# Europeiska unionens C 375/2020

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 375 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 63 årgången6 november 2020 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 375

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

63 årgången6 november 2020

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 375/01 | Kommissionens tillkännagivande — Separat insamling av farligt hushållsavfall | 1 |
| | Europeiska centralbanken |
| 2020/C 375/02 | Ändring av ECB: s etiska ramverk
  (Denna text ersätter del 0 i ECB:s personalföreskrifter vad gäller det etiska ramverket av den text som offentliggjordes i EUT C 204 den 20 juni 2015, s. 3 ) | 25 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 375/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  ) | 42 |
| 2020/C 375/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  ) | 43 |
| 2020/C 375/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  ) | 44 |
| 2020/C 375/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  ) | 45 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 375/01

Kommissionens tillkännagivande — Separat insamling av farligt hushållsavfall

1

Europeiska centralbanken

2020/C 375/02

Ändring av ECB: s etiska ramverk
  (Denna text ersätter del 0 i ECB:s personalföreskrifter vad gäller det etiska ramverket av den text som offentliggjordes i EUT C 204 den 20 juni 2015, s. 3 )

(Denna text ersätter del 0 i ECB:s personalföreskrifter vad gäller det etiska ramverket av den text som offentliggjordes i EUT C 204 den 20 juni 2015, s. 3 )

25

Europeiska kommissionen

2020/C 375/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD) (
  1
  )

1

42

2020/C 375/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy) (
  1
  )

1

43

2020/C 375/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste) (
  1
  )

1

44

2020/C 375/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8130 — Imerys/Alteo certain assets) (
  1
  )

1

45

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 375/07 | Eurons växelkurs — 5 november 2020 | 46 |
| 2020/C 375/08 | Kommissionens beslut av den 22 juli 2020 om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringarna i de nationella fördelningstabellerna för luftfart för utsläppsrätter för luftfart som ska tilldelas gratis under 2020 av de medlemsstater som administrerar luftfartygsoperatörer som har genomfört flygningar från EU till Schweiz i Europeiska unionens transaktionsförteckning | 47 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2020/C 375/07

Eurons växelkurs — 5 november 2020

46

2020/C 375/08

Kommissionens beslut av den 22 juli 2020 om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringarna i de nationella fördelningstabellerna för luftfart för utsläppsrätter för luftfart som ska tilldelas gratis under 2020 av de medlemsstater som administrerar luftfartygsoperatörer som har genomfört flygningar från EU till Schweiz i Europeiska unionens transaktionsförteckning

47

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2020/C 375/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 57 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2020/C 375/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor) Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

57

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/1

---

Kommissionens tillkännagivande

Separat insamling av farligt hushållsavfall

(2020/C 375/01)

INNEHÅLL

| 1. | INLEDNING | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BÄSTA PRAXIS VID INSAMLING AV FARLIGT HUSHÅLLSAVFALL | 3 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Hushållskemikalier | 6 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Produkter för hushållsrengöring och personvård | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Färger, lacker, tryckfärg och lim | 7 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Hushålls- och trädgårdsbekämpningsmedel | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Fotokemikalier | 8 |
| --- | --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Förpackning | 9 |
| --- | --- | --- |

2.1.5

| 2.2 | Medicinskt hushållsavfall | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Farmaceutiska produkter | 9 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Vassa instrument och annat potentiellt smittfarligt avfall | 10 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Bygg- och rivningsavfall | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Asbestavfall | 11 |
| --- | --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Behandlat trä | 12 |
| --- | --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Stenkolstjära och tjärprodukter | 13 |
| --- | --- | --- |

2.3.3

| 2.4 | Avfall från fordonsunderhåll | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4

| 2.4.1 | Oljefilter och kontaminerade absorberande material | 13 |
| --- | --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Bilprodukter, putsmedel, frostskyddsvätskor | 14 |
| --- | --- | --- |

2.4.2

| 2.5 | Kvicksilverhaltigt avfall (utom avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning) | 14 |
| --- | --- | --- |

2.5

| 3. | FRAMGÅNGSFAKTORER FÖR SEPARAT INSAMLING AV FARLIGT HUSHÅLLSAVFALL | 15 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Ekonomiska incitament | 15 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Skräddarsydda anläggningar för separat insamling | 16 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Medvetandehöjande och kommunikation | 18 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Efterlevnad | 21 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 4. | REFERENSER | 22 |
| --- | --- | --- |

4.

| BILAGA – Länkar till kommunikationsexempel för god praxis | 24 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

Dessa riktlinjer har utarbetats mot bakgrund av artikel 20.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall (1) (nedan kallat ramdirektivet om avfall), som ålägger kommissionen att anta riktlinjer om separat insamling av farliga avfallsfraktioner som produceras av hushåll för att hjälpa och underlätta för medlemsstaterna när det gäller genomförandet av den skyldighet till separat insamling som anges i artikel 20.1 i direktivet.

Huvudmålet med denna vägledning är att förebygga risker för människors hälsa och miljön, i synnerhet för avfallsarbetare, genom att underlätta genomförandet av separat insamling av farligt avfall som genereras av hushåll. I enlighet med målen i ramdirektivet om avfall (2) har vägledningen även som mål att förbättra mängden och kvaliteten av det material som förbereds för återanvändning och återvinning, genom att förhindra att andra materialflöden i avfallshanteringen kontamineras, vilket leder till inlåsning av resurser längre ner i avfallshierarkin. Syftet med detta dokument är att ge en översikt över bästa praxis från hela EU när det gäller genomförandet av skyldigheten till separat insamling, särskilt på regional och lokal nivå. Även om denna vägledning fokuserar på en effektiv hantering av farligt hushållsavfall ska man tänka på att prioriteringen fortfarande ligger på förebyggande och minskning, i enlighet med avfallshierarkin. Medvetandehöjande kampanjer för att minimera användningen av farliga produkter i hemmet är därför väsentliga.

Dessa riktlinjer riktar sig till medlemsstaternas myndigheter på lokal, regional och central nivå samt till avfallshanteringsoperatörer. Syftet är att underlätta och hjälpa dem med deras uppgift när det gäller att utveckla och genomföra separata insamlingsprogram för farligt hushållsavfall.

Image 1

Källa: Baserat på Världsbanken (2018) och Eurostat (2008) (3).

Farligt hushållsavfall utgör vanligtvis cirka 1 viktprocent av det kommunala avfallet (exklusive avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning) (4). Detta motsvarar (5) mellan 1 och 6 kg per invånare per år. Uppgifter på landsnivå är dock svåra att jämföra eftersom länderna använder olika rapporteringsprocesser och kategorier (t.ex. inkludering av ätbara fetter eller avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning).

Huvuddelen av det kommunala avfallet (där hushållsavfall är den största källan) kommer vanligtvis från sex avfallsflöden (se figur 1). Farligt hushållsavfall utgör en liten fraktion och ingår i ”Annat”, men dess betydelse är relativt sett större eftersom det kan förhindra en högkvalitativ återvinning av alla övriga fraktioner samt på grund av säkerhetsrisker.

Dessa riktlinjer berör inte specifikt avfallsflöden som omfattas av annan unionslagstiftning om avfall, t.ex. batterier, avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, spilloljor eller uttjänta fordon. För dessa finns det redan specifika insamlings- och hanteringssystem. Lärdomarna från tillämpningen av dessa mer specifika insamlingssystem, samt potentiella synergier med dem, kan dock vara relevanta för den separata insamlingen av farligt hushållsavfall.

Dessa riktlinjer är inte bindande. Europeiska unionens domstol är i slutänden den enda myndighet som har behörighet att tolka EU-rätten.

2.   BÄSTA PRAXIS VID INSAMLING AV FARLIGT HUSHÅLLSAVFALL

Farligt hushållsavfall omfattar många typer av material med olika farliga egenskaper. Farligt avfall definieras i artikel 3.2 i ramdirektivet om avfall som ”avfall med minst en av de farliga egenskaper som förtecknas i bilaga III” i direktivet. Exempel på denna typ av avfall som vanligtvis genereras av hushåll inkluderar: färger och lacker, trädgårdsbekämpningsmedel, rengöringsprodukter, vissa oanvända läkemedel, vissa avfallsprodukter från eget hus- och bilunderhåll.

I denna bilaga beskrivs klassificeringskriterier för avfall med avseende på de egenskaper som kan göra avfall farligt, och dessa kriterier ska användas, när så är lämpligt, vid klassificering av avfall som farligt eller icke-farligt, med beaktande av avfallets ursprung och typ och dess förteckning i den europeiska avfallsförteckningen (beslut 2000/532/EG) (6).

Avfallsförteckningen anger en referensnomenklatur för identifiering och klassificering av avfall och är bindande när det gäller avfall som ska anses vara farligt. Avfallet grupperas i olika kapitel och underavdelningar efter källa och sammansättning. Avfall kan identifieras fullständigt med en sexsiffrig kod. Farliga avfall markeras med en asterisk (*) i förteckningen.

De steg som ska följas för att tilldela en avfallskod till ett visst avfallsflöde, och den prioriteringsordning som ska tillämpas för de olika kapitlen, beskrivs i bilagan till beslut 2000/532/EG. Ytterligare vägledning om klassificeringen av avfall och tilldelning av avfallskoder finns i kommissionens tillkännagivande om teknisk vägledning om klassificering av avfall (7).

Både egenskaperna hos och behandlingen av de olika typerna av farligt hushållsavfall skiljer sig avsevärt åt. Baserat på en granskning av befintlig bästa praxis för insamling av farligt hushållsavfall har dock följande system för separat avfallsinsamling identifierats:

| — | Regelbunden upphämtning på en specifik plats (t.ex. mobil insamlingspunkt) eller dörr till dörr (periodicitet på två veckor eller mer). |
| --- | --- |

—

Regelbunden upphämtning på en specifik plats (t.ex. mobil insamlingspunkt) eller dörr till dörr (periodicitet på två veckor eller mer).

| — | Returnering i butik. |
| --- | --- |

—

Returnering i butik.

| — | Deponering vid återvinningsstationer. |
| --- | --- |

—

Deponering vid återvinningsstationer.

Cirka två tredjedelar av det farliga hushållsavfall som samlas in separat i EU samlas in via återvinningsstationer, och den återstående tredjedelen samlas till stor del in via regelbundna upphämtningar, särskilt på mobila insamlingspunkter. Insamlingspunkter i detaljhandelslokaler finns för vissa avfallsflöden, t.ex. batterier och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (8).

En del farligt hushållsavfall fortsätter att undgå lämpligt bortskaffande (9) och kasseras i restavfallsbehållaren eller bortskaffas, i mindre omfattning, på sätt som kan utgöra en betydande hälso- och miljörisk, t.ex. spolas ner i avloppet (10).

Image 2

| God praxis, exempel 1 (11)

  Storhertigdömet Luxemburg har ett integrerat avfallsinsamlingssystem och planerar omfattande och gratis insamlingsanläggningar för farligt hushållsavfall: 18 fasta insamlingspunkter dit invånare kan ta sina farliga ämnen (dvs. en punkt per 35 000 invånare), mobila upphämtningar fyra gånger om året samt insamling från hem på begäran. Systemet samlar in mer än 5 kg farligt hushållsavfall per invånare per år (12).
  Kommunikationskampanjer med digitala verktyg och specifika stödtjänster planeras för fokusgrupper, t.ex. för personer som bor i lägenhetsbyggnader. I de mest omfattande insamlingssystemen kan invånare i lägenhetsbyggnader lämna upp till 27 olika typer av avfall separat, inklusive farligt hushållsavfall. |
| --- |

God praxis, exempel 1 (11)

Storhertigdömet Luxemburg har ett integrerat avfallsinsamlingssystem och planerar omfattande och gratis insamlingsanläggningar för farligt hushållsavfall: 18 fasta insamlingspunkter dit invånare kan ta sina farliga ämnen (dvs. en punkt per 35 000 invånare), mobila upphämtningar fyra gånger om året samt insamling från hem på begäran. Systemet samlar in mer än 5 kg farligt hushållsavfall per invånare per år (12).

