bodo lahko uporabili za pospešitev naložb, povezanih z izbruhom COVID-19. Ker je v pobudi CRII predvideno, da se predhodno financiranje obračuna ali izterja ob zaključku, obdobja upravičenosti pa se lahko končajo leta 2022, bo teh 6,8 milijarde EUR kratkoročnega predhodnega financiranja v skladu z računovodskimi pravili v računovodskih izkazih za leto 2020 verjetno prerazvrščeno v nekratkoročno.

33

34

| — | Evropski instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19:
  EU je 19. maja 2020 v okviru svežnja nujne pomoči za obvladovanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19 sprejela Uredbo Sveta (EU) 2020/672 (35) o vzpostavitvi instrumenta SURE, ki bo delavcem v času krize pomagal obdržati zaposlitev. SURE je začasna shema, ki lahko zagotovi do 100 milijard EUR finančne pomoči (v obliki posojil po ugodnih pogojih) za države članice. Instrument državam članicam omogoča, da od 1. februarja 2020 zaprosijo za finančno pomoč EU za podporo pri financiranju nenadnega in znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov, povezanega z nacionalnimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno za samozaposlene osebe, ali z nekaterimi zdravstvenimi ukrepi, zlasti na delovnem mestu kot odziv na krizo. Da bi EU lahko zagotovila finančno pomoč na podlagi instrumenta SURE, je Komisija pooblaščena, da si na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU izposodi sredstva v znesku do 100 milijard EUR. Posojila na podlagi instrumenta SURE bodo krita s proračunom EU in jamstvi, ki jih bodo zagotovile države članice glede na njihov delež v BND EU. Skupni znesek jamstev bo znašal 25 milijard EUR, instrument pa bo aktiviran šele, ko bodo dana vsa jamstva. Instrument ima omejeno trajanje do 31. decembra 2022. |
| --- | --- |

—

Evropski instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19:

EU je 19. maja 2020 v okviru svežnja nujne pomoči za obvladovanje gospodarskih posledic pandemije COVID-19 sprejela Uredbo Sveta (EU) 2020/672 (35) o vzpostavitvi instrumenta SURE, ki bo delavcem v času krize pomagal obdržati zaposlitev. SURE je začasna shema, ki lahko zagotovi do 100 milijard EUR finančne pomoči (v obliki posojil po ugodnih pogojih) za države članice. Instrument državam članicam omogoča, da od 1. februarja 2020 zaprosijo za finančno pomoč EU za podporo pri financiranju nenadnega in znatnega povečanja javnofinančnih odhodkov, povezanega z nacionalnimi ureditvami skrajšanega delovnega časa in podobnimi ukrepi, vključno za samozaposlene osebe, ali z nekaterimi zdravstvenimi ukrepi, zlasti na delovnem mestu kot odziv na krizo. Da bi EU lahko zagotovila finančno pomoč na podlagi instrumenta SURE, je Komisija pooblaščena, da si na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU izposodi sredstva v znesku do 100 milijard EUR. Posojila na podlagi instrumenta SURE bodo krita s proračunom EU in jamstvi, ki jih bodo zagotovile države članice glede na njihov delež v BND EU. Skupni znesek jamstev bo znašal 25 milijard EUR, instrument pa bo aktiviran šele, ko bodo dana vsa jamstva. Instrument ima omejeno trajanje do 31. decembra 2022.

35

| — | Instrument „Next Generation EU“:
  Poleg tega je 27. maja 2020 predsednica von der Leyen predstavila novi predlog dolgoročnega proračuna EU (večletni finančni okvir) za obdobje 2021–2027, skupaj s sektorskimi programi, ki je podprt z instrumentom „Next Generation EU“ (36), izrednim začasnim instrumentom za okrevanje. Tak proračun naj bi pomagal pri odpravljanju neposredne gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija koronavirusa, zagnal okrevanje ter pripravil boljšo prihodnost za naslednjo generacijo. O tem predlogu se trenutno razpravlja z državami članicami in Evropskim parlamentom. Če bo na podlagi tega predloga dosežen dogovor, se bodo številni proračunski programi EU okrepili s sredstvi, ki jih bo EU zbrala z najetimi posojili. Glede na obseg predlaganih zneskov bi to znatno vplivalo na vsebino prihodnjih bilanc stanja EU, vendar se lahko konkretni učinek oceni šele, ko proračunski organ odobri končni predlog in se začne njegovo izvajanje. |
| --- | --- |

—

Instrument „Next Generation EU“:

Poleg tega je 27. maja 2020 predsednica von der Leyen predstavila novi predlog dolgoročnega proračuna EU (večletni finančni okvir) za obdobje 2021–2027, skupaj s sektorskimi programi, ki je podprt z instrumentom „Next Generation EU“ (36), izrednim začasnim instrumentom za okrevanje. Tak proračun naj bi pomagal pri odpravljanju neposredne gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija koronavirusa, zagnal okrevanje ter pripravil boljšo prihodnost za naslednjo generacijo. O tem predlogu se trenutno razpravlja z državami članicami in Evropskim parlamentom. Če bo na podlagi tega predloga dosežen dogovor, se bodo številni proračunski programi EU okrepili s sredstvi, ki jih bo EU zbrala z najetimi posojili. Glede na obseg predlaganih zneskov bi to znatno vplivalo na vsebino prihodnjih bilanc stanja EU, vendar se lahko konkretni učinek oceni šele, ko proračunski organ odobri končni predlog in se začne njegovo izvajanje.

36

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Združeno kraljestvo od 1. februarja 2020 ni več država članica Evropske unije. Po sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: sporazum o izstopu) med obema stranema se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo plačalo vse svoje obveznosti iz sedanjega večletnega finančnega okvira in prejšnjih finančnih perspektiv, ki izhajajo iz njegovega članstva v Uniji.

Na datum podpisa tega zaključnega računa in na podlagi sporazuma o izstopu, ki je bil sklenjen in se že izvaja, v tem zaključnem računu ni treba navesti nobenega finančnega učinka v zvezi s tem.

9.   OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski parlament

Evropski svet

Evropski svet

Evropska komisija

Evropska komisija

Evropsko računsko sodišče

Evropsko računsko sodišče

Sodišče Evropske unije

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropski varuh človekovih pravic

Odbor regij

Odbor regij

Svet Evropske unije

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1   
  Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo (EACEA)

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (CHAFEA)

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano (CHAFEA)

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

Izvajalska agencija za raziskave (REA)

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME)

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja (EASME)

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA)

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta (ERCEA)

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA)

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja (INEA)

2.2   
  Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA)

Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA)

Evropska agencija za zdravila (EMA)

Evropska agencija za zdravila (EMA)

Evropska agencija za kemikalije (ECHA)

Evropska agencija za kemikalije (ECHA)

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE)

Evropska agencija za okolje (EEA)

Evropska agencija za okolje (EEA)

Evropski bančni organ (EBA)

Evropski bančni organ (EBA)

Evropski azilni podporni urad (EASO)

Evropski azilni podporni urad (EASO)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Evropska agencija za mejno in obalno stražo (Frontex)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL)

Agencija za evropski GNSS (GSA)

Agencija za evropski GNSS (GSA)

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah (Eurojust)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA)

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC)

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP)

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja (CEDEFOP)

Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER)

Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev (ACER)

Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC)

Agencija za podporo Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (Urad BEREC)

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA)

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA)

Agencija Evropske unije za železnice (RAIL)

Agencija Evropske unije za železnice (RAIL)

Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO)

Urad Skupnosti za rastlinske sorte (CPVO)

Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA)

Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA)

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO)

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA)

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu (EASA)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)

Evropska fundacija za usposabljanje (ETF)

Evropska fundacija za usposabljanje (ETF)

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound)

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA)

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA)

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (EUROPOL)

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (EUROPOL)

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

Agencija Evropske unije za temeljne pravice (FRA)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA)

Prevajalski center za organe Evropske unije

Prevajalski center za organe Evropske unije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)

Agencija Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji (ESPJ v l.)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo (EIT)

B.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad (EIS)

Evropski investicijski sklad (EIS)

MANJŠI SUBJEKTI

MANJŠI SUBJEKTI

Subjekti v nadaljevanju niso bili konsolidirani z uporabo kapitalske metode v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2019 zaradi nepomembnosti:

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (BBI)

Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (BBI)

BBI je javno-zasebno partnerstvo med EU in konzorcijem industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (konzorcij BIC). Cilji BBI so prispevati k bolj z viri gospodarnemu in trajnostnemu nizkoogljičnemu gospodarstvu ter k povečanju gospodarske rasti in zaposlenosti z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase v Evropi.

Skupno podjetje „Čisto nebo“ (Čisto nebo)

Skupno podjetje „Čisto nebo“ (Čisto nebo)

To je največji evropski raziskovalni program za razvoj inovativnih in najnaprednejših tehnologij za zmanjšanje emisij CO2, emisij plinov in ravni hrupa iz letal. Čisto nebo, ki se financira iz programa EU Obzorje 2020, prispeva h krepitvi sodelovanja evropske letalske industrije, vodilnega položaja v svetu in konkurenčnosti.

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila (IMI)

IMI, partnerstvo med Evropsko unijo in evropsko farmacevtsko industrijo, je največje javno-zasebno partnerstvo na področju bioloških znanosti na svetu, ki si prizadeva za izboljšanje zdravja s pospeševanjem razvoja inovativnih zdravil in dostopa bolnikov do njih, zlasti na tistih področjih, kjer medicinske ali družbene potrebe niso izpolnjene.

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

Skupno podjetje ECSEL (Elektronske komponente in sistemi za evropski vodilni položaj)

ECSEL, javno-zasebno partnerstvo na področju elektronskih komponent in sistemov, financira raziskovalne, razvojne in inovacijske projekte za vrhunsko strokovno znanje na področju elektronskih komponent in sistemov, s čimer prispeva k razvoju močne in globalno konkurenčne industrije elektronskih komponent in sistemov v Evropski uniji.

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik (GCV)

GCV je javno-zasebno partnerstvo, ki podpira raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (RTR) na področju tehnologij gorivnih celic in energije iz vodika v Evropi. Njegova cilja sta spodbuditi uvedbo teh tehnologij na trg in uresničiti potencial teh tehnologij, ki ga imajo kot instrument za doseganje nizkoogljičnega energijskega sistema.

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

Skupno podjetje Raziskave ATM enotnega evropskega neba (SESAR)

SESAR je javno-zasebno partnerstvo za posodobitev evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (ATM) z usklajevanjem in združevanjem vseh ustreznih raziskovalnih in inovacijskih prizadevanj na področju ATM v EU.

Skupno podjetje Shift2Rail (Shift2Rail)

Skupno podjetje Shift2Rail (Shift2Rail)

Shift2Rail je prva evropska železniška skupna tehnološka pobuda za usmerjene raziskave in inovacije (R&I) ter tržno usmerjene rešitve s pospeševanjem vključevanja novih in naprednih tehnologij v inovativne železniške rešitve.

Zaključni računi navedenih subjektov so javno dostopni na njihovih spletnih straneh.

RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA (37)

37

PRORAČUNSKO LETO 2019

KAZALO

KAZALO

| 1. | KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2019 | 101 |
| --- | --- | --- |

1.

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2019

| 1.1 | PRIHODKI | 101 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | ODHODKI | 102 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | SREDSTVA | 102 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | OBVEZNOSTI | 110 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU | 111 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | MAKROEKONOMSKO OKOLJE | 111 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ | 111 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | PRORAČUNSKA JAMSTVA | 112 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.4 | REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300 | 113 |
| --- | --- | --- |

2.4

Cilj te razprave o računovodskih izkazih in njihove analize je bralcem pomagati razumeti finančni položaj, finančno uspešnost in denarne tokove, predstavljene v konsolidiranih računovodskih izkazih EU. Informacije, predstavljene v tej razpravi o računovodskih izkazih in njihovi analizi, niso bile revidirane.

1.   KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ 2019

1.1   PRIHODKI

PRIHODKI

Konsolidirani prihodki EU vključujejo zneske, povezane z menjalnimi in nemenjalnimi posli, pri čemer so zadnji najpomembnejši.

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Petletni trend prihodkov iz glavnih nemenjalnih poslov (v milijonih EUR)

Image 1

Ker bi morali biti proračunski prihodki enaki proračunskim odhodkom (ali jih presegati), so glavni razlog za zgornje gibanje prihodkov vsakoletna plačila.

Leta 2019 so konsolidirani prihodki znašali 160,3 milijarde EUR, kar je majhno zmanjšanje za 2,6 milijarde EUR oz. 1,6 % glede na prejšnje leto, ko so znašali 162,9 milijarde EUR, kar je predvsem posledica dejstva, da se je povečanje sredstev iz naslova BND in DDV več kot izravnalo z zmanjšanjem drugih kategorij prihodkov:

| — | Prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, in sredstev iz naslova DDV so se povečali s 123,4 milijarde EUR v letu 2018 na 126,9 milijarde EUR v letu 2019. Povečanje v višini 3,5 milijarde EUR oz. 2,8 % je zlasti posledica prilagoditev za pretekle zneske (predvsem za leta 2012 do 2017), saj so bile osnove BND/DDV posodobljene z dejanskimi podatki. |
| --- | --- |

—

Prihodki iz sredstev iz naslova BND (bruto nacionalni dohodek), ki so poglaviten element prihodkov EU iz poslovanja, in sredstev iz naslova DDV so se povečali s 123,4 milijarde EUR v letu 2018 na 126,9 milijarde EUR v letu 2019. Povečanje v višini 3,5 milijarde EUR oz. 2,8 % je zlasti posledica prilagoditev za pretekle zneske (predvsem za leta 2012 do 2017), saj so bile osnove BND/DDV posodobljene z dejanskimi podatki.

| — | Povečanje pri izterjavi odhodkov z 2,2 milijarde EUR na 2,6 milijarde EUR (povišanje za 0,4 milijarde EUR oz. 18,2 %) je še prispevalo k povečanju prihodkov. |
| --- | --- |

—

Povečanje pri izterjavi odhodkov z 2,2 milijarde EUR na 2,6 milijarde EUR (povišanje za 0,4 milijarde EUR oz. 18,2 %) je še prispevalo k povečanju prihodkov.

| — | Hkrati so se prihodki od glob, ki so leta 2018 znašali 6,7 milijarde EUR, zaradi nižjega zneska naloženih glob zmanjšali za 2,4 milijarde EUR oz. 35,8 % na 4,3 milijarde EUR. Leta 2018 so tri največje naložene globe znašale 5,7 milijarde EUR, tri največje globe v letu 2019 pa 3,1 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Hkrati so se prihodki od glob, ki so leta 2018 znašali 6,7 milijarde EUR, zaradi nižjega zneska naloženih glob zmanjšali za 2,4 milijarde EUR oz. 35,8 % na 4,3 milijarde EUR. Leta 2018 so tri največje naložene globe znašale 5,7 milijarde EUR, tri največje globe v letu 2019 pa 3,1 milijarde EUR.

Zgornje spremembe je spremljalo zmanjšanje prihodkov iz tradicionalnih lastnih sredstev, ki so se z 22,8 milijarde EUR leta 2018 zmanjšali na 21,2 milijarde EUR v letu 2019 (zmanjšanje za 1,6 milijarde EUR oz. 7,0 %), in zmanjšanje finančnih prihodkov, ki so se s 3,1 milijarde EUR leta 2018 zmanjšali na 1,8 milijarde EUR leta 2019 (zmanjšanje za 1,3 milijarde EUR oz. 41,9 %), zaradi prihodkov iz zamudnih obresti, povezanih z zadevami glede TLS v zvezi z Združenim kraljestvom, ki so bili priznani v letu 2018 (1,3 milijarde EUR).

1.2   ODHODKI

ODHODKI

Glavna sestavina odhodkov, pripoznanih v konsolidiranih računovodskih izkazih, so transferna plačila v okviru deljenega upravljanja, ki vključujejo naslednje sklade: (i) Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS), (ii) Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in drugi instrumenti za razvoj podeželja, (iii) Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad (KS) ter (iv) Evropski socialni sklad (ESS). Ti skladi predstavljajo 66,8 % celotnih odhodkov v letu 2019 (2018: 66,3 %) – razčlenitev je predstavljena v spodnjem diagramu:

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2019

Relativna utež glavnih odhodkov, ki so jih izvršile države članice (deljeno upravljanje), za proračunsko leto 2019

Image 2

Odhodki, nastali v okviru neposrednega upravljanja, predstavljajo izvrševanje proračuna s strani Komisije, izvajalskih agencij in skrbniških skladov. V okviru posrednega upravljanja proračun izvršujejo agencije EU, organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti.

Odhodki, nastali v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, so znašali 29,0 milijarde EUR oz. 18,7 % celotnih odhodkov ter so ostali stabilni v primerjavi s prejšnjim proračunskim letom (2018: 28,5 milijarde EUR oz. 19,1 %).

EU priznava nekatere prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, tudi če te še niso prikazane v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Pomembni zneski so prikazani v okviru obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunanih stroškov za kmetijstvo in razvoj podeželja ter obveznosti iz naslova pokojnin in prejemkov zaposlenih v zvezi s pokojninskimi in drugimi pravicami po koncu zaposlitve, ki so jih pridobili komisarji, člani institucij EU in uslužbenci (glej pojasnilo 2.9).

2.9

Odhodki so se na splošno povečali za 4,4 % oz. 6,5 milijarde EUR, in sicer s 149,0 milijarde EUR na 155,5 milijarde EUR v primerjavi z letom 2018, predvsem zaradi odhodkov za programe, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja z državami članicami, ki so se povečali za 4,8 milijarde EUR oz. 4,7 %, in sicer s 101,7 milijarde EUR na 106,5 milijarde EUR, kar je posledica izvajanja programov v okviru ESRR in Kohezijskega sklada v tekočem večletnem finančnem okviru.

1.3   SREDSTVA

SREDSTVA

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja so finančna sredstva (dana posojila, za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, denarna sredstva) in zneski predhodnega financiranja, ki predstavljajo 79,6 % sredstev EU (2018: 78,8 %).

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Sestava konsolidiranih sredstev EU

Image 3

Na dan 31. decembra 2019 so skupna sredstva znašala 178,9 milijarde EUR, kar kaže na povečanje za 4,5 milijarde EUR oz. 2,6 % primerjavi s prejšnjim letom (2018: 174,4 milijarde EUR). Ključne spremembe so bile:

| — | povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev za 3,0 milijarde EUR (19,2 %), ki odraža nadaljnje financiranje jamstvenih skladov EFSI in EFSD, pa tudi programa Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

povečanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev za 3,0 milijarde EUR (19,2 %), ki odraža nadaljnje financiranje jamstvenih skladov EFSI in EFSD, pa tudi programa Obzorje 2020,

| — | povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 1,6 milijarde EUR (9,0 %)(glej spodaj), |
| --- | --- |

—

povečanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov za 1,6 milijarde EUR (9,0 %)(glej spodaj),

| — | predhodno financiranje, tj. predplačila, izplačana upravičencem do sredstev EU, je ostalo v glavnem stabilno, z rahlim povečanjem za 1,1 milijarde EUR (2,5 %), |
| --- | --- |

—

predhodno financiranje, tj. predplačila, izplačana upravičencem do sredstev EU, je ostalo v glavnem stabilno, z rahlim povečanjem za 1,1 milijarde EUR (2,5 %),

| — | zgornje učinke je delno izravnalo zmanjšanje posojil za 1,3 milijarde EUR (2,3 %), predvsem zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil Romunije (1 milijarda EUR) in Latvije (0,5 milijarde EUR) v letu 2019, kar je bilo delno izravnano z novimi posojili v okviru makrofinančne pomoči. |
| --- | --- |

—

zgornje učinke je delno izravnalo zmanjšanje posojil za 1,3 milijarde EUR (2,3 %), predvsem zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil Romunije (1 milijarda EUR) in Latvije (0,5 milijarde EUR) v letu 2019, kar je bilo delno izravnano z novimi posojili v okviru makrofinančne pomoči.

Na splošno si institucije in organi EU prizadevajo, da bi zneske denarnih sredstev in njihovih ustreznikov ohranili na nizki ravni. Stanje denarnih sredstev v višini 19,7 milijarde EUR ob koncu leta zajema naslednje glavne elemente:

| — | Globe v višini 2,6 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2019, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so vključene v stanje zakladnice ob koncu leta. |
| --- | --- |

—

Globe v višini 2,6 milijarde EUR, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile dokončno plačane leta 2019, vendar niso še vključene v spremembo proračuna, so vključene v stanje zakladnice ob koncu leta.

| — | Stanje zakladnice vključuje tudi še neporabljene namenske prejemke in druge odobritve plačil v višini 9,7 milijarde EUR iz proračuna za leto 2019. |
| --- | --- |

—

Stanje zakladnice vključuje tudi še neporabljene namenske prejemke in druge odobritve plačil v višini 9,7 milijarde EUR iz proračuna za leto 2019.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se lahko pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike, ti zneski pa ostanejo na voljo državam članicam do zaključka programov. Izplača se tudi letno predhodno financiranje, ki ga je treba uporabiti v enem letu ali vrniti naslednje leto v okviru letnega cikla zaključka računov. Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Vzpostaviti je treba ravnovesje med zagotavljanjem zadostnega financiranja za projekte in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov.

Skupni znesek predhodnega financiranja (brez drugih predujmov državam članicam in prispevkov v skrbniška sklada Bêkou in za Afriko) v bilanci stanja EU znaša 44,4 milijarde EUR (leta 2018: 43,4 milijarde EUR) in se skoraj v celoti nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 56 % predhodnega financiranja Komisije je povezanega z deljenim upravljanjem, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image 4

Glavni del zneska predhodnega financiranja v okviru deljenega upravljanja je povezan z ESRR in KS (14,4 milijarde EUR) in je na podobni ravni kot leta 2018 (14,6 milijarde EUR).

FINANČNI INSTRUMENTI

FINANČNI INSTRUMENTI

V konsolidiranih računovodskih izkazih EU so kot finančni instrumenti v računovodskem smislu prikazani naslednji elementi:

| — | Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki, dolžniški vrednostni papirji ali naložbe v sklade denarnega trga ali v združene portfelje sredstev) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital, |
| --- | --- |

—

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU: v okviru te vrste izvrševanja proračuna so sredstva že izplačana na fiduciarne račune, ki jih upravljajo pooblaščeni subjekti, in ostanejo razpoložljiva (kot denarna sredstva in njihovi ustrezniki, dolžniški vrednostni papirji ali naložbe v sklade denarnega trga ali v združene portfelje sredstev) za kritje prihodnjih unovčitev jamstev ali pa so bila naložena v lastniški kapital,

| — | Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 4.1, ter |
| --- | --- |

—

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva: v okviru te vrste izvrševanja proračuna EU nasprotnim strankam zagotovi jamstva, za katera se prek jamstvenih skladov, ki jih je ustanovila Komisija, oblikujejo zgolj delne rezervacije, pri čemer nastanejo pogojne obveznosti za proračun EU – glej pojasnilo 4.1, ter

4.1

| — | posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči. |
| --- | --- |

—

posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči.

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU

Pomen in obseg finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja, se iz leta v leto povečujeta. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Namen te uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU, obstajajo v obliki jamstvenih instrumentov, lastniških instrumentov in posojilnih instrumentov – glej pregled po večletnem finančnem okviru v spodnji razpredelnici. Sredstva v teh instrumentih so bodisi v obliki denarnih sredstev in njihovih ustreznikov bodisi naložb v lastniške instrumente in dolžniške vrednostne papirje, ki so v konsolidiranih računovodskih izkazih EU kategorizirani kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva finančnih instrumentov, financiranih iz proračuna EU (vrednost ob koncu leta):

Image 5

V naslednjih razpredelnicah je podan pregled finančnih instrumentov, ki so financirani iz proračuna EU, razčlenjeni pa so po večletnih finančnih okvirih in njihovih vrednostih na dan 31. decembra 2019:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom | Sredstva
   (13) | Obveznosti
   (14) | Pogojne obveznosti
   (15) |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF) | 36 | (40) | — |
| | 36 | (40) | — |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE) | 166 | — | — |
| Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva | 71 | — | — |
| Evropski mikrofinančni sklad Progress | 53 | — | — |
| Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD) | 44 | — | — |
| Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) | 17 | — | — |
| Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF) | 10 | — | — |
| Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA) | 9 | — | — |
| | 370 | — | — |
| Skupaj | 406 | (40) | — |

(v milijonih EUR)

Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom

Povezani z več kot enim večletnim finančnim okvirom

Sredstva
   (13)

Sredstva

13

Obveznosti
   (14)

Obveznosti

14

Pogojne obveznosti
   (15)

Pogojne obveznosti

15

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu (EDIF)

36

(40)

—

36

36

(40)

(40)

—

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE)

166

—

—

Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva

71

—

—

Evropski mikrofinančni sklad Progress

53

—

—

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA (SANAD)

44

—

—

Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF)

17

—

—

Sklad za financiranje rasti podjetij (ENEF)

10

—

—

Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje (MIFA)

9

—

—

370

370

—

—

Skupaj

Skupaj

406

406

(40)

(40)

—

| Večletni finančni okvir 2014–2020 | Sredstva | Obveznosti | Pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin | 1 237 | (33) | (1 091 ) |
| Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP | 936 | (557) | (361) |
| Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI) | 708 | (4) | (684) |
| Jamstvena shema za posojila COSME | 401 | (758) | (2) |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) | 44 | (2) | (8) |
| Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor | 37 | (28) | — |
| Program za finančno vključevanje MMSP SEMED | 25 | — | (12) |
| Instrument za prenosljivost in zamenljivost | 16 | (1) | — |
| Jamstvena shema za študentska posojila | 14 | (1) | — |
| Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva | 13 | (4) | (2) |
| Finančni mehanizem za naravni kapital | 11 | (0) | (7) |
| Drugi jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja | 8 | (1) | (6) |
| | 3 451 | (1 387 ) | (2 175 ) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020 | 515 | (17) | (131) |
| COSME – kapitalska shema za rast | 86 | (2) | — |
| Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva | 24 | — | — |
| Climate Investor One | 15 | — | — |
| Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki | 12 | — | — |
| Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko | 11 | — | — |
| Drugi lastniški instrumenti | 16 | (1) | — |
| | 679 | (20) | (131) |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter krepitev zmogljivosti | 81 | (72) | — |
| Instrumenti EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje | 62 | (24) | — |
| Instrument za energetsko vključenost | 37 | (3) | — |
| ElectriFI | 30 | — | — |
| Pobuda za financiranje kmetijstva | 21 | — | — |
| | 232 | (98) | — |
| Skupaj | 4 362 | (1 505 ) | (2 306 ) |

Večletni finančni okvir 2014–2020

Večletni finančni okvir 2014–2020

Sredstva

Sredstva

Obveznosti

Obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Obzorje 2020 – služba za posojila in jamstva za raziskave in inovacije InnovFin

1 237

(33)

(1 091 )

Obzorje 2020 – jamstvo InnovFin za MSP

936

(557)

(361)

Dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope (IPE DI)

708

(4)

(684)

Jamstvena shema za posojila COSME

401

(758)

(2)

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE)

44

(2)

(8)

Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

37

(28)

—

Program za finančno vključevanje MMSP SEMED

25

—

(12)

Instrument za prenosljivost in zamenljivost

16

(1)

—

Jamstvena shema za študentska posojila

14

(1)

—

Finančni mehanizem za MSP v državah vzhodnega partnerstva

13

(4)

(2)

Finančni mehanizem za naravni kapital

11

(0)

(7)

Drugi jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja

8

(1)

(6)

3 451

3 451

(1 387 )

(1 387 )

(2 175 )

(2 175 )

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Kapitalska shema za raziskave in inovacije InnovFin v okviru programa Obzorje 2020

515

(17)

(131)

COSME – kapitalska shema za rast

86

(2)

—

Sklad tveganega kapitala za države južnega sosedstva

24

—

—

Climate Investor One

15

—

—

Sklad za spodbujanje naložb v Latinski Ameriki

12

—

—

Investicijski sklad za kmetijstvo in trgovino za Afriko

11

—

—

Drugi lastniški instrumenti

16

(1)

—

679

679

(20)

(20)

(131)

(131)

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Jamstveni instrument za zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) ter krepitev zmogljivosti

81

(72)

—

Instrumenti EU za poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje

62

(24)

—

Instrument za energetsko vključenost

37

(3)

—

ElectriFI

30

—

—

Pobuda za financiranje kmetijstva

21

—

—

232

232

(98)

(98)

—

—

Skupaj

Skupaj

4 362

4 362

(1 505 )

(1 505 )

(2 306 )

(2 306 )

| Večletni finančni okvir pred letom 2014 | Sredstva | Obveznosti | Pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja: | | | |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 609 | (58) | (110) |
| Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost | 71 | (140) | — |
| Večletni program (MAP) za podjetja | 32 | (31) | — |
| Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress | 4 | (4) | — |
| | 716 | (233) | (110) |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP) | 448 | (4) | — |
| Kapitalska shema večletnega okvirnega programa | 196 | — | — |
| Evropski sklad za energetsko učinkovitost | 105 | — | — |
| Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije | 79 | (4) | — |
| Sklad Marguerite | 54 | — | — |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF) | 3 | (0) | — |
| | 885 | (8) | — |
| Mešani instrumenti: | | | |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) | 124 | (2) | — |
| Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA | 119 | (2) | — |
| | 243 | (4) | — |
| Skupaj | 1 844 | (244) | (110) |
| Vse skupaj | 6 612 | (1 790 ) | (2 416 ) |

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Večletni finančni okvir pred letom 2014

Sredstva

Sredstva

Obveznosti

Obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Jamstveni instrumenti in instrumenti za delitev tveganja:

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

609

(58)

(110)

Jamstveni sklad za MSP v okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost

71

(140)

—

Večletni program (MAP) za podjetja

32

(31)

—

Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress

4

(4)

—

716

716

(233)

(233)

(110)

(110)

Lastniški instrumenti:

Lastniški instrumenti:

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP iz okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP)

448

(4)

—

Kapitalska shema večletnega okvirnega programa

196

—

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost

105

—

—

Svetovni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije

79

(4)

—

Sklad Marguerite

54

—

—

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF)

3

(0)

—

885

885

(8)

(8)

—

Mešani instrumenti:

Mešani instrumenti:

Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI)

124

(2)

—

Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA

119

(2)

—

243

243

(4)

(4)

—

Skupaj

Skupaj

1 844

1 844

(244)

(244)

(110)

(110)

Vse skupaj

Vse skupaj

6 612

6 612

(1 790 )

(1 790 )

(2 416 )

(2 416 )

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Finančna sredstva v jamstvenih skladih za proračunska jamstva

Komisija je vzpostavila jamstvene sklade za kritje proračunskih jamstev, danih skupini EIB in drugim finančnim institucijam (glej pojasnilo 4.1.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom). Ti jamstveni skladi se polnijo s plačili iz proračuna EU, tako da zagotavljajo likvidnostno rezervo za morebitne izgube iz zajamčenih poslov. Vplačila v jamstvene sklade se vlagajo v finančne instrumente, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, skladi denarnega trga, denarnimi sredstvi in vezanimi vlogami. Komisija ima na dan 31. decembra 2019 finančna sredstva v:

4.1.1

| — | Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,6 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu za zunanje ukrepe v višini 2,6 milijarde EUR,

| — | Jamstvenem skladu EFSI v višini 6,7 milijarde EUR ter |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSI v višini 6,7 milijarde EUR ter

| — | Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,6 milijarde EUR. |
| --- | --- |

—

Jamstvenem skladu EFSD v višini 0,6 milijarde EUR.

