# Službeni list C 309/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 309 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.18 rujna 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 309

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.18 rujna 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 309/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  ) | 1 |
| 2020/C 309/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  ) | 2 |
| 2020/C 309/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  ) | 3 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 309/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief) (
  1
  )

1

1

2020/C 309/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat) (
  1
  )

1

2

2020/C 309/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2020/C 309/04 | Tečajna lista eura — 17. rujna 2020. | 4 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2020/C 309/05 | Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici Utvrđivanje obveza javnih usluga u redovitom zračnom prijevozu (
  1
  ) | 5 |
| 2020/C 309/06 | Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  ) | 6 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2020/C 309/04

Tečajna lista eura — 17. rujna 2020.

4

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2020/C 309/05

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici Utvrđivanje obveza javnih usluga u redovitom zračnom prijevozu (
  1
  )

1

5

2020/C 309/06

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  )

1

6

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2020/C 309/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 7 |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2020/C 309/08 | Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 9 |
| 2020/C 309/09 | Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 13 |
| 2020/C 309/10 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 17 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2020/C 309/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière) Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

7

DRUGI

Europska komisija

2020/C 309/08

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

9

2020/C 309/09

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

13

2020/C 309/10

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9899 – KKR/Koos Holding Cooperatief)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/01)

Dana 20. kolovoza 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9899. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9899. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/2

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9925 – Lactalis Nestlé produits frais/Certain assets of Parmalat)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/02)

Dana 14. rujna 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9925. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9925. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9674 – Vodafone Italia/TIM/INWIT JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/03)

Dana 6. ožujka 2020. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b), u vezi s člankom 6. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9674. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32020M9674. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/4

---

Tečajna lista eura (1)

17. rujna 2020.

(2020/C 309/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1797 |
| JPY | japanski jen | 123,38 |
| DKK | danska kruna | 7,4396 |
| GBP | funta sterlinga | 0,91530 |
| SEK | švedska kruna | 10,4080 |
| CHF | švicarski franak | 1,0742 |
| ISK | islandska kruna | 162,20 |
| NOK | norveška kruna | 10,7238 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 26,747 |
| HUF | mađarska forinta | 361,16 |
| PLN | poljski zlot | 4,4579 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,8600 |
| TRY | turska lira | 8,9037 |
| AUD | australski dolar | 1,6152 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5567 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1428 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7533 |
| SGD | singapurski dolar | 1,6039 |
| KRW | južnokorejski von | 1 383,16 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,2673 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,9861 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,5418 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 501,07 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8822 |
| PHP | filipinski pezo | 57,167 |
| RUB | ruski rubalj | 88,6075 |
| THB | tajlandski baht | 36,801 |
| BRL | brazilski real | 6,2117 |
| MXN | meksički pezo | 24,8461 |
| INR | indijska rupija | 86,8610 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1797

JPY

japanski jen

123,38

DKK

danska kruna

7,4396

GBP

funta sterlinga

0,91530

SEK

švedska kruna

10,4080

CHF

švicarski franak

1,0742

ISK

islandska kruna

162,20

NOK

norveška kruna

10,7238

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

26,747

HUF

mađarska forinta

361,16

PLN

poljski zlot

4,4579

RON

rumunjski novi leu

4,8600

TRY

turska lira

8,9037

AUD

australski dolar

1,6152

CAD

kanadski dolar

1,5567

HKD

hongkonški dolar

9,1428

NZD

novozelandski dolar

1,7533

SGD

singapurski dolar

1,6039

KRW

južnokorejski von

1 383,16

ZAR

južnoafrički rand

19,2673

CNY

kineski renminbi-juan

7,9861

HRK

hrvatska kuna

7,5418

IDR

indonezijska rupija

17 501,07

MYR

malezijski ringit

4,8822

PHP

filipinski pezo

57,167

RUB

ruski rubalj

88,6075

THB

tajlandski baht

36,801

BRL

brazilski real

6,2117

MXN

meksički pezo

24,8461

INR

indijska rupija

86,8610

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/5

---

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Utvrđivanje obveza javnih usluga u redovitom zračnom prijevozu

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/05)

| Država članica | Ujedinjena Kraljevina  (1) |
| --- | --- |
| Predmetni zračni putovi | Od zračne luke Newquay do zračne luke Heathrow
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Gatwick
  Od zračne luke Newquay do zračne luka Stansted
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Luton
  Od zračne luke Newquay do zračne luke London City
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Southend |
| Datum stupanja na snagu obveza javnih usluga | 27. ožujka 2021. |
| Adresa na kojoj su dostupni tekst i sve važne informacije i/ili dokumentacija o obvezi javnih usluga | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UJEDINJENA KRALJEVINA |

Država članica

Ujedinjena Kraljevina  (1)

Predmetni zračni putovi

Od zračne luke Newquay do zračne luke Heathrow

Od zračne luke Newquay do zračne luke Gatwick

Od zračne luke Newquay do zračne luka Stansted

Od zračne luke Newquay do zračne luke Luton

Od zračne luke Newquay do zračne luke London City

Od zračne luke Newquay do zračne luke Southend

Datum stupanja na snagu obveza javnih usluga

27. ožujka 2021.

Adresa na kojoj su dostupni tekst i sve važne informacije i/ili dokumentacija o obvezi javnih usluga

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UJEDINJENA KRALJEVINA

---

(1)  U skladu sa Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 7.) („Sporazum o povlačenju”), Uredba (EZ) br. 1008/2008 primjenjuje se na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj tijekom prijelaznog razdoblja i proizvodi pravne učinke jednake onima koje proizvodi u Uniji i njezinim državama članicama.

---

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/6

---

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Poziv na podnošenje ponuda za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/06)

| Država članica | Ujedinjena Kraljevina  (1) |
| --- | --- |
| Predmetni zračni putovi | Od zračne luke Newquay do zračne luke Heathrow
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Gatwick
  Od zračne luke Newquay do zračne luka Stansted
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Luton
  Od zračne luke Newquay do zračne luke London City
  Od zračne luke Newquay do zračne luke Southend |
| Razdoblje valjanosti ugovora | Dvije godine s mogućnošću produžetka za još dvije godine.
  Ožujak 2021. – ožujak 2023. |
| Rok za podnošenje ponuda | 30. studenoga 2020. |
| Adresa na kojoj su dostupni tekst poziva na podnošenje ponuda i sve važne informacije i/ili dokumentacija o javnom natječaju i obvezi javnih usluga | Aimie Waterman-Jones |
| 3rd Floor, South Wing |
| New County Hall |
| Treyew Road |
| Truro TR1 3AY |
| UJEDINJENA KRALJEVINA |

Država članica

Ujedinjena Kraljevina  (1)

Predmetni zračni putovi

Od zračne luke Newquay do zračne luke Heathrow

Od zračne luke Newquay do zračne luke Gatwick

Od zračne luke Newquay do zračne luka Stansted

Od zračne luke Newquay do zračne luke Luton

Od zračne luke Newquay do zračne luke London City

Od zračne luke Newquay do zračne luke Southend

Razdoblje valjanosti ugovora

Dvije godine s mogućnošću produžetka za još dvije godine.