Kommunikationskampanjer med digitala verktyg och specifika stödtjänster planeras för fokusgrupper, t.ex. för personer som bor i lägenhetsbyggnader. I de mest omfattande insamlingssystemen kan invånare i lägenhetsbyggnader lämna upp till 27 olika typer av avfall separat, inklusive farligt hushållsavfall.

| God praxis, exempel 2

  Helsingforsregionens miljötjänster (Finland) har installerat 50 behållare i storstadsområdet för att samla ett flertal avfallsflöden utan kostnad, inklusive farligt hushållsavfall. Behållarna är belägna på bensinstationer, i stormarknader och i andra butiker för att uppnå optimal tillgänglighet. För att säkerställa behållarnas säkerhet är de bara tillgängliga under öppettider och den lokala polisen involveras för att stödja obemannade anläggningar. Behållarna tar emot följande farliga hushållsavfall:






  — | Kyl-, broms- och kopplingsvätskor. |
| --- | --- |

God praxis, exempel 2

Helsingforsregionens miljötjänster (Finland) har installerat 50 behållare i storstadsområdet för att samla ett flertal avfallsflöden utan kostnad, inklusive farligt hushållsavfall. Behållarna är belägna på bensinstationer, i stormarknader och i andra butiker för att uppnå optimal tillgänglighet. För att säkerställa behållarnas säkerhet är de bara tillgängliga under öppettider och den lokala polisen involveras för att stödja obemannade anläggningar. Behållarna tar emot följande farliga hushållsavfall:

—

Kyl-, broms- och kopplingsvätskor.

| — | Spilloljor, oljefilter och annat oljigt avfall. |
| --- | --- |

—

Spilloljor, oljefilter och annat oljigt avfall.

| — | Lösningsmedel såsom terpentin, thinner och aceton (även nagellackborttagningsmedel). |
| --- | --- |

—

Lösningsmedel såsom terpentin, thinner och aceton (även nagellackborttagningsmedel).

| — | Lösningsmedelsbaserade tvättvätskor. |
| --- | --- |

—

Lösningsmedelsbaserade tvättvätskor.

| — | Färger, lim, lacker, träskyddsämnen. |
| --- | --- |

—

Färger, lim, lacker, träskyddsämnen.

| — | Starka syror såsom svavelsyra. |
| --- | --- |

—

Starka syror såsom svavelsyra.

| — | Tryckbehållare som innehåller eller har innehållit gas. |
| --- | --- |

—

Tryckbehållare som innehåller eller har innehållit gas.

| — | Sprejburkar. |
| --- | --- |

—

Sprejburkar.

| — | Alkaliska tvättvätskor. |
| --- | --- |

—

Alkaliska tvättvätskor.

| — | Bekämpningsmedel och desinfektionsmedel. |
| --- | --- |

—

Bekämpningsmedel och desinfektionsmedel.

| — | Fotokemikalier. |
| --- | --- |

—

Fotokemikalier.

Det finns också en del farligt hushållsavfall som endast kan bortskaffas vid återvinningsstationer: elektriskt och elektroniskt avfall (gratis), impregnerat trä (gratis) samt avfall som innehåller asbest (10 euro för varje 100 liter, år 2015).

| God praxis, exempel 3 (13)

  I Odense (Danmark) får varje hushåll en röd 40-literslåda för lagring och transport av farligt hushållsavfall. Lådan kan hämtas på fyra sätt:






  — | Hämtning på begäran direkt vid hushållet mot en avgift. |
| --- | --- |

God praxis, exempel 3 (13)

I Odense (Danmark) får varje hushåll en röd 40-literslåda för lagring och transport av farligt hushållsavfall. Lådan kan hämtas på fyra sätt:

—

Hämtning på begäran direkt vid hushållet mot en avgift.

| — | Hämtning vid hyreshus med en mobil lastbil som är anpassad för farligt hushållsavfall. |
| --- | --- |

—

Hämtning vid hyreshus med en mobil lastbil som är anpassad för farligt hushållsavfall.

| — | Leverans av hushållen till en av två bemannade mottagningspunkter för farligt hushållsavfall. |
| --- | --- |

—

Leverans av hushållen till en av två bemannade mottagningspunkter för farligt hushållsavfall.

| — | Leverans av hushållen under vissa veckoslut till vanliga återvinningsstationer. |
| --- | --- |

—

Leverans av hushållen under vissa veckoslut till vanliga återvinningsstationer.

Odense samlar in 300 ton farligt hushållsavfall per år, vilket motsvarar cirka 1,6 kg per invånare och år. Den största delen av det farliga hushållsavfallet består av färger och lacker, som står för 66 till 75 % av allt farligt hushållsavfall som samlas in. Resten är en blandning av syror, bekämpningsmedel, sprejburkar och andra olika kemikalier.

Insamlingen sköts av utbildad personal och det är därför hög kvalitet och homogenitet på de insamlade flödena. Insamlingen av farligt avfall finansieras huvudsakligen genom den allmänna avfallsavgift som alla hushåll i kommunen betalar. Kostnaden per invånare är cirka 3,3 euro per år (enligt information rapporterad 2014).

| God praxis, exempel 4 (14)

  I Paris (Frankrike) används s.k. trimobiles (mobila insamlingspunkter installerade på trehjuliga fordon), förutom återvinningsstationer och insamling vid hushållet på begäran. Dessa fordon kan omvandlas till en mobil insamlingspunkt på mindre än en timme. 2012 bestod nätverket av 6 mobila insamlingspunkter som användes på 30 olika platser.
  Frekvensen av insamlingstjänsten beror på lokala förhållanden och varierar från en till sju gånger i månaden. Varje enhet stannar en halv dag på samma plats. Flera avfallsfraktioner samlas in, inklusive bygg- och rivningsavfall, trä och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning. Insamlingen i dessa mobila insamlingspunkter är hög: 65 % av allt insamlat farligt hushållsavfall i de berörda områdena. 2017 samlades 323 ton farligt avfall in (15).
  Tjänsten tillhandahålls endast till hushåll och är kostnadsfri. Systemet finansieras huvudsakligen av de lokala myndigheterna och kostnaden uppgår till cirka 2 euro per invånare per år för både de mobila insamlingspunkterna och de traditionella återvinningsstationerna. Systemet för utökat producentansvar för avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning tillhandahåller en liten del av den totala finansieringen. I Paris uppgår kostnaden för avfall som samlas in genom s.k. trimobiles till cirka 300 euro/ton, medan kostnaden för en traditionell återvinningsstation är cirka 75 euro/ton (baserat på en rapport från 2014). |
| --- |

God praxis, exempel 4 (14)

I Paris (Frankrike) används s.k. trimobiles (mobila insamlingspunkter installerade på trehjuliga fordon), förutom återvinningsstationer och insamling vid hushållet på begäran. Dessa fordon kan omvandlas till en mobil insamlingspunkt på mindre än en timme. 2012 bestod nätverket av 6 mobila insamlingspunkter som användes på 30 olika platser.

Frekvensen av insamlingstjänsten beror på lokala förhållanden och varierar från en till sju gånger i månaden. Varje enhet stannar en halv dag på samma plats. Flera avfallsfraktioner samlas in, inklusive bygg- och rivningsavfall, trä och avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning. Insamlingen i dessa mobila insamlingspunkter är hög: 65 % av allt insamlat farligt hushållsavfall i de berörda områdena. 2017 samlades 323 ton farligt avfall in (15).

Tjänsten tillhandahålls endast till hushåll och är kostnadsfri. Systemet finansieras huvudsakligen av de lokala myndigheterna och kostnaden uppgår till cirka 2 euro per invånare per år för både de mobila insamlingspunkterna och de traditionella återvinningsstationerna. Systemet för utökat producentansvar för avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning tillhandahåller en liten del av den totala finansieringen. I Paris uppgår kostnaden för avfall som samlas in genom s.k. trimobiles till cirka 300 euro/ton, medan kostnaden för en traditionell återvinningsstation är cirka 75 euro/ton (baserat på en rapport från 2014).

| God praxis, exempel 5 (16)

  I Tallinn (Estland) används renoverade sjöfraktcontainrar, utrustade med hyllor, lådor och lämpligt lagringsutrymme, som insamlingspunkter för farligt hushållsavfall. Containrarna är placerade på centrala platser för att säkerställa att de är nära invånarna. Genom denna metod har insamlingen av farligt hushållsavfall ökat från 12 ton (0,03 kg/capita/år) år 2000 till 158 ton (0,4 kg/capita/år) år 2013.
  Kostnaden för en sådan avfallsinsamlingsbehållare 2005 varierade mellan 3 700 euro och 4 500 euro beroende på behållarens storlek (20–30 m3). Kostnaden för att sköta en enda insamlingspunkt varierade mellan 46 euro per månad 2004 och 70 euro per månad 2013. |
| --- |

God praxis, exempel 5 (16)

I Tallinn (Estland) används renoverade sjöfraktcontainrar, utrustade med hyllor, lådor och lämpligt lagringsutrymme, som insamlingspunkter för farligt hushållsavfall. Containrarna är placerade på centrala platser för att säkerställa att de är nära invånarna. Genom denna metod har insamlingen av farligt hushållsavfall ökat från 12 ton (0,03 kg/capita/år) år 2000 till 158 ton (0,4 kg/capita/år) år 2013.

Kostnaden för en sådan avfallsinsamlingsbehållare 2005 varierade mellan 3 700 euro och 4 500 euro beroende på behållarens storlek (20–30 m3). Kostnaden för att sköta en enda insamlingspunkt varierade mellan 46 euro per månad 2004 och 70 euro per månad 2013.

2.1   Hushållskemikalier

I de flesta medlemsstaterna samlar kommunerna redan in hushållskemikalier separat. Detta sker vanligtvis genom regelbundna upphämtningar och återvinningsstationer, samt genom kompletterande mekanismer, via distributörer som gör detta på frivillig basis.

Insamlingen och behandlingen av farliga hushållskemikalier finansieras huvudsakligen av kommunerna. Organisationen och finansieringen av insamlingen och behandlingen kan även vara föremål för system för utökat producentansvar, så som är fallet i Frankrike sedan 2011. Ett antal sådana sektoriella system i Frankrike omfattar hushållskemikalier grupperade under begreppet ”Specifika diffusa avfall” (déchets diffus spécifiques (17)). Dessa avfall genereras av hushåll och innefattar pyrotekniska produkter, kolväten, brandsläckare, lim, lösningsmedel och vanliga hushållskemikalier. Pyrotekniska produkter samlas in via ett nätverk av skeppshandlare, enligt avtal med det sektoriella systemet Aper Pyro.

| God praxis, exempel 6

  I Bryssel (Belgien) kan invånarna lämna in kemiskt hushållsavfall vid den mobila ”Proxy Chimik”-lastbilen. Lastbilen gör regelbundna stopp på cirka 100 platser i Bryssel och stannar 45 minuter på varje plats. Tjänsten tillhandahålls en gång per månad eller en gång varannan månad beroende på platsen.
  Den mängd av farligt hushållsavfall som samlas in via denna typ av mobil insamling uppskattades till 0,4 kg per capita år 2012. Avfallet kontrolleras på plats innan det tas emot. Detta görs för att undvika kontaminering och hälsorisker och för att maximera avfallets återvinningspotential (dvs. vätskor och fasta ämnen måste lämnas in separat och i sin originalförpackning och produktens namn måste anges på förpackningen). Personalen får grundläggande kemisk utbildning för att tillämpa mottagningskriterierna för avfall.
  Kommunikationen inkluderar: tydliga instruktioner till invånarna, broschyrer, webbplatser och mobilappar för att informera invånarna om insamlingsschemat. Offentlig finansiering tillhandahålls för att insamlingen av farligt hushållsavfall ska förbli kostnadsfri för invånarna. |
| --- |

God praxis, exempel 6

I Bryssel (Belgien) kan invånarna lämna in kemiskt hushållsavfall vid den mobila ”Proxy Chimik”-lastbilen. Lastbilen gör regelbundna stopp på cirka 100 platser i Bryssel och stannar 45 minuter på varje plats. Tjänsten tillhandahålls en gång per månad eller en gång varannan månad beroende på platsen.