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Posojila in z njimi povezana najeta posojila za programe finančne pomoči

Komisija finančno podporo za države članice in tretje države v obliki dvostranskih posojil, ki se financirajo na kapitalskih trgih z jamstvom iz proračuna EU, zagotavlja na podlagi sklepov Evropskega parlamenta in Sveta.

Komisija, ki deluje v imenu EU, zdaj upravlja tri glavne programe:

| — | evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS), |
| --- | --- |

—

evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EMFS),

| — | plačilnobilančno pomoč ter |
| --- | --- |

—

plačilnobilančno pomoč ter

| — | makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila. |
| --- | --- |

—

makrofinančno pomoč, v okviru katerih lahko daje posojila.

Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Na dan 31. decembra 2019 so nominalni zneski posojil, odobrenih za finančno pomoč v okviru EMFS in plačilnobilančnih posojil, znašali:

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS
   (16) | SKUPAJ |
| | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena skupaj | 3,1 | 5,0  (17) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2019 | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2019 | (2,7 ) | (5,0 ) | (7,7 ) | — | — | — | (7,7 ) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2019 | 0,2 | 0 | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

(v milijardah EUR)

Plačilnobilančna posojila

EMFS
   (16)

EMFS

16

SKUPAJ

Latvija

Latvija

Romunija

Romunija

Skupaj

Skupaj

Irska

Irska

Portugalska

Portugalska

Skupaj

Skupaj

Odobrena skupaj

3,1

5,0  (17)

17

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2019

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2019

(2,7 )

(5,0 )

(7,7 )

—

—

—

(7,7 )

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2019

0,2

0

0,2

22,5

24,3

46,8

47,0

EMFS

EMFS

EMFS je bil vzpostavljen za zagotavljanje finančne pomoči vsem državam članicam, ki se soočajo z resnimi ekonomsko-finančnimi težavami ali jih takšne težave ogrožajo zaradi izrednih dogodkov, nad katerimi nimajo nikakršnega nadzora. EMFS je bil uporabljen za zagotovitev finančne pomoči Irski in Portugalski med letoma 2011 in 2014, pri čemer je bila finančna pomoč odvisna od izvedbe reform.

Ta program je potekel, dodatnih posojil pa ni več mogoče pridobiti, čeprav se še izvaja za posebne naloge, kot sta podaljšanje rokov zapadlosti za posojila Irski in Portugalski ter zagotavljanje premostitvenih posojil.

Glavne točke programa EMFS so:

Irska

Irska

| — | Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014. |
| --- | --- |

—

Irska je zaprosila za celotni znesek v višini 22,5 milijarde EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren decembra 2010. Ta znesek je bil izplačan v osmih obrokih med januarjem 2011 in marcem 2014.

| — | V letu 2019 ni bilo predvidenih odplačil glavnice. Vsa zahtevana plačila obresti so bila izvedena v celoti in pravočasno. |
| --- | --- |

—

V letu 2019 ni bilo predvidenih odplačil glavnice. Vsa zahtevana plačila obresti so bila izvedena v celoti in pravočasno.

Portugalska

Portugalska

| — | Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014. |
| --- | --- |

—

Portugalska je zaprosila za znesek v višini 24,3 milijarde EUR od skupnega zneska v višini 26 milijard EUR, ki je bil na podlagi EMFS odobren maja 2011. Ta znesek je bil izplačan v sedmih obrokih med majem 2011 in novembrom 2014.

| — | Tako kot pri Irski v letu 2019 ni bilo nobenih načrtovanih odplačil glavnice, vsa plačila obresti pa so bila izvedena v celoti in pravočasno. |
| --- | --- |

—

Tako kot pri Irski v letu 2019 ni bilo nobenih načrtovanih odplačil glavnice, vsa plačila obresti pa so bila izvedena v celoti in pravočasno.

| — | Portugalska je uradno zaprosila, da se EU odpove svojim pravicam iz „klavzule o obveznem predčasnem plačilu“ iz sporazuma o posojilu EMFS, da bi se Portugalski omogočilo predčasno odplačilo zneska v višini 2 milijard EUR Evropskemu instrumentu za finančno stabilnost (EFSF). Predčasno odplačilo EFSF bo povzročilo obvezno sorazmerno odplačilo posojil EMFS. S sklepom Komisije je bila odpoved pravicam odobrena, vendar pod določenimi posebnimi pogoji. |
| --- | --- |

—

Portugalska je uradno zaprosila, da se EU odpove svojim pravicam iz „klavzule o obveznem predčasnem plačilu“ iz sporazuma o posojilu EMFS, da bi se Portugalski omogočilo predčasno odplačilo zneska v višini 2 milijard EUR Evropskemu instrumentu za finančno stabilnost (EFSF). Predčasno odplačilo EFSF bo povzročilo obvezno sorazmerno odplačilo posojil EMFS. S sklepom Komisije je bila odpoved pravicam odobrena, vendar pod določenimi posebnimi pogoji.

Plačilnobilančna posojila

Plačilnobilančna posojila

PLAČILNOBILANČNA POSOJILA Plačilnobilančna pomoč je program pomoči, namenjen državam zunaj euroobmočja, ki imajo težave v zvezi s svojo plačilno bilanco ali jim take težave grozijo. Plačilnobilančna pomoč se izvaja v obliki srednjeročnih posojil, odvisnih od izvedbe politik, namenjenih reševanju osnovnih gospodarskih težav. Praviloma se plačilnobilančna pomoč EU zagotavlja v sodelovanju z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in drugimi mednarodnimi institucijami ali državami.

Glavne točke so:

| — | Med letom 2019 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti odplačale skupni znesek v višini 1,5 milijarde EUR, od katerega se je 1,0 milijarde EUR nanašalo na odplačilo glavnice Romunije, 0,5 milijarde EUR pa na odplačilo glavnice Latvije. Poleg tega sta obe državi članici pravočasno plačali znesek obresti, ki je zapadel v plačilo leta 2019. |
| --- | --- |

—

Med letom 2019 so države članice upravičenke do plačilnobilančnih posojil pravočasno in v celoti odplačale skupni znesek v višini 1,5 milijarde EUR, od katerega se je 1,0 milijarde EUR nanašalo na odplačilo glavnice Romunije, 0,5 milijarde EUR pa na odplačilo glavnice Latvije. Poleg tega sta obe državi članici pravočasno plačali znesek obresti, ki je zapadel v plačilo leta 2019.

| — | Neodplačani znesek ob koncu leta 2019 v višini 0,2 milijarde EUR se nanaša samo na Latvijo in je načrtovan za odplačilo leta 2025. Romunija je odplačala vso glavnico in obresti, tako da se lahko zaključi program finančne pomoči s plačilnobilančnimi posojili za državo. |
| --- | --- |

—

Neodplačani znesek ob koncu leta 2019 v višini 0,2 milijarde EUR se nanaša samo na Latvijo in je načrtovan za odplačilo leta 2025. Romunija je odplačala vso glavnico in obresti, tako da se lahko zaključi program finančne pomoči s plačilnobilančnimi posojili za državo.

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč je oblika finančne pomoči, ki jo EU zagotovi partnerskim državam zunaj EU, ki imajo težave s svojo plačilno bilanco. Zagotavlja se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali nepovratnih sredstev ali kombinacije tega ter je na voljo samo državam, vključenim v program izplačil MDS.

Na dan 31. decembra 2019 je skupni znesek neodplačanih posojil iz programa posojil v okviru makrofinančne pomoči (nominalna vrednost) znašal 4,7 milijarde EUR.

| | Makrofinančna pomoč |
| --- | --- |
| | Ukrajina | Tunizija | Jordanija | Drugo | Skupaj |
| Odobrena skupaj | 3,8 | 0,8 | 0,4 | 0,5 | 5,5 |
| Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,4 | 4,9 |
| Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2019 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | (0,2 ) | (0,2 ) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2019 | 3,3 | 0,8 | 0,4 | 0,2 | 4,7 |

Makrofinančna pomoč

Ukrajina

Tunizija

Jordanija

Drugo

Skupaj

Odobrena skupaj

3,8

0,8

0,4

0,5

5,5

Skupaj izplačana na dan 31. 12. 2019

3,3

0,8

0,4

0,4

4,9

Skupaj odplačana na dan 31. 12. 2019

0,0

0,0

0,0

(0,2 )

(0,2 )

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2019

3,3

0,8

0,4

0,2

4,7

Glavne točke so:

| — | Leta 2019 so bila izplačana nova posojila v skupnem znesku 0,4 milijarde EUR, od tega 0,3 milijarde EUR za Tunizijo, 0,1 milijarde EUR za Jordanijo in 0,02 milijarde EUR za Moldavijo. |
| --- | --- |

—

Leta 2019 so bila izplačana nova posojila v skupnem znesku 0,4 milijarde EUR, od tega 0,3 milijarde EUR za Tunizijo, 0,1 milijarde EUR za Jordanijo in 0,02 milijarde EUR za Moldavijo.

Največja upravičenka do posojil v okviru makrofinančne pomoči je Ukrajina, ki je prejela posojila v višini 3,3 milijarde EUR, obveznosti za nadaljnjih 0,5 milijarde EUR pa je bilo prevzetih na podlagi posojilne pogodbe, vendar še ni bilo izplačanih. Ukrajina je v letu 2019 izpolnila vse plačilne obveznosti.

1.4   OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

V bilanci stanja so na strani obveznosti najpomembnejše predvsem štiri postavke: (i) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih; (ii) najeta posojila; (iii) obveznosti iz poslovanja do tretjih oseb in (iv) vnaprej vračunani stroški.

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Sestava obveznosti v konsolidirani bilanci stanja EU

Image 6

Na dan 31. decembra 2019 so skupne obveznosti znašale 251,5 milijarde EUR, kar je povečanje za 15,6 milijarde EUR oz. 6,6 % v primerjavi s prejšnjim letom (235,9 milijarde EUR).

Ključne spremembe so se nanašale na naslednje učinke:

| — | pokojnine in drugi pozaposlitveni prejemki so se povečali za 17,2 milijarde EUR oz. 21,4 %. Razlog za povečanje je predvsem aktuarska izguba iz finančnih predpostavk zaradi znatnega znižanja diskontne stopnje, ki je postala prvič negativna, |
| --- | --- |

—

pokojnine in drugi pozaposlitveni prejemki so se povečali za 17,2 milijarde EUR oz. 21,4 %. Razlog za povečanje je predvsem aktuarska izguba iz finančnih predpostavk zaradi znatnega znižanja diskontne stopnje, ki je postala prvič negativna,

| — | posojila so se zmanjšala za 1,3 milijarde EUR oz. 2,4 %, predvsem zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil (1 milijarda EUR za Romunijo in 0,5 milijarde EUR za Latvijo), kar se je deloma izravnalo z novimi posojili v okviru makrofinančne pomoči v višini 0,4 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

posojila so se zmanjšala za 1,3 milijarde EUR oz. 2,4 %, predvsem zaradi odplačila plačilnobilančnih posojil (1 milijarda EUR za Romunijo in 0,5 milijarde EUR za Latvijo), kar se je deloma izravnalo z novimi posojili v okviru makrofinančne pomoči v višini 0,4 milijarde EUR,

| — | če se obveznosti iz poslovanja (zmanjšanje za 5,0 milijarde EUR) in vnaprej vračunani stroški (povečanje za 4,0 milijarde EUR) obravnavajo skupaj, je skupna raven obveznosti enaka. Ker do konca leta na področju kohezijske politike (ESRR, KS in ESS) niso bili prejeti zahtevki za povračilo stroškov v enakem obsegu, to pomeni, da so obveznosti iz poslovanja nižje; vendar se bodo vnaprej vračunani stroški povečali, kar kaže na to, da izvajanje programov napreduje. |
| --- | --- |

—

če se obveznosti iz poslovanja (zmanjšanje za 5,0 milijarde EUR) in vnaprej vračunani stroški (povečanje za 4,0 milijarde EUR) obravnavajo skupaj, je skupna raven obveznosti enaka. Ker do konca leta na področju kohezijske politike (ESRR, KS in ESS) niso bili prejeti zahtevki za povračilo stroškov v enakem obsegu, to pomeni, da so obveznosti iz poslovanja nižje; vendar se bodo vnaprej vračunani stroški povečali, kar kaže na to, da izvajanje programov napreduje.

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Skupni znesek prejetih zahtevkov za povračilo stroškov in računov, ki so v bilanci stanja pripoznani v postavki obveznosti iz poslovanja

Image 7

Čista sredstva

Čista sredstva

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije in organi EU v finančnih težavah, temveč da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v tekočem letu, čeprav bodo morda dejansko plačani v naslednjem ali poznejših letih in financirani iz prihodnjih proračunov, z njimi povezani prihodki pa bodo obračunani šele v prihodnjih obdobjih. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti EKJS (ki jih je večina običajno plačanih v prvem četrtletju naslednjega leta) in obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih (ki bodo plačane v naslednjih 30 in več letih).

2.   UPRAVLJANJE TVEGANJ IN NEGOTOVOSTI PRI IZVRŠEVANJU PRORAČUNA EU

2.1   MAKROEKONOMSKO OKOLJE

MAKROEKONOMSKO OKOLJE

Glede na trenutne razmere po svetu, povezane s širjenjem koronavirusne bolezni v prvem četrtletju leta 2020, v trenutku predložitve tega zaključnega računa ni bilo mogoče natančno oceniti njenih nedvomno pomembnih negativnih učinkov na makroekonomsko okolje EU.

Makroekonomsko okolje v EU vpliva na zmogljivost držav članic EU za izpolnjevanje njihovih obveznosti financiranja do institucij in organov EU ter posledično na zmogljivost EU za neprekinjeno izvajanje politik EU.

Ocenjuje se, da se je BDP v euroobmočju in EU v letu 2019 povečal za 1,2 % oziroma 1,5 %. Splošna inflacija v euroobmočju je v letu 2019 v povprečju znašala 1,2 %, kar je precej nižje od stopnje inflacije v prejšnjem letu (1,7 %), razlog za to pa sta padec cen energije in dejstvo, da se močna rast plač še ni prenesla v osnovno inflacijo. Trg dela v euroobmočju se je leta 2019 glede na razmeroma zmerno gospodarsko rast izkazal za dokaj odpornega. Stopnja brezposelnosti je bila proti koncu leta 7,4 % oz. blizu te ravni, kar je najmanj od maja 2008. Decembra 2019 je bilo število brezposelnih za 4,6 % manjše kot leto prej in 36,8 % pod najvišjo vrednostjo iz aprila 2013.

2.2   PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

PRORAČUNSKE POGOJNE OBVEZNOSTI ZA FINANČNO POMOČ

Najemanje in dajanje posojil EU za programe finančne pomoči ne spada med proračunske operacije. Pridobljena sredstva se na splošno uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v enakem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila najetih posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila.

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamčijo države članice EU (proračunske pogojne obveznosti). Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 14 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 609/2014) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema obrestnega ali valutnega tveganja.

V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država upravičenka dogovorita o parametrih posojila/financiranja, zlasti o zapadlosti obrokov. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja pogojev politike v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih dejavnosti dajanja posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 leti.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EMFS in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti na dan 31. decembra 2019:

| (v milijardah EUR) |
| --- |
| | Plačilnobilančna posojila | EMFS | SKUPAJ |
| | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | 2,4 | — | 2,4 | 2,6 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2033 | — | — | — | 1,5 | 0,6 | 2,1 | 2,1 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | | | | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 0,2 | — | 0,2 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 47,0 |

(v milijardah EUR)

Plačilnobilančna posojila

EMFS

SKUPAJ

SKUPAJ

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

2,4

—

2,4

2,6

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2033

—

—

—

1,5

0,6

2,1

2,1

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

Skupaj

0,2

0,2

—

0,2

0,2

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

47,0

47,0

Medvladna mehanizma za finančno stabilnost Evropski instrument za finančno stabilnost (EFSF) in Evropski mehanizem za stabilnost (ESM) sta zunaj okvira Pogodbe EU in zato nista vključena v konsolidirani zaključni račun EU.

2.3   PRORAČUNSKA JAMSTVA

PRORAČUNSKA JAMSTVA

EU je skupini EIB zagotovila jamstva za posojila, odobrena zunaj EU, ter za dolžniške operacije in operacije v zvezi z lastniškim kapitalom, ki jih pokriva jamstvo EFSI. V pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom EU (glej pojasnilo 4.1.1) so na dan 31. decembra 2019 prikazane pogojne obveznosti za obe vrsti jamstev, medtem ko so zneski, ki predstavljajo sedanje obveznosti, v računovodskih izkazih pripoznani kot rezervacije in obveznosti iz finančnih jamstev (glej pojasnilo 2.10 oziroma 2.11.3 h konsolidiranim računovodskim izkazom). EU je za zmanjšanje tveganja, ki bi ga lahko imele unovčitve jamstev s strani skupine EIB na proračun EU, ustanovila namenska jamstvena sklada, tj. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in Jamstveni sklad EFSI.

4.1.1

2.10

2.11.3

Rezervacije za Jamstveni sklad za zunanje ukrepe se oblikujejo iz sredstev proračuna EU v višini 9 % vseh zajamčenih posojil v okviru dejavnosti mandata EIB za zunanja posojila tretjim državam, ki niso poravnana ob koncu leta. Na dan 31. decembra 2019 skupna vrednost sredstev v višini 2,6 milijarde EUR pokriva izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 20,2 milijarde EUR.

Jamstveni sklad EFSI je začel delovati aprila 2016. V skladu s spremenjeno uredbo o EFSI (Uredba (EU) 2017/2396 Evropskega parlamenta in Sveta (18)) se je zgornja meja jamstva EU v okviru EFSI povišala na 26 milijard EUR (od začetnih 16 milijard EUR), meja za jamstveni sklad pa se je znižala na 35 % (od začetnih 50 %) skupne obveznosti jamstva EU. Zato bo Jamstveni sklad EFSI zdaj predvidoma dosegel skupni znesek v višini 9,1 milijarde EUR. Na dan 31. decembra 2019 skupna sredstva v Jamstvenem skladu EFSI znašala 6,7 milijarde EUR in pokrivajo izpostavljenost izplačanih zneskov v višini 17,7 milijarde EUR.

18

V skladu z uredbo o EFSD (Uredba (EU) 2017/1601) bo jamstvo EFSD v višini do 1,5 milijarde EUR (dodatno povečano z zunanjimi prispevki) na voljo za podporo naložbam v partnerskih državah v Afriki in evropskem sosedstvu. EU razkrije jamstvo EFSD v pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom (glej pojasnilo 4.1.1) kot pogojno obveznost. Na dan 31. decembra 2019 je bil v veljavi en sporazum o jamstvu EFSD s skupnim kritjem do 50 milijonov EUR, vendar izvajalski partner ni podpisal nobenih povezanih operacij. Jamstveni sklad EFSD je bil ustanovljen za kritje morebitnih prihodnjih unovčitev jamstev. Skupni prispevki, prejeti v sklad na dan 31. decembra 2019, znašajo 0,6 milijarde EUR.

4.1.1

2.4   REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

REZERVA ZA NOVE UDELEŽENCE (NER) 300

Sklad NER300 se polni s sredstvi od prodaje pravic v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19) o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji. Je v lasti držav članic, ki denar namenijo za financiranje inovativnih predstavitvenih projektov nizkoogljične energije. Komisija upravlja program v imenu držav članic, EIB pa je pristojna za upravljanje sredstev sklada NER300 in ima vlogo tehničnega svetovalca na podlagi sporazuma o sodelovanju s Komisijo. Glede na omejeno vlogo Komisije v postopku odločanja v programu NER300 in dejstvo, da sredstva, ki izhajajo iz prodaje pravic, ne pripadajo proračunu EU, je program NER300 izključen iz obsega konsolidacije EU (tj. niti prihodki iz pravic niti odhodki za financirane projekte niso vključeni v zaključni račun EU).

19

Leta 2017 so se države članice odločile (Sklep Komisije (EU) 2017/2172 (20)), da bi bilo treba prihodke programa NER300, ki se niso v celoti porabili za predstavitvene projekte nizkoogljične energije prek nepovratnih sredstev, deloma usmeriti prek finančnih instrumentov. Sredstva iz programa NER300 se zlasti uporabljajo za zagotavljanje jamstva EIB v zvezi z njenimi posojili za predstavitvene projekte na področju energije, ki dopolnjuje proračunsko jamstvo EU v okviru finančnih instrumentov programa Obzorje 2020 in IPE. Čeprav je EIB sredstva iz programa NER300 združila s proračunskimi sredstvi EU za namene upravljanja premoženja, še vedno predstavljajo sestavni del programa NER300 in EU ni pridobila nadzora nad njimi. Zato EU pripoznava le svoj delež v teh portfeljih sredstev, in sicer kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (glej pojasnilo 2.4.1 h konsolidiranim računovodskim izkazom).

20

2.4.1

Preostala sredstva programa NER300, ki se niso porabila za predstavitvene projekte nizkoogljične energije, se bodo v skladu z Direktivo 2003/87/ES, kakor je bila spremenjena leta 2018 z Direktivo (EU) 2018/410 (21), dodatno k pravicam, ki se bodo dale na voljo za ustanovitev „sklada za inovacije“, uporabila za podporo inovacijam na področju nizkoogljičnih tehnologij in procesov. V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/856 (22) bo sklad za inovacije upravljala Komisija, prispevek iz programa NER300 pa bo, ko bo prenesen v proračun EU, predstavljal zunanje namenske prejemke. Glede na to, da v letu 2019 sklad za inovacije še ni začel izvajati dejavnosti in Komisiji niso bila prenesena neporabljena sredstva iz programa NER300, ta sredstva niso bila pripoznana kot sredstva v konsolidiranih računovodskih izkazih EU za leto 2019.

21

22

POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (38)

38

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 116 |
| --- | --- |

| PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 117 |
| --- | --- |

| POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 120 |
| --- | --- |

| 1. | PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU | 120 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 120 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | LETNI PRORAČUN | 121 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | PRIHODKI | 122 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 123 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 124 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2019 – KOMENTAR | 125 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | PRIHODKI | 125 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | ODHODKI | 126 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 128 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 128 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 129 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 130 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 131 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 132 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 133 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 141 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 148 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 155 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 161 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH | 166 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 166 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 167 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 168 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | PRORAČUNSKI PRIHODKI | 169 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 171 |
| --- | --- | --- |

6.2

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Pojasnilo | 2019 | 2018 |
| a | Prihodki za zadevno proračunsko leto | 163 918 | 159 318 |
| b | Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto | (157 428 ) | (154 833 ) |
| c | Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1 | (1 615 ) | (1 675 ) |
| d | Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1 | 75 | 106 |
| e | Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A) | (1 736 ) | (1 114 ) |
| | Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A) | 9 144 | 7 408 |
| | Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B) | 7 408 | 6 295 |
| f | Tečajne razlike za zadevno leto | 4 | (1) |
| | Proračunski rezultat | 3 217 | 1 802 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2019

2018

a

Prihodki za zadevno proračunsko leto

163 918

159 318

b

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto

(157 428 )

(154 833 )

c

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1

(1 615 )

(1 675 )

d

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1

75

106

e

Razvoj namenskih prejemkov (B) – (A)

(1 736 )

(1 114 )

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

Neporabljene odobritve ob koncu tekočega leta (A)

9 144

9 144

7 408

7 408

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

Neporabljene odobritve ob koncu prejšnjega leta (B)

7 408

7 408

6 295

6 295

f

Tečajne razlike za zadevno leto

4

(1)

Proračunski rezultat

Proračunski rezultat

3 217

3 217

1 802

1 802

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v letu 2020 kot odbitek od njihovih obveznosti. Izračuna se v skladu s členom 1(1) Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 608/2014 (39) o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev. Več informacij je na voljo v oddelku Izračun proračunskega rezultata.

39

| a. | Prihodki za zadevno proračunsko leto: glej razpredelnico 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“. |
| --- | --- |

a.

Prihodki za zadevno proračunsko leto: glej razpredelnico 3.1 „Povzetek izvrševanja proračunskih prihodkov EU“, stolpec 8 „Prihodki skupaj“.

| b. | Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“. |
| --- | --- |

b.

Plačila na podlagi odobritev za tekoče leto: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 2 „Izvršena plačila iz končnega sprejetega proračuna“ in stolpec 4 „Izvršena plačila iz namenskih prejemkov“.

| c. | Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“. |
| --- | --- |

c.

Odobritve plačil, prenesene v leto N + 1: glej razpredelnico 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“, stolpec 7 „Samodejni prenosi“ in stolpec 8 „Prenosi na podlagi sklepa“.

| d. | Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek prenesenih odobritev plačil (samodejno in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“. |
| --- | --- |

d.