Ožujak 2021. – ožujak 2023.

Rok za podnošenje ponuda

30. studenoga 2020.

Adresa na kojoj su dostupni tekst poziva na podnošenje ponuda i sve važne informacije i/ili dokumentacija o javnom natječaju i obvezi javnih usluga

Aimie Waterman-Jones

3rd Floor, South Wing

New County Hall

Treyew Road

Truro TR1 3AY

UJEDINJENA KRALJEVINA

---

(1)  U skladu sa Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 7.) („Sporazum o povlačenju”), Uredba (EZ) br. 1008/2008 primjenjuje se na Ujedinjenu Kraljevinu i u njoj tijekom prijelaznog razdoblja i proizvodi pravne učinke jednake onima koje proizvodi u Uniji i njezinim državama članicama.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/7

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumière)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2020/C 309/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer”, SAD), |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer Crown Equities 2007 L.L.C. („Tishman Speyer”, SAD),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB”, Kanada),

| — | SCI Espace Lumière („ciljni poduzetnik”, Francuska). |
| --- | --- |

—

SCI Espace Lumière („ciljni poduzetnik”, Francuska).

Poduzetnici Tishman Speyer i PSPIB stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad cijelim ciljnim poduzetnikom.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Tishman Speyer: vlasništvo, razvoj, upravljanje fondovima i upravljanje poslovnim i stambenim nekretninama u Sjedinjenim Američkim Državama, Europi, Latinskoj Americi i Aziji, |
| --- | --- |

—

Tishman Speyer: vlasništvo, razvoj, upravljanje fondovima i upravljanje poslovnim i stambenim nekretninama u Sjedinjenim Američkim Državama, Europi, Latinskoj Americi i Aziji,

| — | PSPIB: upravljanje diversificiranim globalnim portfeljem, koji uključuje dionice i obveznice, te ulaganje neto doprinosa iz mirovinskih fondova kojima upravlja u privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu, prirodne resurse i privatni dug, |
| --- | --- |

—

PSPIB: upravljanje diversificiranim globalnim portfeljem, koji uključuje dionice i obveznice, te ulaganje neto doprinosa iz mirovinskih fondova kojima upravlja u privatni vlasnički kapital, nekretnine, infrastrukturu, prirodne resurse i privatni dug,

| — | ciljni poduzetnik: vlasništvo nad poslovnom nekretninom Espace Lumière, smještenom u Parizu, Francuska. |
| --- | --- |

—

ciljni poduzetnik: vlasništvo nad poslovnom nekretninom Espace Lumière, smještenom u Parizu, Francuska.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9951 – PSPIB/Tishman Speyer/Espace Lumiere

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

DRUGI

Europska komisija

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/9

---

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 309/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„DALMATINSKA PEČENICA”

EU br.: PGI-HR-02456 – 10.4.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi)

„ Dalmatinska pečenica”

2.   Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Dalmatinska pečenica“ je trajni suhomesnati proizvod bez kosti koji se proizvodi od oblikovanog dugog leđnog mišića svinja, postupcima soljenja ili salamurenja, hladnog dimljenja, sušenja i zrenja isključivo u zemljopisnom području iz točke 4. ovog dokumenta.

„Dalmatinska pečenica“ se proizvodi od rashlađenog ili smrznutog dugog leđnog mišića svinja (m. longissimus thoracis et lumborum) koji se dobiva odvajanjem dijela leđa i slabina od svinjske polovice.

„Dalmatinske pečenica“ u trenutku stavljanja na tržište ima sljedeća svojstva:

vanjski izgled: proizvod je cilindričnog oblika, površinski bez zasjeka i drugih oštećenja; boja vanjske površine je svijetlo- do tamno-smeđa sa ili bez svijetlo-žutih do svijetlo-smeđih površina prekrivenih masnim tkivom, što je posljedica dimljenja;

presjek: proizvod je čvrste i elastične konzistencije te kompaktne strukture; presjek je jednolične crvene boje koja na rubovima može biti tamno-crvene do tamno-smeđe boje sa ili bez dijelova bijele do svijetlo-žute ili svijetlo-smeđe boje masnog tkiva, koja je posljedica dimljenja; proizvod se lako narezuje;

okus i aroma: proizvod je blago slankastog okusa, mek, topljiv i sočan u ustima; aroma je svojstvena aromi trajnih suhomesnatih proizvoda od svinjskog mesa, uz blago izraženu aromu po dimu;

kemijska svojstva: udio NaCl u proizvodu iznosi do 7,5%, udio vode do 55%, a aktivitet vode (aw) najviše 0,93.

Masa gotovog proizvoda iznosi najmanje 1,3 kg. „Dalmatinska pečenica“ se na tržište smije stavljati cijela, u komadima ili u narescima.

„Dalmatinska pečenica“ je trajni suhomesnati proizvod koji se uobičajeno konzumira bez prethodne toplinske obrade. Cjelokupan postupak prerade „Dalmatinske pečenice“ od početka faze soljenja/salamurenja do kraja faze zrenja traje najmanje 45 dana.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Cjelokupan postupak proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ obuhvaća sljedeće faze: soljenje ili salamurenje, hladno dimljenje te sušenje i zrenje koje se provode u definiranom zemljopisnom području iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Prilikom stavljanja na tržište cijelog proizvoda ili bilo koje vrste pretpakovine koja sadrži komade ili nareske proizvoda, proizvod se mora označiti i nazivom „Dalmatinska pečenica“ koji mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv te veličinom, vrstom i bojom slova (tipografijom) mora biti jasnije istaknut od bilo kojeg drugog naziva uključujući broj proizvodne šarže (serije) te naziv proizvođača. Uz naziv "Dalmatinska pečenica" nije dozvoljeno navođenje drugih termina poput pridjeva: pravi, tradicionalni, obrtnički, tipični, autohtoni, domaći i slično, kao ni termina koji označavaju toponime vezane uz područje proizvodnje..