Den mängd av farligt hushållsavfall som samlas in via denna typ av mobil insamling uppskattades till 0,4 kg per capita år 2012. Avfallet kontrolleras på plats innan det tas emot. Detta görs för att undvika kontaminering och hälsorisker och för att maximera avfallets återvinningspotential (dvs. vätskor och fasta ämnen måste lämnas in separat och i sin originalförpackning och produktens namn måste anges på förpackningen). Personalen får grundläggande kemisk utbildning för att tillämpa mottagningskriterierna för avfall.

Kommunikationen inkluderar: tydliga instruktioner till invånarna, broschyrer, webbplatser och mobilappar för att informera invånarna om insamlingsschemat. Offentlig finansiering tillhandahålls för att insamlingen av farligt hushållsavfall ska förbli kostnadsfri för invånarna.

2.1.1   Produkter för hushållsrengöring och personvård

Farliga rengöringsprodukter och personvårdsprodukter (kosmetiska produkter, hårfärg, nagellack, nagellackborttagningsmedel osv.) behandlas under följande relevanta koder i avfallsförteckningen:

| 20 01 13* | – | Lösningsmedel. |
| --- | --- | --- |
| 20 01 14* | – | Syror. |
| 20 01 29* | – | Rengöringsmedel som innehåller farliga ämnen. |

20 01 13*

–

Lösningsmedel.

20 01 14*

–

Syror.

20 01 29*

–

Rengöringsmedel som innehåller farliga ämnen.

Många dagliga rengöringsprodukter i hushåll kan bli farliga avfall när de bortskaffas eftersom de ofta innehåller lösningsmedel, syror, baser, slipmedel, ytaktiva ämnen, vitmedel och andra farliga komponenter. De kan bland annat vara brandfarliga eller korrosiva.

Separat insamling underlättar följande behandling: Produkter för hushållsrengöring och personvård bränns i allmänhet. Återanvändning av personvårdsprodukter, såsom kosmetika, är inte vanligt, men en del initiativ från icke-statliga organisationer finns.

2.1.2   Färger, lacker, tryckfärg och lim

Färger är blandningar av lösningsmedel, pigment, mineraler, hartser, ytaktiva ämnen och andra tillsatsämnen. En fraktion av produkten hamnar i avloppssystem och ytvatten efter rengöring av penslar och behållare. Lösningsmedelsbaserade färger avger flyktiga organiska föreningar i luften under sin användning och i slutet av sin livslängd.

Färger och lösningsmedel med farliga ämnen utgör en betydande del av farligt hushållsavfall. Den tillämpliga koden i avfallsförteckningen är

| 20 01 27* | – | Färg, tryckfärg, lim och hartser som innehåller farliga ämnen. |
| --- | --- | --- |

20 01 27*

–

Färg, tryckfärg, lim och hartser som innehåller farliga ämnen.

| God praxis, exempel 7

  ”RePaint” är ett nationellt nätverk för återanvändning av färg i Förenade kungariket (sponsrat av en stor färgdistributör för att få in expertis, synlighet och finansiering). Nätverket samlar in överbliven färg, arbetar upp den till nya färger och återdistribuerar den gratis eller till ett lågt pris till enskilda personer, lokalsamhällen och välgörenhetsorganisationer. Strikta mottagningskriterier följs för att undvika kontaminering (t.ex. endast färger som fortfarande är kvar i sina originalbehållare accepteras).
  RePaint har över 74 inlämningspunkter, såsom återvinningsstationer och anläggningar drivna av volontärer, och återdistribuerar över 300 000 liter färg varje år. Den årliga kostnaden för att driva en inlämningspunkt är nära 10 000 euro beroende på dess storlek och plats. |
| --- |

God praxis, exempel 7

”RePaint” är ett nationellt nätverk för återanvändning av färg i Förenade kungariket (sponsrat av en stor färgdistributör för att få in expertis, synlighet och finansiering). Nätverket samlar in överbliven färg, arbetar upp den till nya färger och återdistribuerar den gratis eller till ett lågt pris till enskilda personer, lokalsamhällen och välgörenhetsorganisationer. Strikta mottagningskriterier följs för att undvika kontaminering (t.ex. endast färger som fortfarande är kvar i sina originalbehållare accepteras).

RePaint har över 74 inlämningspunkter, såsom återvinningsstationer och anläggningar drivna av volontärer, och återdistribuerar över 300 000 liter färg varje år. Den årliga kostnaden för att driva en inlämningspunkt är nära 10 000 euro beroende på dess storlek och plats.

Separat insamling underlättar följande behandling: Den vanligaste behandlingen för uttjänt färg i EU är förbränning, men återanvändning och återvinning förekommer också. Det är inte tillåtet att deponera färger med lösningsmedel (20 01 27*) på en deponi, enligt artikel 5.3 i direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (18), som förbjuder att flytande avfall och avfall som klassificeras som brandfarligt deponeras på en deponi.

2.1.3   Hushålls- och trädgårdsbekämpningsmedel

Bekämpningsmedel är substanser som används som aktiva substanser i växtskyddsprodukter och biocider. Även om hushållsbekämpningsmedel är formulerade specifikt för icke-professionell användning eller hemanvändning innehåller de aktiva ingredienser som är giftiga för andra växter och djur än sitt mål, särskilt för växter (herbicider), insekter (insekticider) eller svampar (fungicider). Vissa bekämpningsmedel kan vara långlivade och bioackumulativa och kan vara giftiga om de sväljs samt irriterande för ögon och hud. När dessa produkter bortskaffas är det mycket viktigt att konsumenterna följer reglerna för bortskaffande för att undvika eventuella risker för hälsa och miljö. Det vanligaste insamlingssystemet i medlemsstaterna för detta avfall är insamling från hushåll via lokala återvinningsstationer.

Den tillämpliga koden för hushållsbekämpningsmedel i avfallsförteckningen är

| 20 01 19* | – | Bekämpningsmedel. |
| --- | --- | --- |

20 01 19*

–

Bekämpningsmedel.

Separat insamling underlättar följande behandling: Bekämpningsmedel och kemikalier för hushåll och trädgård är vanligtvis inte lämpliga för återvinning. Avfallshanteringssystemen har i allmänhet fokuserat på att minska användningen av dem och på att de bortskaffas korrekt i slutet av sin livslängd. I de flesta fall destrueras bekämpningsmedel genom förbränning vid hög temperatur.

2.1.4   Fotokemikalier

Denna kategori av farligt avfall har minskat sedan uppkomsten av digital fotografering, men en del hushåll framkallar fortfarande fotografisk film och använder stora mängder farliga kemikalier. Flytande avfall från den fotografiska processen innehåller ämnen som hydrokinin, natriumsulfit, silver, kvicksilverklorid, kadmium, ferrocyanid, syror och formaldehyd. Dessa återfinns i processbadsavfall, färgframkallaravfall, blekmedel, fixeringsmedel och fixeringsmedelsavfall. Den tillämpliga koden i avfallsförteckningen är

| 20 01 17* | – | Fotokemikalier. |
| --- | --- | --- |

20 01 17*

–

Fotokemikalier.

I Tyskland och Danmark måste ägare av fotobutiker ta tillbaka detta avfall från hushåll utan kostnad. De är också ansvariga för att det bortskaffas.

Separat insamling underlättar följande behandling: Fotokemiskt avfall återvinns normalt och drivs ekonomiskt genom utvinning av silver. Elektrolys är en vanlig, men kapitalintensiv, metod för att återvinna silver.

2.1.5   Förpackning

Förpackningsavfall som innehåller farliga ämnen och blandningar (som dem som anges i avsnitten ovan) betraktas som farligt avfall och kan samlas in separat via återvinningsstationer eller genom regelbundna upphämtningar av farligt hushållsavfall. Följande kategorier i avfallsförteckningen gäller:

| 15 01 10* | – | Förpackningar som innehåller rester av eller som är förorenade av farliga ämnen. |
| --- | --- | --- |

15 01 10*

–

Förpackningar som innehåller rester av eller som är förorenade av farliga ämnen.

Ytterligare vägledning om klassificeringen av behållare med farliga ämnen och blandningar, och om när de ska anses vara ”tomma”, återfinns i kommissionens tillkännagivande om teknisk vägledning om klassificering av avfall (19). Tomma förpackningar från hushåll samlas vanligtvis in som en del av separata insamlingssystem eller som blandat kommunalt avfall.

2.2   Medicinskt hushållsavfall

2.2.1   Farmaceutiska produkter

En mängd olika läkemedel såsom smärtstillande medel, antibiotika, hormonersättningsläkemedel, orala kemoterapiläkemedel och antidepressiva läkemedel finns ofta i hushållen, och enligt vissa uppskattningar blir en betydande andel av dem avfall (20). Enligt direktiv 2001/83/EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (artikel 127b) (21) ska medlemsstaterna se till att det finns lämpliga insamlingssystem för oanvända eller utgångna läkemedel. Medlemsstaterna genomför denna skyldighet genom att kräva att apotek eller återvinningsstationer (22) tar emot farmaceutiska avfallsprodukter. Andra insamlingsplatser som används i EU inkluderar vårdhem och seniorboenden. Insamlingsperioderna varierar mellan endagsinsamlingar, fortlöpande insamling och periodisk insamling.

De relevanta koderna i avfallsförteckningen är

| 20 01 31* | – | Cytotoxiska läkemedel och cytostatika. |
| --- | --- | --- |
| 20 01 32 | – | Andra läkemedel än de som anges i 20 01 31*. |

20 01 31*

–

Cytotoxiska läkemedel och cytostatika.

20 01 32

–

Andra läkemedel än de som anges i 20 01 31*.

Separat insamling av läkemedelsavfall är viktigt, oavsett om specifika produkter klassificeras som farligt eller icke-farligt avfall, eftersom det kan nå miljön från hushållen. Utsläpp av avloppsvatten från reningsverk innehåller t.ex. utsöndrade läkemedel och oanvända läkemedel som kastats i vaskar och toaletter (23). Reningsverk är främst utformade för att behandla exkrementer och andra konventionella organiska material och inte för att avlägsna läkemedel. Läkemedel och läkemedelsrester återfinns därför i allt större utsträckning i ytvatten (24) (25).

För att finansiera insamlingen har medlemsstater som Frankrike (26) och Spanien (27) inrättat system för utökat producentansvar för utgångna läkemedelsprodukter.

Separat insamling underlättar följande behandling: Insamlade utgångna läkemedel förbränns normalt vid hög temperatur.

| God praxis, exempel 8

  I Frankrike genomförs ett system för utökat producentansvar för farmaceutiska produkter genom organisationen Cyclamed, som samordnar den separata insamlingen av läkemedel. Cyclamed anordnar medvetandehöjande kampanjer för patienter och organiserar partnerskap med alla aktörer i den farmaceutiska leveranskedjan. Över 21 000 apotek, 200 distributörer och 190 laboratorier deltar i systemet. Cyclamed lyckas samla in 62 % av de oanvända läkemedlen. Den totala insamlade volymen är 10 500 ton, eller 162 g per invånare, per år.
  Den totala kostnaden för insamlingssystemet uppgår till cirka 10 miljoner euro, vilket kommer från ett bidrag från producenterna på 0,0032 euro per läkemedelsförpackning exklusive moms. Cirka 50 % av kostnaden avser bortskaffande av avfall (250 euro/ton), inklusive förbränningskostnad (120 euro/ton), lagring och transport (28). Anskaffningen av de insamlingslådor som ges till apoteken står för cirka 25 % av de totala kostnaderna, kommunikation för 10 % och övergripande förvaltning för 5 %. Återstoden omfattar studier, forskning och diverse kostnader. |
| --- |

God praxis, exempel 8

I Frankrike genomförs ett system för utökat producentansvar för farmaceutiska produkter genom organisationen Cyclamed, som samordnar den separata insamlingen av läkemedel. Cyclamed anordnar medvetandehöjande kampanjer för patienter och organiserar partnerskap med alla aktörer i den farmaceutiska leveranskedjan. Över 21 000 apotek, 200 distributörer och 190 laboratorier deltar i systemet. Cyclamed lyckas samla in 62 % av de oanvända läkemedlen. Den totala insamlade volymen är 10 500 ton, eller 162 g per invånare, per år.

