# Uradni list C 350/2020

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 350 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6320. oktober 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 350

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6320. oktober 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | RAČUNSKO SODIŠČE |
| 2020/C 350/01 | Mnenje št. 6/2020
  (v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU)
  o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408) | 1 |

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

2020/C 350/01

Mnenje št. 6/2020
  (v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU)
  o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408)

(v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU)

(COM(2020) 408)

1

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Mnenja št. 5/2020 (v skladu s členoma 288(4) in 322(1)(a) PDEU) o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final in COM(2020) 460 final)
  ( UL C 290 1.9.2020 ) | 29 |

Popravki

Popravek Mnenja št. 5/2020 (v skladu s členoma 288(4) in 322(1)(a) PDEU) o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final in COM(2020) 460 final)
  ( UL C 290 1.9.2020 )

(COM(2020) 22 final in COM(2020) 460 final)

( UL C 290 1.9.2020 )

29

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

RAČUNSKO SODIŠČE

| 20.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/1

---

MNENJE št. 6/2020

(v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU)

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408)

(2020/C 350/01)

VSEBINA

| | Odstavek | Stran |
| --- | --- | --- |
| Povzetek | I-V | 3 |
| Uvod | 1-6 | 3 |
| Splošna opažanja – zasnova mehanizma | 7-23 | 5 |
| Cilji in usklajevanje različnih virov financiranja | 7-14 | 5 |
| Ustreznost predlaganega zneska pomoči | 15-18 | 7 |
| Ureditve upravljanja in revizije | 19-23 | 9 |
| Finančni prispevek in postopek dodeljevanja | 24-36 | 10 |
| Najvišji finančni prispevek | 24-30 | 10 |
| Dodelitev finančnega prispevka | 31-33 | 13 |
| Operacije najemanja posojil | 34-36 | 15 |
| Načrti za okrevanje in odpornost | 37-46 | 15 |
| Priprava in sprejetje načrtov za okrevanje in odpornost | 37-41 | 15 |
| Ocena načrtov za okrevanje in odpornost | 42-44 | 18 |
| Povezava z evropskim semestrom | 45-46 | 18 |
| Finančne določbe | 47-50 | 19 |
| Postopek odločanja o zahtevkih za plačilo | 47-50 | 19 |
| Poročanje, spremljanje in vrednotenja | 51-59 | 20 |
| Poročanje držav članic Komisiji | 51-52 | 20 |
| Spremljanje in merjenje smotrnosti | 53-57 | 20 |
| Vrednotenja | 58-59 | 21 |
| Končne opombe | 60-63 | 21 |
| Priloga I – Pregled proračunov za programe instrumenta Next Generation EU v skladu s predlogom Komisije in sklepi Evropskega sveta | 23 |
| Priloga II – Primerjava predloga Evropske komisije in Evropskega sveta | 24 |
| Priloga III – Druga relevantna mnenja Evropskega računskega sodišča | 27 |
| Priloga IV – Ocena načrtov za okrevanje in odpornost | 28 |

Odstavek

Stran

Povzetek

I-V

3

Uvod

1-6

3

Splošna opažanja – zasnova mehanizma

7-23

5

Cilji in usklajevanje različnih virov financiranja

7-14

5

Ustreznost predlaganega zneska pomoči

15-18

7

Ureditve upravljanja in revizije

19-23

9

Finančni prispevek in postopek dodeljevanja

24-36

10

Najvišji finančni prispevek

24-30

10

Dodelitev finančnega prispevka

31-33

13

Operacije najemanja posojil

34-36

15

Načrti za okrevanje in odpornost

37-46

15

Priprava in sprejetje načrtov za okrevanje in odpornost

37-41

15

Ocena načrtov za okrevanje in odpornost

42-44

18

Povezava z evropskim semestrom

45-46

18

Finančne določbe

47-50

19

Postopek odločanja o zahtevkih za plačilo

47-50

19

Poročanje, spremljanje in vrednotenja

51-59

20

Poročanje držav članic Komisiji

51-52

20

Spremljanje in merjenje smotrnosti

53-57

20

Vrednotenja

58-59

21

Končne opombe

60-63

21

Priloga I – Pregled proračunov za programe instrumenta Next Generation EU v skladu s predlogom Komisije in sklepi Evropskega sveta

23

Priloga II – Primerjava predloga Evropske komisije in Evropskega sveta

24

Priloga III – Druga relevantna mnenja Evropskega računskega sodišča

27

Priloga IV – Ocena načrtov za okrevanje in odpornost

28

Povzetek

| I. | Komisija je maja 2020 pripravila predlog uredbe o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, katerega namen je zagotoviti nepovratno finančno podporo in posojila državam članicam za blažitev posledic krize zaradi pandemije COVID-19 in krepitev njihove odpornosti v prihodnje. |
| --- | --- |

I.

| II. | V skladu z zahtevo Odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor je cilj tega mnenja oceniti celotno zasnovo mehanizma za okrevanje in odpornost, ustreznost predlaganih instrumentov in možna tveganja v zvezi z njegovim izvajanjem, skladnostjo in dobrim finančnim poslovodenjem ter njegove mehanizme poročanja in spremljanja. Mnenje je omejeno na predlog Komisije, vendar se je pri njegovi pripravi upošteval tudi z njim povezan politični dogovor, dosežen na zasedanju Evropskega sveta 21. julija. |
| --- | --- |

II.

| III. | Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) ugotavlja, da bi se z mehanizmom za okrevanje in odpornost države članice lahko podpiralo pri blažitvi gospodarskih in finančnih posledic pandemije. Odobrava, da predlog temelji na obstoječih mehanizmih, kot sta uredba o skupnih določbah in evropski semester, s čimer se spodbujajo sinergije in zmanjšuje upravno breme tako na ravni EU kot držav članic. Poleg tega se bo z vključitvijo držav članic, kot je predvidena v predlogu, verjetno povečala lastna odgovornost in omogočilo, da se upoštevajo posebne okoliščine posameznih držav. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Vendar Sodišče ugotavlja, da ima mehanizem za okrevanje in odpornost precej široko področje uporabe in obsežne cilje, ki se delno prekrivajo z drugimi instrumenti financiranja in se pri dodelitvi finančnega prispevka ne upoštevajo v celoti. Pravočasno izvajanje je lahko oteženo zaradi težav s črpanjem na ravni držav članic in kompleksnih postopkov ocenjevanja načrtov za okrevanje in odpornost. V tem kontekstu želi Sodišče poudariti, da so za preprečevanje tveganj, povezanih z veliko količino dodatnih sredstev, ki jih je treba porabiti v kratkem času, pomembni uspešni ukrepi proti goljufijam in nepravilnostim, kar velja tudi za mehanizem za okrevanje in odpornost. Poleg tega lahko široko zastavljeni cilji mehanizma in njegovi cilji na visoki ravni v kombinaciji s pomanjkljivostmi sistema poročanja negativno vplivajo na spremljanje smotrnosti mehanizma. V predlogu tudi ni jasno opredeljena vloga Evropskega parlamenta v proračunskem postopku niti niso izrecno določene pravice Sodišča do revidiranja. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Sodišče na podlagi opažanj meni, da bi bilo predlog mogoče dodatno izboljšati z:






  — | razvojem ustreznih mehanizmov za zagotovitev usklajevanja z drugimi viri financiranja EU in dodatnosti, |
| --- | --- | --- |

V.

—

razvojem ustreznih mehanizmov za zagotovitev usklajevanja z drugimi viri financiranja EU in dodatnosti,

| — | tesnejšo povezavo med cilji mehanizma za okrevanje in odpornost ter ključi za dodelitev, |
| --- | --- |

—

tesnejšo povezavo med cilji mehanizma za okrevanje in odpornost ter ključi za dodelitev,

| — | čim večjo poenostavitvijo postopkov v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost ter zahtevki za plačila, da se zmanjša upravno breme in olajša črpanje, |
| --- | --- |

—

čim večjo poenostavitvijo postopkov v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost ter zahtevki za plačila, da se zmanjša upravno breme in olajša črpanje,

| — | ponovnim razmislekom o pogostosti in časovnem okviru poročanja in vrednotenja ter opredelitvijo ustreznih kazalnikov za splošne dosežke mehanizma za okrevanje in odpornost, |
| --- | --- |

—

ponovnim razmislekom o pogostosti in časovnem okviru poročanja in vrednotenja ter opredelitvijo ustreznih kazalnikov za splošne dosežke mehanizma za okrevanje in odpornost,

| — | opredelitvijo vloge Parlamenta v proračunskem postopku in izrecno določitvijo pravic Sodišča do revidiranja. |
| --- | --- |

—

opredelitvijo vloge Parlamenta v proračunskem postopku in izrecno določitvijo pravic Sodišča do revidiranja.

Uvod

| 1. | Zaradi ukrepov zapore, sprejetih po izbruhu pandemije COVID-19 v začetku tega leta, so se po vsej EU številnim podjetjem znatno zmanjšali prihodki, povečala se je brezposelnost in zvišalo se je število slabih posojil. Za obravnavanje teh izzivov so države članice in Evropska unija sprejele več ukrepov, da bi podprle dohodke gospodinjstev in porabo v zdravstvu, ohranile delovna mesta in zaščitile podjetja. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisija je konec maja predlagala obsežen sveženj (1), v katerem sta združena novi večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027 v višini 1 100 milijard EUR in enkratni instrument za uporabo v izrednih razmerah z imenom Next Generation EU v vrednosti 750 milijard EUR (glej Prilogo I). Namen tega instrumenta je zagotoviti podporo državam članicam pri zmanjševanju socialno-ekonomskih posledic pandemije, okrevanju in vračanju k trajnostni rasti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V tem mnenju je obravnavan mehanizem za okrevanje in odpornost (2), ki je del instrumenta Next Generation EU. Mehanizem za okrevanje in odpornost s skupnim proračunom v višini več kot 600 milijard EUR v tekočih cenah pomeni približno 80 % proračuna instrumenta Next Generation EU, kar je več kot polovica novo predlaganega večletnega finančnega okvira. Njegov namen je nuditi finančno podporo velikega obsega za javne naložbe in reforme, s katerimi bodo gospodarstva držav članic postala odpornejša in bolje pripravljena na prihodnost. Zajema tako nepovratna sredstva kot posojila za države članice (slika 1). |
| --- | --- |

3.