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ obuhvaća isključivo administrativne granice sljedećih županija, odnosno gradova i općina:

| — | Ličko-senjska županija - isključivo područje grada Novalje. |
| --- | --- |

—

Ličko-senjska županija - isključivo područje grada Novalje.

| — | Zadarska županija – isključivo područja gradova: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag i Zadar, te općina: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi i Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadarska županija – isključivo područja gradova: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag i Zadar, te općina: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi i Zemunik Donji.

| — | Čitavo područje Dubrovačko-neretvanske, Splitsko-dalmatinske i Šibensko-kninske županije. |
| --- | --- |

—

Čitavo područje Dubrovačko-neretvanske, Splitsko-dalmatinske i Šibensko-kninske županije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda „Dalmatinska pečenica“ sa zemljopisnim područjem proizvodnje temelji se na ugledu i kvaliteti proizvoda koji proizlaze iz tradicionalnih znanja i vještina lokalnih proizvođača te prirodnih čimbenika toga područja.

„Dalmatinsku pečenicu“ odlikuju specifična senzorna svojstva, prije svega blago slankast okus, mekoća, topljivost i sočnost pri žvakanju te miris i aroma po fermentiranom svinjskom mesu uz blago izraženu aromu po dimu. Karakterističan cilindrični oblik i boja „Dalmatinske pečenice“ te blaga aroma po dimu, rezultat su načina obrade i specifičnog načina dimljenja. Blago slankast okus, mekoća, topljivost i sočnost te miris i aroma proizvoda rezultat su primjene posebnih znanja i vještina lokalnih proizvođača te posebnih uvjeta klime Dalmacije.

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ obuhvaća čitavu Dalmaciju, odnosno izduženi primorski pojas središnjeg i južnog hrvatskog primorja s otocima (Središnju i Južnu Jadransku Hrvatsku) površine oko 12.260 km2, koji je sjeverozapadno od kontinentalnog dijela Hrvatske odvojen planinskim nizovima Velebita, Dinare i Kamešnice. Reljef Dalmacije u najvećem dijelu ima tipične odlike krša.

Područje Dalmacije većim dijelom karakterizira sredozemna klima s toplim i suhim ljetom te blagom i vlažnom zimom. Jedna od najvažnijih odlika klime dalmatinskog podneblja su česti vjetrovi koji se izmjenjuju na tom području. Tako se u Dalmaciji od listopada do travnja izmjenjuju „bura“ – najčešće suh i hladan vjetar sjeveroistočnog smjera, te „jugo“ – najčešće vlažan i topao vjetar jugoistočnog smjera. Srednje temperature zraka u najhladnijem mjesecu siječnju iznose od 3 – 9°C, a u najtoplijem srpnju od 22 – 26°C. Unatoč moru koje je stalan izvor vodene pare, visoke temperature zraka i česti vjetrovi čine da područje Dalmacije ima najmanju relativnu vlažnost zraka u Hrvatskoj, koja se godišnje prosječno kreće između 65 i 75%. Zbog blage klime i povoljnog temperaturnog režima zemljopisno područje Dalmacije ima povoljne uvjete za sušenje i zrenje „Dalmatinske pečenice“.

Ljudski čimbenici

Vještina konzerviranja mesa soljenjem i sušenjem proširila se Dalmacijom još u vrijeme dok je ona bila pod upravom Starog Rima. Navedena vještina se prenosila kroz generacije i vremenom se usavršavala te se uz povoljne klimatske uvjete i stalno dostupnu morsku sol razvio postupak prerade koji je postao tradicionalan za područje Dalmacije.

Tradicionalna znanja i vještine lokalnih proizvođača važna su u svim fazama proizvodnje „Dalmatinske pečenice“. Tako proizvođači u odabiru kvalitetnog dugog leđnog mišića svinje vode brigu da je isti približno cilindričnog oblika, kompaktne strukture, bez većih zasjekotina i nepravilnosti i bez površinskih promjena boje. Njihovo umijeće u fazama soljenja/salamurenja i količini upotrjebljene soli/salamure određuje se na temelju dugogodišnjeg iskustva, tako da zrela „Dalmatinska pečenica“ ne bude preslana, a da je istovremeno u njoj dovoljan udio soli čime je proizvod zaštićen od kvarenja.

Klimatološki uvjeti zemljopisnog područja Dalmacije umnogome su utjecali na sušenje „Dalmatinske pečenice“. Posebno umijeće lokalnog stanovništva u sušenju „Dalmatinske pečenice“ je bilo i dimljenje (odabir drveta, način i duljina dimljenja) kada se za suhog i hladnog vremena dok je puhala bura „Dalmatinska pečenica“ iznosila iz pušnica ili kuhinja van na zrak. Na taj način se dimljeno meso bolje konzerviralo radi antioksidativnog djelovanja dima, a čime se postigla blaga aroma „Dalmatinske pečenice“ po dimu.

Iako u današnjoj proizvodnji konzervirajući učinak dima nema raniji značaj, postupak dimljenja u proizvodnji „Dalmatinske pečenice“ se i dalje primjenjuje i to primjenom tzv. hladnog dima koji nastaje u postupku tinjanja ili pirolize (sporo izgaranje drveta i/ili piljevine na niskim temperaturama bez plamena uz stvaranje dima) tzv. tvrdih vrsta drveta poput graba, primorskog hrasta, hrasta medunca koje su se tradicionalno koristile kao ogrjev u Dalmaciji.

Nakon završetka sušenja „Dalmatinske pečenice“ proizvođač je na temelju njenog izgleda, boje i konzistencije znao točno odrediti najprikladnije vrijeme za završnu fazu zrenja.

Zbog svoje posebnosti i prepoznatljivosti „Dalmatinska pečenica“ postaje predmetom znanstvenih istraživanja. Najveća razlika u načinu proizvodnje „Dalmatinske pečenice“ i sličnih proizvoda (poput istarskog „žlomprta“), je obvezna primjena postupka hladnog dimljenja u početnoj fazi njenog sušenja (Marina Krvavica i sur., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, časopis Meso br. 5) koji „Dalmatinskoj pečenici“ daje karakterističnu boju i blagu aromu po dimu.

U znanstvenom radu o hlapivim spojevima arome „Dalmatinske pečenice“ je utvrđen visok udio spojeva podrijetlom iz dima, osobito fenola iz skupine aromatskih metoksifenola među kojima i visoka razina gvajakola i 4-metil gvajakola, za koje znanstvenici smatraju da najviše doprinose stvaranju arome po dimu. Nadalje, antioksidativna i antimikrobna svojstva dima potječu od metoksifenola što ih svrstava u poželjne sastojke arome. Autori navedenog rada također ističu da način dimljenja i temperatura dima značajno utječu na sastav hlapivih spojeva arome, ali i boju „Dalmatinske pečenice“. Naime, u postupku pirolize drveta na niskim temperaturama nastaju alifatske karboksilne kiseline i karbonili od kojih potječe karakteristična boja dimljene „Dalmatinske pečenice“ (Marina Krvavica i sur., 2018, Hlapivi spojevi arome dalmatinske pečenice proizvedene različitim postupcima dimljenja, časopis Meso br. 5).