Den totala kostnaden för insamlingssystemet uppgår till cirka 10 miljoner euro, vilket kommer från ett bidrag från producenterna på 0,0032 euro per läkemedelsförpackning exklusive moms. Cirka 50 % av kostnaden avser bortskaffande av avfall (250 euro/ton), inklusive förbränningskostnad (120 euro/ton), lagring och transport (28). Anskaffningen av de insamlingslådor som ges till apoteken står för cirka 25 % av de totala kostnaderna, kommunikation för 10 % och övergripande förvaltning för 5 %. Återstoden omfattar studier, forskning och diverse kostnader.

2.2.2   Vassa instrument och annat potentiellt smittfarligt avfall

Smittfarligt avfall är avfall som innehåller livskraftiga mikroorganismer (eller deras toxiner) som man vet eller på goda grunder kan anta orsakar sjukdom hos människor eller andra levande organismer (bilaga III till ramdirektivet om avfall). Denna typ av avfall genereras normalt på sjukhus och laboratorier och i tillhörande vårdinrättningar. Liknande avfall kan dock komma från självbehandling och självövervakning av patienter i hemmet, utan inblandning av vårdpersonal. Detta kan inkludera använda nålar som patienter använt för att behandla särskilda sjukdomar, t.ex. diabetes, och avfall från diagnostiska självtester för överförbara infektionssjukdomar. Världshälsoorganisationen tillhandahåller information om olika kategorier av smittämnen och olika kategorier av medicinskt avfall (29). Särskilda nationella bestämmelser om insamling och behandling av sådant avfall gäller i allmänhet för avfall som genereras vid vårdinrättningar, t.ex. sjukhus, laboratorier och veterinärkliniker, men inte för medicinskt avfall som genereras i hemmet, för vilket det i allmänhet inte finns några separata insamlingssystem annat än för använda läkemedel (enligt beskrivningen ovan).

Det finns ingen lämplig kod i avfallsförteckningen för separat insamlat smittsamt kommunalt avfall. För närvarande, och med tillämpning av metoden i bilagan till beslut 2000/532/EG, är följande koder i avfallsförteckningen möjligen tillämpliga för sådant hushållsgenererat avfall:

| 20 03 01 | – | Blandat kommunalt avfall. |
| --- | --- | --- |
| 20 03 99 | – | Annat kommunalt avfall. |

20 03 01

–

Blandat kommunalt avfall.

20 03 99

–

Annat kommunalt avfall.

| God praxis, exempel 9

  Frankrike har inrättat ett system för utökat producentansvar för vissa potentiellt smittsamma medicinska produkter, särskilt vassa instrument, testkits och uttjänta medicintekniska produkter. Organisationen ”DASTRI” har skapats för att fullgöra denna skyldighet för producenternas räkning. Den tillhandahåller särskilda behållare (så kallade nållådor) som måste skickas tillbaka till apotek som samarbetar med DASTRI.
  På 6 år har 12 miljoner behållare för vassa instrument distribuerats till patienter, och under 2018 har 83 % av de vassa instrumenten samlats in och behandlats på ett säkert sätt.
  Som ett resultat av covid-19-pandemin, som deklarerades i mars 2020, har vissa medlemsstater eller deras regioner infört särskilda insamlingsarrangemang (30) för blandat avfall från hushåll med covid-19-berörda patienter. I enlighet med vägledningen (31) från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och vägledningen från kommissionens avdelningar (32), samlas dock sådant avfall in tillsammans med den osorterade kommunala avfallsfraktionen, utan några ytterligare särskilda insamlingsåtgärder.
  Separat insamling underlättar följande behandling: Smittfarligt avfall behandlas i allmänhet genom förbränning av avfallsoperatörer som har tillstånd att ta emot smittfarligt avfall. Alternativt kan smittfarligt avfall behandlas genom ångsterilisering eller kemiska behandlingar. En omfattande genomgång (33) av tekniker för behandling av medicinskt avfall offentliggjordes av Världshälsoorganisationen 2019. |
| --- |

God praxis, exempel 9

Frankrike har inrättat ett system för utökat producentansvar för vissa potentiellt smittsamma medicinska produkter, särskilt vassa instrument, testkits och uttjänta medicintekniska produkter. Organisationen ”DASTRI” har skapats för att fullgöra denna skyldighet för producenternas räkning. Den tillhandahåller särskilda behållare (så kallade nållådor) som måste skickas tillbaka till apotek som samarbetar med DASTRI.

På 6 år har 12 miljoner behållare för vassa instrument distribuerats till patienter, och under 2018 har 83 % av de vassa instrumenten samlats in och behandlats på ett säkert sätt.

Som ett resultat av covid-19-pandemin, som deklarerades i mars 2020, har vissa medlemsstater eller deras regioner infört särskilda insamlingsarrangemang (30) för blandat avfall från hushåll med covid-19-berörda patienter. I enlighet med vägledningen (31) från Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) och vägledningen från kommissionens avdelningar (32), samlas dock sådant avfall in tillsammans med den osorterade kommunala avfallsfraktionen, utan några ytterligare särskilda insamlingsåtgärder.

Separat insamling underlättar följande behandling: Smittfarligt avfall behandlas i allmänhet genom förbränning av avfallsoperatörer som har tillstånd att ta emot smittfarligt avfall. Alternativt kan smittfarligt avfall behandlas genom ångsterilisering eller kemiska behandlingar. En omfattande genomgång (33) av tekniker för behandling av medicinskt avfall offentliggjordes av Världshälsoorganisationen 2019.

2.3   Bygg- och rivningsavfall

2.3.1   Asbestavfall

Termen asbest beskriver en grupp naturligt förekommande mineralsilikatfiber i serpentin- och amfibolserien. Asbest är ett farligt mineral med en fibrös struktur, som orsakar allvarliga, långsiktiga och potentiellt dödliga hälsoeffekter, inklusive cancer, vid inandning. Den användes tidigare ofta för isolering och andra ändamål på grund av dess beständighet mot eld och värme.

Asbest är ett ämne som klassificeras som cancerframkallande i kategori 1 (34), och enligt bilaga III till ramdirektivet om avfall ska avfall som innehåller ett sådant ämne och överskrider en koncentrationsgräns på 0,1 % klassificeras som farligt. Följande poster i avfallsförteckningen gäller asbesthaltigt avfall som kan genereras i hushåll till följd av rivning eller renovering eller till följd av kassering av viss (gammal) utrustning:

| 16 02 12* | – | Kasserad utrustning som innehåller fri asbest. |
| --- | --- | --- |
| 16 02 15* | – | Farliga komponenter som avlägsnats från kasserad utrustning. |
| 17 06 01* | – | Isolermaterial som innehåller asbest. |
| 17 06 05* | – | Byggmaterial som innehåller asbest. |

16 02 12*

–

Kasserad utrustning som innehåller fri asbest.

16 02 15*

–

Farliga komponenter som avlägsnats från kasserad utrustning.

17 06 01*

–

Isolermaterial som innehåller asbest.

17 06 05*

–

Byggmaterial som innehåller asbest.

Även om asbestproduktion är förbjuden i EU på grund av den begränsning som anges i punkt 6 i bilaga XVII till Reach (35) förekommer asbest fortfarande allmänt i ett antal långlivade material och produkter, t.ex. material som förekommer i byggnader, såsom betong, takbeläggning, isolering, rör osv. Även invånare som ägnar sig åt självbyggen levererar (bundet, ej sprött) asbestavfall till återvinningsstationerna i olika länder. Det bör noteras att alla medlemsstater har infört lagstiftning som strikt reglerar skyddet av arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet, i enlighet med direktiv 2009/148/EG (36). Arbeten med asbesthaltiga material bör endast utföras av utbildad personal och bör inte utföras på egen hand.

| God praxis, exempel 10

  I London (Förenade kungariket) tillhandahålls en insamlingstjänst för omslagen asbest på begäran. Invånare kan begära en subventionerad årlig insamling av 15 m3 asbest (eller sju byggsäckar) som samlas in vid hemmet utan avgift. För att optimera kostnadseffektiviteten läggs tjänsten ut på entreprenad till privata entreprenörer genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande. |
| --- |

God praxis, exempel 10

I London (Förenade kungariket) tillhandahålls en insamlingstjänst för omslagen asbest på begäran. Invånare kan begära en subventionerad årlig insamling av 15 m3 asbest (eller sju byggsäckar) som samlas in vid hemmet utan avgift. För att optimera kostnadseffektiviteten läggs tjänsten ut på entreprenad till privata entreprenörer genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande.

| God praxis, exempel 11

  Regionen Flandern (Belgien) strävar efter att bli ”asbestsäker” senast 2040. En av policyåtgärderna gör det möjligt för hushållen att ta sin icke-spröda (bundna) asbest från självrenoveringsarbeten till en återvinningsstation eller begära upphämtning vid hemmet, varvid registrerade säckar används som kan köpas direkt från kommunen. När hushållen tar sådan asbest till en återvinningsstation är mottagningen kostnadsfri upp till 200 kg/invånare eller 1 m3 eller 10 takplattor per år. Genom en formel för samfinansiering sänks serviceavgiften för invånare till endast 30 euro för en säck med kapacitet för cirka 20 korrugerade takplattor. Resultaten visar att den mängd asbest som levereras vid återvinningsstationerna förblir densamma, trots att det är möjligt att få asbestavfallet hämtat vid hemmet, vilket tyder på att det inte har skett någon övergång från återvinningsstationer till dörr-till-dörr-insamling. Detta visar att insamling vid hemmet är viktigt för att påskynda avlägsnandet av asbestavfall från bostäder.
  Separat insamling underlättar följande behandling: Även om det finns alternativa behandlingsmetoder (37) är deponering av asbestavfall på en deponi fortfarande den bästa tillgängliga tekniken. Innan deponering sker kan ytterligare stabiliseringsåtgärder vidtas för att minska risken för att fibrer frigörs. |
| --- |

God praxis, exempel 11

Regionen Flandern (Belgien) strävar efter att bli ”asbestsäker” senast 2040. En av policyåtgärderna gör det möjligt för hushållen att ta sin icke-spröda (bundna) asbest från självrenoveringsarbeten till en återvinningsstation eller begära upphämtning vid hemmet, varvid registrerade säckar används som kan köpas direkt från kommunen. När hushållen tar sådan asbest till en återvinningsstation är mottagningen kostnadsfri upp till 200 kg/invånare eller 1 m3 eller 10 takplattor per år. Genom en formel för samfinansiering sänks serviceavgiften för invånare till endast 30 euro för en säck med kapacitet för cirka 20 korrugerade takplattor. Resultaten visar att den mängd asbest som levereras vid återvinningsstationerna förblir densamma, trots att det är möjligt att få asbestavfallet hämtat vid hemmet, vilket tyder på att det inte har skett någon övergång från återvinningsstationer till dörr-till-dörr-insamling. Detta visar att insamling vid hemmet är viktigt för att påskynda avlägsnandet av asbestavfall från bostäder.

Separat insamling underlättar följande behandling: Även om det finns alternativa behandlingsmetoder (37) är deponering av asbestavfall på en deponi fortfarande den bästa tillgängliga tekniken. Innan deponering sker kan ytterligare stabiliseringsåtgärder vidtas för att minska risken för att fibrer frigörs.