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N – 1: pri tem se upoštevajo znesek prenesenih odobritev plačil (samodejno in na podlagi sklepa) ob koncu prejšnjega leta in „izvršena plačila iz prenosov“ za tekoče leto kot v stolpcu 3 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“.

| e. | Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu. |
| --- | --- |

e.

Gibanje skupnih odobritev namenskih prejemkov ob koncu leta: pri tem se izračuna razlika med zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu prejšnjega leta (plus) in zneskom odobritev namenskih prejemkov ob koncu tekočega leta (kot v stolpcu 9 razpredelnice 4.3 „VFO – Izvrševanje odobritev plačil“ – minus), da se dobi neto razlika namenskih prejemkov v tekočem letu.

| f. | Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike. |
| --- | --- |

f.

Tečajne razlike vključujejo realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVE PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

Proračunski prihodki

Proračunski prihodki

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki |
| 1 | Lastna sredstva | 146 305 | 144 795 | 147 056 | 144 766 |
| | 11 – Prelevmani na sladkor | — | — | (1) | (1) |
| | 12 – Carine | 21 471 | 21 471 | 23 656 | 21 365 |
| | 13 – DDV | 17 739 | 17 739 | 17 775 | 17 775 |
| | 14 – BND | 107 095 | 105 585 | 105 700 | 105 700 |
| | 15 – Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | (81) | (81) |
| | 16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko | — | — | 7 | 7 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 1 803 | 1 811 | 1 805 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 607 | 1 607 | 1 585 | 1 576 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 25 | 25 | 589 | 558 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 130 | 130 | 14 134 | 12 577 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 115 | 18 575 | 2 625 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 3 | 3 | 3 | 3 |
| 9 | Razni prihodki | 15 | 15 | 17 | 8 |
| Skupaj | 148 199 | 148 492 | 183 771 | 163 918 |

(v milijonih EUR)

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

1

Lastna sredstva

146 305

144 795

147 056

144 766

11 – Prelevmani na sladkor

11 – Prelevmani na sladkor

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

12 – Carine

12 – Carine

21 471

21 471

21 471

21 471

23 656

23 656

21 365

21 365

13 – DDV

13 – DDV

17 739

17 739

17 739

17 739

17 775

17 775

17 775

17 775

14 – BND

14 – BND

107 095

107 095

105 585

105 585

105 700

105 700

105 700

105 700

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

15 – Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

—

—

(81)

(81)

(81)

(81)

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

16 – Zmanjšanje prispevka iz naslova BND za Nizozemsko in Švedsko

—

—

—

—

7

7

7

7

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

1 803

1 811

1 805

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 607

1 607

1 585

1 576

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

25

25

589

558

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

130

130

14 134

12 577

7

Zamudne obresti in globe

115

115

18 575

2 625

8

Najemanje in dajanje posojil

3

3

3

3

9

Razni prihodki

15

15

17

8

Skupaj

Skupaj

148 199

148 199

148 492

148 492

183 771

183 771

163 918

163 918

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: obveznosti po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 80 527 | 80 627 | 92 794 | 90 536 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 23 335 | 23 435 | 27 826 | 25 782 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 57 192 | 57 192 | 64 969 | 64 754 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 642 | 59 642 | 62 846 | 60 600 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 192 | 43 192 | 44 806 | 43 962 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 787 | 3 787 | 4 065 | 3 874 |
| 4 | Evropa v svetu | 11 319 | 11 625 | 13 454 | 13 111 |
| 5 | Uprava | 9 943 | 9 943 | 10 776 | 10 371 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 115 | 4 115 | 4 550 | 4 371 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 577 | 565 | 618 | 295 |
| Skupaj | 165 796 | 166 189 | 184 554 | 178 787 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

1

Pametna in vključujoča rast

80 527

80 627

92 794

90 536

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

23 335

23 335

23 435

23 435

27 826

27 826

25 782

25 782

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

57 192

57 192

57 192

57 192

64 969

64 969

64 754

64 754

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 642

59 642

62 846

60 600

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 192

43 192

43 192

43 192

44 806

44 806

43 962

43 962

3

Varnost in državljanstvo

3 787

3 787

4 065

3 874

4

Evropa v svetu

11 319

11 625

13 454

13 111

5

Uprava

9 943

9 943

10 776

10 371

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 115

4 115

4 115

4 115

4 550

4 550

4 371

4 371

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

577

565

618

295

Skupaj

Skupaj

165 796

165 796

166 189

166 189

184 554

184 554

178 787

178 787

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

Proračunski odhodki: plačila po razdelkih večletnega finančnega okvira

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 67 557 | 67 823 | 82 553 | 75 535 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 20 522 | 20 261 | 26 044 | 21 748 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 47 035 | 47 561 | 56 510 | 53 787 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 57 400 | 57 837 | 61 252 | 59 521 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 116 | 43 113 | 44 933 | 43 885 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 527 | 3 291 | 3 575 | 3 256 |
| 4 | Evropa v svetu | 9 358 | 8 953 | 10 933 | 10 108 |
| 5 | Uprava | 9 945 | 9 942 | 11 694 | 10 381 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 115 | 4 115 | 5 107 | 4 377 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 412 | 647 | 671 | 295 |
| Skupaj | 148 199 | 148 492 | 170 679 | 159 096 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

1

Pametna in vključujoča rast

67 557

67 823

82 553

75 535

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

20 522

20 522

20 261

20 261

26 044

26 044

21 748

21 748

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

47 035

47 035

47 561

47 561

56 510

56 510

53 787

53 787

2

Trajnostna rast: naravni viri

57 400

57 837

61 252

59 521

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 116

43 116

43 113

43 113

44 933

44 933

43 885

43 885

3

Varnost in državljanstvo

3 527

3 291

3 575

3 256

4

Evropa v svetu

9 358

8 953

10 933

10 108

5

Uprava

9 945

9 942

11 694

10 381

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 115

4 115

4 115

4 115

5 107

5 107

4 377

4 377

6

Nadomestila

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

412

647

671

295

Skupaj

Skupaj

148 199

148 199

148 492

148 492

170 679

170 679

159 096

159 096

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

POJASNILA K POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI OKVIR NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo. Splošni proračun je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije v okviru zgornjih meja in drugih določb večletnega finančnega okvira v skladu z zakonodajnimi akti o večletnih programih, sprejetih v tem okviru.

1.1   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

(v milijonih EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negativna rezerva |
| --- | --- |

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Posebni instrumenti |
| --- | --- |

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

—

—

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Odobritve plačil skupaj

Odobritve plačil skupaj

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2019 je bilo predzadnje leto v večletnem finančnem okviru 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2019 je bila 164 123 milijonov EUR, kar ustreza 1,00 % BND EU, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 166 709 milijonov EUR ali 1,01 % BND EU, kar je veljalo v celotnem proračunskem letu 2019.

Za večletni finančni okvir 2014–2020 je bil dosežen dogovor o novih določbah o prožnosti. Ena od novih določb je možnost prenosa neporabljene razlike (v skladu z omejitvami, določenimi z uredbo) do zgornjih mej za plačila v naslednja leta prek skupne razlike do zgornje meje za plačila v okviru tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira za naslednje leto. Zato so bila neporabljena sredstva iz leta 2016 (13 991 milijonov EUR v tekočih cenah), leta 2017 (16 414 milijonov EUR v tekočih cenah) in leta 2018 (210 milijonov EUR od izračunanih 11 386 milijonov EUR zaradi omejitve) prenesena v obdobje 2018–2020, zgornje meje za obdobje 2016–2020 pa so bile ustrezno prilagojene. Komisija je 15. maja 2019 sprejela sporočilo o tehnični prilagoditvi finančnega okvira za leto 2020 v skladu z gibanjem BND (ESR 2010) (COM(2019) 310).

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene spodaj:

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| 1a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, Instrument za povezovanje Evrope, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| 1b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

1b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko ter okoljske ukrepe, zlasti program Life+.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 (Varnost in državljanstvo) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in varstvo potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter instrumenti za predpristopno pomoč in sosedstvo. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam članicam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Razdelek 9 – Posebni instrumenti

Mehanizmi prilagodljivosti EU omogočajo, da uporabi potrebna sredstva za odzivanje na nepredvidene dogodke, kot so krizne in izredne razmere. Njihovo področje uporabe, dodelitev finančnih sredstev in načini delovanja so določeni v uredbi o večletnem finančnem okviru in medinstitucionalnem sporazumu. V sedanjih razmerah zmanjšanih odhodkov tudi zagotavljajo, da se proračunska sredstva lahko odzivajo na spreminjajoče se prednostne naloge, tako da se vsak euro porabi tam, kjer je najbolj potreben. Večina mehanizmov prilagodljivosti je zato zunaj večletnega finančnega okvira, uporabljena sredstva pa lahko presegajo zgornje meje odhodkov.

1.2   PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

PODROBNI RAZDELKI VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (PROGRAMI)

Razdelki večletnega finančnega okvira so dodatno razčlenjeni na podrobne razdelke, ki ustrezajo glavnim programom porabe sredstev (npr. Obzorje 2020, Erasmus+ itd.). Osnovne pravne podlage za izvrševanje proračuna se sprejmejo na tej programski ravni. Programi so struktura, ki se običajno uporablja za poročanje o izvrševanju in rezultatih. Razpredelnice po programih so na voljo v poročilih o izvrševanju proračuna (glej razpredelnice 4.6–4.10 v nadaljevanju).

4.6–4.10

1.3   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Evropskega parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. V zadevnem letu se sprejmejo spremembe proračuna. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po upravljanju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil:

| — | odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt, |
| --- | --- |

—

odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko proračunske obveznosti za ukrepe, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt,

| — | odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

V zaključnem računu so vrste financiranja združene v dve glavni postavki:

| — | končno sprejete proračunske odobritve ter |
| --- | --- |

—

končno sprejete proračunske odobritve ter

| — | dodatne odobritve, ki vsebujejo:






  — | prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in |
| --- | --- | --- |

—

dodatne odobritve, ki vsebujejo:

—

prenose iz prejšnjega leta (finančna uredba omogoča nekaj primerov prenosa neporabljenih zneskov iz prejšnjega leta v tekoče leto) in

| — | namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja. |
| --- | --- |

—

namenske prejemke, ki izhajajo iz povračil, prispevkov tretjih oseb/držav v programe EU in dela, opravljenega za tretje osebe, dodelijo pa se neposredno v ustrezne proračunske vrstice za odhodke ter tvorijo tretji steber financiranja.

Vse vrste financiranja skupaj tvorijo razpoložljive odobritve.

1.4   PRIHODKI

PRIHODKI

1.4.1   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev, ki zajemajo naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS): običajno predstavljajo približno 14 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV): običajno predstavljajo približno 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 74 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND): običajno predstavljajo približno 74 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014). Ta sklep je začel veljati 1. oktobra 2016 in se uporablja retroaktivno od 1. januarja 2014.

Skupni znesek lastnih sredstev, dodeljenih Uniji za pokrivanje letnih odobrenih sredstev za plačila, ne sme presegati 1,20 % vsote BND vseh držav članic.

1.4.2   
  Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS)

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) sestavljajo carine (obračunane na uvoz iz tretjih držav) in prelevmani na sladkor (ki jih plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje odhodkov skupne ureditve trga za sladkor), ki se zaračunajo gospodarskim subjektom in jih v imenu EU pobirajo države članice. Vendar države članice obdržijo 20 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja. Vsi ugotovljeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 609/2014: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na ločene račune, prav tako določene v zgoraj navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na ločene račune, prav tako določene v zgoraj navedenem členu: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Tradicionalna lastna sredstva morajo države članice vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali nacionalni centralni banki najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru ločenega računa).

1.4.3   
  Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV)

Davek na dodano vrednost (DDV) se zaračunava od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Vendar je osnova za DDV omejena na 50 % BND posamezne države članice. Veljavna enotna stopnja za DDV je določena v višini 0,30 %, razen za obdobje 2014–2020, ko je vpoklicna stopnja za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko določena v višini 0,15 %.

1.4.4   
  Bruto nacionalni dohodek (BND)

Bruto nacionalni dohodek (BND)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež.

Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi ustreznih osnov, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje med zadevnim proračunskim letom pregledajo in posodobijo s spremembo proračuna. Pozitivne ali negativne razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, ki so bili dejansko plačani na osnovi (revidiranih) napovedi, Komisija vpokliče od držav članic za prvi delovni dan junija v drugem letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Popravki dejanskih osnov DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

1.4.5   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Mehanizem popravka proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva (z zmanjšanjem njihovih plačil lastnih sredstev ob povečanju plačil drugih držav članic) je uvedel Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984). Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka za Združeno kraljestvo (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

1.4.6   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet je na zasedanju 7. in 8. februarja 2013 sklenil, da bi moralo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljati bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje le za obdobje 2014–2016. Letna znižanja so naslednja: za Dansko 130 milijonov EUR, Nizozemsko 695 milijonov EUR in Švedsko 185 milijonov EUR.

1.5   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N – 1 in 15. oktobrom leta N, če je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N + 1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme sklep o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v Evropski gospodarski prostor (EGP). V skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014 o določitvi izvedbenih ukrepov za sistem virov lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, ter

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov ter |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov ter

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasnjuje razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto N – 1. Ponovno razpoložljive odobritve po vračilu plačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

1.6   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2019 | 2018 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | 4 796 | 13 918 |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (6 193 ) | (6 220 ) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 8 656 | 9 331 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | 3 341 | (4 015 ) |
| | 5 804 | (904) |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 8 394 | 4 511 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (3 832 ) | (6 086 ) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | (10 981 ) | (8 634 ) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (3 532 ) | (2 941 ) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 1 924 | 2 098 |
| Gibanje rezervacij | 3 801 | 3 567 |
| Drugo | (3 076 ) | (4 175 ) |
| | (7 304 ) | (11 660 ) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ v l. | (79) | 448 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 3 217 | 1 802 |

(v milijonih EUR)

2019

2018

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

4 796

4 796

13 918

13 918

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(6 193 )

(6 193 )

(6 220 )

(6 220 )

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

8 656

8 656

9 331

9 331

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

3 341

3 341

(4 015 )

(4 015 )

5 804

5 804

(904)

(904)

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

8 394

8 394

4 511

4 511

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(3 832 )

(3 832 )

(6 086 )

(6 086 )

Čisti učinek predhodnega financiranja

Čisti učinek predhodnega financiranja

(10 981 )

(10 981 )

(8 634 )

(8 634 )

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(3 532 )

(3 532 )

(2 941 )

(2 941 )

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

1 924

1 924

2 098

2 098

Gibanje rezervacij

Gibanje rezervacij

3 801

3 801

3 567

3 567

Drugo

Drugo

(3 076 )

(3 076 )

(4 175 )

(4 175 )

(7 304 )

(7 304 )

(11 660 )

(11 660 )

Poslovni izid agencij in ESPJ v l.

Poslovni izid agencij in ESPJ v l.

(79)

(79)

448

448

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

3 217

3 217

1 802

1 802

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka (računovodska pravila EU), proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker poslovni izid in proračunski rezultat zajemata iste povezane transakcije – izjema so drugi (neproračunski) viri prihodkov in odhodkov agencij in ESPJ v likvidaciji, ki so vključeni samo v poslovni izid (glej pojasnilo 6) – uskladitev poslovnega izida za zadevno leto s proračunskim rezultatom za zadevno leto služi kot koristno preverjanje skladnosti.

6

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Prehodno nezaračunane prihodke sestavljajo predvsem prehodno nezaračunani prihodki za kmetijstvo, lastna sredstva, obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Upošteva se samo čisti učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za razveljavljene vnaprej vračunane odhodke iz prejšnjega leta. Plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, so del proračunskih odhodkov tekočega leta, zato jih je treba pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih kot proračunski odhodki zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja na podlagi upravičenih stroškov, sprejetih v tekočem letu. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za zadevno leto upoštevati tudi odobritve za zadevno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 1(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 608/2014). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin in finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

Uskladitvena postavka – poslovni izid agencij in ESPJ v likvidaciji

Uskladitvena postavka – poslovni izid agencij in ESPJ v likvidaciji

Proračunski rezultat za leto je nekonsolidiran znesek in ne vključuje drugih (neproračunskih) virov prihodkov in odhodkov konsolidiranih agencij ter ESPJ v l. (glej pojasnilo 6). Za uskladitev poslovnega izida za leto – konsolidirani znesek, ki vključuje te zneske – s proračunskim rezultatom za leto je celoten konsolidirani poslovni izid za leto agencij in ESPJ v l. predstavljen kot uskladitvena postavka.

6

2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2019 – KOMENTAR

2.1   PRIHODKI

PRIHODKI

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je predsednik Evropskega parlamenta podpisal 12. decembra 2018, so odobritve plačil znašale 148 199 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 146 305 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2019 so bile sprejete tri spremembe proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2019 znašali 148 492 milijonov EUR, skupni znesek, ki je bil financiran z lastnimi sredstvi, pa je znašal 144 795 milijonov EUR. Glavni dejavnik za zmanjšanje prispevkov držav članic v letu 2019 je bil presežek iz prejšnjega proračunskega leta (1 803 milijone EUR), ki je bil rahlo izravnan z neto povečanjem odobritev plačil (293 milijonov EUR).

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so bila zbrana tradicionalna lastna sredstva zelo blizu napovedanim zneskom.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Za salda DDV in BND so pravila določena v členu 10b uredbe o dajanju lastnih sredstev na razpolago (Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014). Postopek ne vključuje spremembe proračuna, zato Komisija zahtevke za plačilo neto zneskov predloži državam članicam neposredno. Zaradi tega sistema pobota je bil učinek na proračun EU blizu nič.

Postavka „prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi EU“ se nanaša predvsem na prihodke iz finančnih popravkov (skladi ESI, EKJS in EKSRP), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih, potrditev obračunov v zvezi s kmetijskimi skladi ter druge prispevke in nadomestila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov. Leta 2019 so ti prispevki skupaj znašali 12,6 milijarde EUR.

Prihodki od glob se nanašajo predvsem na globe na področju konkurence.

2.2   ODHODKI

ODHODKI

Proračun EU ima pomembno vlogo pri podpori izvajanju politik in prednostnih nalog Unije. Kljub omejenim sredstvom, ki predstavljajo približno 2 % celotne javne porabe v Uniji, dopolnjuje nacionalne proračune in je jasno usmerjen v naložbe in dodano vrednost. Je ključno orodje v širokem naboru politik in regulativnih instrumentov na evropski ravni za izvajanje političnih prednostnih nalog, o katerih so se dogovorile vse države članice EU, preoblikovanih v večletni finančni okvir, ki vsebuje različne programe in najvišje zgornje meje odhodkov.

Proračun EU za leto 2019, ki je bil sprejet 12. decembra 2018, potrjuje, da EU usmerja denar tja, kjer obstajajo potrebe. V letu 2019 je bil v skladu s predlogom Evropske komisije iz maja 2018 največji del proračuna EU namenjen spodbujanju ustvarjanja delovnih mest, zlasti za mlade, in pospeševanju rasti, strateških naložb in konvergence. EU je poleg tega še naprej podpirala prizadevanja za učinkovito obravnavo izzivov migracij, tako znotraj kot tudi zunaj EU.

Leto 2019 je bilo šesto leto sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Izvajanje skoraj vseh programov je bilo v polnem teku, z izjemo novih programov ali ukrepov, za katere je bil zakonodajni postopek končan pred kratkim.

V skladu z letnim razvojem, predvidenim v večletnem finančnem okviru, so bile odobritve za prevzem obveznosti, predlagane v predlogu proračuna, določene na 165,6 milijarde EUR (3,1 % več kot v proračunu za leto 2018), odobritve plačil pa na 148,7 milijarde EUR (2,7 % več), kar ustreza 1,00 % oziroma 0,90 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU.

V letu 2019 so vsi razdelki dosegli visoko stopnjo izvrševanja. Leta 2019 je bilo izvrševanje za vse vrste odobritev (proračun, prenosi iz prejšnjega leta in namenski prejemki) 97-odstotno za obveznosti in 93-odstotno za plačila. Stopnje izvrševanja brez namenskih prejemkov kažejo popolno izvrševanje v letu 2019 (99,4 % pri obveznostih in 98,4 % pri plačilih).

Na koncu leta 2019 so neporavnane obveznosti (RAL, zneski, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar še niso bili plačani) znašale 297,7 milijarde EUR. Glede na razliko med predvidenimi odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil (17,7 milijarde EUR) v sprejetem proračunu in ob upoštevanju dejstva, da je povečanje neporavnanih obveznosti nekaj običajnega, se je pričakovalo povečanje glede na raven iz leta 2018, saj se odobritve za prevzem obveznosti vsako leto povečajo, kot je predvideno v večletnem finančnem okviru. Končno povečanje je doseglo 16,5 milijarde EUR.

3.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

3.1   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz prenesenih za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Lastna sredstva | 146 305 | 144 795 | 147 013 | 44 | 147 056 | 144 754 | 12 | 144 766 | 100 % | 2 291 |
| 3 | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 1 803 | 1 811 | — | 1 811 | 1 805 | — | 1 805 | 100 % | 7 |
| 4 | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1 607 | 1 607 | 1 576 | 10 | 1 585 | 1 566 | 10 | 1 576 | 98 % | 10 |
| 5 | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 25 | 25 | 570 | 19 | 589 | 546 | 12 | 558 | 2 229  % | 31 |
| 6 | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 130 | 130 | 13 564 | 569 | 14 134 | 12 279 | 298 | 12 577 | 9 674  % | 1 557 |
| 7 | Zamudne obresti in globe | 115 | 115 | 5 456 | 13 119 | 18 575 | 2 355 | 271 | 2 625 | 2 283  % | 15 949 |
| 8 | Najemanje in dajanje posojil | 3 | 3 | 3 | — | 3 | 3 | — | 3 | 110 % | — |
| 9 | Razni prihodki | 15 | 15 | 8 | 9 | 17 | 7 | 1 | 8 | 52 % | 9 |
| Skupaj | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

(v milijonih EUR)

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz prenesenih za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Lastna sredstva

146 305

144 795

147 013

44

147 056

144 754

12

144 766

100 %

2 291

3

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

1 803

1 811

—

1 811

1 805

—

1 805

100 %

7

4

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1 607

1 607

1 576

10

1 585

1 566

10

1 576

98 %

10

5

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

25

25

570

19

589

546

12

558

2 229  %

31

6

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

130

130

13 564

569

14 134

12 279

298

12 577

9 674  %

1 557

7

Zamudne obresti in globe

115

115

5 456

13 119

18 575

2 355

271

2 625

2 283  %

15 949

8

Najemanje in dajanje posojil

3

3

3

—

3

3

—

3

110 %

—

9

Razni prihodki

15

15

8

9

17

7

1

8

52 %

9

Skupaj

Skupaj

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

4.1   VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 23 335 | 100 | 23 435 | 0 | 4 390 | 27 826 | 20 522 | (260) | 20 261 | 118 | 5 664 | 26 044 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 57 192 | — | 57 192 | — | 7 777 | 64 969 | 47 035 | 526 | 47 561 | 13 | 8 935 | 56 510 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Evropa v svetu | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Uprava | 9 943 | 0 | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 115 | — | 4 115 | | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Skupaj | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Pametna in vključujoča rast

80 527

100

80 627

0

12 166

92 794

67 557

266

67 823

131

14 600

82 553

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

23 335

23 335

100

100

23 435

23 435

0

0

4 390

4 390

27 826

27 826

20 522

20 522

(260)

(260)

20 261

20 261

118

118

5 664

5 664

26 044

26 044

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

57 192

57 192

—

—

57 192

57 192

—

—

7 777

7 777

64 969

64 969

47 035

47 035

526

526

47 561

47 561

13

13

8 935

8 935

56 510

56 510

2

Trajnostna rast: naravni viri

59 642

—

59 642

460

2 745

62 846

57 400

437

57 837

672

2 743

61 252

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 192

43 192

—

—

43 192

43 192

460

460

1 155

1 155

44 806

44 806

43 116

43 116

(3)

(3)

43 113

43 113

665

665

1 155

1 155

44 933

44 933

3

Varnost in državljanstvo

3 787

0

3 787

—

279

4 065

3 527

(237)

3 291

9

276

3 575

4

Evropa v svetu

11 319

306

11 625

34

1 795

13 454

9 358

(406)

8 953

64

1 916

10 933

5

Uprava

9 943

0

9 943

1

832

10 776

9 945

(2)

9 942

916

836

11 694

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

435

435

4 550

4 550

4 115

4 115

—

—

4 115

4 115

554

554

437

437

5 107

5 107

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

577

(12)

565

30

24

618

412

236

647

0

24

671

Skupaj

Skupaj

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.2   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 27 826 | 23 406 | 0 | 2 376 | 25 782 | 93 % | 2 013 | 3 | 2 016 | 27 | — | 1 | 28 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 64 969 | 57 134 | — | 7 620 | 64 754 | 100 % | 60 | 33 | 93 | 25 | — | 96 | 121 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Evropa v svetu | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Uprava | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4 550 | 4 033 | | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Skupaj | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Pametna in vključujoča rast

92 794

80 540

0

9 996

90 536

98 %

2 074

36

2 110

52

—

97

149

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

27 826

27 826

23 406

23 406

0

0

2 376

2 376

25 782

25 782

93 %

93 %

2 013

2 013

3

3

2 016

2 016

27

27

—

1

1

28

28

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

64 969

64 969

57 134

57 134

—

—

7 620

7 620

64 754

64 754

100 %

100 %

60

60

33

33

93

93

25

25

—

96

96

121

121

2

Trajnostna rast: naravni viri

62 846

59 161

438

1 001

60 600

96 %

1 330

467

1 797

14

21

414

449

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

44 806

44 806

42 718

42 718

438

438

807

807

43 962

43 962

98 %

98 %

348

348

467

467

815

815

8

8

21

21

—

29

29

3

Varnost in državljanstvo

4 065

3 737

—

137

3 874

95 %

142

—

142

50

—

0

50

4

Evropa v svetu

13 454

11 622

34

1 454

13 111

97 %

340

1

341

2

—

0

2

5

Uprava

10 776

9 797

1

574

10 371

96 %

255

—

255

146

0

3

149

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4 550

4 550

4 033

4 033

338

338

4 371

4 371

96 %

96 %

94

94

0

0

94

94

82

82

0

0

3

3

85

85

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

618

295

—

—

295

48 %

8

94

102

175

30

16

221

Skupaj

Skupaj

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.3   VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 26 044 | 20 090 | 102 | 1 555 | 21 748 | 84 % | 138 | 3 | 4 108 | 4 249 | 30 | 16 | 1 | 48 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 56 510 | 47 547 | 10 | 6 230 | 53 787 | 95 % | 13 | — | 2 705 | 2 718 | 2 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Evropa v svetu | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Uprava | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Skupaj | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Pametna in vključujoča rast

82 553

67 637

113

7 785

75 535

91 %

151

3

6 813

6 967

32

18

1

52

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

26 044

26 044

20 090

20 090

102

102

1 555

1 555

21 748

21 748

84 %

84 %

138

138

3

3

4 108

4 108

4 249

4 249

30

30

16

16

1

1

48

48

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

56 510

56 510

47 547

47 547

10

10

6 230

6 230

53 787

53 787

95 %

95 %

13

13

—

2 705

2 705

2 718

2 718

2

2

2

2

0

0

4

4

2

Trajnostna rast: naravni viri

61 252

57 163

637

1 721

59 521

97 %

198

467

1 023

1 687

9

35

—

44

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

44 933

44 933

42 449

42 449

631

631

806

806

43 885

43 885

98 %

98 %

190

190

467

467

349

349

1 006

1 006

7

7

34

34

—

42

42

3

Varnost in državljanstvo

3 575

3 153

7

96

3 256

91 %

9

—

180

188

129

2

0

131

4

Evropa v svetu

10 933

8 908

60

1 140

10 108

92 %

39

—

772

811

6

4

4

14

5

Uprava

11 694

9 048

850

482

10 381

89 %

748

0

349

1 098

146

66

4

216

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

5 107

5 107

3 571

3 571

515

515

291

291

4 377

4 377

86 %

86 %

463

463

0

0

143

143

605

605

82

82

39

39

3

3

124

124

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

671

295

0

—

295

44 %

1

—

8

9

352

0

16

368

Skupaj

Skupaj

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.4   VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 37 006 | (738) | (13 367 ) | 22 901 | 25 782 | (8 380 ) | (4) | 17 397 | 40 298 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 169 985 | (622) | (53 046 ) | 116 317 | 64 754 | (742) | (0) | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Evropa v svetu | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Uprava | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Posebni instrumenti | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Skupaj | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Pametna in vključujoča rast

206 991

(1 360 )

(66 413 )

139 217

90 536

(9 122 )

(4)

81 410

220 627

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

37 006

37 006

(738)

(738)

(13 367 )

(13 367 )

22 901

22 901

25 782

25 782

(8 380 )

(8 380 )

(4)

(4)

17 397

17 397

40 298

40 298

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

169 985

169 985

(622)

(622)

(53 046 )

(53 046 )

116 317

116 317

64 754

64 754

(742)

(742)

(0)

(0)

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Trajnostna rast: naravni viri

40 047

(253)

(15 133 )

24 661

60 600

(44 387 )

(0)

16 213

40 874

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

359

359

(6)

(6)

(235)

(235)

117

117

43 962

43 962

(43 650 )

(43 650 )

—

313

313

430

430

3

Varnost in državljanstvo

5 834

(269)

(1 934 )

3 632

3 874

(1 323 )

—

2 551

6 183

4

Evropa v svetu

27 352

(1 200 )

(6 918 )

19 234

13 111

(3 190 )

(0)

9 920

29 154

5

Uprava

961

(97)

(859)

5

10 371

(9 522 )

(1)

849

854

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

587

587

(69)

(69)

(515)

(515)

2

2

4 371

4 371

(3 861 )

(3 861 )

0

0

510

510

511

511

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva in primanjkljaj, prenesena iz prejšnjega proračunskega leta

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Posebni instrumenti

0

(0)

(0)

—

295

(295)

—

1

1

Skupaj

Skupaj

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.5   VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Skupaj |
| 1 | Pametna in vključujoča rast | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 472 | 921 | 1 175 | 1 608 | 3 133 | 5 427 | 10 160 | 17 402 | 40 298 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 956 | 2 719 | 964 | 3 075 | 9 343 | 40 496 | 58 763 | 64 012 | 180 329 |
| 2 | Trajnostna rast: naravni viri | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| | od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| 3 | Varnost in državljanstvo | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Evropa v svetu | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Uprava | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| 9 | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| Skupaj | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

(v milijonih EUR)

Razdelek VFO

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Skupaj

1

Pametna in vključujoča rast

1 428

3 640

2 139

4 683

12 476

45 924

68 924

81 414

220 627

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

472

472

921

921

1 175

1 175

1 608

1 608

3 133

3 133

5 427

5 427

10 160

10 160

17 402

17 402

40 298

40 298

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

956

956

2 719

2 719

964

964

3 075

3 075

9 343

9 343

40 496

40 496

58 763

58 763

64 012

64 012

180 329

180 329

2

Trajnostna rast: naravni viri

68

130

285

1 316

2 685

7 603

12 575

16 213

40 874

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

—

—

—

—

1

1

3

3

37

37

76

76

313

313

430

430

3

Varnost in državljanstvo

33

18

20

53

433

1 223

1 851

2 552

6 183

4

Evropa v svetu

909

958

1 010

1 851

3 253

4 973

6 231

9 970

29 154

5

Uprava

—

—

0

—

0

1

2

851

854

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

511

511

511

511

9

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Skupaj

Skupaj

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Sestava nove Komisije je vključevala notranjo reorganizacijo služb. Prerazporeditev povezanih transakcij je privedla do prenosa neporavnanega zneska med letoma. Skupni znesek neporavnanih obveznosti ostaja nespremenjen.