„Dalmatinska pečenica“ prepoznatljiva je prije svega radi svoje blage arome po dimu. Stoga je posebno umijeće i vještina proizvođača pri odabiru odgovarajuće vrste drveta, te određivanju prikladnog vremena i duljine dimljenja, što najvećim dijelom ovisi o vremenskim prilikama i karakteristikama sirovine. Blaga aroma po dimu postiže se jedino umjerenim dimljenjem hladnim dimom dobivenim izgaranjem tvrdih vrsta drveta, a pretjerano dimljenje osim na aromu, negativno djeluje i na boju, konzistenciju i mekoću proizvoda. Umijeće proizvođača je nadalje važno i kod održavanja povoljnih mikroklimatskih uvjeta (temperatura, vlažnost i strujanje zraka) u proizvodnim prostorijama koji trebaju osigurati optimalnu brzinu sušenja i zrenja te odgovarajući intenzitet odvijanja biokemijskih procesa u tkivima proizvoda koji će osigurati postizanje specifičnih senzornih svojstava. Poznavanje i korištenje tradicionalnih proizvodnih vještina rezultira posebnim osobinama „Dalmatinske pečenice“, a koje su utjecale i na stjecanje ugleda tog proizvoda.

Pisani tragovi o nazivu „Dalmatinska pečenica“ pojavljuju se već početkom 19-tog stoljeća kada je pučki prosvjetitelj don Frano Ivanišević u svojoj knjizi „Poljica – narodni život i običaji 1903-1906“ opisivao postupke u proizvodnji „Dalmatinske pečenice“ lokalnih proizvođača područja Dalmacije koji su koristili svoje dugogodišnje znanje i vještine u njezinoj preradi. Nadalje, Frano Ivanišević navodi kako je „..pečenica kao dio trupa uz „zarebrice ili zarebrnike“ (lokalni izričaj definiranog zemljopisnog područja), oduvijek bila vrlo cijenjen proizvod koji se najčešće prodavao ili čuvao za darivanje, a niki ji` vadu za prodaju ili dar komu prijatelju“. Iz navedenog proizlazi kako se u to doba „Dalmatinska pečenica“ proizvodila na većini seoskih gospodarstava, ali ipak nedovoljno za veće trgovinske razmjene pa se prodavala uglavnom unutar područja proizvodnje (F. Ivanišević, 1903-1906, Poljica – narodni život i običaji, Zagreb; Reprint Društvo Poljičana „Sveti Jure“ – Priko, 2006).

Naziv „Dalmatinska pečenica“ spominje se i u različitim kuharskim publikacijama kao što je „Dalmatinska kuhinja“ autorice Dike Marjanović-Radica iz 1939. godine u kojoj se opisuje način njezine pripreme (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939).

Ugled naziva „Dalmatinska pečenica“ i povezanost proizvoda sa zemljopisnim područjem pokazuju i rezultati provedenog anketnog istraživanja. Na pitanje zašto prilikom kupovine „Dalmatinske pečenice“ potrošači odabiru upravo taj proizvod, čak 85,29% ispitanika smatra da se „Dalmatinska pečenica“ po kvaliteti (okusu, aromi, mirisu, mekoći) razlikuje od drugih sličnih proizvoda. Na kupovinu tog proizvoda se većina ispitanika odlučuje iz razloga što je to tradicionalan proizvod zemljopisnog područja Dalmacije. Većina anketiranih ispitanika „Dalmatinsku pečenicu“ konzumira duže od 10 godina, a više od 50% ispitanika se izjasnilo da je konzumira oduvijek što ukazuje na njezinu duboko ukorijenjenu tradiciju proizvodnje i konzumaciju. (M. Ćaćić, 2017, Anketno istraživanje - mišljenje potrošača na području Dalmacije o lokalnim tradicionalnim suhomesnatim proizvodima).

Da proizvod „Dalmatinska pečenica“ ima ugled i danas, dokazuje činjenica da se taj naziv kao i njegovi postupci proizvodnje spominju i u specijaliziranim časopisima o mesu (Marina Krvavica i sur., 2016, Fizikalna svojstva i oksidativni status dalmatinske pečenice proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, časopis Meso br. 5).

Ugled „Dalmatinske pečenice“ potvrđuju i brojne gastronomske manifestacije na kojima se promoviraju tradicionalni suhomesnati proizvodi među koje pripada i „Dalmatinska pečenica“. Na gastronomskoj manifestaciji održanoj u hotelu Esplanade u Zagrebu 2015. godine, osim degustacije suhomesnatih proizvoda provedeno je i njihovo ocjenjivanje, a „Dalmatinska pečenica“ je osvojila prva tri mjesta u kategoriji pečenice i ombole. O održanoj manifestaciji pisala je novinarka M. Šilović te je objavljen i novinski članak „Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pancetu i pečenicu“ u tjedniku Nedjeljna Slobodna Dalmacija (M. Šilović, 2015, Trijumf Dalmacije – imamo najbolji pršut, pečenicu i pečenicu. Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015.).

„Dalmatinska pečenica“ postala je i prepoznatljiva delicija te se nalazi u ponudi mnogobrojnih restorana i ugostiteljskih objekata.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20pečenica.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/13

---

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 309/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„DALMATINSKA PANCETA”

EU br.: PGI-HR-02455 – 9.4.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv (nazivi)

„Dalmatinska panceta”

2.   Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Proizvodi od mesa (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Dalmatinska panceta” je trajni suhomesnati proizvod pravokutnog oblika, proizveden od obrađene mesnate slanine svinja s pripadajućom kožom sa ili bez hrskavice rebara, a bez kostiju rebara, postupcima soljenja ili salamurenja, hladnog dimljenja, te sušenja i zrenja isključivo u zemljopisnom području iz točke 4. ovoga dokumenta.

„Dalmatinska panceta” se proizvodi od rashlađene svježe, ili od smrznute mesnate slanine svinja. Mesnata slanina koja se koristi za proizvodnju „Dalmatinske pancete” dio je grudnog koša svinja s pripadajućim dijelom potrbušine.