2.3.2   Behandlat trä

Träavfall genereras vid hushållsrenoveringar och reparationsarbeten som omfattar strukturella och icke-strukturella element, t.ex. fönster- och dörrkarmar, separationsväggar, takelement, markiser, trädgårdsstaket och andra utomhuskonstruktioner i trä. För att förhindra att träet försämras impregneras det med träskyddsmedel. Vissa vanliga träskyddsmedel såsom kromat koppararsenat, kreosot och pentaklorfenol har varit föremål för stränga begränsningar eller förbud, men det är fortfarande nödvändigt att bortskaffa det trä som behandlats med dem (38) (39). Den motsvarande koden för detta hushållsavfall i avfallsförteckningen är

| 20 01 37* | – | Trä som innehåller farliga ämnen. |
| --- | --- | --- |

20 01 37*

–

Trä som innehåller farliga ämnen.

Normalt kan hushåll ta behandlat trä till en återvinningsstation.

Separat insamling underlättar följande behandling: Den rekommenderade behandlingsmetoden för trä som behandlats med kromat koppararsenat och annat behandlat trä är förbränning i kombination med modern luftföroreningskontroll med tanke på arsenikens flyktighet i rökgas.

2.3.3   Stenkolstjära och tjärprodukter

Stenkolstjära var vanligt som bindemedel i vägkonstruktioner innan den ersattes av bitumen. Järnvägssliprar av trä behandlades också under många decennier med kreosot från stenkolstjära (som träskyddsmedel). I dag är användningen av kreosot för behandling av trä starkt begränsad och regleras i förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) (40), bilaga XVII, punkt 31.

Avfall som innehåller stenkolstjära klassificeras som farligt eftersom det innehåller betydande mängder polycykliska aromatiska kolväten, som är en grupp cancerframkallande föreningar. Asfaltavfall som innehåller stenkolstjära betraktas som farligt avfall när halten stenkolstjära överstiger 0,1 %. Termen stenkolstjära beskriver ett antal komplexa ämnen som härrör från kol och som klassificeras som cancerframkallande i kategori 1A i bilaga VI till CLP-förordningen (41) och, enligt bilaga III till ramdirektivet om avfall, klassificeras som farligt avfall om koncentrationen är lika med eller överstiger 0,1 %. Det är känt att använda järnvägssliprar har återanvänts i trädgårdar för att stabilisera väggar eller mark och de behandlas i avsnittet ovan om träavfall. Stenkolstjära kan också förekomma i produkter som tjärpapp eller taktäckning, som användes t.ex. i taken på trädgårdsbyggnader. En del av dessa kan leda till betydande mängder farligt avfall när de repareras eller ersätts.

De tillämpliga koderna i avfallsförteckningen är

| 17 03 01* | – | Bitumenblandningar som innehåller stenkolstjära. |
| --- | --- | --- |
| 17 03 03* | – | Stenkolstjära och tjärprodukter. |
| 20 01 37* | – | Trä som innehåller farliga ämnen (se avsnitt 3.3.2 ovan). |

17 03 01*

–

Bitumenblandningar som innehåller stenkolstjära.

17 03 03*

–

Stenkolstjära och tjärprodukter.

20 01 37*

–

Trä som innehåller farliga ämnen (se avsnitt 3.3.2 ovan).

Normalt kan hushåll ta detta avfall till en återvinningsstation.

Separat insamling underlättar följande behandling: Beroende på lagstiftningen och infrastrukturen i landet kan denna avfallskategori antingen behandlas termiskt (förbränning) eller deponeras på deponier, även om det senare är mindre fördelaktigt enligt avfallshierarkin.

2.4   Avfall från fordonsunderhåll

2.4.1   Oljefilter och kontaminerade absorberande material

Oljefilter från bilar kan komma med i hushållsavfall när bilister servar sina egna bilar. Sådana aktiviteter kan även generera annat oljeimpregnerat avfall såsom trasor och handskar. Enbart i Storbritannien beräknas 1 100 ton (42) spillolja bortskaffas varje år i sådana använda filter, ofta som blandat kommunalt avfall. De tillämpliga koderna i avfallsförteckningen är

| 15 02 02* | – | Absorbermedel, filtermaterial (även oljefilter som inte anges på annan plats), torkdukar och skyddskläder förorenade av farliga ämnen. |
| --- | --- | --- |
| 16 01 07* | – | Oljefilter. |

15 02 02*

–

Absorbermedel, filtermaterial (även oljefilter som inte anges på annan plats), torkdukar och skyddskläder förorenade av farliga ämnen.

16 01 07*

–

Oljefilter.

Sådant avfall skulle kunna tas till godkända företag som producerar sådant avfall som en del av sin verksamhet, t.ex. bilverkstäder och bildelsbutiker (vilket kan inkludera betalning av en avgift), eller till en återvinningsstation som använder specialiserade insamlingsbehållare för att förhindra läckage och underlätta vidare transport.

Separat insamling underlättar följande behandling: Använda oljefilter kan återvinnas eftersom de är gjorda av stål. All olja som finns kvar i dem kan återvinnas med hjälp av oljefilterpressar.

2.4.2   Bilprodukter, putsmedel, frostskyddsvätskor

Många av de ämnen och blandningar som används i bilar, eller för att rengöra och underhålla bilar, är farliga för människors hälsa och miljön. Till exempel är den primära ingrediensen i frostskyddsmedel etylenglykol, som är ett giftigt ämne. I likhet med andra vätskor i bilen, såsom bromsvätskor och smörjolja, måste frostskyddsmedel bytas regelbundet. Tillämpliga koder i avfallsförteckningen är

| 16 01 13* | – | Bromsvätskor. |
| --- | --- | --- |
| 16 01 14* | – | Fryspunktsnedsättande vätskor som innehåller farliga ämnen. |
| 20 01 26* | – | Annan olja och annat fett än de som anges i 20 01 25. |

16 01 13*

–

Bromsvätskor.

16 01 14*

–

Fryspunktsnedsättande vätskor som innehåller farliga ämnen.

20 01 26*

–

Annan olja och annat fett än de som anges i 20 01 25.

Felaktig hantering av spillolja inbegriper nerhällning i avlopp eller på marken, förbränning i brasor eller oljebrännare, och bortskaffning tillsammans med förbrukade filter via restavfallsbehållaren. Sådant avfall skulle kunna tas till godkända företag som genererar sådant avfall som en del av sin verksamhet, t.ex. bilverkstäder, bildelsbutiker eller bensinstationer.

Separat insamling underlättar följande behandling: Använt frostskyddsmedel kan återvinnas och dess ursprungliga egenskaper återställas. Återvunnet frostskyddsmedel kan användas som motorkylmedel eller också kan etylenglykolen extraheras och återanvändas inom plastindustrin. Motorolja kan behandlas och regenereras till basolja eller användas som bränsle. Mycket olja går dock förlorad, främst genom förbränning under användningsfasen.

2.5   Kvicksilverhaltigt avfall (utom avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning)

Kvicksilver är mycket giftigt för människor och djur vid inandning och förtäring. Det är också giftigt för vattenlevande organismer. Kvicksilverhaltigt avfall från hushåll inkluderar gamla kvicksilverbatterier och kvicksilvertermometrar. Dessa omfattas av följande poster i avfallsförteckningen:

| 20 01 21* | – | Lysrör och annat kvicksilverhaltigt avfall. |
| --- | --- | --- |
| 20 01 33* | – | Batterier och ackumulatorer inbegripna under 16 06 01, 16 06 02 eller 16 06 03 samt osorterade batterier och ackumulatorer som omfattar dessa batterier. |

20 01 21*

–

Lysrör och annat kvicksilverhaltigt avfall.

20 01 33*

–

Batterier och ackumulatorer inbegripna under 16 06 01, 16 06 02 eller 16 06 03 samt osorterade batterier och ackumulatorer som omfattar dessa batterier.

Den totala användningen av kvicksilver i mätinstrument under 2007 i EU-27 uppskattades till mellan 7 och 17 ton. De huvudsakliga tillämpningarna utgjordes av blodtrycksmätare, hembarometrar, febertermometrar och termometrar för laboratorietillämpningar och industriella tillämpningar. Utsläppande på marknaden av mätinstrument som innehåller kvicksilver är nu förbjudet enligt förordning (EG) nr 1907/2006 (Reach) (43) (bilaga XVII, punkt 18a), och kvicksilverförbrukningen för utrustning som säljs till allmänheten (t.ex. febertermometrar och barometrar) upphörde 2009 (44).

De flesta medlemsstater samlar in denna utrustning tillsammans med andra typer av farligt avfall och separerar den för senare återvinning. En stor del av kvicksilverinnehållet i termometrar och andra mätinstrument som används i hushåll kasseras dock fortfarande på olämpligt sätt via blandat restavfall.

Separat insamling underlättar följande behandling: Kvicksilverhaltigt avfall bör återvinnas eller behandlas i en anläggning som har tillstånd att behandla farligt avfall. Enheter för återvinning av kvicksilver finns till exempel i Tyskland, Frankrike, Österrike och Sverige. Handeln med kvicksilver är starkt reglerad och kontrollerad enligt förordning (EU) 2017/852 om kvicksilver (45). Kvicksilverhaltigt avfall behandlas och stabiliseras i allmänhet innan det lagras permanent i underjordiska lagringsutrymmen såsom saltgruvor eller särskilt konstruerade deponier.

3.   FRAMGÅNGSFAKTORER FÖR SEPARAT INSAMLING AV FARLIGT HUSHÅLLSAVFALL

Metoder för att organisera separat insamling har analyserats i många studier (46). Framgångsrika system för separat insamling har visat sig följa en integrerad strategi som omfattar följande fyra delar: de ger ekonomiska incitament, de omfattar tydliga regler för rättslig efterlevnad, de tillhandahåller en skräddarsydd infrastruktur för separat insamling och de kommunicerar aktivt och regelbundet med målgruppen (hushåll som genererar avfall). Dessa delar har konstaterats vara gemensamma för alla system för separat insamling, även dem för farligt hushållsavfall.

Genom en analys av bästa praxis i medlemsstaterna har kommissionen kommit fram till att följande faktorer bidrar väsentligt till effektiviteten i systemen för separat insamling när det gäller mängden insamlat avfall, särskilt i fråga om farligt hushållsavfall.

3.1   Ekonomiska incitament

De instrument som anges nedan bedöms ofta vara framgångsrika när det gäller att främja separat avfallsinsamling i Europa, inklusive källsortering av hushållen.

Utökat producentansvar flyttar det ekonomiska och/eller operativa ansvaret för avfallshanteringen från kommunerna till producenterna av varorna. Utökat producentansvar bidrar till bättre sortering och återvinning genom att tillhandahålla lämplig infrastruktur och nödvändig kommunikation och genom att finansiera nettokostnaden för driften av insamlingstjänsten och den ytterligare behandlingen i enlighet med avfallshierarkin samt genom att öka medvetenheten. Utökat producentansvar har visat sig vara bra för återvinningen av många avfallsflöden, t.ex. förpackningar, elektronik, batterier och fordon.

I artiklarna 8 och 8a i ramdirektivet om avfall, som reviderades 2018, fastställs de allmänna principer som ska följas vid genomförande av system för utökat producentansvar. Ett viktigt inslag är moduleringen av de avgifter som producenterna betalar i enlighet med hållbarhetskriterierna, där man t.ex. tar hänsyn till produkternas hållbarhet, reparerbarhet, återanvändbarhet och återvinningsbarhet och även till förekomsten av farliga ämnen i produkterna. När det gäller farliga hushållsprodukter kan ”ekomodulering” stödja förbättringar av produktens konstruktion för att minska produktens farlighet (kvalitativt förebyggande), öka avfallsförebyggandet (kvantitativt förebyggande) och öka produktens återvinningsbarhet eller återanvändbarhet.

Volym- och viktbaserade avgifter tillämpas för att tvinga hushållen att betala en avgift när de slänger blandat avfall. Detta genomförs vanligtvis genom märkta avfallspåsar som måste köpas direkt eller genom gatubehållare som inte låses upp förrän användaren identifierat sig med ett personligt kort. Det är mycket viktigt att blandat avfall är relativt dyrt, medan återvinningsbart avfall och andra sorterade flöden kan slängas (nästan) kostnadsfritt. Detta ger ett tydligt incitament att sortera avfallet vid källan.