4.6   VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotni sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 187 | — | 187 | — | 190 | 377 | 1 022 | 1 | 1 023 | — | 190 | 1 213 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 691 | — | 691 | — | 128 | 819 | 923 | 70 | 993 | 2 | 253 | 1 248 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 407 | 2 | 409 | — | 49 | 458 | 617 | (58) | 559 | 0 | 49 | 608 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 861 | — | 861 | — | 21 | 882 | 602 | 1 | 603 | 2 | 14 | 619 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 143 | — | 143 | 0 | 8 | 151 | 120 | (12) | 108 | 7 | 8 | 123 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 245 | — | 245 | — | — | 245 | 147 | (145) | 2 | — | — | 2 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 144 | — | 144 | — | — | 144 | 158 | (1) | 157 | — | — | 157 |
| | Obzorje 2020 | 12 312 | 80 | 12 392 | — | 2 652 | 15 043 | 10 972 | (160) | 10 812 | 73 | 3 767 | 14 652 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 374 | 0 | 374 | — | 115 | 488 | 370 | (3) | 367 | 19 | 153 | 539 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 367 | 0 | 367 | — | 47 | 414 | 252 | 25 | 277 | 3 | 86 | 365 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 2 766 | 20 | 2 786 | — | 484 | 3 271 | 2 563 | 46 | 2 609 | 7 | 601 | 3 217 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 51 | 187 | 118 | 10 | 129 | 1 | 50 | 180 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 135 | — | 135 | — | 11 | 146 | 134 | 1 | 135 | 0 | 10 | 145 |
| | IPE – energetika | 949 | — | 949 | — | 44 | 993 | 327 | (1) | 326 | 1 | 3 | 331 |
| | IPE – promet | 2 640 | — | 2 640 | — | 82 | 2 722 | 1 223 | 92 | 1 314 | 1 | 18 | 1 334 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 175 | — | 175 | — | 5 | 180 | 152 | (33) | 118 | 0 | 4 | 123 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | — | — | — | — | 0 | 0 | 61 | (61) | — | — | 35 | 35 |
| | Decentralizirane agencije | 383 | (4) | 379 | — | 27 | 406 | 382 | (2) | 379 | — | 27 | 406 |
| | Drugi ukrepi in programi | 194 | (2) | 193 | — | 473 | 665 | 165 | (1) | 164 | 1 | 391 | 556 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 97 | (0) | 97 | — | 1 | 98 | 100 | (32) | 68 | — | 1 | 69 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 128 | 4 | 133 | — | 4 | 137 | 115 | 3 | 118 | — | 4 | 122 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 27 875 | 9 | 27 885 | — | 3 654 | 31 539 | 24 042 | 206 | 24 248 | — | 4 304 | 28 551 |
| | Regije v prehodu | 5 849 | 5 | 5 854 | — | 806 | 6 660 | 4 370 | (271) | 4 099 | — | 1 118 | 5 217 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 8 649 | 27 | 8 676 | — | 1 151 | 9 827 | 7 442 | 28 | 7 470 | — | 1 382 | 8 852 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 231 | — | 231 | — | 22 | 253 | 176 | 38 | 215 | — | 28 | 242 |
| | Kohezijski sklad | 9 754 | — | 9 754 | — | 1 801 | 11 555 | 7 706 | 400 | 8 107 | — | 1 695 | 9 801 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 973 | — | 1 973 | — | 235 | 2 208 | 1 191 | 256 | 1 447 | — | 256 | 1 703 |
| | Tehnična pomoč | 240 | — | 240 | — | 2 | 242 | 213 | (25) | 187 | 12 | 2 | 202 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 568 | — | 568 | — | 23 | 591 | 401 | 11 | 412 | 0 | 94 | 506 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 350 | (41) | 309 | — | 81 | 390 | 632 | (109) | 523 | — | 56 | 579 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 700 | — | 1 700 | — | 1 | 1 701 | 852 | (8) | 843 | — | 2 | 845 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 11 | (0) | 11 | — | 0 | 11 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 80 527 | 100 | 80 627 | 0 | 12 166 | 92 794 | 67 557 | 266 | 67 823 | 131 | 14 600 | 82 553 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 43 192 | — | 43 192 | 460 | 1 155 | 44 806 | 43 116 | (3) | 43 113 | 665 | 1 155 | 44 933 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 727 | — | 14 727 | — | 1 356 | 16 083 | 13 148 | 362 | 13 510 | 2 | 1 356 | 14 868 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 942 | — | 942 | — | 218 | 1 160 | 571 | 81 | 652 | 1 | 218 | 871 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 142 | 0 | 142 | — | — | 142 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 558 | 1 | 559 | — | 7 | 567 | 342 | 13 | 354 | 4 | 6 | 365 |
| | Decentralizirane agencije | 61 | — | 61 | — | 8 | 70 | 61 | (2) | 59 | — | 8 | 68 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 14 | (1) | 12 | — | 0 | 12 | 20 | (14) | 6 | — | 0 | 6 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 59 642 | — | 59 642 | 460 | 2 745 | 62 846 | 57 400 | 437 | 57 837 | 672 | 2 743 | 61 252 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 121 | 70 | 1 191 | — | 17 | 1 208 | 953 | 21 | 974 | 1 | 17 | 992 |
| | Potrošniki | 29 | — | 29 | — | 1 | 30 | 24 | 3 | 27 | 1 | 1 | 28 |
| | Ustvarjalna Evropa | 245 | — | 245 | — | 14 | 258 | 195 | 7 | 202 | 1 | 14 | 217 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 0 | — | 0 | — | 0 | 0 | 70 | (10) | 60 | 0 | 0 | 60 |
| | Sklad za notranjo varnost | 533 | (0) | 533 | — | 148 | 681 | 664 | (162) | 502 | 1 | 146 | 649 |
| | Informacijski sistemi | 0 | (0) | — | — | — | — | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pravosodje | 45 | (0) | 45 | — | 1 | 45 | 38 | 9 | 47 | 1 | 1 | 48 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 66 | — | 66 | — | 2 | 67 | 58 | 4 | 62 | 0 | 2 | 64 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 150 | (45) | 105 | — | 4 | 109 | 82 | (13) | 69 | — | 3 | 72 |
| | Evropa za državljane | 29 | — | 29 | — | 0 | 29 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 25 |
| | Hrana in krma | 290 | — | 290 | — | 4 | 294 | 239 | 2 | 242 | 1 | 5 | 247 |
| | Zdravje | 68 | — | 68 | — | 3 | 71 | 61 | 3 | 64 | 1 | 2 | 67 |
| | Decentralizirane agencije | 1 090 | (25) | 1 066 | — | 85 | 1 151 | 998 | (87) | 911 | — | 85 | 996 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 15 | — | 15 | — | 0 | 15 | 18 | (10) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Posebni ukrepi | 106 | — | 106 | — | 0 | 106 | 100 | (0) | 99 | 1 | 0 | 101 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 3 787 | 0 | 3 787 | — | 279 | 4 065 | 3 527 | (237) | 3 291 | 9 | 276 | 3 575 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 2 423 | (29) | 2 394 | — | 739 | 3 133 | 1 708 | (325) | 1 382 | 5 | 562 | 1 950 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 27 | (27) | 0 | — | — | 0 | 27 | (17) | 10 | — | — | 10 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — | 110 | 110 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 24 | (11) | 13 | — | 1 | 13 | 21 | (10) | 11 | — | 1 | 11 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 20 | (1) | 19 | — | 0 | 19 | 16 | (3) | 13 | — | 0 | 13 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 25 | — | 25 | — | 129 | 154 | 25 | — | 25 | 25 | 429 | 479 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 677 | 61 | 2 738 | — | 41 | 2 779 | 2 060 | 1 | 2 061 | 4 | 41 | 2 106 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 190 | 15 | 3 205 | — | 83 | 3 287 | 2 796 | (219) | 2 578 | 16 | 123 | 2 716 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 154 | (5) | 149 | — | 10 | 159 | 100 | 36 | 136 | 0 | 9 | 145 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 197 | (18) | 179 | — | 2 | 181 | 159 | 3 | 163 | 3 | 2 | 167 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 377 | 0 | 377 | — | 11 | 388 | 321 | (3) | 319 | 3 | 9 | 331 |
| | Humanitarna pomoč | 1 652 | 315 | 1 966 | 34 | 424 | 2 425 | 1 603 | 137 | 1 740 | 6 | 371 | 2 117 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 335 | 8 | 343 | — | 41 | 384 | 306 | 3 | 309 | 0 | 53 | 362 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 34 | — | 34 | — | 0 | 34 | 41 | (6) | 36 | 1 | 0 | 36 |
| | Decentralizirane agencije | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 | 20 | — | 20 | — | 0 | 21 |
| | Drugi ukrepi in programi | 84 | (3) | 81 | — | 205 | 286 | 73 | 4 | 77 | 0 | 206 | 282 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | (4) | 2 | — | 0 | 2 | 8 | (1) | 7 | — | 1 | 7 |
| | Posebni ukrepi | 75 | 5 | 80 | — | 0 | 81 | 74 | (6) | 68 | — | 0 | 68 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 11 319 | 306 | 11 625 | 34 | 1 795 | 13 454 | 9 358 | (406) | 8 953 | 64 | 1 916 | 10 933 |
| 5 | Pokojnine | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 | 2 004 | (2) | 2 002 | — | 0 | 2 002 |
| | Evropske šole | 191 | (11) | 181 | — | 12 | 193 | 191 | (11) | 181 | 2 | 12 | 195 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | — | 4 | — | 0 | 4 | 6 | (2) | 4 | 1 | 0 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | 3 629 | 12 | 3 641 | 1 | 385 | 4 027 | 3 629 | 11 | 3 640 | 359 | 386 | 4 385 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 115 | — | 4 115 | 0 | 435 | 4 550 | 4 115 | — | 4 115 | 554 | 437 | 5 107 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 9 943 | (0) | 9 943 | 1 | 832 | 10 776 | 9 945 | (2) | 9 942 | 916 | 836 | 11 694 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 352 | (306) | 46 | — | — | 46 | 352 | — | 352 | — | — | 352 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 176 | — | 176 | — | 24 | 199 | 10 | (9) | 1 | 0 | 24 | 25 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 50 | 294 | 344 | 30 | — | 373 | 50 | 245 | 295 | — | — | 295 |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 577 | (12) | 565 | 30 | 24 | 618 | 412 | 236 | 647 | 0 | 24 | 671 |
| Skupaj | 165 796 | 394 | 166 189 | 525 | 17 840 | 184 554 | 148 199 | 294 | 148 492 | 1 792 | 20 394 | 170 679 |

(v milijonih EUR)

Program

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotni sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

187

—

187

—

190

377

1 022

1

1 023

—

190

1 213

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

691

—

691

—

128

819

923

70

993

2

253

1 248

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

407

2

409

—

49

458

617

(58)

559

0

49

608

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

861

—

861

—

21

882

602

1

603

2

14

619

Evropska solidarnostna enota (ESC)

143

—

143

0

8

151

120

(12)

108

7

8

123

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

245

—

245

—

—

245

147

(145)

2

—

—

2

Jedrska varnost in razgradnja

144

—

144

—

—

144

158

(1)

157

—

—

157

Obzorje 2020

12 312

80

12 392

—

2 652

15 043

10 972

(160)

10 812

73

3 767

14 652

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

374

0

374

—

115

488

370

(3)

367

19

153

539

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

367

0

367

—

47

414

252

25

277

3

86

365

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

2 766

20

2 786

—

484

3 271

2 563

46

2 609

7

601

3 217

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

136

—

136

—

51

187

118

10

129

1

50

180

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

135

—

135

—

11

146

134

1

135

0

10

145

IPE – energetika

949

—

949

—

44

993

327

(1)

326

1

3

331

IPE – promet

2 640

—

2 640

—

82

2 722

1 223

92

1 314

1

18

1 334

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

175

—

175

—

5

180

152

(33)

118

0

4

123

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

—

—

—

—

0

0

61

(61)

—

—

35

35

Decentralizirane agencije

383

(4)

379

—

27

406

382

(2)

379

—

27

406

Drugi ukrepi in programi

194

(2)

193

—

473

665

165

(1)

164

1

391

556

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

97

(0)

97

—

1

98

100

(32)

68

—

1

69

Posebne pristojnosti Komisije

128

4

133

—

4

137

115

3

118

—

4

122

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

27 875

9

27 885

—

3 654

31 539

24 042

206

24 248

—

4 304

28 551

Regije v prehodu

5 849

5

5 854

—

806

6 660

4 370

(271)

4 099

—

1 118

5 217

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

8 649

27

8 676

—

1 151

9 827

7 442

28

7 470

—

1 382

8 852

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

231

—

231

—

22

253

176

38

215

—

28

242

Kohezijski sklad

9 754

—

9 754

—

1 801

11 555

7 706

400

8 107

—

1 695

9 801

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 973

—

1 973

—

235

2 208

1 191

256

1 447

—

256

1 703

Tehnična pomoč

240

—

240

—

2

242

213

(25)

187

12

2

202

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

568

—

568

—

23

591

401

11

412

0

94

506

Pobuda za zaposlovanje mladih

350

(41)

309

—

81

390

632

(109)

523

—

56

579

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 700

—

1 700

—

1

1 701

852

(8)

843

—

2

845

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

—

4

—

0

4

11

(0)

11

—

0

11

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

80 527

80 527

100

100

80 627

80 627

0

0

12 166

12 166

92 794

92 794

67 557

67 557

266

266

67 823

67 823

131

131

14 600

14 600

82 553

82 553

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

43 192

—

43 192

460

1 155

44 806

43 116

(3)

43 113

665

1 155

44 933

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 727

—

14 727

—

1 356

16 083

13 148

362

13 510

2

1 356

14 868

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

942

—

942

—

218

1 160

571

81

652

1

218

871

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

148

—

148

—

—

148

142

0

142

—

—

142

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

558

1

559

—

7

567

342

13

354

4

6

365

Decentralizirane agencije

61

—

61

—

8

70

61

(2)

59

—

8

68

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

14

(1)

12

—

0

12

20

(14)

6

—

0

6

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

0

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

59 642

59 642

—

—

59 642

59 642

460

460

2 745

2 745

62 846

62 846

57 400

57 400

437

437

57 837

57 837

672

672

2 743

2 743

61 252

61 252

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 121

70

1 191

—

17

1 208

953

21

974

1

17

992

Potrošniki

29

—

29

—

1

30

24

3

27

1

1

28

Ustvarjalna Evropa

245

—

245

—

14

258

195

7

202

1

14

217

Nujna pomoč v Uniji

0

—

0

—

0

0

70

(10)

60

0

0

60

Sklad za notranjo varnost

533

(0)

533

—

148

681

664

(162)

502

1

146

649

Informacijski sistemi

0

(0)

—

—

—

—

—

0

0

—

0

0

Pravosodje

45

(0)

45

—

1

45

38

9

47

1

1

48

Pravice, enakost in državljanstvo

66

—

66

—

2

67

58

4

62

0

2

64

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

150

(45)

105

—

4

109

82

(13)

69

—

3

72

Evropa za državljane

29

—

29

—

0

29

29

(4)

25

0

0

25

Hrana in krma

290

—

290

—

4

294

239

2

242

1

5

247

Zdravje

68

—

68

—

3

71

61

3

64

1

2

67

Decentralizirane agencije

1 090

(25)

1 066

—

85

1 151

998

(87)

911

—

85

996

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

15

—

15

—

0

15

18

(10)

8

—

0

8

Posebni ukrepi

106

—

106

—

0

106

100

(0)

99

1

0

101

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

3 787

3 787

0

0

3 787

3 787

—

—

279

279

4 065

4 065

3 527

3 527

(237)

(237)

3 291

3 291

9

9

276

276

3 575

3 575

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

2 423

(29)

2 394

—

739

3 133

1 708

(325)

1 382

5

562

1 950

Makrofinančna pomoč (MFA)

27

(27)

0

—

—

0

27

(17)

10

—

—

10

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

110

110

—

—

—

—

110

110

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

24

(11)

13

—

1

13

21

(10)

11

—

1

11

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

20

(1)

19

—

0

19

16

(3)

13

—

0

13

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

25

—

25

—

129

154

25

—

25

25

429

479

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 677

61

2 738

—

41

2 779

2 060

1

2 061

4

41

2 106

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 190

15

3 205

—

83

3 287

2 796

(219)

2 578

16

123

2 716

Instrument partnerstva (PI)

154

(5)

149

—

10

159

100

36

136

0

9

145

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

197

(18)

179

—

2

181

159

3

163

3

2

167

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

377

0

377

—

11

388

321

(3)

319

3

9

331

Humanitarna pomoč

1 652

315

1 966

34

424

2 425

1 603

137

1 740

6

371

2 117

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

335

8

343

—

41

384

306

3

309

0

53

362

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

34

—

34

—

0

34

41

(6)

36

1

0

36

Decentralizirane agencije

20

—

20

—

0

21

20

—

20

—

0

21

Drugi ukrepi in programi

84

(3)

81

—

205

286

73

4

77

0

206

282

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

(4)

2

—

0

2

8

(1)

7

—

1

7

Posebni ukrepi

75

5

80

—

0

81

74

(6)

68

—

0

68

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

11 319

11 319

306

306

11 625

11 625

34

34

1 795

1 795

13 454

13 454

9 358

9 358

(406)

(406)

8 953

8 953

64

64

1 916

1 916

10 933

10 933

5

Pokojnine

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

2 004

(2)

2 002

—

0

2 002

Evropske šole

191

(11)

181

—

12

193

191

(11)

181

2

12

195

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

—

4

—

0

4

6

(2)

4

1

0

6

Upravni odhodki Komisije

3 629

12

3 641

1

385

4 027

3 629

11

3 640

359

386

4 385

Upravni odhodki drugih institucij

4 115

—

4 115

0

435

4 550

4 115

—

4 115

554

437

5 107

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

9 943

9 943

(0)

(0)

9 943

9 943

1

1

832

832

10 776

10 776

9 945

9 945

(2)

(2)

9 942

9 942

916

916

836

836

11 694

11 694

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

352

(306)

46

—

—

46

352

—

352

—

—

352

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

176

—

176

—

24

199

10

(9)

1

0

24

25

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

50

294

344

30

—

373

50

245

295

—

—

295

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

577

577

(12)

(12)

565

565

30

30

24

24

618

618

412

412

236

236

647

647

0

0

24

24

671

671

Skupaj

Skupaj

165 796

165 796

394

394

166 189

166 189

525

525

17 840

17 840

184 554

184 554

148 199

148 199

294

294

148 492

148 492

1 792

1 792

20 394

20 394

170 679

170 679

4.7   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 377 | 187 | — | 190 | 377 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 819 | 691 | — | 82 | 773 | 94 % | 46 | — | 46 | 0 | — | — | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 458 | 409 | — | 17 | 426 | 93 % | 32 | — | 32 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 882 | 861 | — | 21 | 882 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 151 | 143 | 0 | 4 | 148 | 98 % | 3 | — | 3 | — | — | — | — |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 245 | 245 | — | — | 245 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 15 043 | 12 391 | — | 1 417 | 13 808 | 92 % | 1 234 | — | 1 234 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 488 | 371 | — | 51 | 422 | 86 % | 64 | 3 | 67 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 414 | 367 | — | 31 | 398 | 96 % | 15 | — | 15 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 3 271 | 2 786 | — | 273 | 3 060 | 94 % | 211 | — | 211 | — | — | — | — |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 187 | 135 | — | 25 | 159 | 85 % | 26 | — | 26 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 146 | 135 | — | 8 | 143 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – energetika | 993 | 949 | — | 44 | 992 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | IPE – promet | 2 722 | 2 639 | — | 77 | 2 716 | 100 % | 4 | — | 4 | 1 | — | — | 1 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 180 | 171 | — | 4 | 175 | 98 % | 0 | — | 0 | 4 | — | 0 | 4 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 406 | 360 | — | 16 | 376 | 93 % | 10 | — | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Drugi ukrepi in programi | 665 | 193 | — | 112 | 304 | 46 % | 361 | — | 361 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 98 | 97 | — | 1 | 98 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 137 | 132 | — | 2 | 134 | 98 % | 2 | — | 2 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 31 539 | 27 877 | — | 3 567 | 31 444 | 100 % | 43 | — | 43 | 8 | — | 43 | 51 |
| | Regije v prehodu | 6 660 | 5 851 | — | 806 | 6 657 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 9 827 | 8 674 | — | 1 130 | 9 804 | 100 % | 8 | — | 8 | 1 | — | 14 | 15 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 253 | 231 | — | 22 | 253 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 11 555 | 9 752 | — | 1 775 | 11 527 | 100 % | (0) | 2 | 1 | — | — | 26 | 26 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 2 208 | 1 973 | — | 216 | 2 189 | 99 % | 7 | — | 7 | 0 | — | 12 | 12 |
| | Tehnična pomoč | 242 | 228 | — | 0 | 228 | 94 % | 1 | — | 1 | 12 | — | 1 | 13 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 591 | 567 | — | 23 | 590 | 100 % | — | — | — | 1 | — | 0 | 1 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 390 | 277 | — | 81 | 358 | 92 % | — | 32 | 32 | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 1 701 | 1 700 | — | — | 1 700 | 100 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 4 | — | — | 4 | 97 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 92 794 | 80 540 | 0 | 9 996 | 90 536 | 98 % | 2 074 | 36 | 2 110 | 52 | — | 97 | 149 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 44 806 | 42 718 | 438 | 807 | 43 962 | 98 % | 348 | 467 | 815 | 8 | 21 | — | 29 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 16 083 | 14 725 | — | 40 | 14 765 | 92 % | 903 | — | 903 | 2 | — | 413 | 415 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 1 160 | 940 | — | 142 | 1 082 | 93 % | 75 | — | 75 | 2 | — | 1 | 3 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 567 | 559 | — | 5 | 564 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 70 | 59 | — | 7 | 67 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 12 | 12 | — | — | 12 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 62 846 | 59 161 | 438 | 1 001 | 60 600 | 96 % | 1 330 | 467 | 1 797 | 14 | 21 | 414 | 449 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 1 208 | 1 184 | — | 9 | 1 192 | 99 % | 9 | — | 9 | 7 | — | — | 7 |
| | Potrošniki | 30 | 29 | — | 1 | 30 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 258 | 245 | — | 10 | 255 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 0 | 0 | — | — | 0 | 38 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Sklad za notranjo varnost | 681 | 533 | — | 64 | 597 | 88 % | 84 | — | 84 | 0 | — | — | 0 |
| | Informacijski sistemi | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pravosodje | 45 | 45 | — | 0 | 45 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 67 | 66 | — | 1 | 67 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 109 | 70 | — | 3 | 73 | 67 % | 1 | — | 1 | 35 | — | 0 | 35 |
| | Evropa za državljane | 29 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Hrana in krma | 294 | 290 | — | 3 | 292 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Zdravje | 71 | 68 | — | 2 | 71 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 1 151 | 1 059 | — | 44 | 1 102 | 96 % | 41 | — | 41 | 7 | — | 0 | 7 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 15 | 15 | — | — | 15 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Posebni ukrepi | 106 | 106 | — | 0 | 106 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 4 065 | 3 737 | — | 137 | 3 874 | 95 % | 142 | — | 142 | 50 | — | 0 | 50 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 3 133 | 2 393 | — | 601 | 2 994 | 96 % | 138 | — | 138 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 0 | 0 | — | — | 0 | 97 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | 7 | — | 7 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 19 | 19 | — | 0 | 19 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 154 | 25 | — | 70 | 95 | 61 % | 60 | — | 60 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 779 | 2 738 | — | 31 | 2 769 | 100 % | 10 | — | 10 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 3 287 | 3 204 | — | 58 | 3 262 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 159 | 149 | — | 7 | 156 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 181 | 179 | — | 1 | 179 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 388 | 377 | — | 10 | 387 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitarna pomoč | 2 425 | 1 966 | 34 | 412 | 2 412 | 99 % | 13 | — | 13 | — | — | — | — |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 384 | 343 | — | 17 | 360 | 94 % | 24 | — | 24 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 34 | 34 | — | — | 34 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Drugi ukrepi in programi | 286 | 81 | — | 145 | 226 | 79 % | 60 | — | 60 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 2 | 1 | — | — | 1 | 47 % | 0 | 1 | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Posebni ukrepi | 81 | 80 | — | 0 | 81 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 13 454 | 11 622 | 34 | 1 454 | 13 111 | 97 % | 340 | 1 | 341 | 2 | — | 0 | 2 |
| 5 | Pokojnine | 2 002 | 1 990 | — | 0 | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Evropske šole | 193 | 181 | — | 10 | 191 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 4 | 4 | — | — | 4 | 100 % | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 027 | 3 589 | 1 | 225 | 3 816 | 95 % | 159 | — | 159 | 51 | 0 | 0 | 52 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 4 550 | 4 033 | 0 | 338 | 4 371 | 96 % | 94 | 0 | 94 | 82 | 0 | 3 | 85 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 10 776 | 9 797 | 1 | 574 | 10 371 | 96 % | 255 | — | 255 | 146 | 0 | 3 | 149 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 46 | — | — | — | — | — | — | 46 | 46 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 199 | 1 | — | — | 1 | 0 % | 8 | — | 8 | 175 | — | 16 | 191 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 373 | 295 | — | — | 295 | 79 % | — | 49 | 49 | — | 30 | — | 30 |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 618 | 295 | — | — | 295 | 48 % | 8 | 94 | 102 | 175 | 30 | 16 | 221 |
| Skupaj | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(v milijonih EUR)