„Dalmatinska panceta” u trenutku stavljanja na tržište ima sljedeća svojstva:

| — | vanjski izgled: proizvod je približno pravokutnog oblika sa ili bez jasno vidljivih mjesta na kojima su bila rebra; rubovi i površina proizvoda su uredni bez zasjeka i drugih oštećenja; koža je tvrda i bez većih nabora; boja vanjske površine proizvoda je svijetlo-smeđa do tamno-smeđa; |
| --- | --- |

—

vanjski izgled: proizvod je približno pravokutnog oblika sa ili bez jasno vidljivih mjesta na kojima su bila rebra; rubovi i površina proizvoda su uredni bez zasjeka i drugih oštećenja; koža je tvrda i bez većih nabora; boja vanjske površine proizvoda je svijetlo-smeđa do tamno-smeđa;

| — | presjek: proizvod je čvrste, elastične konzistencije i kompaktne strukture; na presjeku se jasno vidi muskulatura crvene boje koja prožima masno tkivo bijele do ružičaste boje, a na rubovima proizvoda masno tkivo može biti svijetlo žućkaste boje koja je posljedica dimljenja; proizvod se lako narezuje; |
| --- | --- |

—

presjek: proizvod je čvrste, elastične konzistencije i kompaktne strukture; na presjeku se jasno vidi muskulatura crvene boje koja prožima masno tkivo bijele do ružičaste boje, a na rubovima proizvoda masno tkivo može biti svijetlo žućkaste boje koja je posljedica dimljenja; proizvod se lako narezuje;

| — | okus i aroma: proizvod je blago slankastog okusa, mek, topljiv i sočan u ustima; aroma je svojstvena aromi trajnih suhomesnatih proizvoda od svinjskog mesa uz blago izraženu aromu po dimu; |
| --- | --- |

—

okus i aroma: proizvod je blago slankastog okusa, mek, topljiv i sočan u ustima; aroma je svojstvena aromi trajnih suhomesnatih proizvoda od svinjskog mesa uz blago izraženu aromu po dimu;

| — | kemijska svojstva: udio NaCl u proizvodu iznosi do 7,5%, udio vode do 55%, a aktivitet vode (aw) najviše 0,93. |
| --- | --- |

—

kemijska svojstva: udio NaCl u proizvodu iznosi do 7,5%, udio vode do 55%, a aktivitet vode (aw) najviše 0,93.

Masa gotovog proizvoda iznosi najmanje 1,3 kg. „Dalmatinska panceta” se na tržište smije stavljati cijela, u komadima ili u narescima.

„Dalmatinska panceta” je trajni suhomesnati proizvod koji se uobičajeno konzumira bez prethodne toplinske obrade. Cjelokupan postupak prerade „Dalmatinske pancete” od početka faze soljenja/salamurenja do kraja faze zrenja traje najmanje 65 dana.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Cjelokupan postupak proizvodnje „Dalmatinske pancete” obuhvaća sljedeće faze: soljenje ili salamurenje, hladno dimljenje, sušenje i zrenje koje se provode u definiranom zemljopisnom području iz točke 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Prilikom stavljanja na tržište cijelog proizvoda ili bilo koje vrste pretpakovine koja sadrži komade ili nareske proizvoda, proizvod se mora označiti i nazivom „Dalmatinska panceta” koji mora biti jasno čitljiv i neizbrisiv te veličinom, vrstom i bojom slova (tipografijom) mora biti jasnije istaknut od bilo kojeg drugog natpisa uključujući broj proizvodne šarže (serije) te naziv proizvođača. Uz naziv „Dalmatinska panceta” nije dozvoljeno navođenje drugih termina poput pridjeva: pravi, tradicionalni, obrtnički, tipični, autohtoni, domaći i slično, kao ni termina koji označavaju toponime vezane uz područje proizvodnje.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje „Dalmatinske pancete” obuhvaća isključivo administrativne granice sljedećih županija, odnosno gradova i općina:

| — | Ličko-senjska županija - isključivo područje grada Novalje. |
| --- | --- |

—

Ličko-senjska županija - isključivo područje grada Novalje.

| — | Zadarska županija - isključivo područja gradova: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag i Zadar, te općina: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi i Zemunik Donji. |
| --- | --- |

—

Zadarska županija - isključivo područja gradova: Benkovac, Biograd, Nin, Obrovac, Pag i Zadar, te općina: Bibinje, Galovac, Jasenice, Kali, Kolan, Kukljica, Lišane Ostrovičke, Novigrad, Pakoštane, Pašman, Polača, Poličnik, Posedarje, Povljana, Preko, Privlaka, Ražanac, Sali, Stankovci, Starigrad, Sukošan, Sveti Filip i Jakov, Škabrnja, Tkon, Vir, Vrsi i Zemunik Donji.

— Čitavo područje Dubrovačko-neretvanske, Splitsko-dalmatinske i Šibensko-kninske županije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda „Dalmatinska panceta” sa zemljopisnim područjem proizvodnje temelji se na ugledu i kvaliteti proizvoda koji proizlaze iz tradicionalnih znanja i vještina lokalnih proizvođača te prirodnih čimbenika tog područja. „Dalmatinsku pancetu” odlikuju specifična senzorna svojstva, prije svega blago slankast okus, mekoća, topljivost i sočnost pri žvakanju te miris i aroma po fermentiranom svinjskom mesu uz blago izraženu aromu po dimu. Proizvod je na presjeku kompaktne strukture s jasno vidljivom muskulaturom crvene boje koja prožima masno tkivo bijele do ružičaste boje, a na rubovima može biti i svjetlo-žućkaste boje. Navedena senzorna svojstva rezultat su posebnog načina proizvodnje „Dalmatinske pancete” u posebnim uvjetima dalmatinske klime.

Prirodni čimbenici

Zemljopisno područje proizvodnje „Dalmatinske pancete” obuhvaća čitavu Dalmaciju, odnosno izduženi primorski pojas središnjeg i južnog hrvatskog primorja s otocima (Središnju i Južnu Jadransku Hrvatsku) površine oko 12.260 km2, koji je sjeverozapadno od kontinentalnog dijela Hrvatske odvojen planinskim nizovima Velebita, Dinare i Kamešnice. Reljef Dalmacije u najvećem dijelu ima tipične odlike krša.