Det har visats sig att volym- och viktbaserade avgifter tack vare det ekonomiska incitamentet är effektiva för att förbättra källsorteringen.

| God praxis, exempel 12

  Flandern (47) (Belgien) är en föregångare i källsortering tack vare sitt system med volym- och viktbaserade avgifter. Den rörliga delen av hushållens kommunala avfallsskatt måste ligga mellan 0,1 och 0,3 euro/kg för restavfall eller mellan 0,75 och 2,25 euro för en 60-literssäck. Volym- och viktbaserade avgifter fungerar ofta med hjälp av registrerade säckar eller streckkodade avfallsbehållare. För lägenhetsbyggnader och mycket tätbefolkade områden kan (underjordiska) offentliga containrar användas som automatiskt öppnas efter betalning eller identifiering med ett ID-kort.
  Skatter och avgifter för deponering och förbränning påverkar inte invånarna direkt, men uppmuntrar kommuner och avfallshanteringsoperatörer att förbättra effektiviteten när det gäller sortering, insamling och återvinning av avfall inom sitt område. Dessa skatter och avgifter (48) bidrar till att internalisera de externa kostnaderna för bortskaffande (utsläpp av koldioxid och metan, luft- och grundvattenföroreningar) och de externa fördelarna med återvinning (energibesparingar, minskade miljö- och hälsoeffekter vid utvinning av nya resurser).
  I ett pantsystem betalar konsumenten en depositionsavgift när han eller hon köper en produkt såsom en buteljerad dryck och får tillbaka pengarna när behållaren returneras (49). Systemet används vanligtvis för dryckesförpackningar, men det finns även för returprodukter som t.ex. propangasflaskor för utomhusmatlagning. Det ekonomiska incitamentet gör att pantsystemen leder till en nästan omedelbar ökning av återvinningsgraden till över 90 %.
  Av instrumenten ovan anses de tre första (utökat producentansvar, volym- och viktbaserade avgifter samt skatter för deponering och förbränning) vara viktiga ekonomiska instrument för att uppmuntra en tillämpning av avfallshierarkin i enlighet med bilaga IV a till ramdirektivet om avfall.
  Råd för god praxis:






  — | Tillhandahållande av säkra bortskaffandesätt för farligt hushållsavfall till en låg kostnad eller utan kostnad för hushåll ökar insamlingsnivåerna. |
| --- | --- |

God praxis, exempel 12

Flandern (47) (Belgien) är en föregångare i källsortering tack vare sitt system med volym- och viktbaserade avgifter. Den rörliga delen av hushållens kommunala avfallsskatt måste ligga mellan 0,1 och 0,3 euro/kg för restavfall eller mellan 0,75 och 2,25 euro för en 60-literssäck. Volym- och viktbaserade avgifter fungerar ofta med hjälp av registrerade säckar eller streckkodade avfallsbehållare. För lägenhetsbyggnader och mycket tätbefolkade områden kan (underjordiska) offentliga containrar användas som automatiskt öppnas efter betalning eller identifiering med ett ID-kort.

Skatter och avgifter för deponering och förbränning påverkar inte invånarna direkt, men uppmuntrar kommuner och avfallshanteringsoperatörer att förbättra effektiviteten när det gäller sortering, insamling och återvinning av avfall inom sitt område. Dessa skatter och avgifter (48) bidrar till att internalisera de externa kostnaderna för bortskaffande (utsläpp av koldioxid och metan, luft- och grundvattenföroreningar) och de externa fördelarna med återvinning (energibesparingar, minskade miljö- och hälsoeffekter vid utvinning av nya resurser).

I ett pantsystem betalar konsumenten en depositionsavgift när han eller hon köper en produkt såsom en buteljerad dryck och får tillbaka pengarna när behållaren returneras (49). Systemet används vanligtvis för dryckesförpackningar, men det finns även för returprodukter som t.ex. propangasflaskor för utomhusmatlagning. Det ekonomiska incitamentet gör att pantsystemen leder till en nästan omedelbar ökning av återvinningsgraden till över 90 %.

Av instrumenten ovan anses de tre första (utökat producentansvar, volym- och viktbaserade avgifter samt skatter för deponering och förbränning) vara viktiga ekonomiska instrument för att uppmuntra en tillämpning av avfallshierarkin i enlighet med bilaga IV a till ramdirektivet om avfall.

Råd för god praxis:

—

Tillhandahållande av säkra bortskaffandesätt för farligt hushållsavfall till en låg kostnad eller utan kostnad för hushåll ökar insamlingsnivåerna.

| — | System för utökat producentansvar som gör producenterna ansvariga för hanteringen av farligt hushållsavfall kan, där så är lämpligt, säkerställa en hållbar finansiering av insamlingsanläggningarna och kan, med effektiv miljömodulering, även uppmuntra konstruktionsändringar som minimerar hanteringskostnaderna för uttjänta produkter. |
| --- | --- |

—

System för utökat producentansvar som gör producenterna ansvariga för hanteringen av farligt hushållsavfall kan, där så är lämpligt, säkerställa en hållbar finansiering av insamlingsanläggningarna och kan, med effektiv miljömodulering, även uppmuntra konstruktionsändringar som minimerar hanteringskostnaderna för uttjänta produkter.

3.2   Skräddarsydda anläggningar för separat insamling

Det finns många olika sätt att samla in olika avfallsflöden.

| 1. | Dörr-till-dörr-insamling (enkelt flöde eller samblandat flöde) är särskilt lämplig för stadsområden med hög befolkningstäthet, där transportavstånden är korta. Det används ofta för olika avfallsflöden, t.ex. för (regelbunden) insamling av torrt återvinningsbart avfall och biologiskt avfall, men sällan för farligt hushållsavfall (förmodligen på grund av låga volymer, mångfalden av avfallstyper och den ökade risken av att lämna farligt hushållsavfall på trottoaren). |
| --- | --- |

1.

Dörr-till-dörr-insamling (enkelt flöde eller samblandat flöde) är särskilt lämplig för stadsområden med hög befolkningstäthet, där transportavstånden är korta. Det används ofta för olika avfallsflöden, t.ex. för (regelbunden) insamling av torrt återvinningsbart avfall och biologiskt avfall, men sällan för farligt hushållsavfall (förmodligen på grund av låga volymer, mångfalden av avfallstyper och den ökade risken av att lämna farligt hushållsavfall på trottoaren).

| 2. | Regelbundna upphämtningar görs vanligtvis för avfallsflöden såsom grönt avfall, farligt hushållsavfall och skrymmande avfall. Genom att organisera regelbundna upphämtningar erbjuder kommunerna en tjänst till hushållen samtidigt som insamlingsfrekvensen hålls låg, t.ex. en gång i månaden. Platsen kan vara flexibel (t.ex. regelbunden upphämtning av farligt hushållsavfall på centrala platser med mobila lastbilar) eller bestämmas på begäran (t.ex. hämtning av förpackad bunden asbest vid hemmet). Upphämtningarna organiseras mest av kommunerna men läggs ibland ut på privata avfallshanteringsoperatörer. Kommunerna kan begränsa den mängd avfall per hushåll som samlas in av kommunen (t.ex. 2 m3 skrymmande avfall per år) och införa identitetskontroller för att säkerställa att insamlingen begränsas till privata hushåll och inte inkluderar kommersiella eller andra verksamheter. |
| --- | --- |

2.

Regelbundna upphämtningar görs vanligtvis för avfallsflöden såsom grönt avfall, farligt hushållsavfall och skrymmande avfall. Genom att organisera regelbundna upphämtningar erbjuder kommunerna en tjänst till hushållen samtidigt som insamlingsfrekvensen hålls låg, t.ex. en gång i månaden. Platsen kan vara flexibel (t.ex. regelbunden upphämtning av farligt hushållsavfall på centrala platser med mobila lastbilar) eller bestämmas på begäran (t.ex. hämtning av förpackad bunden asbest vid hemmet). Upphämtningarna organiseras mest av kommunerna men läggs ibland ut på privata avfallshanteringsoperatörer. Kommunerna kan begränsa den mängd avfall per hushåll som samlas in av kommunen (t.ex. 2 m3 skrymmande avfall per år) och införa identitetskontroller för att säkerställa att insamlingen begränsas till privata hushåll och inte inkluderar kommersiella eller andra verksamheter.

| 3. | Gatubehållare eller ”bring-system”: Kommuner, organisationer som genomför skyldigheter inom utökat producentansvar eller andra avfallsoperatörer placerar ut gatubehållare eller så kallade bring-system för att samla in en rad avfallsflöden: restavfall, vissa farliga hushållsavfall, köksavfall, papper och kartong, plast, metall, glasförpackningar, textilier. Genom att placera ut behållare på centrala offentliga platser gör man det möjligt för hushållen att lämna sitt avfall när som helst samtidigt som man optimerar logistiken jämfört med dörr-till-dörr-insamling. |
| --- | --- |

3.

Gatubehållare eller ”bring-system”: Kommuner, organisationer som genomför skyldigheter inom utökat producentansvar eller andra avfallsoperatörer placerar ut gatubehållare eller så kallade bring-system för att samla in en rad avfallsflöden: restavfall, vissa farliga hushållsavfall, köksavfall, papper och kartong, plast, metall, glasförpackningar, textilier. Genom att placera ut behållare på centrala offentliga platser gör man det möjligt för hushållen att lämna sitt avfall när som helst samtidigt som man optimerar logistiken jämfört med dörr-till-dörr-insamling.

| 4. | Retursystem: Organisationer som genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar tillhandahåller retursystem för olika avfallsflöden: dryckesförpackningar, avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, batterier och farligt hushållsavfall. Retursystem erbjuder användarvänliga lösningar för konsumenterna samtidigt som man optimerar logistiken i jämförelse med dörr-till-dörr-insamling. |
| --- | --- |

4.

Retursystem: Organisationer som genomför skyldigheter avseende utökat producentansvar tillhandahåller retursystem för olika avfallsflöden: dryckesförpackningar, avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning, batterier och farligt hushållsavfall. Retursystem erbjuder användarvänliga lösningar för konsumenterna samtidigt som man optimerar logistiken i jämförelse med dörr-till-dörr-insamling.

| 5. | Återvinningsstationer tillhandahåller en lösning där användarna kan lämna in nästan allt avfall som är avsett för återvinning eller bortskaffande medan personalen på insamlingsplatsen kan hjälpa till och kontrollera kvaliteten på det inkommande avfallet. Eftersom återvinningsstationer är avsedda för insamling av hushållsavfall bör avfall från yrkesmässig verksamhet avledas från återvinningsstationen, till exempel genom att kräva identifiering med ID-kort och förbjuda stora volymer.






  God praxis, exempel 13

  I Nederländerna rekommenderas preliminärt 60 000 invånare per återvinningsstation (50). I regionen Flandern (Belgien) kan en kommun välja mellan en befolkningsstandard och en avståndsstandard. Den första innebär en återvinningsstation per kommun med minst 10 000 invånare samt en ytterligare återvinningsstation per 30 000 invånare (51). I en sammanslutning av flera kommuner är alternativt alla återvinningsstationerna tillgängliga för alla invånare i de olika kommunerna i sammanslutningen, varvid 90 % av invånarna bör ha tillgång till en återvinningsstation inom 5 km. Städer väljer vanligtvis avståndsstandarden, och antalet anläggningar per invånare är därför vanligtvis lägre på grund av den höga befolkningstätheten.
  Även om analysen av bästa praxis i olika länder visar att det inte finns något universalsystem för separat insamling av avfall som passar alla finns det ett antal gemensamma element som i olika kombinationer definierar ett bra system för separat insamling. Dessa element presenteras och diskuteras i denna vägledning. Flexibilitet i hur dessa element finslipas och kombineras gör det möjligt att optimera systemet och ta hänsyn till lokala förhållanden, såsom befolkningstäthet, boendetypologi, klimat, begränsade lagringsutrymmen, insamling i historiska stadskärnor osv.
  Råd för god praxis:






  — | En kombination av olika system för separat insamling leder i allmänhet till bättre insamlingseffektivitet genom att hänsyn tas till olika avfallsflöden och till befolkningens olika beteenden och preferenser när det gäller hanteringen av avfall. |
| --- | --- | --- |

5.