Image 1

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (v tekočih cenah, v cenah iz leta 2018 sta zneska 310 milijard EUR za nepovratna sredstva in 250 milijard EUR za posojila) in sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020 o načrtu za okrevanje in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (v cenah iz leta 2018)

| 4. | Mehanizem za okrevanje in odpornost se bo izvajal hkrati z drugimi programi instrumenta Next Generation EU (mehanizmom REACT-EU v okviru strukturnih in kohezijskih skladov ter spremenjenima predlogoma za sklad EFSI in program InvestEU) in z drugimi instrumenti EU, povezanimi z odzivom na pandemijo COVID-19 (kot so evropski instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE), financiranje Evropske investicijske banke in evropskega mehanizma za stabilnost za podjetja in države članice ter izredni program nakupa vrednostnih papirjev ob pandemiji, ki ga izvaja ECB). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Odbor Evropskega parlamenta za proračunski nadzor je 17. julija 2020 pozval Sodišče, naj pripravi mnenje o predlogu Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost. Namen tega mnenja je oceniti mehanizem za okrevanje in odpornost glede na njegovo zasnovo, ustreznost predlaganih instrumentov, možna tveganja ter mehanizme spremljanja in poročanja. Mnenje je omejeno na predlog Komisije, vendar je bil pri njegovi pripravi upoštevan tudi z njim povezan politični dogovor, dosežen na zasedanju Evropskega sveta 21. julija (3) (glej Prilogo II). |
| --- | --- |

5.

| 6. | To mnenje dopolnjuje druga mnenja Sodišča o načelu pravne države, uredbi o skupnih določbah, REACT-EU, Skladu za pravični prehod ter instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (glej Prilogo III). |
| --- | --- |

6.

Splošna opažanja – zasnova mehanizma

Cilji in usklajevanje različnih virov financiranja

| Členi 3, 4, 6, 8 in 22 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Ker se področje uporabe in cilji mehanizma za okrevanje in odpornost prekrivajo z drugimi programi EU, obstaja tveganje dvojnega financiranja in konkurence. |
| --- | --- |

Členi 3, 4, 6, 8 in 22 predloga Komisije

Ključne točke

—

Ker se področje uporabe in cilji mehanizma za okrevanje in odpornost prekrivajo z drugimi programi EU, obstaja tveganje dvojnega financiranja in konkurence.

| — | Potrebna je močnejša povezava s cilji in usmeritvijo EU. |
| --- | --- |

—

Potrebna je močnejša povezava s cilji in usmeritvijo EU.

| — | Dodatnost in komplementarnost virov financiranja Unije bi bilo mogoče dodatno okrepiti. |
| --- | --- |

—

Dodatnost in komplementarnost virov financiranja Unije bi bilo mogoče dodatno okrepiti.

| 7. | Instrument Next Generation EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, naj bi prispeval k ciljem EU glede kohezije, trajnostnosti in digitalizacije. Z njim bo zagotovljena podpora operacijam iz razdelka večletnega finančnega okvira „Kohezija in vrednote” ter razdelkov „Enotni trg, inovacije in digitalno” in „Naravni viri in okolje” (slika 2). |
| --- | --- |

7.

Image 2

Vir: Evropski parlament (služba Evropskega parlamenta za raziskave)

| 8. | V predlogu Komisije so opredeljeni področje uporabe mehanizma za okrevanje in odpornost (4) ter njegovi specifični in posebni cilji (5). Področje uporabe zajema različna področja, in sicer od ekonomske, socialne in teritorialne kohezije, zelenega in digitalnega prehoda, zdravja, konkurenčnosti, odpornosti, produktivnosti, izobraževanja ter znanj in spretnosti, raziskav in inovacij, pametne, trajnostne in vključujoče rasti, delovnih mest in naložb do stabilnosti finančnih sistemov. Splošni cilj mehanizma za okrevanje in odpornost je „spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije”, mehanizem pa bi tako „moral prispevati k izboljšanju zmogljivosti držav članic za odpornost in prilagajanje, blažitvi socialnih in gospodarskih posledic krize ter podpiranju zelenega in digitalnega prehoda” (6). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Področje uporabe in cilji so precej široki in zajemajo različna področja. Zato vseh ciljev ni mogoče enako obravnavati, nekateri cilji pa bodo morda doseženi na račun drugih (npr. ekonomska kohezija v primerjavi z zelenim prehodom). Poleg tega pričakovani rezultati na ravni EU niso količinsko opredeljeni in sredstva niso razdeljena med različne cilje, zaradi česar bi se lahko zmanjšala učinkovitost mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V predlogu je mehanizem za okrevanje in odpornost povezan s cilji EU na visoki ravni, kot sta trajnostno okrevanje ter gospodarska in socialna konvergenca (7), pa tudi z zelenim dogovorom in digitalno preobrazbo (8). Vendar bi bilo to povezavo mogoče v praksi dodatno okrepiti, na primer z obveznimi skupnimi kazalniki. S tem bi se zmanjšalo tveganje za šibko povezavo med mejniki in ciljnimi vrednostmi, določenimi v posameznih načrtih za okrevanje in odpornost, ter splošnejšimi cilji na ravni mehanizma za okrevanje in odpornost ali celo na ravni EU. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Vsaka podpora v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, namenjena financiranju projektov za reforme in naložbe, bi morala biti dodatna glede na podporo iz drugih skladov in programov Unije in ne bi smela kriti istih stroškov (9). Mehanizem za okrevanje in odpornost ter drugi programi EU imajo skupne cilje, kar je koristno v smislu komplementarnosti in sinergije. S tem pa se povečuje tudi tveganje dvojnega financiranja in konkurence med različnimi programi, zlasti ker bo program zajemal projekte, ki bi lahko bili upravičeni tudi v okviru drugih področij, kot so kohezija, promet, energija in raziskave. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Zato so bistveni mehanizmi za uspešno usklajevanje med različnimi programi in instrumenti Unije, da se med drugim zagotovi komplementarnost, skladnost in tesno sodelovanje za doseganje ciljev, določenih v predlogu (10). Sodišče odobrava namero Komisije, da bo te mehanizme razvila v sodelovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Predlog Komisije omogoča prerazporeditve sredstev iz programov v okviru deljenega upravljanja na mehanizem za okrevanje in odpornost (11). Te prerazporeditve v predlogu niso pogojene in omejene, odvisne pa so lahko od pogojev in omejitev, določenih v zadevnih uredbah o teh programih, kot je uredba o skupnih določbah za evropske strukturne in investicijske sklade. Zaradi možnosti prerazporeditve se lahko sredstva prenesejo na programe, za katere šteje, da so manj pogojeni ali stroškovno ugodnejši. S prerazporeditvijo sredstev bi lahko na primer ogrozili zaščitne ukrepe operativnih programov v okviru deljenega upravljanja ali omogočili izogibanje sofinanciranju, ki ga morajo sicer zagotoviti države članice. Zato bi bilo treba v zvezi s to prerazporeditvijo sredstev razmisliti o vključitvi specifičnih pogojev v uredbo o mehanizmu za okrevanje in odpornost, pa tudi o najvišjem znesku. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Čeprav ima mehanizem za okrevanje in odpornost nekaj skupnih ciljev s strukturnimi skladi večletnega finančnega okvira, ima drugačen namen in logiko porabe. Mehanizem je namenjen podpori obsežnih programov reform in naložb, ki temelji na mejnikih napredka, s strukturnimi skladi pa se zagotavlja povračilo stroškov, povezanih s specifičnimi programi ali projekti. To lahko v praksi pomeni izziv, in sicer zaradi potrebnega združevanja različnih sistemov ciljev in kazalnikov, poleg tega pa se s tem države članice ne spodbujajo k uspešnemu usklajevanju obeh tokov financiranja. |
| --- | --- |

14.

Ustreznost predlaganega zneska pomoči

| Člen 5 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Z mehanizmom za okrevanje in odpornost se bo znatno povečal znesek razpoložljivih sredstev, zlasti v letih 2021 in 2022. |
| --- | --- |

Člen 5 predloga Komisije

Ključne točke

—

Z mehanizmom za okrevanje in odpornost se bo znatno povečal znesek razpoložljivih sredstev, zlasti v letih 2021 in 2022.

| — | Ustreznost predlaganega zneska je težko oceniti, saj so cilji precej široki, gospodarskih posledic pandemije COVID-19 pa še vedno ni mogoče dokončno predvideti. |
| --- | --- |

—

Ustreznost predlaganega zneska je težko oceniti, saj so cilji precej široki, gospodarskih posledic pandemije COVID-19 pa še vedno ni mogoče dokončno predvideti.

| 15. | V skladu z novim predlogom Komisije za večletni finančni okvir iz maja 2020 bo EU v obdobju 2021–2027 dala na voljo več kot 1 800 milijard EUR (novi večletni finančni okvir in instrument Next Generation EU skupaj). Z instrumentom Next Generation EU je zagotovljenih 750 milijard EUR dodatnih sredstev, hkrati pa se je skupni obseg večletnega finančnega okvira v primerjavi s predlogom Komisije iz maja 2018 zmanjšal za skoraj 35 milijard EUR, v primerjavi s predlogom, ki ga je Evropski parlament predložil novembra 2018, pa za skoraj 224 milijard EUR (12). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Glede na to, da bo treba obveznosti za 60 % nepovratnih sredstev v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost (ali 70 % v skladu s sklepi Evropskega sveta) prevzeti v letih 2021 in 2022, se bo zaradi financiranja, ki bo na voljo v tem obdobju, običajni letni znesek financiranja iz večletnega finančnega okvira, ki znaša približno 150 milijard EUR, skoraj podvojil (glej sliko 3). |
| --- | --- |

16.

Image 3

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, str. 40

| 17. | Sodišče ugotavlja, da vprašanje o tem, ali je mehanizem za okrevanje in odpornost ustrezen za blaženje posledic krize zaradi pandemije COVID-19, ne bi smelo biti obravnavano posebej, saj je mehanizem del vrste ukrepov na ravni EU in nacionalni ravni, učinka krize na gospodarstva držav članic pa še ni mogoče oceniti. Sodišče se zaveda, da se v zvezi s predlogom Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost ni izvedla namenska ocena učinka niti ni bilo posvetovanja z deležniki, saj je bilo treba v zelo kratkem času v odziv na pandemijo COVID-19 pripraviti zakonodajni akt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | V delovnem dokumentu služb Komisije (13) so te poskusile opredeliti potrebe glede okrevanja v EU, ki izhajajo iz krize zaradi pandemije COVID-19. Vendar dokument ne vključuje dovolj informacij o tem, kako je Komisija določila skupni znesek, potreben za mehanizem za okrevanje in odpornost, ali delež posojil in nepovratnih sredstev. Poleg tega je zaradi precej širokega področja uporabe mehanizma in obsežnih splošnih ciljev težko količinsko opredeliti obseg podpore, potrebne za dosego teh ciljev. Posledično se lahko poveča tveganje, da bodo imeli deležniki prevelika pričakovanja. |
| --- | --- |

18.