Područje Dalmacije većim dijelom karakterizira sredozemna klima s toplim i suhim ljetom te blagom i vlažnom zimom. Jedna od najvažnijih odlika klime dalmatinskog podneblja su česti vjetrovi koji se izmjenjuju na tom području,. Tako se u Dalmaciji od listopada do travnja izmjenjuju „bura” – najčešće suh i hladan vjetar sjeveroistočnog smjera, te „jugo” – najčešće vlažan i topao vjetar jugoistočnog smjera. Srednje temperature zraka u najhladnijem mjesecu siječnju iznose od 3 – 9°C, a u najtoplijem srpnju od 22 – 26°C. Unatoč moru koje je stalan izvor vodene pare, visoke temperature zraka i česti vjetrovi čine da područje Dalmacije ima najmanju relativnu vlažnost zraka u Hrvatskoj, koja se godišnje prosječno kreće između 65 i 75%. Zbog blage klime i povoljnog temperaturnog režima zemljopisno područje Dalmacije ima povoljne uvjete za sušenje i zrenje „Dalmatinske pancete”.

Ljudski čimbenici

Vještina konzerviranja mesa soljenjem i sušenjem proširila se Dalmacijom još u vrijeme dok je ona bila pod upravom Starog Rima. Navedena vještina se prenosila kroz generacije i vremenom se usavršavala te se uz povoljne klimatske uvjete i stalno dostupnu morsku sol razvio postupak prerade koji je postao tradicionalan za područje Dalmacije.

Tradicionalna znanja i vještine lokalnih proizvođača važna su u svim fazama proizvodnje „Dalmatinske pancete”. Tako proizvođači u odabiru kvalitetne svinjske mesnate slanine vode brigu da je ona približno pravokutnog oblika, kompaktne strukture, bez većih nepravilnosti, osim jasno vidljivih udubljenja na kojima su bile kosti rebara i bez površinskih promjena boje. Njihovo umijeće u fazama soljenja/salamurenja i količini upotrjebljene soli/salamure određuje se na temelju dugogodišnjeg iskustva, tako da zrela „Dalmatinska panceta” ne bude preslana, a da je istovremeno u njoj dovoljan udio soli čime je proizvod zaštićen od kvarenja.

Posebno je umijeće i korištenje dima (odabir drveta, način i duljina dimljenja) čime se postiže blaga aroma „Dalmatinske pancete” po dimu. Klimatološki uvjeti zemljopisnog područja Dalmacije umnogome su utjecali na sušenje „Dalmatinske pancete”. Naime, tijekom povijesti većina seoskih gospodarstava u Dalmaciji bavila se sušenjem mesa za vlastite potrebe ili za prodaju. Kako se „Dalmatinska panceta” sušila obično pored ognjišta (u kuhinjama ili posebnim sušnicama), tako su tijekom sušenja shvatili da se primjenom dima za kišnog i vlažnog vremena smanjuje vlažnost zraka u prostoriji, a s vremenom su došli do saznanja da se dimljeno meso manje kvari (konzervirajući učinak dima). Radi toga su za vlažnog vremena, kada je puhao vjetar jugo, „Dalmatinsku pancetu” izlagali dimu, a tijekom suhog i hladnog vremena, dok je puhala bura, „Dalmatinsku pancetu” su sušili na način da su je iznosili iz posebnih sušnica ili kuhinja van na zrak ili su omogućili da zrak struji u prostoriji za sušenje.

Iako u današnjoj proizvodnji konzervirajući učinak dima nema raniji značaj, postupak hladnog dimljenja u proizvodnji „Dalmatinske pancete” se i dalje primjenjuje zbog dobivanja blage arome proizvoda po dimu. Dimljenje se danas provodi primjenom tzv. hladnog dima koji nastaje u postupku tinjanja ili pirolize (izgaranje drveta i/ili piljevine bez plamena uz stvaranje dima) tzv. tvrdih vrsta drveta koje su se inače tradicionalno u Dalmaciji koristile kao ogrjev.

Nakon završetka sušenja „Dalmatinske pancete” proizvođač je na temelju njenog izgleda, boje i konzistencije znao točno odrediti najprikladnije vrijeme za završnu fazu zrenja. Za zrenje „Dalmatinske pancete” tradicionalno su se koristile mikroklimatski stabilne podrumske prostorije tzv. „konobe” (lokalni izričaj u Dalmaciji), gdje se zrela „Dalmatinska panceta” ujedno i čuvala sve do konzumacije ili prodaje.

Znanstvenik Đuro Roseg u dijelu „Prerada mesa i mlijeka” iz 1995. godine uspoređivao je tehnološke postupke proizvodnje „Dalmatinske pancete” sa tehnološkim postupcima sličnih proizvoda s drugih zemljopisnih područja te zaključio da je „Dalmatinska panceta” posebnija i razlikuje se od sličnih proizvoda zbog posebnog postupka hladnog dimljenja (na području Istre i Like se panceta ne dimi, a u Slavoniji je postupak dimljenja duži te se dimi na višim temperaturama) koji „Dalmatinskoj panceti” daje specifičnu blagu aromu po dimu, te smeđu boju vanjske površine (Đ. Roseg, 1995. Prerada mesa i mlijeka, Zagreb). U znanstvenom radu M. Krvavica je istraživala spojeve arome „Dalmatinske pancete” te utvrdila kako sporim izgaranjem tvrdih vrsta drveta odnosno pirolizom na nižim temperaturama nastaju karboksilne kiseline i karbonili od kojih nastaje karakteristična boja dimljene “Dalmatinske pancete“, dok na višim temperaturama izgaranja nastaju fenoli i fenolni spojevi koji su sastavni dio specifičnog mirisa i arome “Dalmatinske pancete” po dimu (Krvavica i sur., 2017. Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, časopis Meso 5). Nadalje, istraživanja hlapivih spojeva „Dalmatinske pancete” dokazuju da su fenoli, a osobito metoksifenoli, koji pokazuju i znatnu antimikrobnu i antioksidativnu aktivnost, visoko zastupljeni u aromi „Dalmatinske pancete”, a što je posljedica primjene postupka hladnog dimljenja (Krvavica i sur., 2017. Hlapivi spojevi arome dalmatinske pancete proizvedene u različitim tehnološkim uvjetima, Meso 5).

„Dalmatinska panceta” prepoznatljiva je radi svoje blage arome po dimu. Stoga je posebno umijeće i vještina proizvođača pri odabiru odgovarajuće vrste drveta, te određivanju najprikladnijeg vremena i duljine dimljenja, što najvećim dijelom ovisi o vremenskim prilikama i karakteristikama sirovine. Blaga aroma po dimu postiže se jedino umjerenim dimljenjem hladnim dimom tvrdih vrsta drveta, a pretjerano dimljenje osim na aromu, negativno djeluje i na boju, konzistenciju i mekoću proizvoda. Umijeće proizvođača je nadalje važno i kod održavanja povoljnih mikroklimatskih uvjeta (temperatura, vlažnost i strujanje zraka) u proizvodnim prostorijama koji trebaju osigurati optimalnu brzinu sušenja i zrenja te odgovarajući intenzitet odvijanja biokemijskih procesa u tkivima proizvoda koji će osigurati postizanje specifičnih senzornih svojstava.