Program

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

377

187

—

190

377

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

819

691

—

82

773

94 %

46

—

46

0

—

—

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

458

409

—

17

426

93 %

32

—

32

0

—

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

882

861

—

21

882

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Evropska solidarnostna enota (ESC)

151

143

0

4

148

98 %

3

—

3

—

—

—

—

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

245

245

—

—

245

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Jedrska varnost in razgradnja

144

144

—

—

144

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

15 043

12 391

—

1 417

13 808

92 %

1 234

—

1 234

0

—

1

1

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

488

371

—

51

422

86 %

64

3

67

0

—

0

0

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

414

367

—

31

398

96 %

15

—

15

0

—

0

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

3 271

2 786

—

273

3 060

94 %

211

—

211

—

—

—

—

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

187

135

—

25

159

85 %

26

—

26

2

—

0

2

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

146

135

—

8

143

98 %

3

—

3

0

—

—

0

IPE – energetika

993

949

—

44

992

100 %

1

—

1

0

—

—

0

IPE – promet

2 722

2 639

—

77

2 716

100 %

4

—

4

1

—

—

1

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

180

171

—

4

175

98 %

0

—

0

4

—

0

4

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

406

360

—

16

376

93 %

10

—

10

19

—

0

19

Drugi ukrepi in programi

665

193

—

112

304

46 %

361

—

361

0

—

0

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

98

97

—

1

98

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Posebne pristojnosti Komisije

137

132

—

2

134

98 %

2

—

2

1

—

0

1

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

31 539

27 877

—

3 567

31 444

100 %

43

—

43

8

—

43

51

Regije v prehodu

6 660

5 851

—

806

6 657

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

9 827

8 674

—

1 130

9 804

100 %

8

—

8

1

—

14

15

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

253

231

—

22

253

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohezijski sklad

11 555

9 752

—

1 775

11 527

100 %

(0)

2

1

—

—

26

26

Evropsko teritorialno sodelovanje

2 208

1 973

—

216

2 189

99 %

7

—

7

0

—

12

12

Tehnična pomoč

242

228

—

0

228

94 %

1

—

1

12

—

1

13

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

591

567

—

23

590

100 %

—

—

—

1

—

0

1

Pobuda za zaposlovanje mladih

390

277

—

81

358

92 %

—

32

32

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

1 701

1 700

—

—

1 700

100 %

1

—

1

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

4

—

—

4

97 %

0

—

0

—

—

—

—

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

92 794

92 794

80 540

80 540

0

0

9 996

9 996

90 536

90 536

98 %

98 %

2 074

2 074

36

36

2 110

2 110

52

52

—

—

97

97

149

149

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

44 806

42 718

438

807

43 962

98 %

348

467

815

8

21

—

29

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

16 083

14 725

—

40

14 765

92 %

903

—

903

2

—

413

415

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

1 160

940

—

142

1 082

93 %

75

—

75

2

—

1

3

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

567

559

—

5

564

100 %

2

—

2

0

—

0

0

Decentralizirane agencije

70

59

—

7

67

95 %

1

—

1

2

—

—

2

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

12

12

—

—

12

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

62 846

62 846

59 161

59 161

438

438

1 001

1 001

60 600

60 600

96 %

96 %

1 330

1 330

467

467

1 797

1 797

14

14

21

21

414

414

449

449

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

1 208

1 184

—

9

1 192

99 %

9

—

9

7

—

—

7

Potrošniki

30

29

—

1

30

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Ustvarjalna Evropa

258

245

—

10

255

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Nujna pomoč v Uniji

0

0

—

—

0

38 %

0

—

0

0

—

0

0

Sklad za notranjo varnost

681

533

—

64

597

88 %

84

—

84

0

—

—

0

Informacijski sistemi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pravosodje

45

45

—

0

45

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Pravice, enakost in državljanstvo

67

66

—

1

67

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

109

70

—

3

73

67 %

1

—

1

35

—

0

35

Evropa za državljane

29

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Hrana in krma

294

290

—

3

292

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Zdravje

71

68

—

2

71

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Decentralizirane agencije

1 151

1 059

—

44

1 102

96 %

41

—

41

7

—

0

7

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

15

15

—

—

15

99 %

0

—

0

0

—

0

0

Posebni ukrepi

106

106

—

0

106

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

4 065

4 065

3 737

3 737

—

—

137

137

3 874

3 874

95 %

95 %

142

142

—

—

142

142

50

50

—

—

0

0

50

50

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

3 133

2 393

—

601

2 994

96 %

138

—

138

1

—

0

1

Makrofinančna pomoč (MFA)

0

0

—

—

0

97 %

—

—

—

0

—

—

0

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

110

—

—

103

103

94 %

7

—

7

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

13

13

—

0

13

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

19

19

—

0

19

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

154

25

—

70

95

61 %

60

—

60

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 779

2 738

—

31

2 769

100 %

10

—

10

0

—

—

0

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

3 287

3 204

—

58

3 262

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Instrument partnerstva (PI)

159

149

—

7

156

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

181

179

—

1

179

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

388

377

—

10

387

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Humanitarna pomoč

2 425

1 966

34

412

2 412

99 %

13

—

13

—

—

—

—

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

384

343

—

17

360

94 %

24

—

24

0

—

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

34

34

—

—

34

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Drugi ukrepi in programi

286

81

—

145

226

79 %

60

—

60

0

—

0

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

2

1

—

—

1

47 %

0

1

1

—

—

0

0

Posebni ukrepi

81

80

—

0

81

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

13 454

13 454

11 622

11 622

34

34

1 454

1 454

13 111

13 111

97 %

97 %

340

340

1

1

341

341

2

2

—

—

0

0

2

2

5

Pokojnine

2 002

1 990

—

0

1 990

99 %

0

—

0

12

—

—

12

Evropske šole

193

181

—

10

191

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

4

4

—

—

4

100 %

—

—

—

—

—

0

0

Upravni odhodki Komisije

4 027

3 589

1

225

3 816

95 %

159

—

159

51

0

0

52

Upravni odhodki drugih institucij

4 550

4 033

0

338

4 371

96 %

94

0

94

82

0

3

85

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

10 776

10 776

9 797

9 797

1

1

574

574

10 371

10 371

96 %

96 %

255

255

—

—

255

255

146

146

0

0

3

3

149

149

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

46

—

—

—

—

—

—

46

46

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

199

1

—

—

1

0 %

8

—

8

175

—

16

191

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

373

295

—

—

295

79 %

—

49

49

—

30

—

30

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

618

618

295

295

—

—

—

—

295

295

48 %

48 %

8

8

94

94

102

102

175

175

30

30

16

16

221

221

Skupaj

Skupaj

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

4.8   VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VFO PODROBNO: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 1 213 | 1 023 | — | 163 | 1 186 | 98 % | 0 | — | 27 | 27 | 0 | — | — | 0 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 248 | 991 | 2 | 48 | 1 041 | 83 % | 2 | — | 205 | 207 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 608 | 558 | 0 | 17 | 575 | 95 % | 1 | — | 32 | 32 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 619 | 601 | 2 | 14 | 617 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 123 | 105 | 4 | 0 | 109 | 89 % | 3 | — | 7 | 10 | 0 | 4 | 0 | 4 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | 2 | 0 | — | — | 0 | 7 % | 2 | — | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 157 | 157 | — | — | 157 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Obzorje 2020 | 14 652 | 10 731 | 65 | 782 | 11 578 | 79 % | 81 | — | 2 983 | 3 065 | 0 | 8 | 1 | 10 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 539 | 331 | 17 | 42 | 390 | 72 % | 33 | 3 | 111 | 146 | 0 | 2 | 0 | 2 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 365 | 274 | 3 | 53 | 330 | 90 % | 2 | — | 33 | 36 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 3 217 | 2 602 | 7 | 248 | 2 857 | 89 % | 7 | — | 353 | 360 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 180 | 126 | 0 | 3 | 129 | 72 % | 1 | — | 47 | 48 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 145 | 133 | 0 | 4 | 137 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | IPE – energetika | 331 | 325 | 1 | 3 | 330 | 100 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | IPE – promet | 1 334 | 1 312 | 1 | 14 | 1 327 | 100 % | 2 | — | 4 | 6 | 0 | 0 | — | 1 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 123 | 118 | 0 | 4 | 122 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 35 | — | — | 35 | 35 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Decentralizirane agencije | 406 | 361 | — | 16 | 377 | 93 % | 0 | — | 10 | 10 | 19 | — | 0 | 19 |
| | Drugi ukrepi in programi | 556 | 162 | 1 | 106 | 268 | 48 % | 1 | — | 285 | 287 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 69 | 64 | — | 1 | 65 | 94 % | 0 | — | 0 | 0 | 4 | — | — | 4 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 122 | 116 | — | 3 | 119 | 97 % | 0 | — | 1 | 1 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 28 551 | 24 248 | — | 3 281 | 27 529 | 96 % | 0 | — | 1 023 | 1 023 | — | — | — | — |
| | Regije v prehodu | 5 217 | 4 099 | — | 1 053 | 5 151 | 99 % | 0 | — | 66 | 66 | — | — | — | — |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 8 852 | 7 470 | — | 982 | 8 452 | 95 % | 0 | — | 400 | 400 | — | — | — | — |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 242 | 215 | — | 9 | 223 | 92 % | 0 | — | 19 | 19 | — | — | — | — |
| | Kohezijski sklad | 9 801 | 8 107 | — | 686 | 8 793 | 90 % | 0 | — | 1 008 | 1 008 | — | — | — | — |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 1 703 | 1 447 | — | 99 | 1 546 | 91 % | 0 | — | 157 | 157 | — | — | — | — |
| | Tehnična pomoč | 202 | 173 | 10 | 1 | 184 | 91 % | 13 | — | 1 | 14 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 506 | 412 | 0 | 92 | 504 | 100 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 579 | 523 | — | 26 | 549 | 95 % | 0 | — | 30 | 30 | — | — | — | — |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 845 | 843 | — | 2 | 845 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 82 553 | 67 637 | 113 | 7 785 | 75 535 | 91 % | 151 | 3 | 6 813 | 6 967 | 32 | 18 | 1 | 52 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 44 933 | 42 449 | 631 | 806 | 43 885 | 98 % | 190 | 467 | 349 | 1 006 | 7 | 34 | — | 42 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 14 868 | 13 505 | 2 | 705 | 14 213 | 96 % | 2 | — | 650 | 652 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 871 | 651 | 1 | 197 | 848 | 97 % | 1 | — | 21 | 22 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 142 | 142 | — | — | 142 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 365 | 350 | 4 | 5 | 359 | 99 % | 4 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 68 | 59 | — | 7 | 67 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | 6 | — | — | 6 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Posebni ukrepi | 0 | 0 | — | — | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 61 252 | 57 163 | 637 | 1 721 | 59 521 | 97 % | 198 | 467 | 1 023 | 1 687 | 9 | 35 | — | 44 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 992 | 878 | 1 | 8 | 886 | 89 % | 1 | — | 9 | 11 | 95 | 1 | — | 95 |
| | Potrošniki | 28 | 26 | 0 | 1 | 27 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Ustvarjalna Evropa | 217 | 200 | 1 | 8 | 209 | 96 % | 2 | — | 6 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 60 | 60 | 0 | 0 | 60 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Sklad za notranjo varnost | 649 | 500 | 1 | 27 | 529 | 81 % | 1 | — | 118 | 120 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | Informacijski sistemi | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pravosodje | 48 | 46 | 0 | 0 | 47 | 96 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 64 | 61 | 0 | 1 | 62 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 72 | 42 | — | 2 | 44 | 61 % | 0 | — | 1 | 1 | 27 | — | 0 | 27 |
| | Evropa za državljane | 25 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Hrana in krma | 247 | 241 | 1 | 4 | 246 | 99 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Zdravje | 67 | 63 | 1 | 2 | 65 | 97 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 996 | 905 | — | 44 | 949 | 95 % | 0 | — | 41 | 41 | 6 | — | 0 | 6 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 8 | 7 | — | — | 7 | 84 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Posebni ukrepi | 101 | 99 | 1 | 0 | 100 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 3 575 | 3 153 | 7 | 96 | 3 256 | 91 % | 9 | — | 180 | 188 | 129 | 2 | 0 | 131 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 1 950 | 1 375 | 5 | 202 | 1 583 | 81 % | 6 | — | 360 | 366 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 10 | 10 | — | — | 10 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 110 | — | — | 103 | 103 | 94 % | — | — | 7 | 7 | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 11 | 9 | — | 1 | 9 | 82 % | 0 | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 13 | 13 | — | 0 | 13 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 479 | 25 | 25 | 275 | 325 | 68 % | — | — | 154 | 154 | — | — | — | — |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 2 106 | 2 055 | 4 | 22 | 2 080 | 99 % | 6 | — | 19 | 25 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 2 716 | 2 564 | 14 | 48 | 2 627 | 97 % | 13 | — | 73 | 86 | 0 | 2 | 1 | 3 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 145 | 134 | 0 | 4 | 138 | 95 % | 0 | — | 3 | 3 | 1 | 0 | 2 | 3 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 167 | 159 | 3 | 0 | 162 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 331 | 315 | 3 | 7 | 324 | 98 % | 4 | — | 2 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitarna pomoč | 2 117 | 1 734 | 5 | 324 | 2 064 | 97 % | 6 | — | 47 | 53 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 362 | 308 | 0 | 31 | 340 | 94 % | 0 | — | 22 | 22 | 0 | — | — | 0 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 36 | 35 | 0 | — | 36 | 98 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | 21 | 20 | — | 0 | 21 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 282 | 76 | 0 | 123 | 199 | 71 % | 0 | — | 83 | 83 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 7 | 7 | — | — | 7 | 93 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 1 | 1 |
| | Posebni ukrepi | 68 | 68 | — | 0 | 68 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 10 933 | 8 908 | 60 | 1 140 | 10 108 | 92 % | 39 | — | 772 | 811 | 6 | 4 | 4 | 14 |
| 5 | Pokojnine | 2 002 | 1 990 | — | — | 1 990 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 12 | — | — | 12 |
| | Evropske šole | 195 | 181 | 2 | 10 | 192 | 99 % | 0 | — | 3 | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | 4 | 1 | 0 | 4 | 77 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Upravni odhodki Komisije | 4 385 | 3 303 | 332 | 182 | 3 817 | 87 % | 285 | — | 204 | 489 | 52 | 26 | 1 | 79 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 5 107 | 3 571 | 515 | 291 | 4 377 | 86 % | 463 | 0 | 143 | 605 | 82 | 39 | 3 | 124 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 11 694 | 9 048 | 850 | 482 | 10 381 | 89 % | 748 | 0 | 349 | 1 098 | 146 | 66 | 4 | 216 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | 352 | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | 352 | — | — | 352 |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 25 | 0 | 0 | — | 0 | 1 % | 1 | — | 8 | 9 | 0 | 0 | 16 | 16 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | 295 | 295 | — | — | 295 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 671 | 295 | 0 | — | 295 | 44 % | 1 | — | 8 | 9 | 352 | 0 | 16 | 368 |
| Skupaj | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(v milijonih EUR)

Program

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

1 213

1 023

—

163

1 186

98 %

0

—

27

27

0

—

—

0

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 248

991

2

48

1 041

83 %

2

—

205

207

0

0

—

0

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

608

558

0

17

575

95 %

1

—

32

32

0

0

—

0

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

619

601

2

14

617

100 %

2

—

0

2

(0)

0

—

0

Evropska solidarnostna enota (ESC)

123

105

4

0

109

89 %

3

—

7

10

0

4

0

4

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

2

0

—

—

0

7 %

2

—

—

2

0

—

—

0

Jedrska varnost in razgradnja

157

157

—

—

157

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Obzorje 2020

14 652

10 731

65

782

11 578

79 %

81

—

2 983

3 065

0

8

1

10

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

539

331

17

42

390

72 %

33

3

111

146

0

2

0

2

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

365

274

3

53

330

90 %

2

—

33

36

0

0

0

0

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

3 217

2 602

7

248

2 857

89 %

7

—

353

360

0

0

0

1

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

180

126

0

3

129

72 %

1

—

47

48

2

1

0

3

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

145

133

0

4

137

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

IPE – energetika

331

325

1

3

330

100 %

1

—

1

1

0

0

—

0

IPE – promet

1 334

1 312

1

14

1 327

100 %

2

—

4

6

0

0

—

1

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

123

118

0

4

122

99 %

0

—

0

1

0

0

0

0

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

35

—

—

35

35

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Decentralizirane agencije

406

361

—

16

377

93 %

0

—

10

10

19

—

0

19

Drugi ukrepi in programi

556

162

1

106

268

48 %

1

—

285

287

1

0

0

1

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

69

64

—

1

65

94 %

0

—

0

0

4

—

—

4

Posebne pristojnosti Komisije

122

116

—

3

119

97 %

0

—

1

1

2

—

0

2

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

28 551

24 248

—

3 281

27 529

96 %

0

—

1 023

1 023

—

—

—

—

Regije v prehodu

5 217

4 099

—

1 053

5 151

99 %

0

—

66

66

—

—

—

—

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

8 852

7 470

—

982

8 452

95 %

0

—

400

400

—

—

—

—

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

242

215

—

9

223

92 %

0

—

19

19

—

—

—

—

Kohezijski sklad

9 801

8 107

—

686

8 793

90 %

0

—

1 008

1 008

—

—

—

—

Evropsko teritorialno sodelovanje

1 703

1 447

—

99

1 546

91 %

0

—

157

157

—

—

—

—

Tehnična pomoč

202

173

10

1

184

91 %

13

—

1

14

1

2

0

4

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

506

412

0

92

504

100 %

0

—

2

2

0

0

0

0

Pobuda za zaposlovanje mladih

579

523

—

26

549

95 %

0

—

30

30

—

—

—

—

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

845

843

—

2

845

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

11

11

—

0

11

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

82 553

82 553

67 637

67 637

113

113

7 785

7 785

75 535

75 535

91 %

91 %

151

151

3

3

6 813

6 813

6 967

6 967

32

32

18

18

1

1

52

52

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

44 933

42 449

631

806

43 885

98 %

190

467

349

1 006

7

34

—

42

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

14 868

13 505

2

705

14 213

96 %

2

—

650

652

2

0

—

2

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

871

651

1

197

848

97 %

1

—

21

22

0

0

—

0

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

142

142

—

—

142

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

365

350

4

5

359

99 %

4

—

1

5

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

68

59

—

7

67

98 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

6

—

—

6

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Posebni ukrepi

0

0

—

—

0

100 %

0

—

—

—

0

—

—

0

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

61 252

61 252

57 163

57 163

637

637

1 721

1 721

59 521

59 521

97 %

97 %

198

198

467

467

1 023

1 023

1 687

1 687

9

9

35

35

—

—

44

44

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

992

878

1

8

886

89 %

1

—

9

11

95

1

—

95

Potrošniki

28

26

0

1

27

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Ustvarjalna Evropa

217

200

1

8

209

96 %

2

—

6

8

0

0

0

0

Nujna pomoč v Uniji

60

60

0

0

60

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Sklad za notranjo varnost

649

500

1

27

529

81 %

1

—

118

120

0

0

(0)

0

Informacijski sistemi

0

0

—

0

0

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Pravosodje

48

46

0

0

47

96 %

0

—

1

1

0

0

0

1

Pravice, enakost in državljanstvo

64

61

0

1

62

98 %

0

—

1

1

0

0

0

0

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

72

42

—

2

44

61 %

0

—

1

1

27

—

0

27

Evropa za državljane

25

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Hrana in krma

247

241

1

4

246

99 %

1

—

1

1

0

0

0

0

Zdravje

67

63

1

2

65

97 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Decentralizirane agencije

996

905

—

44

949

95 %

0

—

41

41

6

—

0

6

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

8

7

—

—

7

84 %

0

—

0

0

1

—

0

1

Posebni ukrepi

101

99

1

0

100

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

3 575

3 575

3 153

3 153

7

7

96

96

3 256

3 256

91 %

91 %

9

9

—

—

180

180

188

188

129

129

2

2

0

0

131

131

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

1 950

1 375

5

202

1 583

81 %

6

—

360

366

1

1

0

2

Makrofinančna pomoč (MFA)

10

10

—

—

10

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

110

—

—

103

103

94 %

—

—

7

7

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

11

9

—

1

9

82 %

0

—

—

—

2

—

—

2

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

13

13

—

0

13

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

479

25

25

275

325

68 %

—

—

154

154

—

—

—

—

Evropski instrument sosedstva (ENI)

2 106

2 055

4

22

2 080

99 %

6

—

19

25

0

0

—

1

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

2 716

2 564

14

48

2 627

97 %

13

—

73

86

0

2

1

3

Instrument partnerstva (PI)

145

134

0

4

138

95 %

0

—

3

3

1

0

2

3

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

167

159

3

0

162

97 %

3

—

1

4

1

1

0

2

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

331

315

3

7

324

98 %

4

—

2

6

0

1

0

1

Humanitarna pomoč

2 117

1 734

5

324

2 064

97 %

6

—

47

53

0

0

—

0

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

362

308

0

31

340

94 %

0

—

22

22

0

—

—

0

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

36

35

0

—

36

98 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Decentralizirane agencije

21

20

—

0

21

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Drugi ukrepi in programi

282

76

0

123

199

71 %

0

—

83

83

0

0

—

0

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

7

7

—

—

7

93 %

0

—

0

0

0

—

1

1

Posebni ukrepi

68

68

—

0

68

100 %

0

—

0

0

0

—

0

0

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

10 933

10 933

8 908

8 908

60

60

1 140

1 140

10 108

10 108

92 %

92 %

39

39

—

—

772

772

811

811

6

6

4

4

4

4

14

14

5

Pokojnine

2 002

1 990

—

—

1 990

99 %

0

—

0

0

12

—

—

12

Evropske šole

195

181

2

10

192

99 %

0

—

3

3

0

—

—

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

4

1

0

4

77 %

0

0

—

0

0

1

—

1

Upravni odhodki Komisije

4 385

3 303

332

182

3 817

87 %

285

—

204

489

52

26

1

79

Upravni odhodki drugih institucij

5 107

3 571

515

291

4 377

86 %

463

0

143

605

82

39

3

124

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

11 694

11 694

9 048

9 048

850

850

482

482

10 381

10 381

89 %

89 %

748

748

0

0

349

349

1 098

1 098

146

146

66

66

4

4

216

216

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

352

—

—

—

—

—

0

—

—

—

352

—

—

352

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

25

0

0

—

0

1 %

1

—

8

9

0

0

16

16

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

295

295

—

—

295

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

671

671

295

295

0

0

—

—

295

295

44 %

44 %

1

1

—

—

8

8

9

9

352

352

0

0

16

16

368

368

Skupaj

Skupaj

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

4.9   VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VFO PODROBNO: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za tekoče leto | Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | 2 714 | (0) | (1 015 ) | 1 698 | 377 | (171) | — | 206 | 1 905 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 1 224 | (0) | (724) | 500 | 773 | (316) | — | 456 | 957 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | 1 454 | (0) | (519) | 935 | 426 | (56) | (0) | 370 | 1 305 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | 243 | (1) | (230) | 12 | 882 | (387) | — | 495 | 507 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | 17 | (0) | (6) | 10 | 148 | (103) | — | 45 | 55 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | — | — | — | — | 245 | (0) | — | 245 | 245 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | 596 | (0) | (128) | 468 | 144 | (29) | — | 115 | 583 |
| | Obzorje 2020 | 20 541 | (412) | (7 640 ) | 12 490 | 13 808 | (3 938 ) | (4) | 9 866 | 22 356 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 275 | (11) | (145) | 119 | 422 | (245) | (0) | 176 | 295 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 943 | (19) | (296) | 628 | 398 | (33) | — | 365 | 993 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 855 | (62) | (387) | 406 | 3 060 | (2 469 ) | — | 591 | 997 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | 222 | (22) | (95) | 105 | 159 | (34) | — | 125 | 230 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | 175 | (6) | (98) | 71 | 143 | (39) | — | 103 | 175 |
| | IPE – energetika | 2 072 | (14) | (320) | 1 738 | 992 | (9) | — | 983 | 2 721 |
| | IPE – promet | 4 241 | (75) | (1 277 ) | 2 890 | 2 716 | (51) | — | 2 666 | 5 556 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 448 | (12) | (116) | 321 | 175 | (7) | — | 169 | 490 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 254 | (48) | (35) | 172 | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizirane agencije | 52 | — | (36) | 15 | 376 | (341) | — | 36 | 51 |
| | Drugi ukrepi in programi | 404 | (30) | (173) | 200 | 304 | (95) | — | 210 | 410 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 107 | (8) | (48) | 51 | 98 | (17) | — | 81 | 131 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 169 | (18) | (80) | 72 | 134 | (39) | — | 95 | 166 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 85 194 | (494) | (27 428 ) | 57 272 | 31 444 | (101) | — | 31 343 | 88 615 |
| | Regije v prehodu | 18 502 | (24) | (5 139 ) | 13 338 | 6 657 | (12) | — | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 26 523 | (52) | (8 380 ) | 18 092 | 9 804 | (72) | — | 9 732 | 27 824 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | 588 | — | (205) | 384 | 253 | (18) | — | 234 | 618 |
| | Kohezijski sklad | 25 851 | (3) | (8 404 ) | 17 444 | 11 527 | (389) | — | 11 138 | 28 582 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 4 502 | (2) | (1 536 ) | 2 964 | 2 189 | (10) | — | 2 178 | 5 142 |
| | Tehnična pomoč | 251 | (21) | (96) | 134 | 228 | (89) | (0) | 139 | 273 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | 1 304 | (1) | (483) | 820 | 590 | (21) | — | 569 | 1 390 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | 1 655 | (13) | (527) | 1 114 | 358 | (22) | — | 337 | 1 450 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | 5 595 | (11) | (838) | 4 745 | 1 700 | (7) | — | 1 694 | 6 439 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 20 | (1) | (10) | 8 | 4 | (0) | — | 3 | 12 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 206 991 | (1 360 ) | (66 413 ) | 139 217 | 90 536 | (9 122 ) | (4) | 81 410 | 220 627 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 359 | (6) | (235) | 117 | 43 962 | (43 650 ) | — | 313 | 430 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 34 594 | (38) | (13 714 ) | 20 842 | 14 765 | (499) | — | 14 266 | 35 108 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 3 280 | (73) | (826) | 2 382 | 1 082 | (22) | (0) | 1 059 | 3 441 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | 15 | (2) | (6) | 8 | 148 | (136) | — | 12 | 19 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 1 768 | (131) | (342) | 1 294 | 564 | (17) | — | 548 | 1 841 |
| | Decentralizirane agencije | 3 | (0) | (3) | — | 67 | (64) | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 28 | (3) | (6) | 19 | 12 | (0) | — | 12 | 31 |
| | Posebni ukrepi | 0 | (0) | (0) | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 40 047 | (253) | (15 133 ) | 24 661 | 60 600 | (44 387 ) | (0) | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 2 662 | (98) | (750) | 1 814 | 1 192 | (136) | — | 1 057 | 2 870 |
| | Potrošniki | 40 | (1) | (18) | 22 | 30 | (10) | — | 20 | 43 |
| | Ustvarjalna Evropa | 219 | (8) | (96) | 115 | 255 | (113) | — | 141 | 256 |
| | Nujna pomoč v Uniji | 62 | (0) | (60) | 2 | 0 | (0) | — | 0 | 2 |
| | Sklad za notranjo varnost | 1 746 | (103) | (525) | 1 118 | 597 | (4) | — | 593 | 1 711 |
| | Informacijski sistemi | 46 | (36) | (0) | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Pravosodje | 90 | (2) | (30) | 58 | 45 | (16) | — | 29 | 87 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 105 | (1) | (45) | 59 | 67 | (18) | — | 49 | 108 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 43 | (3) | (17) | 22 | 73 | (27) | — | 45 | 67 |
| | Evropa za državljane | 21 | (1) | (11) | 9 | 29 | (14) | — | 15 | 24 |
| | Hrana in krma | 319 | (9) | (178) | 132 | 292 | (68) | — | 225 | 357 |
| | Zdravje | 133 | (1) | (51) | 82 | 71 | (14) | — | 56 | 138 |
| | Decentralizirane agencije | 242 | (0) | (85) | 157 | 1 102 | (864) | — | 238 | 395 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 24 | (3) | (7) | 14 | 15 | (1) | — | 14 | 29 |
| | Posebni ukrepi | 82 | (2) | (63) | 17 | 106 | (37) | — | 69 | 86 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 5 834 | (269) | (1 934 ) | 3 632 | 3 874 | (1 323 ) | — | 2 551 | 6 183 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 7 425 | (355) | (1 414 ) | 5 656 | 2 994 | (169) | — | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | 45 | (0) | (10) | 35 | 0 | — | — | 0 | 35 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | 103 | (103) | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | 15 | (2) | (4) | 9 | 13 | (5) | — | 8 | 17 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | 22 | (0) | (3) | 19 | 19 | (10) | — | 9 | 28 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | 325 | — | (241) | 84 | 95 | (84) | — | 10 | 95 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 7 833 | (526) | (1 713 ) | 5 594 | 2 769 | (367) | — | 2 401 | 7 995 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 8 755 | (187) | (2 298 ) | 6 269 | 3 262 | (329) | — | 2 933 | 9 203 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 386 | (3) | (118) | 264 | 156 | (21) | — | 135 | 400 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 358 | (8) | (115) | 235 | 179 | (47) | — | 133 | 367 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 627 | (13) | (206) | 408 | 387 | (118) | (0) | 268 | 676 |
| | Humanitarna pomoč | 893 | (36) | (552) | 305 | 2 412 | (1 511 ) | (0) | 901 | 1 205 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 266 | (49) | (130) | 88 | 360 | (210) | — | 150 | 238 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 107 | (3) | (24) | 80 | 34 | (12) | — | 22 | 102 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | 21 | (21) | — | 0 | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 152 | (8) | (38) | 105 | 226 | (161) | — | 65 | 171 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 16 | (3) | (6) | 6 | 1 | (0) | — | 1 | 7 |
| | Posebni ukrepi | 126 | (4) | (46) | 76 | 81 | (21) | — | 59 | 135 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 27 352 | (1 200 ) | (6 918 ) | 19 234 | 13 111 | (3 190 ) | (0) | 9 920 | 29 154 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | 1 990 | (1 990 ) | (0) | — | — |
| | Evropske šole | 2 | — | (2) | — | 191 | (190) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 6 | — | (4) | 2 | 4 | (0) | — | 4 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | 366 | (28) | (337) | 0 | 3 816 | (3 480 ) | (1) | 335 | 335 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 587 | (69) | (515) | 2 | 4 371 | (3 861 ) | 0 | 510 | 511 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | 961 | (97) | (859) | 5 | 10 371 | (9 522 ) | (1) | 849 | 854 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | 0 | (0) | (0) | — | 1 | (0) | — | 1 | 1 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | 295 | (295) | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | 0 | (0) | (0) | — | 295 | (295) | — | 1 | 1 |
| Skupaj | 281 185 | (3 179 ) | (91 257 ) | 186 749 | 178 787 | (67 838 ) | (5) | 110 944 | 297 693 |