Ureditve upravljanja in revizije

| Člena 7 in 9 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Za mehanizem za okrevanje in odpornost veljajo pravila dobrega gospodarskega upravljanja iz uredbe o skupnih določbah, kar pomeni, da temelji na že obstoječih mehanizmih. |
| --- | --- |

Člena 7 in 9 predloga Komisije

Ključne točke

—

Za mehanizem za okrevanje in odpornost veljajo pravila dobrega gospodarskega upravljanja iz uredbe o skupnih določbah, kar pomeni, da temelji na že obstoječih mehanizmih.

| — | Vloga Evropskega parlamenta v proračunskem postopku ni jasno opredeljena. |
| --- | --- |

—

Vloga Evropskega parlamenta v proračunskem postopku ni jasno opredeljena.

| — | V predlagani uredbi ni izrecno določena pravica Sodišča do revidiranja. |
| --- | --- |

—

V predlagani uredbi ni izrecno določena pravica Sodišča do revidiranja.

| — | Za uspešno odzivanje na nova tveganja je treba okrepiti ukrepe proti goljufijam in nepravilnostim. |
| --- | --- |

—

Za uspešno odzivanje na nova tveganja je treba okrepiti ukrepe proti goljufijam in nepravilnostim.

| 19. | V skladu s predlogom Komisije za mehanizem za okrevanje in odpornost veljajo pravila dobrega gospodarskega upravljanja iz uredbe o skupnih določbah, ki se uporablja za strukturne in kohezijske sklade (14), izvajati pa ga mora Komisija v okviru neposrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo (15). Zato mehanizem za okrevanje in odpornost vključuje že obstoječe elemente in je torej zasnovan tako, da se pri njem uporabljajo mehanizmi iz finančne uredbe. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ker pa se mehanizem za okrevanje in odpornost financira v okviru instrumenta Next Generation EU in se zato uvršča med „druge prihodke” v smislu člena 311(2) PDEU, ni del proračuna EU. To pomeni veliko spremembo v zvezi s financiranjem porabe EU v obdobju naslednjega večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

20.

| 21. | V predlogu je navedeno, da bo Komisija mehanizem za okrevanje in odpornost izvajala v okviru neposrednega upravljanja v skladu s finančno uredbo, ni pa izrecno omenjeno, ali bodo zanj veljale določbe finančne uredbe v zvezi z določitvijo proračuna in postopkom podelitve razrešnice. Sodišče je bilo vedno mnenja, da je treba za različne finančne instrumente EU uporabljati enaka načela odgovornosti in transparentnosti (16). Zato meni, da bi morala biti v uredbi jasno opredeljena vloga Evropskega parlamenta v proračunskem postopku in postopku podelitve razrešnice. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Sodišče meni, da je v skladu s členom 287(1) PDEU pristojno za revidiranje vseh prihodkov in odhodkov Unije v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. Ker pa se bo ta izvajal zunaj proračuna EU, Sodišče kljub zgoraj navedenemu priporoča, naj se zaradi jasnosti v predlagano uredbo vključi specifična določba, v kateri bo izrecno navedena pravica Sodišča do revidiranja nepovratnih sredstev in komponente posojil mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kot je Sodišče že opozorilo v preteklosti, se z zagotovitvijo znatnega zneska dodatnih sredstev, ki jih je treba porabiti v kratkem časovnem obdobju, poveča obremenitev kontrolnih sistemov (17). Sodišče je v enem od svojih prejšnjih poročil opredelilo več pomanjkljivosti, ki vplivajo na proces boja proti goljufijam, ter Komisijo in organe upravljanja pozvalo, naj okrepijo odkrivanje goljufij, odzivanje nanje in usklajevanje med organi držav članic na tem področju (18). Glede na to Sodišče odobrava namero Komisije, da bo dodatno okrepila ukrepe proti goljufijam in nepravilnostim (19), vendar v tej fazi ne more sklepati, ali bodo ustrezni za obravnavanje tveganja nepravilnosti in goljufij. Zato mora Sodišče poudariti, kako pomembne so uspešne notranje kontrole in ukrepi proti goljufijam pri obvladovanju novih tveganj, povezanih z gospodarskimi spodbudami, kot je mehanizem za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

23.

Finančni prispevek in postopek dodeljevanja

Najvišji finančni prispevek

| Člen 10 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Finančni prispevek (nepovratna sredstva) le deloma odraža učinek pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

Člen 10 predloga Komisije

Ključne točke

—

Finančni prispevek (nepovratna sredstva) le deloma odraža učinek pandemije COVID-19.

| — | V predlagani formuli niso v celoti upoštevani cilji mehanizma za okrevanje in odpornost glede izboljšanja odpornosti in podpore okrevanju. |
| --- | --- |

—

V predlagani formuli niso v celoti upoštevani cilji mehanizma za okrevanje in odpornost glede izboljšanja odpornosti in podpore okrevanju.

| 24. | Metodologija Komisije za izračun najvišjega finančnega prispevka za nepovratna sredstva temelji na številu prebivalstva držav članic, inverzni vrednosti bruto domačega proizvoda (BDP) na prebivalca in relativni stopnji brezposelnosti za obdobje 2015–2019. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Čeprav je bil mehanizem za okrevanje in odpornost uveden kot odziv na srednje- in dolgoročne posledice krize zaradi pandemije COVID-19, se to le deloma odraža v finančnem prispevku, saj dodeljevanje temelji na slabostih pred krizo in ne na slabostih, povezanih s pandemijo COVID-19. Tako se za štiri od desetih držav članic, katerim bo iz mehanizma za okrevanje in odpornost dodeljenih največ nepovratnih sredstev, pričakuje, da bo padec njihovega BDP v letu 2020 nižji povprečnega upada BDP v EU, ki naj bi znašal približno 7 % (glej sliko 4). |
| --- | --- |

25.

| 26. | Čeprav je s sklepi Evropskega sveta predviden pregled najvišjega finančnega prispevka, katerega namen je upoštevati učinek pandemije COVID-19, se bo pregledalo le 30 % sredstev, za katera bodo leta 2023 prevzete obveznosti. |
| --- | --- |

26.

Image 4

Opomba: Glede na spomladansko napoved Evropske komisije naj bi se BDP v državah članicah, obarvanih sivo, leta 2020 zmanjšal za 7 % ali več.

ira:

| (1) | Priloga I k predlogu o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost |
| --- | --- |

(1)

| (2) | spomladanska napoved za leto 2020, Evropska komisija |
| --- | --- |

(2)

| 27. | Poleg cilja mehanizma za okrevanje in odpornost glede blažitve učinka pandemije COVID-19 je njegov namen tudi spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti in podporo okrevanju. Vendar se to v mehanizmu dodeljevanja odraža le deloma. Več kot dve tretjini nepovratnih sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost sta namenjeni 14 državam članicam, katerih BDP na prebivalca je leta 2019 znašal vsaj 90 % povprečja EU, in le približno četrtina osmim državam članicam, katerih BDP na prebivalca je bil leta 2019 nižji od 75 % povprečja EU (glej sliko 5). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ta razlika je v glavnem posledica števila prebivalcev držav (glej sliko 5) in tega, da ima število prebivalcev pri izračunu najvišjega finančnega prispevka nepovratnih sredstev enako težo kot inverzna vrednost BDP na prebivalca. |
| --- | --- |

28.

Image 5

Opomba: Skupni BDP na prebivalca v državah članicah, obarvanih sivo, je leta 2019 znašal 75 % BDP v EU-27 ali manj.

Viri:

| (1) | Priloga I k predlogu Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Eurostat, [nama_10_pc], zadnja posodobitev: 4. avgust 2020s |
| --- | --- |

(2)

| (3) | sEurostat, spletna podatkovna koda: TPS00001 |
| --- | --- |

(3)

| 29. | Poleg tega se najvišji znesek posojila izračuna kot odstotek BND zadevne države članice. To omogoča višja posojila za razvitejše države članice, čeprav je raven posojil – glede na zgornjo mejo 6,8 % BND – visoka za vse države članice. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Sodišče ugotavlja tudi, da lahko popravki BDP sčasoma privedejo do sprememb v razdelitvenem ključu. To je še posebej relevantno v sedanjem obdobju gospodarskih pretresov, zaradi katerih je večja verjetnost, da bodo po letu 2022 potrebni popravki BDP za obdobje 2020 do 2021 in posledično prilagoditev razdelitvenega ključa. |
| --- | --- |

30.

Dodelitev finančnega prispevka

| Člen 11 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Kratki roki za prevzem obveznosti zagotavljajo hiter odziv, vendar lahko ovirajo splošno uspešnost mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

Člen 11 predloga Komisije

Ključne točke

—

Kratki roki za prevzem obveznosti zagotavljajo hiter odziv, vendar lahko ovirajo splošno uspešnost mehanizma za okrevanje in odpornost.

| — | Težave v zvezi s sposobnostjo črpanja bi lahko pomenile ozko grlo za države članice. |
| --- | --- |

—

Težave v zvezi s sposobnostjo črpanja bi lahko pomenile ozko grlo za države članice.

| 31. | Komisija je predlagala, da bi bilo treba pravne obveznosti za vsaj 60 % nepovratne podpore prevzeti do 31. decembra 2022. Za preostali znesek bi bilo treba pravne obveznosti prevzeti do 31. decembra 2024. Evropski svet je predlagal, da se za 70 % nepovratnih sredstev obveznosti prevzamejo do konca leta 2022 in za preostanek do konca leta 2023. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Kot je Sodišče že ugotovilo (20), države članice za črpanje sredstev, ki jih Komisija dodeli prek različnih programov, potrebujejo dovolj časa in ustrezne upravne zmogljivosti. Nekaj držav članic, ki imajo v sedanjem programskem obdobju najnižjo stopnjo črpanja, bodo verjetno prejelo znatno podporo iz mehanizma za okrevanje in odpornost (glej sliko 6). |
| --- | --- |

32.

| 33. | To bi lahko pomenilo veliko upravno breme in tveganje za uspešno izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost, kar bi lahko ob neustreznem upravljanju ogrozilo tudi pripravo in izvajanje kohezijske politike. |
| --- | --- |

33.