O ugledu „Dalmatinske pancete” govori članak u časopisu „Privreda Dalmacije” kako je njena organizirana proizvodnja putem seoskih zadruga u području Dalmacije započela još 50-tih godina prošlog stoljeća (A. Šitin, članak Privreda Dalmacije, 1987).

Kako tradicionalan način pripreme „Dalmatinske pancete” u području Dalmacije ne bi bio zaboravljen opisan je u gastronomskoj publikaciji „Vodič kroz hrvatske gastro ikone”. Autori ove publikacije željeli su objediniti niz gastro različitosti diljem Hrvatske opisujući ih kao „gastro ikone” što jasno ukazuje na ugled koji „Dalmatinska panceta” predstavlja za zemljopisno područje iz kojeg dolazi (Vodič hrvatske gastro ikone, 2007). Naziv „Dalmatinska panceta” se spominje i u različitim kulinarskim publikacijama u kojima su objavljeni recepti o njezinoj pripremi (D. Marjanović-Radica, Dalmatinska kuhinja, 1939.).

Dokaz o ugledu proizvoda „Dalmatinska panceta” su i organizirane gastronomsko-ocjenjivačke manifestacije koje se održavaju i danas o čemu svjedoče članci iz novina (M. Šilović, novinski članak, Nedjeljna Slobodna Dalmacija, 2015.).

Na manifestaciji „Dani dalmatinske pancete i vina” promovirana je delicija „Dalmatinska panceta”, a posebna ocjenjivačka komisija je ocjenjivala i nagrađivala taj proizvod (Manifestacija „Dani dalmatinske pancete i vina” u Runoviću, 2018.).

U časopisu Meso, M. Mašić navodi kako „Dalmatinska panceta predstavlja narodni specijalitet te ima veliki značaj u gastronomiji Dalmacije” iz čega je vidljivo da je prepoznata i u novije doba kao delicija zemljopisnog područja Dalmacije (časopis Meso, 2003.).

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Dalmatinska%20panceta%202019..pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 18.9.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 309/17 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 309/17

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 309/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„RUDARSKA GREBLICA”

EU br.: PGI-HR-02383 – 3.1.2018.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv (nazivi)

„Rudarska greblica”

2.   Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Rudarska greblica” je proizvod dobiven od pečenog, ručno valjanog, tankog tijesta te punjen nadjevom od svježeg kravljeg sira. U svježi kravlji sir mogu se dodati mljeveni orasi, špinat, blitva, kopriva, poriluk, metvica i naribana žuta mrkva.

Nakon pečenja „Rudarska greblica” reže se na komade pravokutnog oblika čija visina ne prelazi 2,5 cm. Vanjska tekstura „Rudarske greblice” je mekane konzistencije, a unutrašnjost je sočna i kremasta te se pri konzumiranju topi u ustima. Boja: izvana je kora tamnožute do zlatne boje. Okus: na nepcima ostavlja slani okus uz aromu na kravlji sir.

„Rudarska greblica” može se konzumirati već nekoliko minuta nakon što je pečena.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Za izradu „Rudarske greblice” koriste se slijedeće sirovine: glatko pšenično brašno, suncokretovo ulje, svinjska mast, jaja, maslac, svježe mlijeko, voda, sol, kiselo vrhnje, svježi kvasac, šećer, svježi kravlji sir, mljeveni orasi, špinat, blitva, kopriva, poriluk, metvica i naribana žuta mrkva.

3.4.   Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Svi postupci za proizvodnju „Rudarske greblice” od pripreme, oblikovanja i izrade tijesta, pripreme nadjeva za punjenje tijesta i pečenja, moraju se u cijelosti provoditi na zemljopisnom području iz točke 4., osim u slučaju kada se proizvod na tržište isporučuje u zamrznutom obliku, tada pečenje može biti izvan definiranog zemljopisnog područja.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Rudarska greblica” ima karakterističan pravokutan oblik, koji se dobiva rezanjem gotovog proizvoda nakon pečenja čija visina ne prelazi 2,5 cm. Na tržište se stavlja nakon pečenja kao gotov proizvod. Može se stavljati i u smrznutom stanju kao proizvod pripremljen za pečenje.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Rudarske greblice” su mjesto Rude te okolna sela: Cerje Samoborsko, Braslovje, Kotari, Manja Vas, Bukovje Podvrško i Prekrižje Plješivičko.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zaštita proizvoda „Rudarska greblica” temelji se na ugledu, tradiciji proizvodnje i vještini njegove pripreme.

Područje proizvodnje „Rudarske greblice” smješteno je u dolini okruženoj Samoborskim gorjem i poznato je po velikom broju rudarskih okna koja su bila bogata bakrenom rudom, a otkrivena su još u 13. stoljeću.

Prema usmenoj predaji stanovnika ovoga kraja „Rudarsku greblicu” pripremale su žene rudara još u prvoj polovici 16. stoljeća. Kako su rudarske obitelji većinom bile siromašne, u to je vrijeme „Rudarska greblica” predstavljala skroman obrok rudara, a često je bila čak i njihovo glavno jelo. Zbog opće neimaštine pri izradi „Rudarske greblice” žene rudara koristile su samo jednostavne sastojke (brašno, mlijeko, jaja, svježi kravlji sir) iz kojih su svojom domišljatošću i umijećem stvorile jedinstveni proizvod koji je s vremenom postao proizvod kojeg se povezivalo s rudarstvom.

„Rudarska greblica” je naziv dobila po tradicionalnom alatu zvanom „greblica”, kojim se razgrijavao žar u krušnoj peći rudarskog doma, jer je oblik kolača bio sličan obliku tog alata.