(v milijonih EUR)

Program

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za tekoče leto

Neporavnane obveznosti ob koncu zadevnega leta skupaj

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/ revalorizacije/ razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

2 714

(0)

(1 015 )

1 698

377

(171)

—

206

1 905

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

1 224

(0)

(724)

500

773

(316)

—

456

957

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

1 454

(0)

(519)

935

426

(56)

(0)

370

1 305

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

243

(1)

(230)

12

882

(387)

—

495

507

Evropska solidarnostna enota (ESC)

17

(0)

(6)

10

148

(103)

—

45

55

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

—

—

—

—

245

(0)

—

245

245

Jedrska varnost in razgradnja

596

(0)

(128)

468

144

(29)

—

115

583

Obzorje 2020

20 541

(412)

(7 640 )

12 490

13 808

(3 938 )

(4)

9 866

22 356

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

275

(11)

(145)

119

422

(245)

(0)

176

295

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

943

(19)

(296)

628

398

(33)

—

365

993

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

855

(62)

(387)

406

3 060

(2 469 )

—

591

997

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

222

(22)

(95)

105

159

(34)

—

125

230

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

175

(6)

(98)

71

143

(39)

—

103

175

IPE – energetika

2 072

(14)

(320)

1 738

992

(9)

—

983

2 721

IPE – promet

4 241

(75)

(1 277 )

2 890

2 716

(51)

—

2 666

5 556

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

448

(12)

(116)

321

175

(7)

—

169

490

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

254

(48)

(35)

172

—

—

—

—

172

Decentralizirane agencije

52

—

(36)

15

376

(341)

—

36

51

Drugi ukrepi in programi

404

(30)

(173)

200

304

(95)

—

210

410

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

107

(8)

(48)

51

98

(17)

—

81

131

Posebne pristojnosti Komisije

169

(18)

(80)

72

134

(39)

—

95

166

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

85 194

(494)

(27 428 )

57 272

31 444

(101)

—

31 343

88 615

Regije v prehodu

18 502

(24)

(5 139 )

13 338

6 657

(12)

—

6 645

19 984

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

26 523

(52)

(8 380 )

18 092

9 804

(72)

—

9 732

27 824

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

588

—

(205)

384

253

(18)

—

234

618

Kohezijski sklad

25 851

(3)

(8 404 )

17 444

11 527

(389)

—

11 138

28 582

Evropsko teritorialno sodelovanje

4 502

(2)

(1 536 )

2 964

2 189

(10)

—

2 178

5 142

Tehnična pomoč

251

(21)

(96)

134

228

(89)

(0)

139

273

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

1 304

(1)

(483)

820

590

(21)

—

569

1 390

Pobuda za zaposlovanje mladih

1 655

(13)

(527)

1 114

358

(22)

—

337

1 450

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

5 595

(11)

(838)

4 745

1 700

(7)

—

1 694

6 439

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

20

(1)

(10)

8

4

(0)

—

3

12

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

206 991

206 991

(1 360 )

(1 360 )

(66 413 )

(66 413 )

139 217

139 217

90 536

90 536

(9 122 )

(9 122 )

(4)

(4)

81 410

81 410

220 627

220 627

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

359

(6)

(235)

117

43 962

(43 650 )

—

313

430

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

34 594

(38)

(13 714 )

20 842

14 765

(499)

—

14 266

35 108

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

3 280

(73)

(826)

2 382

1 082

(22)

(0)

1 059

3 441

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

15

(2)

(6)

8

148

(136)

—

12

19

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

1 768

(131)

(342)

1 294

564

(17)

—

548

1 841

Decentralizirane agencije

3

(0)

(3)

—

67

(64)

—

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

28

(3)

(6)

19

12

(0)

—

12

31

Posebni ukrepi

0

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

40 047

40 047

(253)

(253)

(15 133 )

(15 133 )

24 661

24 661

60 600

60 600

(44 387 )

(44 387 )

(0)

(0)

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

2 662

(98)

(750)

1 814

1 192

(136)

—

1 057

2 870

Potrošniki

40

(1)

(18)

22

30

(10)

—

20

43

Ustvarjalna Evropa

219

(8)

(96)

115

255

(113)

—

141

256

Nujna pomoč v Uniji

62

(0)

(60)

2

0

(0)

—

0

2

Sklad za notranjo varnost

1 746

(103)

(525)

1 118

597

(4)

—

593

1 711

Informacijski sistemi

46

(36)

(0)

10

—

—

—

—

10

Pravosodje

90

(2)

(30)

58

45

(16)

—

29

87

Pravice, enakost in državljanstvo

105

(1)

(45)

59

67

(18)

—

49

108

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

43

(3)

(17)

22

73

(27)

—

45

67

Evropa za državljane

21

(1)

(11)

9

29

(14)

—

15

24

Hrana in krma

319

(9)

(178)

132

292

(68)

—

225

357

Zdravje

133

(1)

(51)

82

71

(14)

—

56

138

Decentralizirane agencije

242

(0)

(85)

157

1 102

(864)

—

238

395

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

24

(3)

(7)

14

15

(1)

—

14

29

Posebni ukrepi

82

(2)

(63)

17

106

(37)

—

69

86

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

5 834

5 834

(269)

(269)

(1 934 )

(1 934 )

3 632

3 632

3 874

3 874

(1 323 )

(1 323 )

—

—

2 551

2 551

6 183

6 183

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

7 425

(355)

(1 414 )

5 656

2 994

(169)

—

2 826

8 481

Makrofinančna pomoč (MFA)

45

(0)

(10)

35

0

—

—

0

35

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

103

(103)

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

15

(2)

(4)

9

13

(5)

—

8

17

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

22

(0)

(3)

19

19

(10)

—

9

28

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

325

—

(241)

84

95

(84)

—

10

95

Evropski instrument sosedstva (ENI)

7 833

(526)

(1 713 )

5 594

2 769

(367)

—

2 401

7 995

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

8 755

(187)

(2 298 )

6 269

3 262

(329)

—

2 933

9 203

Instrument partnerstva (PI)

386

(3)

(118)

264

156

(21)

—

135

400

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

358

(8)

(115)

235

179

(47)

—

133

367

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

627

(13)

(206)

408

387

(118)

(0)

268

676

Humanitarna pomoč

893

(36)

(552)

305

2 412

(1 511 )

(0)

901

1 205

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

266

(49)

(130)

88

360

(210)

—

150

238

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

107

(3)

(24)

80

34

(12)

—

22

102

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

21

(21)

—

0

0

Drugi ukrepi in programi

152

(8)

(38)

105

226

(161)

—

65

171

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

16

(3)

(6)

6

1

(0)

—

1

7

Posebni ukrepi

126

(4)

(46)

76

81

(21)

—

59

135

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

27 352

27 352

(1 200 )

(1 200 )

(6 918 )

(6 918 )

19 234

19 234

13 111

13 111

(3 190 )

(3 190 )

(0)

(0)

9 920

9 920

29 154

29 154

5

Pokojnine

—

—

—

—

1 990

(1 990 )

(0)

—

—

Evropske šole

2

—

(2)

—

191

(190)

—

0

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

6

—

(4)

2

4

(0)

—

4

6

Upravni odhodki Komisije

366

(28)

(337)

0

3 816

(3 480 )

(1)

335

335

Upravni odhodki drugih institucij

587

(69)

(515)

2

4 371

(3 861 )

0

510

511

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

961

961

(97)

(97)

(859)

(859)

5

5

10 371

10 371

(9 522 )

(9 522 )

(1)

(1)

849

849

854

854

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

0

(0)

(0)

—

1

(0)

—

1

1

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

295

(295)

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

295

295

(295)

(295)

—

—

1

1

1

1

Skupaj

Skupaj

281 185

281 185

(3 179 )

(3 179 )

(91 257 )

(91 257 )

186 749

186 749

178 787

178 787

(67 838 )

(67 838 )

(5)

(5)

110 944

110 944

297 693

297 693

4.10   VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VFO PODROBNO: NEPORAVNANE OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Program | < 2013 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | Skupaj |
| 1 | Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI) | — | — | — | — | 4 | 4 | 1 691 | 206 | 1 905 |
| | Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo) | 0 | — | — | 30 | 11 | 121 | 338 | 456 | 957 |
| | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER) | — | 348 | — | — | — | 266 | 321 | 370 | 1 305 |
| | Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus) | — | — | — | 0 | 3 | 3 | 6 | 495 | 507 |
| | Evropska solidarnostna enota (ESC) | — | — | — | — | — | — | 10 | 45 | 55 |
| | Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP) | — | — | — | — | — | — | — | 245 | 245 |
| | Jedrska varnost in razgradnja | — | 35 | 41 | 77 | 103 | 105 | 107 | 115 | 583 |
| | Obzorje 2020 | 271 | 385 | 823 | 1 187 | 1 988 | 3 219 | 4 615 | 9 866 | 22 356 |
| | Program Euratoma za raziskave in usposabljanje | 8 | 1 | 2 | 19 | 9 | 30 | 51 | 176 | 295 |
| | Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME) | 5 | 137 | 4 | 13 | 84 | 153 | 231 | 365 | 993 |
| | Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 20 | 41 | 106 | 237 | 591 | 997 |
| | Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI) | — | 0 | 1 | 7 | 6 | 27 | 64 | 125 | 230 |
| | Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam | — | — | 0 | 1 | 7 | 12 | 52 | 103 | 175 |
| | IPE – energetika | 2 | — | 183 | 182 | 256 | 513 | 601 | 983 | 2 721 |
| | IPE – promet | 2 | 3 | 91 | 41 | 487 | 724 | 1 543 | 2 666 | 5 556 |
| | IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) | 0 | — | 20 | 12 | 110 | 60 | 115 | 172 | 490 |
| | Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP) | 172 | — | — | — | — | — | — | — | 172 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | 15 | 0 | 36 | 51 |
| | Drugi ukrepi in programi | 11 | 10 | 8 | 16 | 15 | 41 | 99 | 210 | 410 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 1 | — | 1 | 4 | 9 | 36 | 81 | 131 |
| | Posebne pristojnosti Komisije | 0 | 0 | 1 | 3 | 5 | 19 | 43 | 95 | 166 |
| | Regionalna konvergenca (manj razvite regije) | 665 | 2 184 | 424 | 1 388 | 4 259 | 19 724 | 28 628 | 31 343 | 88 615 |
| | Regije v prehodu | 37 | — | 85 | 314 | 1 382 | 5 230 | 6 291 | 6 645 | 19 984 |
| | Konkurenčnost (bolj razvite regije) | 53 | 363 | 129 | 532 | 1 114 | 6 502 | 9 398 | 9 732 | 27 824 |
| | Najbolj oddaljene in redko poseljene regije | — | — | 6 | 16 | 27 | 113 | 221 | 234 | 618 |
| | Kohezijski sklad | 154 | 122 | 122 | 252 | 793 | 6 061 | 9 940 | 11 138 | 28 582 |
| | Evropsko teritorialno sodelovanje | 48 | 50 | — | 0 | 9 | 986 | 1 871 | 2 178 | 5 142 |
| | Tehnična pomoč | — | — | 0 | 24 | 17 | 29 | 63 | 139 | 273 |
| | Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD) | — | — | — | 3 | 96 | 334 | 388 | 569 | 1 390 |
| | Pobuda za zaposlovanje mladih | — | — | — | 105 | 400 | 228 | 381 | 337 | 1 450 |
| | Instrument za povezovanje Evrope (IPE) | — | — | 197 | 441 | 1 245 | 1 283 | 1 579 | 1 694 | 6 439 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | — | — | 0 | 1 | 4 | 3 | 3 | 12 |
| Razdelek 1 VFO skupaj | 1 428 | 3 640 | 2 139 | 4 683 | 12 476 | 45 924 | 68 924 | 81 414 | 220 627 |
| 2 | Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | — | — | — | 1 | 3 | 37 | 76 | 313 | 430 |
| | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 0 | — | 198 | 1 149 | 2 148 | 6 413 | 10 934 | 14 266 | 35 108 |
| | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR) | 12 | 87 | 2 | 5 | 342 | 911 | 1 022 | 1 059 | 3 441 |
| | Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije | — | — | — | — | — | 3 | 5 | 12 | 19 |
| | Okolje in podnebni ukrepi (LIFE) | 56 | 43 | 84 | 162 | 190 | 236 | 524 | 548 | 1 841 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Drugi ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | 0 | 1 | 0 | 2 | 3 | 13 | 12 | 31 |
| | Posebni ukrepi | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 2 VFO skupaj | 68 | 130 | 285 | 1 316 | 2 685 | 7 603 | 12 575 | 16 213 | 40 874 |
| 3 | Sklad za azil, migracije in vključevanje | 3 | 1 | 1 | 23 | 267 | 724 | 796 | 1 057 | 2 870 |
| | Potrošniki | 0 | 0 | 1 | 1 | 1 | 7 | 12 | 20 | 43 |
| | Ustvarjalna Evropa | — | 1 | 0 | 1 | 9 | 20 | 85 | 141 | 256 |
| | Nujna pomoč v Uniji | — | — | — | — | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |
| | Sklad za notranjo varnost | 15 | 7 | 3 | 6 | 101 | 337 | 651 | 593 | 1 711 |
| | Informacijski sistemi | — | — | — | — | 0 | — | 10 | — | 10 |
| | Pravosodje | 2 | 4 | 3 | 5 | 12 | 15 | 16 | 29 | 87 |
| | Pravice, enakost in državljanstvo | 7 | 2 | 3 | 4 | 9 | 13 | 21 | 49 | 108 |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | 1 | 1 | 2 | 5 | 14 | 45 | 67 |
| | Evropa za državljane | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 7 | 15 | 24 |
| | Hrana in krma | 1 | 2 | 3 | 5 | 14 | 34 | 73 | 225 | 357 |
| | Zdravje | 4 | 2 | 3 | 5 | 13 | 23 | 31 | 56 | 138 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | 0 | — | 42 | 115 | 238 | 395 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 0 | 0 | 1 | 2 | 2 | 1 | 7 | 14 | 29 |
| | Posebni ukrepi | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 14 | 69 | 86 |
| Razdelek 3 VFO skupaj | 33 | 18 | 20 | 53 | 433 | 1 223 | 1 851 | 2 552 | 6 183 |
| 4 | Instrument za predpristopno pomoč (IPA II) | 179 | 356 | 219 | 646 | 1 096 | 1 518 | 1 642 | 2 826 | 8 481 |
| | Makrofinančna pomoč (MFA) | — | — | — | — | — | 30 | 5 | 0 | 35 |
| | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Mehanizem Unije na področju civilne zaščite | — | — | 2 | 2 | 1 | 2 | 3 | 8 | 17 |
| | Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“ | — | — | 6 | 3 | 1 | 4 | 4 | 9 | 28 |
| | Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD) | — | — | — | — | — | — | 84 | 10 | 95 |
| | Evropski instrument sosedstva (ENI) | 455 | 266 | 345 | 452 | 981 | 1 302 | 1 770 | 2 424 | 7 995 |
| | Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI) | 247 | 303 | 339 | 608 | 962 | 1 738 | 2 049 | 2 956 | 9 203 |
| | Instrument partnerstva (PI) | 5 | 9 | 21 | 23 | 46 | 62 | 98 | 135 | 400 |
| | Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) | 4 | 5 | 14 | 23 | 31 | 56 | 98 | 137 | 367 |
| | Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP) | 10 | 13 | 23 | 36 | 57 | 97 | 172 | 268 | 676 |
| | Humanitarna pomoč | — | — | 8 | 10 | 18 | 75 | 194 | 901 | 1 205 |
| | Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP) | 1 | — | 18 | 18 | 5 | 29 | 17 | 150 | 238 |
| | Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC) | 3 | 5 | 7 | 11 | 13 | 14 | 27 | 22 | 102 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Drugi ukrepi in programi | 4 | 0 | 7 | 15 | 28 | 21 | 30 | 65 | 171 |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | 1 | — | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | 1 | 7 |
| | Posebni ukrepi | 0 | 1 | 1 | 3 | 11 | 22 | 37 | 59 | 135 |
| Razdelek 4 VFO skupaj | 909 | 958 | 1 010 | 1 851 | 3 253 | 4 973 | 6 231 | 9 970 | 29 154 |
| 5 | Pokojnine | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropske šole | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizirane agencije | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi | — | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 4 | 6 |
| | Upravni odhodki Komisije | — | — | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 335 | 335 |
| | Upravni odhodki drugih institucij | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 511 | 511 |
| Razdelek 5 VFO skupaj | — | — | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 851 | 854 |
| 6 | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 6 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Preneseni primanjkljaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 8 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Rezerva za nujno pomoč | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Razdelek 9 VFO skupaj | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| Skupaj | 2 438 | 4 746 | 3 453 | 7 904 | 18 846 | 59 723 | 89 583 | 110 999 | 297 693 |

(v milijonih EUR)

Program

< 2013

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Skupaj

1

Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI)

—

—

—

—

4

4

1 691

206

1 905

Evropski satelitski navigacijski sistem (EGNOS/Galileo)

0

—

—

30

11

121

338

456

957

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor (ITER)

—

348

—

—

—

266

321

370

1 305

Evropski program za opazovanje Zemlje (Copernicus)

—

—

—

0

3

3

6

495

507

Evropska solidarnostna enota (ESC)

—

—

—

—

—

—

10

45

55

Evropski program za razvoj obrambne industrije (EDIDP)

—

—

—

—

—

—

—

245

245

Jedrska varnost in razgradnja

—

35

41

77

103

105

107

115

583

Obzorje 2020

271

385

823

1 187

1 988

3 219

4 615

9 866

22 356

Program Euratoma za raziskave in usposabljanje

8

1

2

19

9

30

51

176

295

Program za konkurenčnost podjetij in MSP (COSME)

5

137

4

13

84

153

231

365

993

Izobraževanje, usposabljanje in šport (Erasmus+)

0

0

1

20

41

106

237

591

997

Zaposlovanje in socialne inovacije (EaSI)

—

0

1

7

6

27

64

125

230

Carina, program Fiscalis in boj proti goljufijam

—

—

0

1

7

12

52

103

175

IPE – energetika

2

—

183

182

256

513

601

983

2 721

IPE – promet

2

3

91

41

487

724

1 543

2 666

5 556

IPE – informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT)

0

—

20

12

110

60

115

172

490

Energetski projekti za oživitev gospodarstva (EERP)

172

—

—

—

—

—

—

—

172

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

15

0

36

51

Drugi ukrepi in programi

11

10

8

16

15

41

99

210

410

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

1

—

1

4

9

36

81

131

Posebne pristojnosti Komisije

0

0

1

3

5

19

43

95

166

Regionalna konvergenca (manj razvite regije)

665

2 184

424

1 388

4 259

19 724

28 628

31 343

88 615

Regije v prehodu

37

—

85

314

1 382

5 230

6 291

6 645

19 984

Konkurenčnost (bolj razvite regije)

53

363

129

532

1 114

6 502

9 398

9 732

27 824

Najbolj oddaljene in redko poseljene regije

—

—

6

16

27

113

221

234

618

Kohezijski sklad

154

122

122

252

793

6 061

9 940

11 138

28 582

Evropsko teritorialno sodelovanje

48

50

—

0

9

986

1 871

2 178

5 142

Tehnična pomoč

—

—

0

24

17

29

63

139

273

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD)

—

—

—

3

96

334

388

569

1 390

Pobuda za zaposlovanje mladih

—

—

—

105

400

228

381

337

1 450

Instrument za povezovanje Evrope (IPE)

—

—

197

441

1 245

1 283

1 579

1 694

6 439

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

—

—

0

1

4

3

3

12

Razdelek 1 VFO skupaj

Razdelek 1 VFO skupaj

1 428

1 428

3 640

3 640

2 139

2 139

4 683

4 683

12 476

12 476

45 924

45 924

68 924

68 924

81 414

81 414

220 627

220 627

2

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

—

—

—

1

3

37

76

313

430

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

0

—

198

1 149

2 148

6 413

10 934

14 266

35 108

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR)

12

87

2

5

342

911

1 022

1 059

3 441

Sporazumi o partnerstvu v ribiškem sektorju in regionalne ribiške organizacije

—

—

—

—

—

3

5

12

19

Okolje in podnebni ukrepi (LIFE)

56

43

84

162

190

236

524

548

1 841

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Drugi ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

0

1

0

2

3

13

12

31

Posebni ukrepi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 2 VFO skupaj

Razdelek 2 VFO skupaj

68

68

130

130

285

285

1 316

1 316

2 685

2 685

7 603

7 603

12 575

12 575

16 213

16 213

40 874

40 874

3

Sklad za azil, migracije in vključevanje

3

1

1

23

267

724

796

1 057

2 870

Potrošniki

0

0

1

1

1

7

12

20

43

Ustvarjalna Evropa

—

1

0

1

9

20

85

141

256

Nujna pomoč v Uniji

—

—

—

—

2

0

0

0

2

Sklad za notranjo varnost

15

7

3

6

101

337

651

593

1 711

Informacijski sistemi

—

—

—

—

0

—

10

—

10

Pravosodje

2

4

3

5

12

15

16

29

87

Pravice, enakost in državljanstvo

7

2

3

4

9

13

21

49

108

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

1

1

2

5

14

45

67

Evropa za državljane

0

0

0

0

0

2

7

15

24

Hrana in krma

1

2

3

5

14

34

73

225

357

Zdravje

4

2

3

5

13

23

31

56

138

Decentralizirane agencije

—

—

—

0

—

42

115

238

395

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

0

0

1

2

2

1

7

14

29

Posebni ukrepi

0

—

0

0

1

2

14

69

86

Razdelek 3 VFO skupaj

Razdelek 3 VFO skupaj

33

33

18

18

20

20

53

53

433

433

1 223

1 223

1 851

1 851

2 552

2 552

6 183

6 183

4

Instrument za predpristopno pomoč (IPA II)

179

356

219

646

1 096

1 518

1 642

2 826

8 481

Makrofinančna pomoč (MFA)

—

—

—

—

—

30

5

0

35

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Mehanizem Unije na področju civilne zaščite

—

—

2

2

1

2

3

8

17

Pobuda „Prostovoljci EU za humanitarno pomoč“

—

—

6

3

1

4

4

9

28

Evropski sklad za trajnostni razvoj (EFSD)

—

—

—

—

—

—

84

10

95

Evropski instrument sosedstva (ENI)

455

266

345

452

981

1 302

1 770

2 424

7 995

Instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (DCI)

247

303

339

608

962

1 738

2 049

2 956

9 203

Instrument partnerstva (PI)

5

9

21

23

46

62

98

135

400

Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR)

4

5

14

23

31

56

98

137

367

Instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (IcSP)

10

13

23

36

57

97

172

268

676

Humanitarna pomoč

—

—

8

10

18

75

194

901

1 205

Skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)

1

—

18

18

5

29

17

150

238

Instrument za sodelovanje na področju jedrske varnosti (INSC)

3

5

7

11

13

14

27

22

102

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Drugi ukrepi in programi

4

0

7

15

28

21

30

65

171

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

1

—

0

2

0

2

1

1

7

Posebni ukrepi

0

1

1

3

11

22

37

59

135

Razdelek 4 VFO skupaj

Razdelek 4 VFO skupaj

909

909

958

958

1 010

1 010

1 851

1 851

3 253

3 253

4 973

4 973

6 231

6 231

9 970

9 970

29 154

29 154

5

Pokojnine

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropske šole

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Decentralizirane agencije

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

—

—

—

—

0

1

2

4

6

Upravni odhodki Komisije

—

—

0

—

0

0

0

335

335

Upravni odhodki drugih institucij

0

0

0

0

0

0

0

511

511

Razdelek 5 VFO skupaj

Razdelek 5 VFO skupaj

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

2

2

851

851

854

854

6

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 6 VFO skupaj

Razdelek 6 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Preneseni primanjkljaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 8 VFO skupaj

Razdelek 8 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Rezerva za nujno pomoč

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG)

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Solidarnostni sklad Evropske unije (EUSF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Razdelek 9 VFO skupaj

Razdelek 9 VFO skupaj

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

Skupaj

Skupaj

2 438

2 438

4 746

4 746

3 453

3 453

7 904

7 904

18 846

18 846

59 723

59 723

89 583

89 583

110 999

110 999

297 693

297 693

Sestava nove Komisije je vključevala notranjo reorganizacijo služb. Prerazporeditev povezanih transakcij je privedla do prenosa neporavnanega zneska med letoma. Skupni znesek neporavnanih obveznosti ostaja nespremenjen.