Image 6

Viri:

| (1) | podatki o koheziji (https://cohesiondata.ec.europa.eu/overview), 11. avgust 2020, Evropska komisija (Opomba: Stopnja črpanja je odstotek skupnega zneska, dodeljenega državi članici, ki je bil izplačan.) |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Evropsko računsko sodišče, hiter pregled primera: Dodelitev finančnih sredstev kohezijske politike državam članicam za obdobje 2021–2027 |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Evropska komisija, proračun EU: Regionalni razvoj in kohezijska politika po letu 2020 |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Priloga I k predlogu Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost |
| --- | --- |

(4)

Operacije najemanja posojil

| Člena 12 in 13 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Komisija ima izkušnje z najemanjem posojil na finančnih trgih, vendar mora za obvladovanje pogostosti in obsega zadolževanja hitro povečati vire. |
| --- | --- |

Člena 12 in 13 predloga Komisije

Ključne točke

—

Komisija ima izkušnje z najemanjem posojil na finančnih trgih, vendar mora za obvladovanje pogostosti in obsega zadolževanja hitro povečati vire.

| — | V predlogu ni izrecno navedeno, da bodo obrestno tveganje prevzele države članice upravičenke. |
| --- | --- |

—

V predlogu ni izrecno navedeno, da bodo obrestno tveganje prevzele države članice upravičenke.

| 34. | Komisija ima izkušnje z najemanjem posojil na finančnih trgih v imenu Unije in zmogljivosti za to (21). Vendar bo v skladu s tem predlogom najemala posojila v večjem obsegu kot kadar koli prej, zato bo morala hitro povečati človeške vire, da bo lahko obvladovala pogostost najemanja posojil in izplačevanja državam članicam upravičenkam. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Poleg tega predlog Komisiji omogoča, da odstopa od prejšnje prakse najemanja posojil in nadaljnje uporabe teh zneskov za dajanje posojil državam članicam z isto zapadlostjo. Po eni strani bi to lahko bilo koristno, če bi Komisiji omogočilo, da izkoristi tržne pogoje in časovne načrte držav članic upravičenk v zvezi s financiranjem. Po drugi strani pa to pomeni obrestno tveganje, ki nastane, kadar se stroški najemanja posojil med najemanjem posojil in izplačilom spremenijo. |
| --- | --- |

35.

| 36. | V skladu s predlogom Komisije (22) bi morale stroške najemanja posojil kriti države članice upravičenke. Poleg tega v predlogu ni navedeno, ali se bo zmožnost držav članic za odplačevanje posojil spremljala. V končni različici uredbe ali posojilnih pogodbah z državami članicami bi lahko bilo natančneje pojasnjeno, da to obrestno tveganje v zvezi s spremembo zapadlosti prevzamejo države članice upravičenke. |
| --- | --- |

36.

Načrti za okrevanje in odpornost

| Členi 14–18 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Priprava in sprejetje posameznih načrtov za okrevanje in odpornost bosta verjetno dolgotrajna. |
| --- | --- |

Členi 14–18 predloga Komisije

Ključne točke

—

Priprava in sprejetje posameznih načrtov za okrevanje in odpornost bosta verjetno dolgotrajna.

| — | Ocena načrtov za okrevanje in odpornost je obsežna, vendar bi jo bilo mogoče dodatno pojasniti in morda poenostaviti. |
| --- | --- |

—

Ocena načrtov za okrevanje in odpornost je obsežna, vendar bi jo bilo mogoče dodatno pojasniti in morda poenostaviti.

| — | S povezavo z evropskim semestrom bi se lahko zmanjšalo upravno breme, vendar bi lahko bili s tem povezani tudi izzivi. |
| --- | --- |

—

S povezavo z evropskim semestrom bi se lahko zmanjšalo upravno breme, vendar bi lahko bili s tem povezani tudi izzivi.

| — | Istočasna priprava načrtov za okrevanje in odpornost, operativnih programov in nacionalnih reformnih programov lahko za države članice pomeni izziv. |
| --- | --- |

—

Istočasna priprava načrtov za okrevanje in odpornost, operativnih programov in nacionalnih reformnih programov lahko za države članice pomeni izziv.

Priprava in sprejetje načrtov za okrevanje in odpornost

| 37. | Načrti za okrevanje in odpornost bodo podlaga za izplačilo finančnega prispevka. V njih bi morali biti določeni ukrepi za obravnavanje izzivov in prioritet posameznih držav članic, opredeljenih v evropskem semestru, poleg tega pa bi načrti morali prispevati k zelenemu in digitalnemu prehodu (23). Vključevati bi morali tudi mejnike, ciljne vrednosti, okvirni časovni razpored ter oceno skupnih stroškov reform za naslednja štiri leta in naložb za naslednjih sedem let. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Glede na to, da je cilj mehanizma za okrevanje in odpornost ublažiti gospodarske posledice krize zaradi pandemije COVID-19, sta bistveni pravočasna ocena in odobritev načrtov za okrevanje in odpornost. Zato Sodišče podpira možnost izmenjave dobrih praks med državami članicami, ki jo organizira Komisija (24). |
| --- | --- |

38.

| 39. | V predlogu Komisije je navedeno, da bi morale države članice svoj načrt za okrevanje in odpornost predložiti do 30. aprila in da lahko osnutek načrta skupaj s predlogom proračuna predložijo od 15. oktobra predhodnega leta naprej. Komisija bo načrte ocenila v štirih mesecih (25). V sklepih Sveta je čas za oceno skrajšan na dva meseca in navedeno, da bo Svet poskušal predlog Komisije sprejeti v štirih tednih (26), postopek v primeru nestrinjanja Sveta pa ni določen (glej sliko 7). Glede na predlog Komisije in spremembe, predlagane v sklepih Evropskega sveta, bodo načrti za okrevanje in odpornost najverjetneje sprejeti šele v drugi polovici leta 2021. |
| --- | --- |

39.

Image 7

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost ter sklepov Evropskega sveta

| 40. | Med možnimi ukrepi bi lahko bili:






  — | močno spodbujanje predložitve osnutkov načrtov za okrevanje in odpornost v letu 2020, |
| --- | --- | --- |

40.

—

močno spodbujanje predložitve osnutkov načrtov za okrevanje in odpornost v letu 2020,

| — | zagotovitev smernic Komisije za države članice o pripravi načrtov za okrevanje in odpornost ter vrstah naložb, ki štejejo za najuspešnejše pri podpiranju okrevanja gospodarstva, |
| --- | --- |

—

zagotovitev smernic Komisije za države članice o pripravi načrtov za okrevanje in odpornost ter vrstah naložb, ki štejejo za najuspešnejše pri podpiranju okrevanja gospodarstva,

| — | prizadevanje za skrajšanje časa, ki ga Komisija porabi za oceno končnih načrtov za okrevanje in odpornost, in sicer na podlagi predhodne analize osnutkov načrtov, |
| --- | --- |

—

prizadevanje za skrajšanje časa, ki ga Komisija porabi za oceno končnih načrtov za okrevanje in odpornost, in sicer na podlagi predhodne analize osnutkov načrtov,

| — | ocena možnosti za postopno predložitev načrtov za okrevanje in odpornost, da se preprečijo ozka grla. |
| --- | --- |

—

ocena možnosti za postopno predložitev načrtov za okrevanje in odpornost, da se preprečijo ozka grla.

| 41. | Priprava in izvajanje načrtov za okrevanje in odpornost se bosta prekrivala s pripravo in izvajanjem novih operativnih programov za obdobje 2021–2027 ter bosta poleg priprave nacionalnih reformnih programov predvidena v okviru evropskega semestra. Ker bodo imeli vsi vanje vključeni ukrepi podobne cilje, bi morala Komisija razmisliti o možnih sinergijah in uskladitvi, da bi se zmanjšalo upravno breme in prihranil čas. Poleg tega bi morale Komisija in države članice uporabiti vsa možna sredstva, da izkoristijo digitalizacijo in informacijsko tehnologijo. |
| --- | --- |

41.

Ocena načrtov za okrevanje in odpornost

| 42. | Zagotovitev usklajene ocene in kakovostnih načrtov za okrevanje in odpornost je lahko izziv. To je predvsem posledica široko zastavljenih ciljev mehanizma za okrevanje in odpornost ter njegovih ciljev na visoki ravni, zaradi česar bodo lahko načrti za okrevanje in odpornost zajemali najrazličnejša vprašanja, ne bodo pa dovolj osredotočeni in specifični. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Načrti za okrevanje in odpornost ter njihova naknadna ocena bodo temeljili predvsem na dialogu med Komisijo in zadevno državo članico. Čeprav Sodišče ta pristop odobrava, ker bi se lahko z njim povečala lastna odgovornost držav članic, bi bilo treba vzpostaviti ustrezne mehanizme, da se zagotovi, da so načrti za okrevanje in odpornost glede na cilje ter mejnike in kazalnike dovolj ambiciozni. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Ocenjevanje načrtov za okrevanje in odpornost, ki ga bo izvajala Komisija, temelji na merilih, opredeljenih v Prilogi II k predlogu Komisije. Sodišče meni, da bi bilo mogoče ta merila in oceno dodatno poenostaviti ali pojasniti (glej Prilogo IV).






  — | Nekatera merila se lahko prekrivajo, zlasti ker se priporočila za posamezne države (merilo 2.1) verjetno nanašajo tudi na druga merila, npr. zeleni in digitalni prehod (merilo 2.2.), potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest (merilo 2.4), ter ker bo njihov cilj verjetno zagotavljanje trajnega učinka (merilo 2.3). |
| --- | --- | --- |

44.

—

Nekatera merila se lahko prekrivajo, zlasti ker se priporočila za posamezne države (merilo 2.1) verjetno nanašajo tudi na druga merila, npr. zeleni in digitalni prehod (merilo 2.2.), potencial za rast in ustvarjanje delovnih mest (merilo 2.4), ter ker bo njihov cilj verjetno zagotavljanje trajnega učinka (merilo 2.3).

| — | Nekatera merila (učinkovito prispevati ali imeti trajen učinek) in ocena (npr. v veliki/srednji/majhni meri) dopuščajo možnost za kvalitativno presojo. |
| --- | --- |

—

Nekatera merila (učinkovito prispevati ali imeti trajen učinek) in ocena (npr. v veliki/srednji/majhni meri) dopuščajo možnost za kvalitativno presojo.

| — | S skupnimi kazalniki in standardnimi stroški za nekatere ukrepe bi se lahko postopek ocenjevanja olajšal in izboljšal, vendar takšni kazalniki in stroški v predlogu niso predvideni. |
| --- | --- |

—

S skupnimi kazalniki in standardnimi stroški za nekatere ukrepe bi se lahko postopek ocenjevanja olajšal in izboljšal, vendar takšni kazalniki in stroški v predlogu niso predvideni.

| — | Številna merila zajemajo več kot en vidik, kar bi lahko otežilo oceno zadevnega merila (npr. merilo 2.2 „zeleni in digitalni prehod”). |
| --- | --- |

—

Številna merila zajemajo več kot en vidik, kar bi lahko otežilo oceno zadevnega merila (npr. merilo 2.2 „zeleni in digitalni prehod”).

| — | Z uskladitvijo s priporočili za posamezne države (merilo 2.1), ki je eno najpomembnejših meril glede na težo, ki jo ima v skupni oceni, se lahko le delno obravnavajo razsežnost in izzivi krize, saj so bile zadevne smernice za posamezne države predlagane že maja 2020. |
| --- | --- |

—

Z uskladitvijo s priporočili za posamezne države (merilo 2.1), ki je eno najpomembnejših meril glede na težo, ki jo ima v skupni oceni, se lahko le delno obravnavajo razsežnost in izzivi krize, saj so bile zadevne smernice za posamezne države predlagane že maja 2020.