Återvinningsstationer tillhandahåller en lösning där användarna kan lämna in nästan allt avfall som är avsett för återvinning eller bortskaffande medan personalen på insamlingsplatsen kan hjälpa till och kontrollera kvaliteten på det inkommande avfallet. Eftersom återvinningsstationer är avsedda för insamling av hushållsavfall bör avfall från yrkesmässig verksamhet avledas från återvinningsstationen, till exempel genom att kräva identifiering med ID-kort och förbjuda stora volymer.

God praxis, exempel 13

I Nederländerna rekommenderas preliminärt 60 000 invånare per återvinningsstation (50). I regionen Flandern (Belgien) kan en kommun välja mellan en befolkningsstandard och en avståndsstandard. Den första innebär en återvinningsstation per kommun med minst 10 000 invånare samt en ytterligare återvinningsstation per 30 000 invånare (51). I en sammanslutning av flera kommuner är alternativt alla återvinningsstationerna tillgängliga för alla invånare i de olika kommunerna i sammanslutningen, varvid 90 % av invånarna bör ha tillgång till en återvinningsstation inom 5 km. Städer väljer vanligtvis avståndsstandarden, och antalet anläggningar per invånare är därför vanligtvis lägre på grund av den höga befolkningstätheten.

Även om analysen av bästa praxis i olika länder visar att det inte finns något universalsystem för separat insamling av avfall som passar alla finns det ett antal gemensamma element som i olika kombinationer definierar ett bra system för separat insamling. Dessa element presenteras och diskuteras i denna vägledning. Flexibilitet i hur dessa element finslipas och kombineras gör det möjligt att optimera systemet och ta hänsyn till lokala förhållanden, såsom befolkningstäthet, boendetypologi, klimat, begränsade lagringsutrymmen, insamling i historiska stadskärnor osv.

Råd för god praxis:

—

En kombination av olika system för separat insamling leder i allmänhet till bättre insamlingseffektivitet genom att hänsyn tas till olika avfallsflöden och till befolkningens olika beteenden och preferenser när det gäller hanteringen av avfall.

| — | Återvinningsstationer är de vanligaste insamlingsanläggningarna för de många olika typerna av farligt hushållsavfall. Deras användarvänlighet är viktig för att öka den insamlade mängden av farligt hushållsavfall: långa öppettider, lättillgänglig placering och ett tätt nätverk av återvinningsstationer. |
| --- | --- |

—

Återvinningsstationer är de vanligaste insamlingsanläggningarna för de många olika typerna av farligt hushållsavfall. Deras användarvänlighet är viktig för att öka den insamlade mängden av farligt hushållsavfall: långa öppettider, lättillgänglig placering och ett tätt nätverk av återvinningsstationer.

| — | Regelbundna upphämtningar, upphämtningar på begäran och mobila insamlingspunkter är viktiga komplement till vanliga återvinningsstationer eftersom de gör det möjligt för hushållen att göra sig av med sitt avfall närmare hemmet. De är också användbara för att kringgå utrymmesbegränsningar i tätbefolkade områden. Innovativa insamlingsanläggningar (t.ex. trehjuliga insamlingsfordon som i Paris eller anpassade transportcontainrar som i Tallinn) kan tillhandahålla effektiva och kostnadseffektiva insamlingslösningar. |
| --- | --- |

—

Regelbundna upphämtningar, upphämtningar på begäran och mobila insamlingspunkter är viktiga komplement till vanliga återvinningsstationer eftersom de gör det möjligt för hushållen att göra sig av med sitt avfall närmare hemmet. De är också användbara för att kringgå utrymmesbegränsningar i tätbefolkade områden. Innovativa insamlingsanläggningar (t.ex. trehjuliga insamlingsfordon som i Paris eller anpassade transportcontainrar som i Tallinn) kan tillhandahålla effektiva och kostnadseffektiva insamlingslösningar.

| — | Dörr-till-dörr-insamling uppnår i allmänhet högst insamlingsnivåer, särskilt i tätbefolkade områden. Men kostnaderna är också högre än för andra insamlingstyper. |
| --- | --- |

—

Dörr-till-dörr-insamling uppnår i allmänhet högst insamlingsnivåer, särskilt i tätbefolkade områden. Men kostnaderna är också högre än för andra insamlingstyper.

| — | Insamlingspunkter och återtagningsskyldigheter för vissa avfall i butiker, apotek och andra yrkesmässiga anläggningar kan ingå i insamlingsnätet så att det blir enklare att bortskaffa avfall på rätt sätt, i stället för att slänga det i det blandade kommunala avfallet eller skölja ner det i avloppsnätet. |
| --- | --- |

—

Insamlingspunkter och återtagningsskyldigheter för vissa avfall i butiker, apotek och andra yrkesmässiga anläggningar kan ingå i insamlingsnätet så att det blir enklare att bortskaffa avfall på rätt sätt, i stället för att slänga det i det blandade kommunala avfallet eller skölja ner det i avloppsnätet.

| — | För vissa farliga hushållsavfall, t.ex. asbest, kan lokala myndigheter minimera hälsoriskerna och olagligt bortskaffande genom att tillhandahålla flödesspecifika tjänster, t.ex. insamling av bunden asbest vid hemmet och tillhandahållande av standardiserat emballage. |
| --- | --- |

—

För vissa farliga hushållsavfall, t.ex. asbest, kan lokala myndigheter minimera hälsoriskerna och olagligt bortskaffande genom att tillhandahålla flödesspecifika tjänster, t.ex. insamling av bunden asbest vid hemmet och tillhandahållande av standardiserat emballage.

| — | Lämplig utbildning för personal vid återvinningsstationerna, särskilt när det gäller de mottagningskriterier för avfall som ska tillämpas vid alla återvinningsstationerna, bidrar till att förbättra sorteringen och därmed kvaliteten på de återvunna materialen. |
| --- | --- |

—

Lämplig utbildning för personal vid återvinningsstationerna, särskilt när det gäller de mottagningskriterier för avfall som ska tillämpas vid alla återvinningsstationerna, bidrar till att förbättra sorteringen och därmed kvaliteten på de återvunna materialen.

| — | Ett effektivt sätt att övervaka insamlingssystemets resultat, för att fastställa mål och bedöma dess utveckling över tiden, är att införa ett system för att fastställa mängden farligt hushållsavfall som samlas in separat och beräkna den mängd som samlas in samt insamlingskostnaderna per invånare och år. |
| --- | --- |

—

Ett effektivt sätt att övervaka insamlingssystemets resultat, för att fastställa mål och bedöma dess utveckling över tiden, är att införa ett system för att fastställa mängden farligt hushållsavfall som samlas in separat och beräkna den mängd som samlas in samt insamlingskostnaderna per invånare och år.

3.3   Medvetandehöjande och kommunikation

Kommunikation är avgörande för att informera och motivera hushåll att källsortera avfall. Kommunikation är nödvändig för att informera invånarna om hur de ska sortera och för att bygga upp en stödbas men är sällan tillräcklig för att ändra sorteringsbeteendet hos ett samhälle. Kommunikation bör därför åtföljas av ekonomiska incitament och efterlevnadsåtgärder för att vara framgångsrik.

| God praxis, exempel 14

  Ljubljana (Slovenien) sticker ut med en insamlingsnivå på 73 % för återvinningsbart avfall tack vare ett system för dörr-till-dörr-insamling av biologiskt och återvinningsbart avfall med stöd av återvinningsstationer. Torrt återvinningsbart avfall samlas in oftare än restavfall för att uppmuntra källsortering. Användning av sociala medier och textmeddelanden på insamlingsdagarna, anpassade till varje invånares profil, har varit viktiga för att uppnå denna höga insamlingsnivå. Snaga, det offentliga avfallshanteringsföretaget, använder också sociala medier (internet, textmeddelanden, Facebook och Twitter) för att förbättra insamlingstjänsternas användarvänlighet. Underjordiska insamlingsenheter i stadskärnan underlättar insamlingen utan visuella olägenheter. |
| --- |

God praxis, exempel 14

Ljubljana (Slovenien) sticker ut med en insamlingsnivå på 73 % för återvinningsbart avfall tack vare ett system för dörr-till-dörr-insamling av biologiskt och återvinningsbart avfall med stöd av återvinningsstationer. Torrt återvinningsbart avfall samlas in oftare än restavfall för att uppmuntra källsortering. Användning av sociala medier och textmeddelanden på insamlingsdagarna, anpassade till varje invånares profil, har varit viktiga för att uppnå denna höga insamlingsnivå. Snaga, det offentliga avfallshanteringsföretaget, använder också sociala medier (internet, textmeddelanden, Facebook och Twitter) för att förbättra insamlingstjänsternas användarvänlighet. Underjordiska insamlingsenheter i stadskärnan underlättar insamlingen utan visuella olägenheter.

Följande aspekter bör beaktas för att utveckla en verkningsfull kommunikation. Hushåll kan få information om avfallssortering från olika källor, t.ex. organisationer för utökat producentansvar, lokala myndigheter och nationella och regionala myndigheter. För att maximera effekten av sådan kommunikation och skapa synergieffekter rekommenderas följande:

| — | Att anpassa dem i omfattning och innehåll. |
| --- | --- |

—

Att anpassa dem i omfattning och innehåll.

| — | Att kommunikationskampanjer bör äga rum samtidigt via olika kanaler: tv, radio, sociala medier, webbplatser, dagstidningar, lokala tidningar osv. |
| --- | --- |

—

Att kommunikationskampanjer bör äga rum samtidigt via olika kanaler: tv, radio, sociala medier, webbplatser, dagstidningar, lokala tidningar osv.

| — | Att budskapet och språket måste anpassas till varje målgrupp och att särskilda ansträngningar bör göras för att nå utsatta hushåll, som ofta har begränsad tillgång till information. |
| --- | --- |

—

Att budskapet och språket måste anpassas till varje målgrupp och att särskilda ansträngningar bör göras för att nå utsatta hushåll, som ofta har begränsad tillgång till information.

| — | Att fastställa indikatorer och att använda dessa för att mäta graden av medvetenhet med jämna mellanrum. Detta gör det möjligt att utvärdera och förbättra kampanjerna och att fastställa framtida kommunikationsprioriteringar. |
| --- | --- |

—

Att fastställa indikatorer och att använda dessa för att mäta graden av medvetenhet med jämna mellanrum. Detta gör det möjligt att utvärdera och förbättra kampanjerna och att fastställa framtida kommunikationsprioriteringar.

| — | Att tillhandahålla tydliga uppgifter om uppsamlingssäckar och insamlingsplatser för att minska mängden material som inte stämmer med det avsedda målet. |
| --- | --- |

—

Att tillhandahålla tydliga uppgifter om uppsamlingssäckar och insamlingsplatser för att minska mängden material som inte stämmer med det avsedda målet.

| God praxis, exempel 15

  Som anges i exempel 8 är Cyclamed (52) den organisation för utökat producentansvar som samordnar och finansierar insamlingen av utgångna (eller oanvända) läkemedel i Frankrike. Dess kommunikationsstrategi syftar till att säkerställa att konsumenterna sorterar och returnerar oanvända läkemedel till apoteken och att de slänger förpackningen och läkemedelsbroschyrerna i återvinningsbehållaren för papper. En insamlingsnivå på 62 % uppnåddes 2018. Kommunikationsverksamheten riktar sig till konsumenter och omfattar apotek, distributörer och kommuner.
  Kommunikationerna under 2018 omfattade följande:






  — | En kort film (mindre än 80 sekunder) – tillgänglig på nätet och visas på tv-skärmar på apoteken. Filmen förklarar sorteringsanvisningarna på ett enkelt och humoristiskt sätt. |
| --- | --- |

God praxis, exempel 15

Som anges i exempel 8 är Cyclamed (52) den organisation för utökat producentansvar som samordnar och finansierar insamlingen av utgångna (eller oanvända) läkemedel i Frankrike. Dess kommunikationsstrategi syftar till att säkerställa att konsumenterna sorterar och returnerar oanvända läkemedel till apoteken och att de slänger förpackningen och läkemedelsbroschyrerna i återvinningsbehållaren för papper. En insamlingsnivå på 62 % uppnåddes 2018. Kommunikationsverksamheten riktar sig till konsumenter och omfattar apotek, distributörer och kommuner.