Iako je za izradu „Rudarske greblice” najvažnije posebno znanje i vještina ljudskog čimbenika, važno je pridržavati se sljedećih tradicionalnih pravila u njegovoj izradi:

Tako „Rudarska greblica” mora biti:

| — | slana i s nadjevom od kravljeg sira, a u kravlji sir se može dodati jedan od sljedećih sastojaka: mljeveni orasi, špinat, blitva, metvica, kopriva, poriluk ili naribana žuta mrkva, |
| --- | --- |

—

slana i s nadjevom od kravljeg sira, a u kravlji sir se može dodati jedan od sljedećih sastojaka: mljeveni orasi, špinat, blitva, metvica, kopriva, poriluk ili naribana žuta mrkva,

| — | tijesto za izradu „Rudarske greblice” mora biti ručno valjano i vrlo tanko, |
| --- | --- |

—

tijesto za izradu „Rudarske greblice” mora biti ručno valjano i vrlo tanko,

| — | rubovi tijesta moraju biti utisnuti i zavrnuti prema gore kako nadjev tijekom pečenja ne bi iscurio, |
| --- | --- |

—

rubovi tijesta moraju biti utisnuti i zavrnuti prema gore kako nadjev tijekom pečenja ne bi iscurio,

| — | rub sirovog tijesta radi se ručno na način da se donji dio sirovog tijesta preklopi preko gornjeg dijela tijesta, a potom se rubovi zavrću prema gore, te se ručno utiskuju, |
| --- | --- |

—

rub sirovog tijesta radi se ručno na način da se donji dio sirovog tijesta preklopi preko gornjeg dijela tijesta, a potom se rubovi zavrću prema gore, te se ručno utiskuju,

| — | prije početka pečenja gornji sloj tijesta potrebno je nekoliko puta probosti kako tijesto ne bi nabubrilo i ispucalo, |
| --- | --- |

—

prije početka pečenja gornji sloj tijesta potrebno je nekoliko puta probosti kako tijesto ne bi nabubrilo i ispucalo,

| — | nakon pečenja gornji sloj tijesta premazuje se maslacem ili margarinom. |
| --- | --- |

—

nakon pečenja gornji sloj tijesta premazuje se maslacem ili margarinom.

„Rudarska greblica” od 80-ih godina 20. stoljeća promovira se i izlaže na mnogim nacionalnim kulinarskim sajmovima gdje zauzima istaknuto mjesto. Na inicijativu Kulturno-umjetničkog društva „Oštrc” iz Ruda, u Rudama se od 1985. počela održavati manifestacija „Dani Rudarske greblice” i to tradicionalno svakog prvog vikenda mjeseca srpnja (Samoborske novine, 1985., „Dan Rudarske greblice”). U zadnjih nekoliko godina organizira se i natjecanje u izboru najbolje pripremljene „Rudarske greblice” u kojem sudjeluju mještanke Ruda, potomci starih rudarskih obitelji, a ocjenjuje ih stručni žiri. I za najmlađe posjetitelje organiziraju se radionice za izradu „Rudarske greblice”.

Danas su mještanke Ruda nositeljice tradicije izrade „Rudarske greblice” te ga čuvaju od zaborava na način da tu tradiciju prenose na mlađe generacije, prvenstveno na svoje kćeri (Ekološko društvo Samobor, 1992., Ana Nikl, priznanje – Rudarska greblica). Jedan od nekadašnjih starih običaja na definiranom području proizvodnje iz točke 4. koji se zadržao i danas bio je da se gosti dočekuju i posluže s „Rudarskom greblicom” na stolu.

Zahvaljujući „Rudarskoj greblici”, koja je postala „zaštitni znak” mjesta Ruda i okolnih sela, razvio se i turizam mjesta, u kojem je ponovno otvoren obnovljeni rudnik „Sveta Barbara” u sklopu kojeg se nalazi i muzej. Radi se o muzeju u prirodi čime se sačuvao uvid u ljepotu podzemlja Ruda, a same informacije o „Rudarskoj greblici” sastavni su dio turističkih materijala. Isto tako, u sklopu muzeja kroz cijelu godinu u ponudi je i degustacija kolača „Rudarska greblica”.

Stanovnici definiranog područja u „Rudarskoj greblici” pronašli su ne samo izvor egzistencije, već ona predstavlja i dio kulturne baštine tog kraja. U prilog tome govori i činjenica da je „Rudarska greblica” opjevana i u pjesmama samoborskih pjesnika (Cvetković, K., 2004., „Ja rudarski trsek”, Matica hrvatska).

O umijeću pripremanja tog proizvoda i povezanosti s mjestom Rude govori i članak koji je napisala novinarka Božica Brkan 2007. u jednom od najpoznatijih hrvatskih časopisa o gastronomiji „Iće & piće” (Brkan, B., „Iće & Piće”, 2007., „Greblica – tenka gibanica rudarska”).

O posebnom ugledu naziva proizvoda i njegovoj dugoj tradiciji proizvodnje govori i činjenica da je „Rudarska greblica” 2007. uvrštena na Listu zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Republike Hrvatske koje se vodi pri Ministarstvu kulture (Rješenje Ministarstva kulture o nematerijalnom kulturnom dobru, 2007.).

O povezanosti „Rudarske greblice” i mjesta Rude govori i publikacija „Vodič kroz hrvatske gastro ikone” u koju je uvrštena „Rudarska greblica” kao jedan od proizvoda gastro ikona Hrvatske (Vodič kroz hrvatske gastro ikone, 2007.).

Posebnost „Rudarske greblice” je u umijeću i vještini pripreme tog proizvoda koje su opisane u članku časopisa „Dobra hrana” (Jutarnji list, Dobra hrana, 2012.).

Uzročno-posljedična veza „Rudarske greblice” i definiranog zemljopisnog područja temelji se na ugledu proizvoda te njegovoj tradicionalnoj proizvodnji u kojoj je bitna vještina i umijeće njegove izrade od strane ljudskog čimbenika, a koja se prenosila s naraštaja na naraštaj, što je dovelo do toga da se veliki dio stanovnika mjesta Ruda bavi njegovom proizvodnjom.

Zemljopisno područje proizvodnje „Rudarske greblice” poznato je turističko izletište s brojnim crkvicama i planinarskim domovima koje posjećuju brojna planinarska društva i turisti, pa se i u turističkim vodičima spominje „Rudarska greblica” kao nezaobilazan specijalitet tog kraja koji svaki turist i posjetitelj treba probati, a u ponudi je lokalnih ugostitelja tog područja (Glasnik AMACIZ, 2013.). Većina stanovnika Ruda i njegove okolice radi zemljopisnog položaja orijentirana je na skromnu poljoprivrednu proizvodnju pa je i gastronomska ponuda ugostitelja ovoga kraja (Slastičarnica, 2016., Slatka tvornica Medenko, cjenik) bazirana na autohtonim proizvodima (M. Randić, Ritting-Beljak, N., 2006., „Svijet hrane u Hrvatskoj”).

Naziv „Rudarska greblica” i danas se koristi u svakodnevnom govoru na tom zemljopisnom području (Obrt Parna pekara, 2016., račun).

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/datastore/filestore/83/Izmijenjena-Specifikacija-proizvoda-Rudarska-greblica.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---