Povezava z evropskim semestrom

| 45. | Sodišče na splošno odobrava tesno povezavo z evropskim semestrom in priporočili za posamezne države, opredeljenimi v tem okviru, zaradi podobnosti ciljev in možnosti za zmanjšanje upravnega bremena. Vendar se s povezavo mehanizma za okrevanje in odpornost z evropskim semestrom bistveno spremenijo značaj in finančne posledice semestra. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Sodišče je pri svojem revizijskem delu ugotovilo slabosti v zvezi s priporočili za posamezne države in evropskim semestrom (27), ki bi lahko imele učinek tudi na mehanizem za okrevanje in odpornost.






  — | Vse države članice ne izvajajo v celoti priporočil za posamezne države in Komisija ni vedno ali dovolj izkoristila svojih pooblastil za priporočanje specifičnih ukrepov, če države članice ne obravnavajo priporočil za posamezne države. |
| --- | --- | --- |

46.

—

Vse države članice ne izvajajo v celoti priporočil za posamezne države in Komisija ni vedno ali dovolj izkoristila svojih pooblastil za priporočanje specifičnih ukrepov, če države članice ne obravnavajo priporočil za posamezne države.

| — | Poročila za posamezne države so na splošno osnova za izbiro in oblikovanje priporočil za posamezne države, vendar povezava med uporabo sredstev EU, s katerimi se podpirajo reforme, in priporočili za posamezne države ni dovolj razvita. |
| --- | --- |

—

Poročila za posamezne države so na splošno osnova za izbiro in oblikovanje priporočil za posamezne države, vendar povezava med uporabo sredstev EU, s katerimi se podpirajo reforme, in priporočili za posamezne države ni dovolj razvita.

| — | Priporočila za posamezne države v nekaterih primerih zajemajo različna vprašanja in v njih običajno niso določeni jasen časovni okvir in stroški. |
| --- | --- |

—

Priporočila za posamezne države v nekaterih primerih zajemajo različna vprašanja in v njih običajno niso določeni jasen časovni okvir in stroški.

| — | Priporočila za posamezne države odražajo tveganja, opredeljena v poročilih za posamezne države, vendar prednostna razvrstitev v nekaterih primerih ni dovolj pojasnjena. |
| --- | --- |

—

Priporočila za posamezne države odražajo tveganja, opredeljena v poročilih za posamezne države, vendar prednostna razvrstitev v nekaterih primerih ni dovolj pojasnjena.

| — | V nacionalnih reformnih programih pogosto niso pojasnjeni natančna vsebina ukrepov, ki jih načrtujejo organi, njihov predviden časovni okvir, mejniki izvajanja ter ocene stroškov in učinka, poleg tega pa so programi opisani zelo splošno. |
| --- | --- |

—

V nacionalnih reformnih programih pogosto niso pojasnjeni natančna vsebina ukrepov, ki jih načrtujejo organi, njihov predviden časovni okvir, mejniki izvajanja ter ocene stroškov in učinka, poleg tega pa so programi opisani zelo splošno.

Finančne določbe

| Člen 19 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Ker je odločanje o zahtevkih za plačilo kompleksno in dolgotrajno, se lahko postopek upočasni. |
| --- | --- |

Člen 19 predloga Komisije

Ključne točke

—

Ker je odločanje o zahtevkih za plačilo kompleksno in dolgotrajno, se lahko postopek upočasni.

| — | Predlog Komisije ne vsebuje določb o izterjavi sredstev. |
| --- | --- |

—

Predlog Komisije ne vsebuje določb o izterjavi sredstev.

Postopek odločanja o zahtevkih za plačilo

| 47. | Države članice lahko predložijo zahtevke za plačilo vsaki dve leti, ko dosežejo relevantne mejnike in ciljne vrednosti, dogovorjene v načrtih za okrevanje in odpornost. Komisija nato zahtevek oceni v dveh mesecih. |
| --- | --- |

47.

| 48. | V sklepih Evropskega sveta je predvideno obvezno mnenje Ekonomsko-finančnega odbora Sveta. Poleg tega se s sklepi uvaja možnost, da lahko država članica v primeru, če meni, da obstajajo bistvena odstopanja od zadovoljivega doseganja zadevnih mejnikov in ciljnih vrednosti iz načrta zadevne države članice za okrevanje in odpornost, zahteva, da se zadeva predloži na naslednjem zasedanju Evropskega sveta. Evropski svet mora zadevo preučiti v treh mesecih po tem, ko Komisija zaprosi Ekonomsko-finančni odbor za mnenje. Kako zelo bo ta intervencija „zasilne zavore” uporabljena v praksi, se bo pokazalo pozneje. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Posledično je lahko ta postopek – od zahtevka države članice za plačilo do izplačila Komisije – dolgotrajen, in sicer glede na to, kako pomemben je pravočasen odziv na sedanjo krizo. Zato bi bilo treba v zvezi z izvajanjem uredbe v praksi oceniti možnost poenostavitve postopka in istočasnega izvajanja nekaterih korakov. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Potreba po pravočasni razpoložljivosti sredstev je bila delno obravnavana v sklepih Evropskega sveta z uvedbo možnosti predhodnega financiranja v višini 10 %. Vendar če bo možnost predhodnega financiranja vključena v uredbo, bi bilo treba določiti bolj specifična pravila o izterjavi sredstev. V predlogu Komisije je navedeno, da bi bilo treba „[z]a dobro finančno poslovodenje [...] določiti posebna pravila za [...] razveljavitev in izterjavo sredstev”, vendar ta pravila niso določena. |
| --- | --- |

50.

Poročanje, spremljanje in vrednotenja

| Členi 20, 21, 23, 24 in 25 predloga Komisije


  Ključne točke







  — | Pogostost poročanja držav članic Komisiji ni usklajena z zahtevki za plačilo, ki se predložijo vsaki dve leti. |
| --- | --- |

Členi 20, 21, 23, 24 in 25 predloga Komisije

Ključne točke

—

Pogostost poročanja držav članic Komisiji ni usklajena z zahtevki za plačilo, ki se predložijo vsaki dve leti.

| — | Predlog ne vključuje skupnih kazalnikov na podlagi meril RACER za boljše spremljanje in merjenje smotrnosti mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

—

Predlog ne vključuje skupnih kazalnikov na podlagi meril RACER za boljše spremljanje in merjenje smotrnosti mehanizma za okrevanje in odpornost.

Poročanje držav članic Komisiji

| 51. | V predlogu Komisije je predlagano četrtletno poročanje držav članic o napredku pri doseganju ciljev iz načrtov za okrevanje in odpornost. Poleg tega morajo biti ta poročila ustrezno upoštevana in povzeta v nacionalnih reformnih programih, ki se predložijo vsako leto in bodo uporabljeni kot orodje za poročanje o napredku. |
| --- | --- |

51.

| 52. | V predlogu nista določena namen in vsebina teh četrtletnih poročil, preverjanja, ki jih opravi Komisija, pa so trenutno načrtovana le za zahtevke držav članic za plačilo, ki se predložijo vsaki dve leti. Razmisliti bi bilo treba o manjši pogostosti poročanja, in sicer, da bi se poročila predložila vsaki dve leti skupaj z zahtevki za plačilo, s čimer bi se zmanjšalo upravno breme za države članice in Komisijo. Poleg tega bo morala Komisija zagotoviti nadaljnja navodila o vsebini poročil, pa tudi o zbiranju, analizi in preverjanju informacij, vključenih vanje. |
| --- | --- |

52.

Spremljanje in merjenje smotrnosti

| 53. | Zanesljiv sistem spremljanja je potrebno orodje, da se oceni, ali se posojila in nepovratna sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost uporabljajo za doseganje ciljev, da se obravnavajo morebitne težave pri izvajanju in da se po potrebi sprejmejo popravljalni ukrepi. S sistemom spremljanja bi morala biti zagotovljena jasna povezava med cilji in ustreznimi kazalniki (28). Takšni kazalniki prispevajo k analizi in primerjavi smotrnosti ter so lahko koristni pri določanju prioritet. Z njimi se morajo v največji možni meri izpolnjevati merila RACER (relevantni, sprejeti, verodostojni, preprosti in zanesljivi) in upoštevati značilnosti, opredeljene v smernicah za boljše pravno urejanje. |
| --- | --- |

53.

| 54. | V skladu s predlogom (29) mora Komisija spremljati izvajanje in meriti doseganje ciljev na podlagi kazalnikov smotrnosti iz Priloge III:






  — | število odobrenih načrtov za okrevanje in odpornost (izložek), |
| --- | --- | --- |

54.

—

število odobrenih načrtov za okrevanje in odpornost (izložek),

| — | skupni finančni prispevek, dodeljen načrtu za okrevanje in odpornost (izložek), |
| --- | --- |

—

skupni finančni prispevek, dodeljen načrtu za okrevanje in odpornost (izložek),

| — | število izvedenih načrtov za okrevanje in odpornost (rezultat), |
| --- | --- |

—

število izvedenih načrtov za okrevanje in odpornost (rezultat),

| — | cilji, določeni v načrtih za okrevanje in odpornost za posamezno državo članico, ki so bili doseženi zaradi skupne finančne podpore (učinek). |
| --- | --- |

—

cilji, določeni v načrtih za okrevanje in odpornost za posamezno državo članico, ki so bili doseženi zaradi skupne finančne podpore (učinek).

| 55. | Sodišče ugotavlja, da sta prva dva kazalnika kazalnika izložka, ki nista neposredno povezana s cilji mehanizma za okrevanje in odpornost. Tretji kazalnik se sicer uporablja za merjenje rezultata mehanizma za okrevanje in odpornost, vendar je le posredno povezan z načrtovanimi cilji. S cilji mehanizma za okrevanje in odpornost je torej neposredno povezan le zadnji kazalnik, vendar bo njegova ocena zahtevna, saj je njegov namen povezati doseganje ciljev s finančno podporo in zato temelji na predpostavki o preprostem vzročno-posledičnem razmerju, ki pa v resnici ne obstaja. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Glede na specifični cilj predloga (30) se Sodišče strinja s Komisijo, da je treba kazalnike in ciljne vrednosti določiti na ravni držav članic, da se upoštevajo posebnosti posamezne države. Vendar bi Komisija glede na splošne cilje, določene v predlogu, in skupna ocenjevalna merila za odobritev načrtov za okrevanje in odpornost za vse države članice morala razviti skupne kazalnike in po možnosti določiti specifične ciljne vrednosti na ravni EU. Tako bi se omogočila boljše spremljanje in merjenje izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost na ravni EU in usmerjalo države članice, da bi uspešneje uporabljale svoje vire za doseganje ciljev EU. Brez skupnih kazalnikov ali uporabe skupne metodologije bo težko spremljati in revidirati porabo, na primer v zvezi z zelenim prehodom. Sodišče je v svojem mnenju o Skladu za pravični prehod (31) poudarilo pomen kazalnikov smotrnosti, s katerimi je jasno zajet cilj glede prehoda iz ogljično intenzivnih sektorjev v kontekstu zelenega prehoda. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Sodišče je v svojem nedavnem posebnem poročilu o evropskem semestru poudarilo tudi izzive pri merjenju uspešnosti intervencije politike pri več sočasnih ciljih ter to, da stopnjevanju ciljev (od širokih ciljev, ki temeljijo na Pogodbah, do letnih priporočil za posamezne države) pogosto ni mogoče predhodno ali naknadno slediti. Na podlagi spremljanja napredka bi moralo biti mogoče tudi dokazati ustreznost in napredek na ravni priporočil za posamezne države ter prispevek k doseganju splošnejših ciljev na ravni EU. |
| --- | --- |

57.