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA PO INSTITUCIJAH

5.1   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot % proračuna | Neporavnano |
| Prvotni sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Iz prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Evropski parlament | 171 | 171 | 207 | 22 | 228 | 201 | 6 | 208 | 121 % | 21 |
| Evropski svet in Svet | 55 | 55 | 73 | 1 | 75 | 72 | 1 | 73 | 132 % | 2 |
| Komisija | 147 824 | 148 117 | 169 322 | 13 747 | 183 069 | 162 644 | 596 | 163 240 | 110 % | 19 829 |
| Sodišče Evropske unije | 56 | 56 | 55 | 0 | 55 | 55 | 0 | 55 | 98 % | 0 |
| Računsko sodišče | 22 | 22 | 22 | — | 22 | 22 | 0 | 22 | 103 % | 0 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 12 | 12 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 134 % | 0 |
| Odbor regij | 10 | 10 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 121 % | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 90 % | — |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 87 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 46 | 46 | 290 | 1 | 290 | 288 | 1 | 289 | 623 % | 2 |
| Skupaj | 148 199 | 148 492 | 170 001 | 13 770 | 183 771 | 163 314 | 604 | 163 918 | 110 % | 19 853 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot % proračuna

Neporavnano

Prvotni sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Iz prenesenih upravičenosti

Skupaj

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Evropski parlament

171

171

207

22

228

201

6

208

121 %

21

Evropski svet in Svet

55

55

73

1

75

72

1

73

132 %

2

Komisija

147 824

148 117

169 322

13 747

183 069

162 644

596

163 240

110 %

19 829

Sodišče Evropske unije

56

56

55

0

55

55

0

55

98 %

0

Računsko sodišče

22

22

22

—

22

22

0

22

103 %

0

Ekonomsko-socialni odbor

12

12

17

0

17

17

0

17

134 %

0

Odbor regij

10

10

12

0

12

12

0

12

121 %

0

Evropski varuh človekovih pravic

1

1

1

0

1

1

0

1

90 %

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

0

1

1

0

1

87 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

46

46

290

1

290

288

1

289

623 %

2

Skupaj

Skupaj

148 199

148 199

148 492

148 492

170 001

170 001

13 770

13 770

183 771

183 771

163 314

163 314

604

604

163 918

163 918

110 %

110 %

19 853

19 853

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo.

Proračun in izvrševanje za agencije nista konsolidirana v proračunu EU in nista vključena v poročila o proračunu EU. Subvencija Komisije, ki se plačuje agencijam, pa je del proračuna EU. V tem proračunskem delu zaključnega računa se upošteva samo subvencija, ki je bila agencijam izplačana iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke od Komisije v višini 152,7 milijona EUR (leta 2018: 141,7 milijona EUR) ter iz ERS in skrbniških skladov v višini 63,1 milijona EUR (leta 2018: 70,1 milijona EUR). S temi prispevki se krijejo stroški osebja Komisije v delegacijah, ki se financirajo iz ERS in skrbniških skladov, vključno z namenskimi prejemki, ustvarjenimi iz teh prispevkov v zadevnem letu. Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

5.2   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Skupaj odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Evropski parlament | 2 083 | 1 973 | 0 | 60 | 2 033 | 98 % | 23 | 0 | 23 | 24 | 0 | 2 | 26 |
| Evropski svet in Svet | 621 | 537 | 0 | 25 | 562 | 91 % | 14 | 0 | 14 | 45 | 0 | 0 | 45 |
| Komisija | 180 004 | 161 120 | 473 | 12 823 | 174 416 | 97 % | 4 055 | 598 | 4 653 | 356 | 51 | 527 | 934 |
| Sodišče Evropske unije | 431 | 424 | 0 | 1 | 425 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 6 | 0 | 0 | 6 |
| Računsko sodišče | 147 | 144 | 0 | 0 | 144 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 143 | 136 | 0 | 4 | 140 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Odbor regij | 101 | 98 | 0 | 2 | 100 | 99 % | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 11 | 11 | 0 | 0 | 11 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 17 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | 1 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 996 | 694 | 0 | 246 | 940 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| Skupaj | 184 554 | 165 153 | 473 | 13 161 | 178 787 | 97 % | 4 149 | 598 | 4 747 | 438 | 51 | 530 | 1 019 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Skupaj odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Evropski parlament

2 083

1 973

0

60

2 033

98 %

23

0

23

24

0

2

26

Evropski svet in Svet

621

537

0

25

562

91 %

14

0

14

45

0

0

45

Komisija

180 004

161 120

473

12 823

174 416

97 %

4 055

598

4 653

356

51

527

934

Sodišče Evropske unije

431

424

0

1

425

99 %

1

0

1

6

0

0

6

Računsko sodišče

147

144

0

0

144

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Ekonomsko-socialni odbor

143

136

0

4

140

98 %

0

0

0

3

0

0

3

Odbor regij

101

98

0

2

100

99 %

1

0

1

0

0

0

0

Evropski varuh človekovih pravic

11

11

0

0

11

92 %

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

17

15

0

0

15

92 %

0

0

0

1

0

—

1

Evropska služba za zunanje delovanje

996

694

0

246

940

94 %

55

0

55

0

0

0

1

Skupaj

Skupaj

184 554

184 554

165 153

165 153

473

473

13 161

13 161

178 787

178 787

97 %

97 %

4 149

4 149

598

598

4 747

4 747

438

438

51

51

530

530

1 019

1 019

5.3   IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Skupaj odobritve skupaj | Izvršena plačila | Odobritve, prenesene v leto 2020 | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | prenosov na podlagi | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | Iz končnega sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| Evropski parlament | 2 382 | 1 699 | 284 | 52 | 2 035 | 85 % | 274 | 0 | 31 | 305 | 24 | 15 | 2 | 41 |
| Evropski svet in Svet | 682 | 484 | 53 | 24 | 562 | 82 % | 53 | 0 | 15 | 67 | 45 | 7 | 0 | 53 |
| Komisija | 165 573 | 142 633 | 1 152 | 10 934 | 154 719 | 93 % | 682 | 470 | 9 001 | 10 154 | 592 | 86 | 22 | 700 |
| Sodišče Evropske unije | 452 | 399 | 18 | 1 | 418 | 93 % | 25 | 0 | 1 | 25 | 6 | 3 | 0 | 8 |
| Računsko sodišče | 155 | 138 | 7 | 0 | 144 | 93 % | 7 | 0 | 0 | 7 | 3 | 1 | 0 | 3 |
| Ekonomsko-socialni odbor | 151 | 128 | 7 | 3 | 138 | 91 % | 8 | 0 | 1 | 9 | 3 | 2 | 0 | 4 |
| Odbor regij | 110 | 88 | 8 | 1 | 97 | 88 % | 11 | 0 | 2 | 13 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| Evropski varuh človekovih pravic | 12 | 10 | 0 | 0 | 11 | 90 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 19 | 13 | 2 | 0 | 15 | 81 % | 2 | 0 | 0 | 2 | 1 | 0 | — | 2 |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 1 143 | 610 | 135 | 210 | 956 | 84 % | 84 | 0 | 93 | 177 | 0 | 10 | 0 | 11 |
| Skupaj | 170 679 | 146 203 | 1 667 | 11 225 | 159 096 | 93 % | 1 145 | 470 | 9 144 | 10 759 | 675 | 125 | 25 | 825 |

(v milijonih EUR)

Institucija

Skupaj odobritve skupaj

Izvršena plačila

Odobritve, prenesene v leto 2020

Odobritve, ki zapadejo

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

prenosov na podlagi

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

Iz končnega sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

Evropski parlament

2 382

1 699

284

52

2 035

85 %

274

0

31

305

24

15

2

41

Evropski svet in Svet

682

484

53

24

562

82 %

53

0

15

67

45

7

0

53

Komisija

165 573

142 633

1 152

10 934

154 719

93 %

682

470

9 001

10 154

592

86

22

700

Sodišče Evropske unije

452

399

18

1

418

93 %

25

0

1

25

6

3

0

8

Računsko sodišče

155

138

7

0

144

93 %

7

0

0

7

3

1

0

3

Ekonomsko-socialni odbor

151

128

7

3

138

91 %

8

0

1

9

3

2

0

4

Odbor regij

110

88

8

1

97

88 %

11

0

2

13

0

1

0

1

Evropski varuh človekovih pravic

12

10

0

0

11

90 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

19

13

2

0

15

81 %

2

0

0

2

1

0

—

2

Evropska služba za zunanje delovanje

1 143

610

135

210

956

84 %

84

0

93

177

0

10

0

11

Skupaj

Skupaj

170 679

170 679

146 203

146 203

1 667

1 667

11 225

11 225

159 096

159 096

93 %

93 %

1 145

1 145

470

470

9 144

9 144

10 759

10 759

675

675

125

125

25

25

825

825

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA AGENCIJ

Prihodki in odhodki agencij, kot so prikazani v poročilih 6.1 in 6.2 spodaj, kot taki niso konsolidirani v proračunu EU. V tem proračunskem delu zaključnega računa se upošteva samo subvencija, ki je bila agencijam izplačana iz proračuna Komisije.

Poročila o izvrševanju proračuna EU dejansko vključujejo subvencijo, izplačano iz proračuna EU agencijam, kot odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil, kadar je relevantno.

V spodnjih poročilih za agencije je prikazan pregled agencij, tako decentraliziranih (oziroma tradicionalnih) kot izvajalskih, in njihovih prihodkov (6.1) ter odhodkov (6.2).

Drugi viri prihodkov in z njimi povezanih odhodkov se ne dodajajo v računovodske izkaze proračuna EU. Vsaka agencija predstavi lasten sklop računovodskih izkazov.

6.1   PRORAČUNSKI PRIHODKI

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Podpostavka financiranja VFO | Končni sprejeti proračun | Prejemki |
| Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov | 3 | 138 | 140 |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 1a | 16 | 16 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 1a | 6 | 6 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | ni relevantno | 18 | 18 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano | 3 | 11 | 11 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 1a, 3, 4 | 51 | 51 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 1a | 16 | 16 |
| Evropski azilni podporni urad | 3 | 103 | 103 |
| Evropski bančni organ | 1a | 45 | 46 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo | 3 | 333 | 350 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 3 | 59 | 59 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 1a | 19 | 19 |
| Evropska agencija za kemikalije | 1a, 2 | 116 | 112 |
| Evropska agencija za okolje | 2 | 52 | 52 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva | 2 | 17 | 17 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 3 | 80 | 80 |
| Agencija za evropski GNSS | 1a | 36 | 768 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 3 | 8 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 1a | 416 | 416 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 1a | 27 | 27 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 1a | 79 | 97 |
| Evropska agencija za zdravila | 3 | 347 | 340 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 3 | 16 | 18 |
| Evropski raziskovalni svet | 1a | 52 | 52 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 1a | 45 | 47 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 4 | 21 | 21 |
| Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah | 3 | 39 | 40 |
| Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost | 1a | 16 | 17 |
| Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 3 | 138 | 143 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 3 | 9 | 17 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 1a | 28 | 29 |
| Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu | 1a | 196 | 171 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 3 | 22 | 23 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino | ni relevantno | 252 | 259 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja | 1a | 49 | 49 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 1a | 21 | 22 |
| Fuzija za energijo | 1a | 576 | 729 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja | 1a | 29 | 29 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 5 | 76 | 76 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 5 | 47 | 37 |
| Skupaj | | 3 626 | 4 533 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Podpostavka financiranja VFO

Končni sprejeti proračun

Prejemki

Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov

3

138

140

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

1a

16

16

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

1a

6

6

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

ni relevantno

18

18

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

3

11

11

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

1a, 3, 4

51

51

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

1a

16

16

Evropski azilni podporni urad

3

103

103

Evropski bančni organ

1a

45

46

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

3

333

350

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

3

59

59

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

1a

19

19

Evropska agencija za kemikalije

1a, 2

116

112

Evropska agencija za okolje

2

52

52

Evropska agencija za nadzor ribištva

2

17

17

Evropska agencija za varnost hrane

3

80

80

Agencija za evropski GNSS

1a

36

768

Evropski inštitut za enakost spolov

3

8

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

1a

416

416

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

1a

27

27

Evropska agencija za pomorsko varnost

1a

79

97

Evropska agencija za zdravila

3

347

340

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

3

16

18

Evropski raziskovalni svet

1a

52

52

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

1a

45

47

Evropska fundacija za usposabljanje

4

21

21

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

3

39

40

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost

1a

16

17

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

3

138

143

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

3

9

17

Agencija Evropske unije za železnice

1a

28

29

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu

1a

196

171

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

3

22

23

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

ni relevantno

252

259

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

1a

49

49

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

1a

21

22

Fuzija za energijo

1a

576

729

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

1a

29

29

Izvajalska agencija za raziskave

5

76

76

Prevajalski center za organe Evropske unije

5

47

37

Skupaj

Skupaj

3 626

3 626

4 533

4 533

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Prejeti zneski |
| Subvencija Komisije | 1 459 | 1 471 |
| Prihodki iz nadomestil | 726 | 732 |
| Drugi prihodki | 1 441 | 2 331 |
| Skupaj | 3 626 | 4 533 |

(v milijonih EUR)

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Prejeti zneski

Subvencija Komisije

1 459

1 471

Prihodki iz nadomestil

726

732

Drugi prihodki

1 441

2 331

Skupaj

Skupaj

3 626

3 626

4 533

4 533

6.2   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov | 355 | 178 | 219 | 133 |
| Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 16 | 16 | 19 | 16 |
| Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije | 6 | 6 | 6 | 5 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 20 | 19 | 19 | 16 |
| Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 51 | 51 | 56 | 49 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 16 | 15 | 21 | 17 |
| Evropski azilni podporni urad | 109 | 94 | 118 | 96 |
| Evropski bančni organ | 48 | 45 | 54 | 46 |
| Evropska agencija za mejno in obalno stražo | 357 | 346 | 446 | 318 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 59 | 59 | 70 | 58 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 18 | 18 | 20 | 19 |
| Evropska agencija za kemikalije | 115 | 112 | 130 | 110 |
| Evropska agencija za okolje | 73 | 60 | 92 | 59 |
| Evropska agencija za nadzor ribištva | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 81 | 81 | 88 | 79 |
| Agencija za evropski GNSS | 1 164 | 325 | 1 211 | 560 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 558 | 481 | 425 | 415 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 27 | 27 | 31 | 27 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 111 | 105 | 121 | 98 |
| Evropska agencija za zdravila | 375 | 362 | 412 | 345 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 18 | 17 | 19 | 17 |
| Evropski raziskovalni svet | 52 | 52 | 54 | 51 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 48 | 47 | 53 | 47 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 21 | 21 | 21 | 20 |
| Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah | 39 | 39 | 44 | 40 |
| Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost | 17 | 16 | 18 | 13 |
| Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 155 | 150 | 169 | 144 |
| Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj | 17 | 12 | 21 | 14 |
| Agencija Evropske unije za železnice | 30 | 30 | 32 | 29 |
| Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu | 256 | 189 | 267 | 163 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 24 | 23 | 29 | 23 |
| Urad Evropske unije za intelektualno lastnino | 455 | 249 | 477 | 240 |
| Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja | 49 | 48 | 52 | 47 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 23 | 22 | 26 | 21 |
| Fuzija za energijo | 730 | 728 | 761 | 739 |
| Izvajalska agencija za inovacije in omrežja | 29 | 29 | 30 | 29 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 76 | 76 | 82 | 75 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 46 | 43 | 49 | 42 |
| Skupaj | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

(v milijonih EUR)

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov

355

178

219

133

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

16

16

19

16

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije

6

6

6

5

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

20

19

19

16

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

11

11

13

11

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

51

51

56

49

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

16

15

21

17

Evropski azilni podporni urad

109

94

118

96

Evropski bančni organ

48

45

54

46

Evropska agencija za mejno in obalno stražo

357

346

446

318

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

59

59

70

58

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

18

18

20

19

Evropska agencija za kemikalije

115

112

130

110

Evropska agencija za okolje

73

60

92

59

Evropska agencija za nadzor ribištva

17

17

20

17

Evropska agencija za varnost hrane

81

81

88

79

Agencija za evropski GNSS

1 164

325

1 211

560

Evropski inštitut za enakost spolov

8

8

10

8

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

558

481

425

415

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

27

27

31

27

Evropska agencija za pomorsko varnost

111

105

121

98

Evropska agencija za zdravila

375

362

412

345

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

18

17

19

17

Evropski raziskovalni svet

52

52

54

51

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

48

47

53

47

Evropska fundacija za usposabljanje

21

21

21

20

Agencija Evropske unije za pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah

39

39

44

40

Agencija Evropske unije za kibernetsko varnost

17

16

18

13

Agencija Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

155

150

169

144

Agencija Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj

17

12

21

14

Agencija Evropske unije za železnice

30

30

32

29

Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu

256

189

267

163

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

24

23

29

23

Urad Evropske unije za intelektualno lastnino

455

249

477

240

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

49

48

52

47

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

23

22

26

21

Fuzija za energijo

730

728

761

739

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

29

29

30

29

Izvajalska agencija za raziskave

76

76

82

75

Prevajalski center za organe Evropske unije

46

43

49

42

Skupaj

Skupaj

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| Zaposleni | 1 269 | 1 251 | 1 288 | 1 246 |
| Upravni | 430 | 414 | 502 | 387 |
| Iz poslovanja | 3 979 | 2 561 | 4 016 | 2 621 |
| Skupaj | 5 678 | 4 225 | 5 806 | 4 253 |

(v milijonih EUR)

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Zaposleni

1 269

1 251

1 288

1 246

Upravni

430

414

502

387

Iz poslovanja

3 979

2 561

4 016

2 621

Skupaj

Skupaj

5 678

5 678

4 225

4 225

5 806

5 806

4 253

4 253

GLOSAR

Aktuarske predpostavke

Aktuarske predpostavke

Predpostavke, ki se uporabljajo za izračun stroškov prihodnjih dogodkov, ki vplivajo na pokojninske obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube

Aktuarski dobički in izgube

Pri shemi z zagotovljenimi prejemki spremembe v aktuarskem primanjkljaju ali presežkih, ki nastanejo zaradi razlik med prejšnjimi aktuarskimi predpostavkami in nastalimi dejstvi ter zaradi učinkov sprememb aktuarskih predpostavk.

Upravne odobritve

Upravne odobritve

Upravne odobritve pokrivajo stroške poslovanja institucij in subjektov (osebje, zgradbe, pisarniška oprema).

Sprejeti proračun

Sprejeti proračun

Predlog proračuna postane sprejeti proračun, ko ga odobri proračunski organ.

Sprememba proračuna

Sprememba proračuna

Sklep, sprejet med proračunskim letom, ki omogoča spremembo (povečanje, zmanjšanje, prerazporeditev) določenih vidikov sprejetega proračuna za navedeno leto.

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic

Stroški, ki so nastali med poročevalskim obdobjem, ki jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov, tj. s strani držav članic EU. To je posledica soobstoja računovodskih izkazov na podlagi nastanka poslovnega dogodka in proračuna na podlagi denarnega toka.

Letno poročilo o dejavnostih

Letno poročilo o dejavnostih

Letna poročila o dejavnostih kažejo rezultate poslovanja, med drugim glede na določene cilje, z njimi povezana tveganja in strukturo notranje kontrole. T. i. odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil mora od proračunskega leta 2001 za Komisijo in od leta 2003 za vse institucije Evropske unije svoji instituciji predložiti letno poročilo o dejavnostih v zvezi z izpolnjevanjem svojih obveznosti, skupaj s finančnimi in poslovodnimi informacijami.

Odobritve

Odobritve

Proračunska sredstva. V proračunu so predvidene tako obveznosti kot plačila (gotovinska ali bančna nakazila upravičencem). Odobritve za prevzem obveznosti in odobritve za plačila se pogosto razlikujejo (diferencirana sredstva), ker so za večletne programe in projekte običajno v celoti prevzete obveznosti v letu, ko je sprejeta odločitev o njih, in se plačujejo več let na podlagi napredka pri izvajanju teh programov in projektov. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za upravne odhodke, podporo kmetijskim trgom ter neposredna plačila, pri čemer so odobritve plačil enakovredne odobritvam za obveznosti.

Namenski prejemki

Namenski prejemki

Prejemki, namenjeni financiranju posebnih postavk odhodkov. Glavni vir zunanjih namenskih prejemkov so finančni prispevki tretjih držav za programe, ki jih financira Unija. Glavni vir notranjih namenskih prejemkov so prihodki od tretjih oseb za blago, storitve ali delo, dobavljeno na njihovo zahtevo, prihodki iz vračil nepravilno izplačanih zneskov in prihodki od prodaje publikacij in filmov.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Vsa finančna sredstva (razen izvedenih finančnih instrumentov), ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v rezervi v čistih sredstvih do odprave pripoznanja (ali oslabitve).

Proračunska vrstica

Proračunska vrstica

Kar zadeva strukturo proračuna, so prihodki in odhodki v proračunu prikazani v skladu z zavezujočo nomenklaturo, ki kaže naravo in namen vsake postavke, kot jih je določil proračunski organ. Posamezne postavke (naslov, poglavje, člen ali vrstica) zagotavljajo uradni opis nomenklature.

Razveljavljene odobritve

Razveljavljene odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ne smejo več porabiti.

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Prenos odobritev v naslednje proračunsko leto

Izjema od načela enoletnosti, tako da se lahko odobritve, ki jih ni bilo mogoče porabiti v danem proračunskem letu, pod strogimi pogoji izjemoma prenesejo za uporabo v naslednjem letu.

Obveznost

Obveznost

Pravna zaveza za zagotovitev financiranja, če so izpolnjeni določeni pogoji. EU se zaveže, da bo plačala svoj delež stroškov projekta, ki ga financira EU. Današnje obveznosti pomenijo jutrišnja plačila, današnja plačila pa so včerajšnje obveznosti.

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti pokrivajo celotne stroške pravnih obveznosti (pogodbe ter sporazume/sklepe o nepovratnih sredstvih), ki bi bile lahko podpisane v tekočem proračunskem letu.

Stroški tekočega službovanja

Stroški tekočega službovanja

Povečanje obveznosti sistema, ki je posledica službovanja v tekočem proračunskem letu.

Sprostitev obveznosti

Sprostitev obveznosti

Dejanje, s katerim se prejšnja obveznost (ali njen del) razveljavi.

Shema z zagotovljenimi prejemki

Shema z zagotovljenimi prejemki

Pokojninska ali druga shema pokojninskih prejemkov, pri kateri pravila sheme opredeljujejo prejemke neodvisno od prispevkov, ki jih je treba plačati, in prejemki niso neposredno povezani z naložbami v shemo. Shema je lahko naložbena shema ali shema brez skladov.

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Finančni instrumenti, katerih vrednost je povezana s spremembami vrednosti drugega finančnega instrumenta, kazalnika ali blaga. V nasprotju z imetnikom osnovnega finančnega instrumenta (npr. državne obveznice), ki ima brezpogojno pravico do prejetja denarnih sredstev (ali druge gospodarske koristi) v prihodnosti, ima imetnik izvedenega finančnega instrumenta samo pogojeno pravico do prejetja take koristi. Primer izvedenega finančnega instrumenta je valutna nestandardizirana terminska pogodba.

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru neposrednega upravljanja proračun izvršujejo neposredno službe Komisije, izvajalske agencije ali skrbniški skladi.

Diskontna stopnja

Diskontna stopnja

Stopnja, ki se uporablja za prilagoditev za časovno vrednost denarja. Diskontiranje je metoda za primerjavo stroškov in koristi, ki se pojavijo v različnih časovnih obdobjih.

Efektivna obrestna mera

Efektivna obrestna mera

Obrestna mera, ki diskontira ocenjeni tok prihodnjih denarnih plačil ali prejemkov v pričakovanem obdobju trajanja finančnega sredstva ali finančne obveznosti na neto knjigovodsko vrednost sredstva ali obveznosti.

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Finančna sredstva ali obveznosti po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja

Vsa finančna sredstva ali obveznosti, ki se v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi za javni sektor merijo po pošteni vrednosti in pri katerih se spremembe poštene vrednosti pripoznajo v presežku ali primanjkljaju zadevnega obdobja (tj. izvedeni finančni instrumenti).

Finančni popravek

Finančni popravek

Finančni popravki so namenjeni zaščiti proračuna EU pred bremenitvijo z napačnimi ali nepravilnimi odhodki. Pri odhodkih v okviru deljenega upravljanja so za izterjavo nepravilnih plačil v prvi vrsti odgovorne države članice.

„Potrjen“ finančni popravek je zadevna država članica sprejela. „Sprejet“ finančni popravek je bil sprejet s sklepom Komisije in je vedno neto popravek, pri katerem mora država članica vrniti nepravilno izplačana sredstva v proračun EU, kar povzroči dokončno znižanje sredstev, dodeljenih zadevni državi članici. O potrjenih in sprejetih finančnih popravkih se v tem dokumentu poroča kot o eni kategoriji.

Z „izvedenim“ finančnim popravkom je bila ugotovljena nepravilnost popravljena.

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru posrednega upravljanja Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna na organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo EU ali nacionalno zakonodajo.

Prekinitve in začasne ustavitve

Prekinitve in začasne ustavitve

Komisija lahko prekine ali začasno ustavi plačila, če na podlagi svojega dela ali informacij, ki jih sporočijo revizijski organi, ugotovi, da neka država članica ni odpravila resnih pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora ter/ali ni popravila nepravilnih odhodkov, ki so bili prijavljeni in potrjeni.

Nepravilnost

Nepravilnost

Nepravilnost je ravnanje, ki ni v skladu s pravili EU in ima lahko negativne posledice za finančne interese EU, vendar je lahko posledica nenamernih napak, ki jih naredijo upravičenci sredstev ali organi, ki izplačujejo sredstva. Če je nepravilnost namerna, je goljufija.

Zapadle odobritve

Zapadle odobritve

Neporabljene odobritve, ki se ob koncu proračunskega leta razveljavijo. Zapadlost pomeni popolno ali delno razveljavitev dovoljenja za ustvarjanje odhodkov in/ali obveznosti, ki ga predstavljajo odobritve. Samo za skupna podjetja, kakor je določeno v njihovih finančnih pravilih, se lahko neporabljene odobritve vnesejo v načrt prihodkov in odhodkov za največ naslednja tri proračunska leta (tako imenovano pravilo „N + 3“). Zapadle odobritve za skupna podjetja se torej lahko znova aktivirajo do proračunskega leta „N + 3“.

Neporavnane obveznosti

Neporavnane obveznosti

Kot postavka Reste à Liquider (RAL) predstavljajo znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Reste à Liquider (RAL)

Lastna sredstva

Lastna sredstva

Predstavljajo glavni vir financiranja za institucije in organe EU in so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev (Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014). Lastna sredstva sestavljajo sredstva iz naslova BND, sredstva iz naslova DDV in tradicionalna lastna sredstva.

Odobritve plačil

Odobritve plačil

Odobritve plačil zajemajo odhodke, ki jih je treba plačati v tekočem letu in izhajajo iz pravnih obveznosti, prevzetih v tekočem in/ali predhodnih letih.

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

Plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v skladu z določbami dane pogodbe, sklepa, sporazuma ali temeljnega pravnega akta. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo.

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi

Preventivni ukrepi, ki so na voljo Komisiji za zaščito proračuna EU, ko se zave morebitnih pomanjkljivosti, vključujejo prekinitve in začasne ustavitve plačil iz proračuna EU za operativni program.

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Neporavnane obveznosti (reste à liquider – RAL)

Postavka Neporavnane obveznosti predstavlja znesek, za katerega je bila prevzeta proračunska obveznost, poznejše plačilo pa še ni izvršeno. Predstavljajo plačilne obveznosti EU v prihodnjih letih in so neposredna posledica obstoja večletnih programov ter neskladja med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami plačil.