Vrednotenja

| 58. | V predlogu je določeno neodvisno vrednotenje izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost štiri leta po začetku veljavnosti te uredbe (32). Natančneje, v poročilu o vrednotenju se zlasti ocenijo doseganje ciljev, učinkovitost porabe sredstev in evropska dodana vrednost. Poleg tega se v okviru vrednotenja po potrebi predlagajo spremembe uredbe. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Sodišče ugotavlja, da je poraba v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost osredotočena na začetek obdobja, vrednotenje pa bo objavljeno, ko bo porabljen večji del sredstev. Morebitna spoznanja, pridobljena v okviru vrednotenja, bi se torej lahko le omejeno uporabila za preostanek mehanizma za okrevanje in odpornost. Sodišče se strinja s trditvijo Komisije, da je treba doseči pravo ravnovesje med vrednotenjem programa, izvedenim v zadostnem obsegu (da se omogočijo smiselni zaključki), in potrebo po tem, da bi se vrednotenje upoštevalo pri upravljanju programa. Poleg tega ugotavlja, da je lahko vrednotenje koristno za morebitne razprave o tem, ali naj se ga uporabi kot model za prihodnje programe v naslednjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2028–2034. Poleg tega Sodišče poudarja, da se bodo z naknadnimi in vmesnimi vrednotenji zelo težko zagotovile smiselne ocene uspešnosti, če ne bo razvit zanesljivejši nabor kazalnikov. |
| --- | --- |

59.

Končne opombe

| 60. | Cilj mehanizma za okrevanje in odpornost, kot ga je predlagala Komisija maja 2020, je podpreti okrevanje držav članic od učinkov krize zaradi COVID-19 in prispevati k njihovi večji odpornosti v prihodnje. Mehanizem lahko z omogočanjem hitre dodelitve dodatnih sredstev prispeva k doseganju skupnih ciljev EU v naslednjem obdobju večletnega finančnega okvira. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Sodišče odobrava osnovno načelo predloga, v skladu s katerim ta temelji na obstoječih instrumentih in mehanizmih, kot sta uredba o skupnih določbah in evropski semester, s čimer se spodbujajo sinergije in zmanjšuje upravno breme na ravni EU in držav članic. Poleg tega ima predviden dialog z državami članicami potencial za povečanje lastne odgovornosti in za to, da se hkrati omogoči upoštevanje specifičnih okoliščin v posamezni državi članici. Sodišče želi poudariti, da so za preprečevanje tveganj, povezanih z veliko količino dodatnih sredstev, ki jih je treba porabiti v kratkem času, pomembni uspešni ukrepi proti goljufijam in nepravilnostim, ter odobrava prizadevanja Komisije v zvezi s tem. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Sodišče meni, da bi bilo predlog mogoče izboljšati z:






  — | uvedbo ustreznih mehanizmov za zagotovitev usklajevanja z drugimi viri financiranja EU in dodatnosti, |
| --- | --- | --- |

62.

—

uvedbo ustreznih mehanizmov za zagotovitev usklajevanja z drugimi viri financiranja EU in dodatnosti,

| — | tesnejšo povezavo ključev za dodelitev s splošnim ciljem glede okrevanja in odpornosti, |
| --- | --- |

—

tesnejšo povezavo ključev za dodelitev s splošnim ciljem glede okrevanja in odpornosti,

| — | čim večjo poenostavitvijo postopkov v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost ter zahtevki za plačila, da se zmanjša upravno breme in olajša črpanje, |
| --- | --- |

—

čim večjo poenostavitvijo postopkov v zvezi z načrti za okrevanje in odpornost ter zahtevki za plačila, da se zmanjša upravno breme in olajša črpanje,

| — | ponovnim razmislekom o pogostosti in časovnem okviru poročanja in vrednotenja ter opredelitvijo ustreznih kazalnikov za splošne dosežke mehanizma za okrevanje in odpornost, |
| --- | --- |

—

ponovnim razmislekom o pogostosti in časovnem okviru poročanja in vrednotenja ter opredelitvijo ustreznih kazalnikov za splošne dosežke mehanizma za okrevanje in odpornost,

| — | opredelitvijo vloge Evropskega parlamenta v proračunskem postopku in izrecno določitvijo pravic Sodišča do revidiranja. |
| --- | --- |

—

opredelitvijo vloge Evropskega parlamenta v proračunskem postopku in izrecno določitvijo pravic Sodišča do revidiranja.

| 63. | Sodišče poleg tega ugotavlja, da nekateri vidiki niso vključeni v predlog, saj bodo razviti v sodelovanju z državami članicami. Da bi se izkoristil potencial mehanizma za okrevanje in odpornost glede spodbujanja okrevanja in odpornosti, bi bilo treba posebno pozornost nameniti temu, da so načrti za okrevanje in odpornost dovolj ambiciozni in skladni ter da se njihovo izvajanje ustrezno oceni. |
| --- | --- |

63.

To mnenje je sprejelo Evropsko računsko sodišče v Luxembourgu na zasedanju 7. septembra 2020.

Za Evropsko računsko sodišče

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

---

(1)  Evropska komisija, Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo, 27. maj 2020 (COM(2020) 442 final).

1

(2)  Evropska komisija, predlog 2020/0104 (COD) za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, 28. maj 2020 (COM(2020) 408 final).

2

(3)  Evropski svet, sklepi o načrtu okrevanja in večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, 17.–21. julij 2020, EUCO 10/20.

3

(4)  Člen 3 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

4

(5)  Člen 4 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

5

(6)  Uvodna izjava 14 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

6

(7)  Uvodna izjava 5 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

7

(8)  Uvodna izjava 6 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

8

(9)  Člen 8 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

9

(10)  Člen 22 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

10

(11)  Člen 6 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

11

(12)  Evropski parlament, služba Evropskega parlamenta za raziskave, Negotiations on the next MFF and the EU recovery instrument - Key issues ahead of the July European Council, str. 4, julij 2020.

12

Negotiations on the next MFF and the EU recovery instrument - Key issues ahead of the July European Council

(13)  Evropska komisija, delovni dokument služb Komisije z naslovom Identifying Europe's recovery needs, 27. maj 2020 (SWD(2020) 98 final).

13

Identifying Europe's recovery needs

(14)  Člen 9 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

14

(15)  Člen 7 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

15

(16)  Informativni dokument Evropskega računskega sodišča o predlogu Komisije za večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027; panoramski pregled: Vrzeli, prekrivanja in izzivi: panoramski pregled ureditev odgovornosti in javnega revidiranja v EU; Mnenje št. 2/2018: Razmislek o revidiranju in odgovornosti v zvezi s predlogom za ustanovitev Evropskega denarnega sklada, umeščenega v pravni okvir Unije, z dne 6. decembra 2017.

16

(17)  Odstavek 20 Mnenja Sodišča št. 4/2020 o predlagani uredbi REACT-EU in uredbi o skupnih določbah, ki veljajo za sklade ESI.

17

(18)  Odstavek 79 in priporočila Posebnega poročilo Sodišča št. 6/2019 – Boj proti goljufijam pri porabi EU za kohezijo: organi upravljanja morajo okrepiti odkrivanje, odzivanje in usklajevanje.

18

(19)  Evropska komisija, Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo, 27. maj 2020 (COM(2020) 442 final).

19

(20)  Odstavek 8 Mnenja Sodišča št. 4/2020 o predlagani uredbi REACT-EU in uredbi o skupnih določbah, ki veljajo za sklade ESI.

20

(21)  Odstavki 115–136 Posebnega poročila Sodišča št. 18/2015 – Finančna pomoč, zagotovljena državam v težavah.

21

(22)  Člen 13(3) predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

22

(23)  Člen 14 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

23

(24)  Člen 15(4) predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

24

(25)  Člen 17(1) predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

25

(26)  Evropski svet, EUCO 10/20, točka A19.

26

(27)  Posebno poročilo Sodišča št. 16/2020: Evropski semester – s priporočili za posamezne države se obravnavajo pomembna vprašanja, vendar jih je treba bolje izvajati.

27

(28)  Evropska komisija, delovni dokument služb Komisije: Smernice za boljše pravno urejanje, 7. julij 2017 (SWD(2017) 350 final).

28

(29)  Člen 23 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

29

(30)  Člen 4(2) predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

30

(31)  Mnenje Evropskega računskega sodišča št. 5/2020 o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod.

31

(32)  Člen 25 predloga Evropske komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408.

32

---

PRILOGA I

Pregled proračunov za programe instrumenta Next Generation EU v skladu s predlogom Komisije in sklepi Evropskega sveta

| Program
  (cene iz leta 2018, v milijardah EUR) | Predlog Komisije
  (cene iz leta 2018, v milijardah EUR) | Sklepi Evropskega sveta
  (cene iz leta 2018, v milijardah EUR) | Razlika
  (cene iz leta 2018, v milijardah EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| REACT-EU (večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, skladi ESI) | 50,0 | 47,5 | –2,5 |
| Mehanizem za okrevanje in odpornost – nepovratna sredstva | 310,0 | 312,5 | 2,5 |
| Mehanizem za okrevanje in odpornost – posojila | 250,0 | 360,0 | 110,0 |
| Zdravstvo | 7,7 | 0,0 | –7,7 |
| RescEU (civilna zaščita) | 2,0 | 1,9 | –0,1 |
| Obzorje Evropa (raziskave in inovacije) | 13,5 | 5,0 | –8,5 |
| Pravični prehod na podnebno nevtralnost | 30,0 | 10,0 | –20,0 |
| Razvoj podeželja | 15,0 | 7,5 | –7,5 |
| Humanitarna pomoč | 5,0 | 0,0 | –5,0 |
| Sklad EFSI/InvestEU (podpora za naložbe v notranje politike) | 30,3 | 5,6 | –24,7 |
| Instrument za plačilno sposobnost | 26,0 | 0,0 | –26,0 |
| EFSD (trajnostna in vključujoča rast zunaj EU) | 10,5 | 0,0 | –10,5 |
| Skupaj | 750,0 | 750,0 | 0,0 |
| Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije z dne 27. maja in sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020 |

Program

(cene iz leta 2018, v milijardah EUR)

Predlog Komisije

(cene iz leta 2018, v milijardah EUR)

Sklepi Evropskega sveta

(cene iz leta 2018, v milijardah EUR)

Razlika

(cene iz leta 2018, v milijardah EUR)

REACT-EU (večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020, skladi ESI)

50,0

47,5

–2,5

Mehanizem za okrevanje in odpornost – nepovratna sredstva

310,0

312,5

2,5

Mehanizem za okrevanje in odpornost – posojila

250,0

360,0

110,0

Zdravstvo

7,7

0,0

–7,7

RescEU (civilna zaščita)

2,0

1,9

–0,1

Obzorje Evropa (raziskave in inovacije)

13,5

5,0

–8,5

Pravični prehod na podnebno nevtralnost

30,0

10,0

–20,0

Razvoj podeželja

15,0

7,5

–7,5

Humanitarna pomoč

5,0

0,0

–5,0

Sklad EFSI/InvestEU (podpora za naložbe v notranje politike)

30,3

5,6

–24,7

Instrument za plačilno sposobnost

26,0

0,0

–26,0

EFSD (trajnostna in vključujoča rast zunaj EU)

10,5

0,0

–10,5

Skupaj

750,0

750,0

0,0

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije z dne 27. maja in sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020

---

PRILOGA II

Primerjava predloga Evropske komisije in Evropskega sveta

| Člen predloga Evropske komisije | Besedilo člena predloga Evropske komisije | Predlagana sprememba Evropskega sveta |
| --- | --- | --- |
| Člen 5(1)


  Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje | 1. | Ukrepi iz člena 2 Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] se v okviru tega mehanizma izvajajo:






  (a) | z zneskom v višini 334 950 000 000 EUR iz točke (ii) člena 3(2)(a) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v tekočih cenah, ki je na voljo za nepovratno podporo pod pogoji iz člena 4(4) in (8) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].
  Ti zneski so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe; |

Člen predloga Evropske komisije

Besedilo člena predloga Evropske komisije

Predlagana sprememba Evropskega sveta

Člen 5(1)

Sredstva iz Instrumenta Evropske unije za okrevanje

1.

Ukrepi iz člena 2 Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] se v okviru tega mehanizma izvajajo:

(a)

z zneskom v višini 334 950 000 000 EUR iz točke (ii) člena 3(2)(a) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v tekočih cenah, ki je na voljo za nepovratno podporo pod pogoji iz člena 4(4) in (8) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].

Ti zneski so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) finančne uredbe;

| (b) | z zneskom v višini 267 955 000 000 EUR iz člena 3(2)(b) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v tekočih cenah, ki je na voljo za podporo v obliki posojil državam članicam v skladu s členoma 12 in 13 pod pogoji iz člena 4(5) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje]. |
| --- | --- |

(b)

z zneskom v višini 267 955 000 000 EUR iz člena 3(2)(b) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje] v tekočih cenah, ki je na voljo za podporo v obliki posojil državam članicam v skladu s členoma 12 in 13 pod pogoji iz člena 4(5) Uredbe [uredba o Instrumentu Evropske unije za okrevanje].

Člen 5(1)(a) se spremeni:

| | z zneskom v višini 312 500 000 000 EUR |
| --- | --- |

z zneskom v višini 312 500 000 000 EUR

Člen 5(1)(b) se spremeni:

| | z zneskom v višini 360 000 000 000 EUR |
| --- | --- |

z zneskom v višini 360 000 000 000 EUR

Člen 10

Najvišji finančni prispevek

Za dodelitev zneska iz člena 5(1)(a) se za vsako državo članico izračuna najvišji finančni prispevek na podlagi metodologije, določene v Prilogi I, in sicer na podlagi števila prebivalstva, inverzne vrednosti bruto domačega proizvoda (BDP) na prebivalca in relativne stopnje brezposelnosti v vsaki državi članici.

Člen 10 se spremeni:

Ključ za dodelitev obveznosti v okviru RRF za obdobje 2021–2022 se določi v skladu s predlogom Komisije. Pri dodelitvenem ključu za leto 2023 se merilo brezposelnosti za obdobje 2015–2019 v enakem razmerju nadomesti z izgubo realnega BDP, zabeleženo v letu 2020, in s kumulativno izgubo realnega BDP, zabeleženo v obdobju 2020–2021, ki bosta izračunani do 30. junija 2022.

Člen 11

Dodelitev finančnega prispevka

| 1. | Komisija za obdobje do 31. decembra 2022 za dodelitev da na razpolago 334 950 000 000 EUR iz točke (a) člena 5(1). Vsaka država članica lahko predloži zahteve do njenega najvišjega finančnega prispevka iz člena 10 zaizvajanje svojih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

1.

Komisija za obdobje do 31. decembra 2022 za dodelitev da na razpolago 334 950 000 000 EUR iz točke (a) člena 5(1). Vsaka država članica lahko predloži zahteve do njenega najvišjega finančnega prispevka iz člena 10 zaizvajanje svojih načrtov za okrevanje in odpornost.

| 2. | Komisija lahko v obdobju, ki se začne po 31. decembru 2022 in traja do 31. decembra 2024, če so sredstva na razpolago, organizira razpise v skladu s koledarjem evropskega semestra. V ta namen objavi okvirni koledar razpisov, ki bodo organizirani v tem obdobju, in pri vsakem razpisu navede preostali znesek, ki je na voljo za dodelitev. Vsaka država članica lahko za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost predlaga prejem zneska do višine najvišjega zneska, ki ustreza njenemu deležu pri dodeljevanju razpoložljivih sredstev za dodelitev, kakor je naveden v Prilogi I. |
| --- | --- |

2.

Komisija lahko v obdobju, ki se začne po 31. decembru 2022 in traja do 31. decembra 2024, če so sredstva na razpolago, organizira razpise v skladu s koledarjem evropskega semestra. V ta namen objavi okvirni koledar razpisov, ki bodo organizirani v tem obdobju, in pri vsakem razpisu navede preostali znesek, ki je na voljo za dodelitev. Vsaka država članica lahko za izvajanje načrta za okrevanje in odpornost predlaga prejem zneska do višine najvišjega zneska, ki ustreza njenemu deležu pri dodeljevanju razpoložljivih sredstev za dodelitev, kakor je naveden v Prilogi I.

Člen 11(1) se spremeni:

Za 70 % nepovratnih sredstev, zagotovljenih v okviru RRF, se obveznosti prevzamejo v letih 2021 in 2022. Za preostalih 30 % se obveznosti v celoti prevzamejo do konca leta 2023.

Dodani odstavek 3 se glasi:

Predhodno financiranje za RRF bo plačano leta 2021 in bi moralo znašati 10 %.

Člen 12(4)

Posojila

| 4. | Podpora za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice v obliki posojila ne presega razlike med, po potrebi spremenjenimi, skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 10. Največji obseg posojila za posamezno državo članico ne presega 4,7 % njenega bruto nacionalnega dohodka. |
| --- | --- |

4.

Podpora za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice v obliki posojila ne presega razlike med, po potrebi spremenjenimi, skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 10. Največji obseg posojila za posamezno državo članico ne presega 4,7 % njenega bruto nacionalnega dohodka.

Člen 12(4) se spremeni:

Največji obseg posojil za vsako državo članico praviloma ne bo presegel 6,8 % njenega BND.

Člen 14(1)

Upravičenost

| 1. | Države članice za doseganje ciljev iz člena 4 pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Ti načrti določajo program reform in naložb zadevne države članice za naslednja štiri leta. Načrti za okrevanje in odpornost, upravičeni do financiranja iz tega mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov v okviru doslednega svežnja. |
| --- | --- |

1.

Države članice za doseganje ciljev iz člena 4 pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Ti načrti določajo program reform in naložb zadevne države članice za naslednja štiri leta. Načrti za okrevanje in odpornost, upravičeni do financiranja iz tega mehanizma, zajemajo ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov v okviru doslednega svežnja.

Člen 14(1) se spremeni:

Države članice pripravijo nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, v katerih predstavijo svoje programe reform in naložb za obdobje 2021–23. Načrti bodo pregledani in po potrebi prilagojeni leta 2022, da bi bila upoštevana končna dodelitev sredstev za leto 2023.

Člen 16(1)

Ocena Komisije

| 1. | Komisija pri ocenjevanju načrta za okrevanje in odpornost deluje v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica predloži zahtevane dodatne informacije in lahko pred uradno predložitvijo po potrebi načrt spremeni. |
| --- | --- |

1.

Komisija pri ocenjevanju načrta za okrevanje in odpornost deluje v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico. Komisija lahko poda pripombe ali zahteva dodatne informacije. Zadevna država članica predloži zahtevane dodatne informacije in lahko pred uradno predložitvijo po potrebi načrt spremeni.

Dodani odstavek se glasi:

Pri ocenjevanju bodo najvišjo oceno terjala merila skladnosti s priporočili za posamezne države, pa tudi krepitve potenciala rasti, ustvarjanja delovnih mest ter ekonomske in socialne odpornosti države članice. Učinkovit prispevek k zelenemu in digitalnemu prehodu je prav tako predpogoj za pozitivno oceno.

Člen 17(1)

Sklep Komisije

| 1. | Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep v štirih mesecih po uradni predložitvi načrta za okrevanje in odpornost s strani države članice. V primeru, da Komisija pozitivno oceni načrt za okrevanje in odpornost, ta sklep določa reforme in naložbene projekte, ki jih mora izvesti država članica, vključno z mejniki in cilji ter finančnim prispevkom, ki se dodeli v skladu s členom 11. |
| --- | --- |

1.

Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep v štirih mesecih po uradni predložitvi načrta za okrevanje in odpornost s strani države članice. V primeru, da Komisija pozitivno oceni načrt za okrevanje in odpornost, ta sklep določa reforme in naložbene projekte, ki jih mora izvesti država članica, vključno z mejniki in cilji ter finančnim prispevkom, ki se dodeli v skladu s členom 11.

Člen 17(1) se spremeni:

Načrte za okrevanje in odpornost Komisija oceni v dveh mesecih po predložitvi.

Dodani odstavek se glasi:

Svet oceno načrtov za okrevanje in odpornost odobri s kvalificirano večino na podlagi predloga Komisije, in sicer z izvedbenim aktom, ki ga skuša sprejeti v 4 tednih od prejetja predloga.