Neporavnane obveznosti

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

Način izvrševanja proračuna. V okviru deljenega upravljanja se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Na ta način se izvrši približno 80 % odhodkov EU.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Ta predstavljajo prihodek za EU in so del „lastnih sredstev“, s katerimi se financirajo dejavnosti EU. Tradicionalna lastna sredstva so opredeljena v uredbi o virih lastnih sredstev (Uredba (EU, Euratom) št. 609/2014) ter zajemajo carine in prelevmane na sladkor.

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve (med proračunskimi vrsticami)

Prerazporeditve med proračunskimi vrsticami pomenijo premestitev odobritev iz ene proračunske vrstice v drugo med proračunskim letom in so zato izjema od proračunskega načela specifikacije. Vendar jih izrecno dovoljuje Pogodba o delovanju Evropske unije pod pogoji, določenimi v finančni uredbi. Finančna uredba opredeljuje različne vrste prerazporeditev glede na to, ali gre za prerazporeditve med proračunskimi naslovi, poglavji, členi ali postavkami ali znotraj njih, zahtevajo pa se tudi različne ravni odobritve.

SEZNAM KRATIC

| AAR | „Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih |
| --- | --- |
| AMIF | Sklad za azil, migracije in vključevanje |
| AOD | „Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil |
| ATM | „Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa |
| Plačilnobilančna posojila | „Balance of Payments“ – plačilna bilanca |
| Sklad BUFI | Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe) |
| SKP | Skupna kmetijska politika |
| CCS LGF | „Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor |
| IPE | Instrument za povezovanje Evrope |
| IPE DI | „Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope |
| KS | Kohezijski sklad |
| CIP | „Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost |
| COM | Evropska komisija |
| COSME | Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja |
| COSO | „Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije |
| CPR | „Common Provisions Regulation“ – uredba o skupnih določbah |
| R&RO | „Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki |
| EKSRP | Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja |
| EKJS | Evropski kmetijski jamstveni sklad |
| EAR | Računovodsko pravilo Evropske unije |
| EaSI | Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije |
| EBRD | Evropska banka za obnovo in razvoj |
| ERS | Evropsko računsko sodišče |
| ECB | Evropska centralna banka |
| ECOFIN | Svet za ekonomske in finančne zadeve |
| ESPJ v l. | Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji |
| ERS | Evropski razvojni sklad |
| EDIF | Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu |
| EGP | Evropski gospodarski prostor |
| ESZD | Evropska služba za zunanje delovanje |
| EFSD | Evropski sklad za trajnostni razvoj |
| EFSE | Evropski sklad za jugovzhodno Evropo |
| EFSF | Evropski instrument za finančno stabilnost |
| EFSI | Evropski sklad za strateške naložbe |
| EMFS | Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo |
| EFTA | Evropsko združenje za prosto trgovino |
| EGNOS | Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev |
| EIB | Evropska investicijska banka |
| EIS | Evropski investicijski sklad |
| ElectriFI | Pobuda za financiranje elektrifikacije |
| ELM | ESPR |
| Mandat za zunanja posojila | Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo |
| EMU | Ekonomska in monetarna unija |
| ENEF | Sklad za financiranje rasti podjetij |
| ENIF | Sklad za financiranje podjetniških inovacij |
| ENPI | Evropski instrument sosedstva in partnerstva |
| EP | Evropski parlament |
| ESRR | Evropski sklad za regionalni razvoj |
| ERI | ESA |
| Pobuda EIB za odpornost | Evropska vesoljska agencija |
| ESS | Evropski socialni sklad |
| Skladi ESI | Evropski strukturni in investicijski skladi |
| EMS | Evropski mehanizem za stabilnost |
| ETF | Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 |
| EU | Evropska unija |
| EUMETSAT | Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov |
| Euratom | Evropska skupnost za atomsko energijo |
| Načelo FIFO | Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“) |
| FP7 | Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti |
| FU | Finančna uredba EU |
| FSDA | „Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza |
| BDP | Bruto domači proizvod |
| BND | Bruto nacionalni dohodek |
| GNSS | Globalni satelitski navigacijski sistem |
| H2020 | Obzorje 2020 |
| IIW | „Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije |
| MDS | Mednarodni denarni sklad |
| MRSJS | Mednarodni računovodski standardi za javni sektor |
| IT | Informacijska tehnologija |
| ITER | Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor |
| JRC | Skupno raziskovalno središče |
| SP | Skupno podjetje |
| LGTT | „Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T |
| VLP | Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij |
| MEP | „Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta |
| Makrofinančna pomoč | Makrofinančna pomoč |
| VFO | Večletni finančni okvir |
| MMSP | Mikro, mala in srednja podjetja |
| SLS | Sklep o lastnih sredstvih |
| PBI | „Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice |
| PF4EE | „Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost |
| PGF | „Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence |
| PPP | „Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo |
| PSEO | „Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike |
| RAL | Neporavnane obveznosti („reste à liquider“) |
| RSFF | Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja |
| RTD | Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA |
| SAPARD | Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| SEMED | Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja |
| SIUGI | „SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP |
| MSP | Mala in srednja podjetja |
| SMEW | „Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja |
| PDEU | Pogodba o delovanju Evropske unije |
| TLS | Tradicionalna lastna sredstva |
| TRDI | „Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja |
| DDV | Davek na dodano vrednost |

AAR

„Annual Activity Report“ – letno poročilo o dejavnostih

AMIF

Sklad za azil, migracije in vključevanje

AOD

„Authorising Officers by Delegation“ – odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil

ATM

„Air Traffic Management“ – upravljanje zračnega prometa

Plačilnobilančna posojila

„Balance of Payments“ – plačilna bilanca

Sklad BUFI

Sklad „Budget Fines“ (proračunske globe)

SKP

Skupna kmetijska politika

CCS LGF

„Cultural and Creative Sector Guarantee Facility“ – Jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor

IPE

Instrument za povezovanje Evrope

IPE DI

„Connecting Europe Facility Debt Instrument“ – dolžniški instrument Instrumenta za povezovanje Evrope

KS

Kohezijski sklad

CIP

„Competitiveness and Innovation Framework Programme“ – okvirni program za konkurenčnost in inovativnost

COM

Evropska komisija

COSME

Program za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja

COSO

„Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission“ – odbor sponzorskih organizacij Treadwayeve komisije

CPR

„Common Provisions Regulation“ – uredba o skupnih določbah

R&RO

„Decommissioning and Waste Management“ – razgradnja in ravnanje z odpadki

EKSRP

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

EKJS

Evropski kmetijski jamstveni sklad

EAR

Računovodsko pravilo Evropske unije

EaSI

Program Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije

EBRD

Evropska banka za obnovo in razvoj

ERS

Evropsko računsko sodišče

ECB

Evropska centralna banka

ECOFIN

Svet za ekonomske in finančne zadeve

ESPJ v l.

Evropska skupnost za premog in jeklo v likvidaciji

ERS

Evropski razvojni sklad

EDIF

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

EGP

Evropski gospodarski prostor

ESZD

Evropska služba za zunanje delovanje

EFSD

Evropski sklad za trajnostni razvoj

EFSE

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

EFSF

Evropski instrument za finančno stabilnost

EFSI

Evropski sklad za strateške naložbe

EMFS

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

EFTA

Evropsko združenje za prosto trgovino

EGNOS

Skupna evropska geostacionarna navigacijska storitev

EIB

Evropska investicijska banka

EIS

Evropski investicijski sklad

ElectriFI

Pobuda za financiranje elektrifikacije

ELM

ESPR

Mandat za zunanja posojila

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

EMU

Ekonomska in monetarna unija

ENEF

Sklad za financiranje rasti podjetij

ENIF

Sklad za financiranje podjetniških inovacij

ENPI

Evropski instrument sosedstva in partnerstva

EP

Evropski parlament

ESRR

Evropski sklad za regionalni razvoj

ERI

ESA

Pobuda EIB za odpornost

Evropska vesoljska agencija

ESS

Evropski socialni sklad

Skladi ESI

Evropski strukturni in investicijski skladi

EMS

Evropski mehanizem za stabilnost

ETF

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998

EU

Evropska unija

EUMETSAT

Evropska organizacija za uporabo meteoroloških satelitov

Euratom

Evropska skupnost za atomsko energijo

Načelo FIFO

Načelo „prvi noter, prvi ven“ („First-in, First-out“)

FP7

Sedmi okvirni program za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti

FU

Finančna uredba EU

FSDA

„Financial Statement Discussion and Analysis“ – razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza

BDP

Bruto domači proizvod

BND

Bruto nacionalni dohodek

GNSS

Globalni satelitski navigacijski sistem

H2020

Obzorje 2020

IIW

„Infrastructure and Innovation Window“ – del za infrastrukturo in inovacije

MDS

Mednarodni denarni sklad

MRSJS

Mednarodni računovodski standardi za javni sektor

IT

Informacijska tehnologija

ITER

Mednarodni termonuklearni poskusni reaktor

JRC

Skupno raziskovalno središče

SP

Skupno podjetje

LGTT

„Loan Guarantee Instrument for TEN-T projects“ – instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

VLP

Večletni program – program finančnega vključevanja srednjih podjetij

MEP

„Member of the European Parliament“ – poslanec Evropskega parlamenta

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč

VFO

Večletni finančni okvir

MMSP

Mikro, mala in srednja podjetja

SLS

Sklep o lastnih sredstvih

PBI

„Project Bond Initiative“ – pobuda za projektne obveznice

PF4EE

„Private Finance for Energy Efficiency Instrument“ – instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost

PGF

„Participants Guarantee Fund“ – Jamstveni sklad za udeležence

PPP

„Public-Private Partnership“ – javno-zasebno partnerstvo

PSEO

„Pension Scheme of European Officials“ – pokojninski sistem za evropske uradnike

RAL

Neporavnane obveznosti („reste à liquider“)

RSFF

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja

RTD

Raziskave, tehnološki razvoj in predstavitev

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območje MENA

SAPARD

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja

SEMED

Program za finančno vključevanje MMSP iz držav južnega in vzhodnega Sredozemlja

SIUGI

„SME Initiative Uncapped Guarantee Instrument“ – instrument neomejenega jamstva pobude za MSP

MSP

Mala in srednja podjetja

SMEW

„Small and Medium-sized Enterprises Window“ – del za mala in srednja podjetja

PDEU

Pogodba o delovanju Evropske unije

TLS

Tradicionalna lastna sredstva

TRDI

„Temporary Rural Development Instrument“ – začasni instrument za razvoj podeželja

DDV

Davek na dodano vrednost

---

(1)  V skladu z načelom subsidiarnosti Unija ukrepa samo, če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov lažje dosežejo na ravni Unije. V skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb (glej člen 5 PEU).

1

(2)  Medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 373, 20.12.2013, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 2012/966 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

3

(4)  Glej člen 317 PDEU.

4

(5)  Za več informacij glej sporočilo predsednika Junckerja in prvega podpredsednika Timmermansa Komisiji „Upravljanje v Evropski komisiji“ z dne 11. oktobra 2017 (C(2017) 6915 final), na voljo na spletnem naslovu: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

5

(6)  Zato se izraz „Evropska komisija“ uporablja tako za institucijo – kolegij –, ki ga sestavljajo člani Komisije, kot za upravo, ki jo vodijo generalni direktorji njenih oddelkov (in vodje drugih upravnih struktur, kot so službe, uradi in izvajalske agencije).

6

(7)  Glej Sklep Komisije z dne 21. novembra 2018 o internem upravnem odboru, C(2018) 7706 final.

7

(8)  Na primer, načela notranje kontrole v Komisiji temeljijo na načelih notranje kontrole COSO.

8

(9)  https://ec.europa.eu/info/publications/governance-in-the-commission_en. Za več podrobnosti glej Sporočilo Komisiji C(2018) 7704 „Racionalizacija in krepitev korporativnega upravljanja v Evropski komisiji“, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/file_import/streamlining-strengthening-corporate-governance-european-commission_en.pdf.

9

(10)  Posebno poročilo št. 27/2016 „Upravljanje na Evropski komisiji – najboljša praksa?“

10

(11)  Od sredine leta 2019 (po spremenjenem členu 12 notranjih pravil) je upravljanje Evropskega razvojnega sklada (ERS) razdeljeno med pet oddelkov (DEVCO, ECHO, EAC, EACEA, JRC).

11

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 4. decembra 2019 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih poberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2020. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 (UL L 56, 4.3.1968, str. 1), kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

(3)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

3

(4)  Pokojninski sistem za evropske uradnike je hipotetičen (virtualni) sklad z opredeljenimi prejemki, v katerem prispevki zaposlenih služijo financiranju prihodnjih pokojnin. Čeprav dejanski naložbeni sklad ne obstaja, se šteje, da je bil znesek, ki bi se zbral v takem skladu, naložen v dolgoročne obveznice držav članic in se odraža v obveznosti za pokojnine, ki je evidentirana v zaključnem računu Evropske unije. Države članice skupno jamčijo za plačilo prejemkov v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov in členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji (za podroben opis sheme glej dokument COM(2018) 829).

4

(12)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

12

(13)  UL L 249, 27.9.2017, str. 1.

13

(14)  UL L 348, 20.12.2013, str. 129.

14

(15)  UL L 168, 7.6.2014, stgr. 39.

15

(16)  UL L 168, 7.6.2014, str. 105.

16

(5)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna subjektov, vključenih v konsolidacijo, in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene programe s posameznimi nepomembnimi zneski.

5

(17)  UL L 76, 19.3.2018, str. 30.

17

(18)  UL L 347, 20.12.2013, str. 549.

18

(19)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

19

(20)  UL L 122, 24.4.2014, str. 44.

20

(21)  UL L 349, 21.12.2013, str. 100.

21

(22)  UL L 347, 20.12.2013, str. 1.

22

(23)  UL L 77, 20.3.2019, str. 1.

23

(24)  UL L 291, 16.11.2018, str. 3.

24

(6)  UL L 132, 21.5.2016, str. 85.

6

(7)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

7

Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

(8)  Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

8

Razen vzajemnih posojil za finančno pomoč.

(9)  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (brez naložb v sklade denarnega trga in lastniške instrumente).

9

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (brez naložb v sklade denarnega trga in lastniške instrumente).

(10)  Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja.

10

Finančna sredstva po pošteni vrednosti prek presežka ali primanjkljaja.

(25)  UL L 128, 27.5.2009, str. 1.

25

(26)  UL L 118, 12.5.2010, str. 1.

26

(11)  S korekcijskim koeficientom.

11

(12)  Se plača prva tri leta po odhodu.

12

(27)  UL L 70, 16.3.2016, str. 1.

27

(28)  UL L 117, 15.4.2020, str. 3.

28

(29)  UL L 126, 21.4.2020, str. 67.

29

(30)  UL L 99, 10.4.2019, str. 41.

30

(31)  UL L 82 I, 19.3.2020, str. 1.

31

(32)  UL L 94 I, 27.3.2020, str. 1.

32

(33)  UL L 99, 31.3.2020, str. 5.

33

(34)  UL L 130, 24.4.2020, str. 1.

34

(35)  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

35

(36)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-long-term-budget/2021-2027_sl

36

(37)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

37

(13)  Sredstva, predstavljena v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v višini 5 028 milijonov EUR; denarna sredstva in njihovi ustrezniki v višini 1 485 milijonov EUR; posojila v višini 73 milijonov EUR in druge postavke v višini 24 milijonov EUR).

13

(14)  Obveznosti, predstavljene v tej razpredelnici, vključujejo več postavk računovodskih izkazov (rezervacije v višini 1 702 milijonov EUR; obveznosti iz poslovanja v višini 75 milijonov EUR in druge postavke v višini 12 milijonov EUR).

14

(15)  Za nekatera jamstva je tveganje, ki ga prevzame EU, v celoti pokrito z oblikovanimi rezervacijami.

15

(16)  Brez poslov refinanciranja.

16

(17)  Brez preventivne pomoči.

17

(18)  UL L 345, 27.12.2017, str. 34.

18

(19)  UL L 275, 25.10.2003, str. 32.

19

(20)  UL L 306, 22.11.2017, str. 24.

20

(21)  UL L 76, 19.3.2018, str. 3.

21

(22)  UL L 140, 28.5.2019, str. 6.

22

(38)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

38

(39)  UL L 168, 7.6.2014, str. 29.

39

---

| 13.11.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 384/180 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 384/180

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Evropsko računsko sodišče predloži Evropskemu parlamentu in Svetu – poročilo neodvisnega revizorja

(2020/C 384/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2019, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2020, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2019, ki ga je Komisija odobrila 26. junija 2020, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Zanesljivost zaključnega računa

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

| II. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije (EU) za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2019 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov

III.

Odhodki

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov









  IV. | Zaradi pomembnosti zadeve, opisane v osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, so po mnenju Sodišča na odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornost Sodišča na podlagi teh standardov in kodeksov je natančneje opisana v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Poleg tega Sodišče izpolnjuje tudi zahteve glede neodvisnosti in svoje etične odgovornosti v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti odhodkov

| VI. | Po oceni Sodišča znaša skupna stopnja napake za odhodke, sprejete v zaključnem računu za leto, ki se je končalo 31. decembra 2019, 2,7 %. Na znaten delež teh odhodkov – več kot polovico – so pomembno vplivale napake. To zadeva predvsem odhodke, ki temeljijo na povračilih, pri katerih ocenjena stopnja napake znaša 4,9 %. Predvsem zaradi povečanja porabe za kohezijo so se ti odhodki v letu 2019 povečali na 66,9 milijarde EUR, kar je predstavljalo 53,1 % revidirane populacije Sodišča (3). Učinki napak, ki jih je odkrilo Sodišče, so v sprejetih odhodkih v zadevnem letu torej pomembni in vseobsegajoči. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

Sodišče je ocenilo obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih

| VII. | Bilanca stanja EU vključuje obveznost za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, ki je konec leta 2019 znašala 97,7 milijarde EUR, kar je bilo skoraj 40 % skupnih obveznosti za leto 2019 v višini 251,5 milijarde EUR. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Večina te obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (83,8 milijarde EUR) se nanaša na pokojninski sistem uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Obveznost, evidentirana v zaključnem računu, odraža znesek, ki bi bil vključen v pokojninski sklad – če bi bil ta ustanovljen – za plačilo obstoječih obveznosti za starostne pokojnine (4). Poleg starostnih pokojnin zajema tudi invalidske pokojnine in pokojnine, ki se izplačujejo vdovam in otrokom umrlih uslužbencev EU. Zaslužki, izplačani v okviru pokojninske sheme, se knjižijo v breme proračuna EU. Države članice skupaj jamčijo za izplačilo zaslužkov, uslužbenci pa prispevajo tretjino stroškov financiranja sheme. Eurostat to obveznost izračuna v imenu računovodje Komisije z uporabo parametrov, ki jih ocenijo aktuarski svetovalci Komisije. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Drugi največji del obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih (11,8 milijarde EUR) je ocenjena obveznost EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja (JSIS). Ta obveznost se nanaša na stroške zdravstvenega varstva uslužbencev EU, ki jih je treba plačati v obdobju po prenehanju opravljanja dejavnosti (brez njihovih prispevkov). |
| --- | --- |

IX.

| X. | Sodišče je kot del svoje revizije pri obveznosti za pokojnine ocenilo tudi aktuarske predpostavke in iz tega izhajajoče vrednotenje. Ta ocena temelji na delu, ki so ga opravili zunanji aktuarski strokovnjaki za pripravo študije o pokojninskem sistemu uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije. Sodišče je preverilo številčne podatke, aktuarske parametre in izračun obveznosti ter predstavitev v konsolidirani bilanci stanja in pojasnilih h konsolidiranim računovodskim izkazom. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je ocena skupnih obveznosti za pokojnine in druge zaslužke zaposlenih, navedena v konsolidirani bilanci stanja, poštena. To oceno, vključno z zanesljivostjo osnovnih podatkov, bo Sodišče redno pregledovalo. |
| --- | --- |

XI.

Sodišče je ocenilo bistvene ocene na koncu leta, predstavljene v zaključnem računu

| XII. | Konec leta 2019 je ocenjena vrednost upravičenih stroškov, ki so nastali pri upravičencih, vendar se o njih še ni poročalo, znašala 105,7 milijarde EUR (konec leta 2018: 99,8 milijarde EUR). Ti zneski so bili evidentirani kot vnaprej vračunani stroški (5). |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Ob koncu leta 2019 je ocenjeni znesek, ki ni bil porabljen v okviru finančnih instrumentov, za katere se uporablja deljeno upravljanje, in shem pomoči, priznanih v zaključnem računu EU, znašal 6,9 milijarde EUR (ob koncu leta 2018: 6,5 milijarde EUR), kar je prikazano v bilanci stanja kot „drugi predujmi državam članicam“. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Da bi Sodišče ocenilo te ocene ob koncu leta, je preučilo sistem, ki ga je Komisija vzpostavila za izračune za ločitev proračunskih let, in zagotovilo njegovo pravilnost in popolnost v generalnih direktoratih, v katerih se je izvršila večina plačil. Med svojim revizijskim delom v zvezi z vzorcem računov in plačili v okviru predfinanciranja je preučilo ustrezne izračune za ločitev proračunskih let, da bi se obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Od računovodskih služb Komisije je zahtevalo dodatna pojasnila o splošni metodologiji za pripravo teh ocen. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Sodišče je prišlo do zaključka, da je ocena skupnega zneska vnaprej vračunanih stroškov in drugih predujmov državam članicam, navedenih v konsolidirani bilanci stanja, poštena. |
| --- | --- |

XV.

Sodišče je ocenilo potencialni učinek dogodkov po datumu bilance stanja na zaključni račun

| XVI. | Združeno kraljestvo je 1. februarja 2020 prenehalo biti država članica EU. Po sklenitvi sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (sporazum o izstopu) med pogodbenicama se je Združeno kraljestvo zavezalo, da bo spoštovalo vse finančne obveznosti iz sedanjega in prejšnjega večletnega finančnega okvira, ki izhajajo iz njegovega članstva v EU. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Sodišče ni odkrilo nobenih dogodkov v zvezi s procesom izstopa, zaradi katerih bi bile v skladu z mednarodnim računovodskim standardom za dogodke po datumu poročanja (6) potrebne prilagoditve konsolidiranega zaključnega računa EU za proračunsko leto 2019. |
| --- | --- |

XVII.

| XVIII. | Izbruh COVID-19 je sicer resno prizadel gospodarstva in javne finance držav članic, vendar zaradi njega niso bile potrebne nobene prilagoditve zneskov, o katerih se je poročalo v sporočenih zneskih v zaključnem računu (7) (tj. gre za nepopravljalni dogodek). Vendar lahko pobude, ki jih Komisija predlaga v odgovor na krizo, če se bodo izvedle, vplivajo na računovodske izkaze za naslednja obdobja poročanja. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Glede na sedanje stanje ni nobenih finančnih posledic, o katerih bi bilo treba poročati v konsolidiranem zaključnem računu EU za leto 2019, in Sodišče je prišlo do zaključka, da zaključni račun na dan 31. decembra 2019 pravilno prikazuje dogodke po datumu bilance stanja. |
| --- | --- |

XIX.

Druge zadeve

| XX. | Poslovodstvo je odgovorno za zagotovitev „drugih informacij“. Ta izraz zajema razpravo o računovodskih izkazih in njihovo analizo, ne pa konsolidiranega zaključnega računa in revizijskega poročila Sodišča o tem. Mnenje Sodišča o konsolidiranem zaključnem računu ne zajema teh drugih informacij. O tem tudi ne dajemo nobene izjave o zanesljivosti. Pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa je Sodišče odgovorno za to, da prebere druge informacije in razmisli, ali so te pomembno neskladne s konsolidiranim zaključnim računom ali njegovim vedenjem, pridobljenim pri reviziji, ali se zdijo kako drugače pomembno napačno navedene. Če Sodišče pride do zaključka, da so druge informacije pomembno napačno navedene, mora o tem ustrezno poročati. Sodišče v zvezi s tem nima o čem poročati. |
| --- | --- |

XX.

Odgovornost poslovodstva

| XXI. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa EU na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Poslovodstvo je odgovorno tudi za zagotavljanje skladnosti dejavnosti, finančnih transakcij in informacij v računovodskih izkazih z zakonodajo (zakoni, uredbami, načeli, pravili in standardi), ki velja zanje. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom EU, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

XXI.

| XXII. | Pri pripravi konsolidiranega zaključnega računa je poslovodstvo odgovorno za oceno zmožnosti EU, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali prenehati poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja EU. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | V skladu s finančno uredbo (naslov XIII) mora računovodja Komisije za revizijo konsolidirani zaključni račun EU najprej, in sicer do 31. marca naslednjega leta, predložiti kot začasni zaključni račun in do 31. julija kot končni zaključni račun. Začasni zaključni račun bi že moral biti resničen in pošten prikaz finančnega položaja EU. Zato je nujno, da so vse postavke začasnega zaključnega računa predstavljene kot končni izračuni, kar Sodišču omogoča, da svojo nalogo opravi v skladu z naslovom XIII finančne uredbe in v danih rokih. Kakršne koli spremembe med začasnim in končnim zaključnim računom bi bile običajno samo posledica ugotovitev Sodišča. |
| --- | --- |

XXIV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo konsolidiranega zaključnega računa in z njim povezanih transakcij

| XXV. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je konsolidirani zaključni račun EU brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na kakršne koli ekonomske odločitve, ki bi se sprejele na podlagi tega konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova DDV in BND izhaja iz makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranem zaključnem računu. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preuči računovodske izkaze carinskih organov in analizira tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v zaključnem računu. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta pregled zajema vse kategorije plačil v trenutku izvršitve, razen predujmov. Sodišče preuči predplačila, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila, kar je lahko šele v naslednjem letu. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Sodišče med celotno revizijo uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega:






  (a) | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu EU in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo; |
| --- | --- | --- |

XXVIII.

(a)

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v konsolidiranem zaključnem računu EU in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami prava EU, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna osnova za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo;

| (b) | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol; |
| --- | --- |

(b)

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol;

| (c) | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva; |
| --- | --- |

(c)

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen ter z njimi povezanih razkritij poslovodstva;

| (d) | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje; |
| --- | --- |

(d)

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti subjekta, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje;

| (e) | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke; |
| --- | --- |

(e)

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino konsolidiranega zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali konsolidirani zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke;

| (f) | pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda. |
| --- | --- |

(f)

pridobiva zadostne ustrezne revizijske dokaze o finančnih informacijah o subjektih, ki spadajo v obseg konsolidacije EU, da bi lahko dalo mnenje o konsolidiranem zaključnem računu in z njim povezanih transakcijah. Sodišče je odgovorno za usmerjanje, nadziranje in izvedbo revizije ter je edino odgovorno za revizijsko mnenje, ki ga izda.

| XXIX. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo in drugimi revidiranimi subjekti, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji konsolidiranega zaključnega računa in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXX.

24. septembra 2020

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Poročila o izvrševanju proračuna zajemajo tudi pojasnila.

2

(3)  Dodatne informacije so v odstavkih 
  1.21
  do
  1.26
  letnega poročila Sodišča za leto 2019.

3

1.21

1.26

(4)  Glej mednarodni računovodski standard za javni sektor IPSAS 39 – zaslužki zaposlenih. V zvezi s pokojninskim sistemom uradnikov in drugih uslužbencev Evropske unije obveznost za določene zaslužke izkazuje sedanjo vrednost pričakovanih prihodnjih plačil, ki jih bo morala EU izplačati za izpolnitev pokojninskih obveznosti, ki izhajajo iz zaposlitve zaposlenih v tekočem in prejšnjih obdobjih.

4

(5)  Ti stroški vključujejo vnaprej vračunane stroške v višini 66,9 milijarde EUR na strani obveznosti v bilanci stanja in 38,8 milijarde EUR na strani sredstev, s katerimi se zmanjša vrednost predhodnega financiranja.

5

(6)  Glej standard IPSAS 14 – Dogodki po datumu poročanja.

6

(7)  Glej standard IPSAS 14 – Dogodki po datumu poročanja.

7

---