Člen 19(3)

Pravila o plačilih, začasni prekinitvi in razveljavitvi finančnega prispevka

| 3. | Po izpolnitvi zadevnih dogovorjenih mejnikov in ciljev, navedenih v načrtu za okrevanje in odpornost, kakor je bil odobren v izvedbenem aktu Komisije, zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljen zahtevek za izplačilo finančnega prispevka in, po potrebi, obroka posojila. Države članice lahko take zahtevke za izplačilo Komisiji predložijo vsaki dve leti. Komisija v dveh mesecih od prejema zahtevka oceni, ali so bili ustrezni mejniki in cilji iz sklepa iz člena 17(1) zadovoljivo izvedeni. Za namen ocene se upošteva tudi operativna ureditev iz člena 17(6). Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki.
  Kadar Komisija poda pozitivno oceno, sprejme sklep, s katerim odobri izplačilo finančnega prispevka v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

3.

Po izpolnitvi zadevnih dogovorjenih mejnikov in ciljev, navedenih v načrtu za okrevanje in odpornost, kakor je bil odobren v izvedbenem aktu Komisije, zadevna država članica Komisiji predloži ustrezno utemeljen zahtevek za izplačilo finančnega prispevka in, po potrebi, obroka posojila. Države članice lahko take zahtevke za izplačilo Komisiji predložijo vsaki dve leti. Komisija v dveh mesecih od prejema zahtevka oceni, ali so bili ustrezni mejniki in cilji iz sklepa iz člena 17(1) zadovoljivo izvedeni. Za namen ocene se upošteva tudi operativna ureditev iz člena 17(6). Komisiji lahko pomagajo strokovnjaki.

Kadar Komisija poda pozitivno oceno, sprejme sklep, s katerim odobri izplačilo finančnega prispevka v skladu s finančno uredbo.

Dodani odstavek se glasi:

Za pozitivno oceno zahtevkov za plačila bo treba zadovoljivo doseči zadevne mejnike in cilje.

Komisija bo Ekonomsko-finančni odbor prosila za mnenje glede zadovoljivega doseganja zadevnih mejnikov in ciljev. Ekonomsko-finančni odbor si bo prizadeval doseči soglasje. Če v izjemnih primerih ena ali več držav članic meni, da obstajajo bistvena odstopanja od zadovoljivega doseganja zadevnih mejnikov in ciljev, lahko od predsednika Evropskega sveta zahteva, da zadevo predloži na naslednjem zasedanju Evropskega sveta.

Komisija sklep o oceni glede zadovoljivega doseganja zadevnih mejnikov in ciljev in glede odobritve plačil sprejme v skladu s postopkom pregleda.

Če je bila zadeva predložena Evropskemu svetu, se sklep Komisije glede zadovoljivega doseganja zadevnih mejnikov in ciljev in glede odobritve plačil ne sprejme, vse dokler Evropski svet ni izčrpno preučil zadeve na naslednjem zasedanju. Ta proces praviloma ne traja več kot tri mesece, potem ko je Komisija prosila Ekonomsko-finančni odbor za mnenje. Ta proces bo v skladu s členom 17 PEU in členom 317 PDEU.

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Evropske komisije o mehanizmu za okrevanje in odpornost ter sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020 o predlogu mehanizma za okrevanje in odpornost

---

PRILOGA III

Druga relevantna mnenja Evropskega računskega sodišča

| — | Mnenje št. 1/2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. maja 2018 o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah, |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 1/2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. maja 2018 o zaščiti proračuna Unije v primeru splošnih pomanjkljivosti v zvezi z načelom pravne države v državah članicah,

| — | Mnenje št. 6/2018 o predlogu Komisije z dne 29. maja 2018 za uredbo skupnih določbah, COM(2018) 375 final, |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 6/2018 o predlogu Komisije z dne 29. maja 2018 za uredbo skupnih določbah, COM(2018) 375 final,

| — | Mnenje št. 10 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje COM(2018) 460 final, |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 10 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje COM(2018) 460 final,

| — | Mnenje št. 2/2020 o spremenjenem predlogu Komisije z dne 14. januarja 2020 za uredbo o skupnih določbah, COM(2020) 23 final, |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 2/2020 o spremenjenem predlogu Komisije z dne 14. januarja 2020 za uredbo o skupnih določbah, COM(2020) 23 final,

| — | Mnenje št. 4/2020 o predlagani uredbi REACT-EU in uredbi o skupnih določbah, ki veljajo za sklade ESI, |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 4/2020 o predlagani uredbi REACT-EU in uredbi o skupnih določbah, ki veljajo za sklade ESI,

| — | Mnenje št. 5/2020 o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod. |
| --- | --- |

—

Mnenje št. 5/2020 o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod.

---

PRILOGA IV

Ocena načrtov za okrevanje in odpornost

| | Merilo | Ocena | Opombe |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1 | Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, (...) ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra. | A: načrt prispeva k učinkovitemu reševanju izzivov in pomeni ustrezen odziv. | Možno prekrivanje, zlasti z naslednjimi merili:







  — | zeleni prehod |

Merilo

Ocena

Opombe

2.1

Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost prispeval k učinkovitemu reševanju izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, (...) ki jih je Komisija uradno sprejela v okviru evropskega semestra.

A: načrt prispeva k učinkovitemu reševanju izzivov in pomeni ustrezen odziv.

Možno prekrivanje, zlasti z naslednjimi merili:

—

zeleni prehod

| — | digitalni prehod |
| --- | --- |

—

digitalni prehod

| — | potencial za rast |
| --- | --- |

—

potencial za rast

| — | ustvarjanje delovnih mest |
| --- | --- |

—

ustvarjanje delovnih mest

| — | ekonomska in socialna odpornost |
| --- | --- |

—

ekonomska in socialna odpornost

B: načrt prispeva k delnemu reševanju izzivov in pomeni delno ustrezen odziv.

C: načrt ne prispeva k učinkovitemu reševanju izzivov in ne pomeni ustreznega odziva.

2.2

Načrt vsebuje ukrepe, ki učinkovito prispevajo k zelenemu in digitalnemu prehodu ali k reševanju izzivov, ki nastanejo pri teh prehodih.

A: v veliki meri

Možno prekrivanje z merilom 2.1

B: v srednji meri

C: v majhni meri

2.3

Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost imel trajen učinek na zadevno državo članico.

A: v veliki meri

Možno prekrivanje z merilom 2.1 (priporočila za posamezne države so po naravi dolgoročna)

B: v srednji meri

C: v majhni meri

2.4

Pričakuje se, da bo načrt za okrevanje in odpornost učinkovito prispeval k povečanju potenciala rasti, ustvarjanju delovnih mest ter ekonomski in socialni odpornosti države članice, ublažil gospodarske in socialne posledice krize ter prispeval h krepitvi ekonomske, socialne in teritorialne kohezije.

A: visok pričakovani učinek

Možno prekrivanje z merilom 2.1

B: srednji pričakovani učinek

C: manjši pričakovani učinek

2.5

Utemeljitev, ki jo je država članica predložila o znesku ocenjenih skupnih stroškovpredloženega načrta za okrevanje in odpornost, je razumna in verjetna ter sorazmerna s pričakovanim učinkom na gospodarstvo in zaposlovanje.

A: v precejšnji meri

To je pogoj in ne merilo ocenjevanja.

B: v srednji meri

C: v manjši meri

2.6

Predlagani načrt za okrevanje in odpornost vsebuje ukrepe za izvajanje reform in javnih naložbenih projektov, ki predstavljajo usklajeno delovanje.

A: v precejšnji meri

Možno prekrivanje z merilom 2.1

B: v srednji meri

C: v manjši meri

2.7

Pričakuje se, da ureditve, ki jih predlagajo zadevne države članice, zagotavljajo učinkovito izvajanje načrta za okrevanje in odpornost, vključno s predlaganimi mejniki in cilji ter povezanimi kazalniki.

A: ustrezne ureditve

To je pogoj in ne merilo ocenjevanja.

B: minimalne ureditve

C: nezadostne ureditve

| Sedanji predlog za splošno oceno | Predlog |
| --- | --- |
| Načrt za okrevanje in odpornost je zadovoljiv








  — | če je ocena meril 2.1 in 2.2 „A” in |

Sedanji predlog za splošno oceno

Predlog

Načrt za okrevanje in odpornost je zadovoljiv

—

če je ocena meril 2.1 in 2.2 „A” in

| — | če je ocena za druga merila skupno „A” ali če je več ocen „A” kot „B” in nobene ocene „C”. |
| --- | --- |

—

če je ocena za druga merila skupno „A” ali če je več ocen „A” kot „B” in nobene ocene „C”.

Načrt za okrevanje in odpornost ni zadovoljiv

| — | če ocena meril 2.1 in 2.2 ni „A” in |
| --- | --- |

—

če ocena meril 2.1 in 2.2 ni „A” in

| — | če je za druga merila več ocen „B” kot „A” ali vsaj ena ocena „C”. |
| --- | --- |

—

če je za druga merila več ocen „B” kot „A” ali vsaj ena ocena „C”.

Načrt za okrevanje in odpornost je zadovoljiv

| — | če je ocena meril 2.1 in 2.2 „A” in |
| --- | --- |

—

če je ocena meril 2.1 in 2.2 „A” in

| — | če je ocena za druga merila skupno „A” ali je več ocen „A” kot „B” in nobene ocene „C”. |
| --- | --- |

—

če je ocena za druga merila skupno „A” ali je več ocen „A” kot „B” in nobene ocene „C”.

Načrt za okrevanje in odpornost ni zadovoljiv

| — | če ocena meril 2.1 in ali 2.2 ni „A”in ali |
| --- | --- |

—

če ocena meril 2.1 in ali 2.2 ni „A”in ali

| — | če je za druga merila več ocen „B” kot „A” ali vsaj ena ocena „C” |
| --- | --- |

—

če je za druga merila več ocen „B” kot „A” ali vsaj ena ocena „C”

Vir: Evropsko računsko sodišče na podlagi predloga Komisije o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost

---

Popravki

| 20.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/29

---

Popravek Mnenja št. 5/2020 (v skladu s členoma 288(4) in 322(1)(a) PDEU) o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final in COM(2020) 460 final)

(
  Uradni list Evropske unije C 290 z dne 1. septembra 2020
  )

(2020/C 350/02)

Naslovnica in stran 1, naslov se glasi:

„Mnenje št. 5/2020 (v skladu s členoma 287(4) in 322(1)(a) PDEU) o predlogih Komisije 2020/0006 (COD) z dne 14. januarja 2020 in 28. maja 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Sklada za pravični prehod (COM(2020) 22 final in COM(2020) 460 final)“.

---