Kommunikationerna under 2018 omfattade följande:

—

En kort film (mindre än 80 sekunder) – tillgänglig på nätet och visas på tv-skärmar på apoteken. Filmen förklarar sorteringsanvisningarna på ett enkelt och humoristiskt sätt.

| — | Snabbfilmer (12 sekunder) – för tv, sociala medier och elektroniska anslagstavlor (t.ex. på apotek) för att upprätthålla medvetenheten. |
| --- | --- |

—

Snabbfilmer (12 sekunder) – för tv, sociala medier och elektroniska anslagstavlor (t.ex. på apotek) för att upprätthålla medvetenheten.

| — | Affischer, flygblad och infografik – finns på webbplatsen och visas på apotek och kommunala webbplatser. Viktiga siffror och visuella sorteringsanvisningar ges för att motivera konsumenterna att sortera. |
| --- | --- |

—

Affischer, flygblad och infografik – finns på webbplatsen och visas på apotek och kommunala webbplatser. Viktiga siffror och visuella sorteringsanvisningar ges för att motivera konsumenterna att sortera.

| — | Banderoller – med nyckelbudskap som apotek eller andra aktörer lätt kan använda på sina webbplatser. |
| --- | --- |

—

Banderoller – med nyckelbudskap som apotek eller andra aktörer lätt kan använda på sina webbplatser.

| — | En illustrerad serietidning – inklusive vissa ”spel” som kan fyllas i. |
| --- | --- |

—

En illustrerad serietidning – inklusive vissa ”spel” som kan fyllas i.

| — | Klistermärken – med ett viktigt sorteringsmeddelande (mindre än 15 ord) för apotek och distributörernas leveransbilar. |
| --- | --- |

—

Klistermärken – med ett viktigt sorteringsmeddelande (mindre än 15 ord) för apotek och distributörernas leveransbilar.

| — | Webbplats – med fokussidor för målgrupper och partner: konsumenter, apotek, distributörer och kommuner. Webbplatsen har olika interaktiva element, t.ex. en geolokalisering av apotek som deltar och tar emot utgångna läkemedel, frågetest och användarberättelser. |
| --- | --- |

—

Webbplats – med fokussidor för målgrupper och partner: konsumenter, apotek, distributörer och kommuner. Webbplatsen har olika interaktiva element, t.ex. en geolokalisering av apotek som deltar och tar emot utgångna läkemedel, frågetest och användarberättelser.

| — | Social medier – en blogg, närvaro på Facebook och Twitter. Antalet följare mäts för att bedöma effekten. |
| --- | --- |

—

Social medier – en blogg, närvaro på Facebook och Twitter. Antalet följare mäts för att bedöma effekten.

| — | Mobilapplikation – med en sökmotor för läkemedel som hålls uppdaterad. Push-meddelanden som kan anpassas till användarens behov och sorteringsanvisningar. |
| --- | --- |

—

Mobilapplikation – med en sökmotor för läkemedel som hålls uppdaterad. Push-meddelanden som kan anpassas till användarens behov och sorteringsanvisningar.

| — | Nyhetsbrev – för apotek, med nyheter om insamlingssystemet men även med många andra artiklar för att öka relevansen och täckningen. Effekten mäts av ett externt företag genom enkäter på apotek. |
| --- | --- |

—

Nyhetsbrev – för apotek, med nyheter om insamlingssystemet men även med många andra artiklar för att öka relevansen och täckningen. Effekten mäts av ett externt företag genom enkäter på apotek.

| — | Reklam – i tidskriften för franska apotekare med en efterlysning om ”insamlingsambassadörer”. |
| --- | --- |

—

Reklam – i tidskriften för franska apotekare med en efterlysning om ”insamlingsambassadörer”.

| — | Regelbundna möten – med branschförbunden för att hålla medvetenheten uppdaterad, samla in synpunkter för att förbättra tjänsten och se till att alla partner i leveranskedjan deltar. |
| --- | --- |

—

Regelbundna möten – med branschförbunden för att hålla medvetenheten uppdaterad, samla in synpunkter för att förbättra tjänsten och se till att alla partner i leveranskedjan deltar.

| — | Andra kampanjer – stöd till kampanjer och evenemang som anordnas av relevanta behöriga myndigheter och andra organisationer för utökat producentansvar för att betona vikten av separat insamling av alla avfallsflöden. |
| --- | --- |

—

Andra kampanjer – stöd till kampanjer och evenemang som anordnas av relevanta behöriga myndigheter och andra organisationer för utökat producentansvar för att betona vikten av separat insamling av alla avfallsflöden.

| — | Anpassad information för kommuner och närvaro vid evenemang som anordnas av kommuner. |
| --- | --- |

—

Anpassad information för kommuner och närvaro vid evenemang som anordnas av kommuner.

Råd för god praxis:

| — | Alla aktörer i hanteringen av farligt hushållsavfall (t.ex. lokala myndigheter, avfallsoperatörer och organisationer som genomför skyldigheter för utökat producentansvar på vägnar av producenter) bör tillhandahålla tydliga, konsekventa och detaljerade instruktioner för förebyggande, identifiering, sortering och bortskaffande av farligt hushållsavfall (bl.a. genom förbättrad märkning av farliga produkter). Budskapen bör vara enkla för att undvika att förvirra konsumenter som måste hantera ett brett spektrum av farliga hushållsavfall. |
| --- | --- |

—

Alla aktörer i hanteringen av farligt hushållsavfall (t.ex. lokala myndigheter, avfallsoperatörer och organisationer som genomför skyldigheter för utökat producentansvar på vägnar av producenter) bör tillhandahålla tydliga, konsekventa och detaljerade instruktioner för förebyggande, identifiering, sortering och bortskaffande av farligt hushållsavfall (bl.a. genom förbättrad märkning av farliga produkter). Budskapen bör vara enkla för att undvika att förvirra konsumenter som måste hantera ett brett spektrum av farliga hushållsavfall.

| — | Platser och öppettider för återvinningsstationer och andra insamlingspunkter för farligt hushållsavfall bör kommuniceras brett via olika kanaler, inklusive sociala medier, så att budskapet når alla delar av befolkningen. |
| --- | --- |

—

Platser och öppettider för återvinningsstationer och andra insamlingspunkter för farligt hushållsavfall bör kommuniceras brett via olika kanaler, inklusive sociala medier, så att budskapet når alla delar av befolkningen.

| — | Involvering av lokala intressenter (t.ex. kvartersföreningar) och sociala grupper i insamlingen av farligt hushållsavfall leder till bättre medvetenhet och medborgarengagemang. |
| --- | --- |

—

Involvering av lokala intressenter (t.ex. kvartersföreningar) och sociala grupper i insamlingen av farligt hushållsavfall leder till bättre medvetenhet och medborgarengagemang.

| — | Stödja utbildningsprogram som särskilt riktar sig till barn, som är bra ambassadörer för sunda avfallshanteringsmetoder. Genom att undervisa barn om insamling av farligt hushållsavfall och vikten av sådan insamling (via kurser, platsbesök osv.) kommer även barnens föräldrar och andra äldre personer att indirekt uppmuntras att sortera avfall. |
| --- | --- |

—

Stödja utbildningsprogram som särskilt riktar sig till barn, som är bra ambassadörer för sunda avfallshanteringsmetoder. Genom att undervisa barn om insamling av farligt hushållsavfall och vikten av sådan insamling (via kurser, platsbesök osv.) kommer även barnens föräldrar och andra äldre personer att indirekt uppmuntras att sortera avfall.

| — | Information till invånarna om de skadliga konsekvenser som olämpligt bortskaffande av farligt hushållsavfall har för folkhälsan och miljön kan uppmuntra till ett bra sorterings- och bortskaffningsbeteende. |
| --- | --- |

—

Information till invånarna om de skadliga konsekvenser som olämpligt bortskaffande av farligt hushållsavfall har för folkhälsan och miljön kan uppmuntra till ett bra sorterings- och bortskaffningsbeteende.

3.4   Efterlevnad

Felaktig insamling och sortering försämrar kvaliteten på insamlat avfall för återvinning. Farligt hushållsavfall som samlas in som en del av blandat hushållsavfall eller annat icke-farligt avfall inverkar negativt på möjligheten till högkvalitativ återvinning av avfallet. Kommunikationer hjälper hushållen att veta hur de ska sortera sitt avfall korrekt, men det krävs ändå en viss nivå av incitament eller kontroll och efterlevnadsåtgärder. I praktiken kan de behöriga myndigheterna genomföra följande kontrollåtgärder:

| — | Okulär besiktning av transparenta avfallsinsamlingspåsar: Påsarna bör märkas som icke-efterlevande och lämnas kvar på upphämtningsplatsen om påsen innehåller material som inte ingår i det relevanta separata insamlingssystemet. |
| --- | --- |

—

Okulär besiktning av transparenta avfallsinsamlingspåsar: Påsarna bör märkas som icke-efterlevande och lämnas kvar på upphämtningsplatsen om påsen innehåller material som inte ingår i det relevanta separata insamlingssystemet.

| — | Viktbaserad kontroll: En vikt som inte är karaktäristisk för det specifika avfallsflödet kan utlösa en kontroll, t.ex. om insamlingskärlet för aluminium- och plastförpackningar eller biologiskt avfall är ovanligt tungt kan det tyda på förekomst av material som inte stämmer med det avsedda målet, t.ex. jord. |
| --- | --- |

—

Viktbaserad kontroll: En vikt som inte är karaktäristisk för det specifika avfallsflödet kan utlösa en kontroll, t.ex. om insamlingskärlet för aluminium- och plastförpackningar eller biologiskt avfall är ovanligt tungt kan det tyda på förekomst av material som inte stämmer med det avsedda målet, t.ex. jord.

| — | Böter: Förutom att vägra att ta emot påsar eller behållare som innehåller felaktigt sorterat avfall är administrativa böter ett effektivt instrument för att främja en korrekt källsortering. Böter hjälper även till att undvika att de nekade påsarna förblir oinsamlade på offentlig plats. Böter bör dock komplettera lämpliga ekonomiska incitament, övertalning och kommunikation. Böter kan inte ersätta dessa element. |
| --- | --- |

—

Böter: Förutom att vägra att ta emot påsar eller behållare som innehåller felaktigt sorterat avfall är administrativa böter ett effektivt instrument för att främja en korrekt källsortering. Böter hjälper även till att undvika att de nekade påsarna förblir oinsamlade på offentlig plats. Böter bör dock komplettera lämpliga ekonomiska incitament, övertalning och kommunikation. Böter kan inte ersätta dessa element.

När avfall överges på ett okontrollerat och olagligt sätt (avfallsdumpning) kringgås incitamenten för korrekt insamling och förebyggande av avfall. Detta beklagliga beteende medför stora olägenheter och skadar miljön och folkhälsan. En strategi för att bekämpa och förebygga avfallsdumpning är en hörnsten för en framgångsrik avfallshantering. Med bättre incitament för att ta hand om farligt hushållsavfall på ett lämpligt sätt minskas dumpningen av avfall, vilket gör de återstående efterlevnadsåtgärderna mer effektiva.

Nationella eller regionala myndigheter kan förbättra resultaten ytterligare genom att riktmärka kommunerna och främja ett utbyte av god praxis i fråga om efterlevnadsåtgärder. Riktmärkningen måste göras i förhållande till kommuner eller regioner med liknande egenskaper. Flandern (Belgien) har till exempel samlat sina kommuner i 16 grupper som har olika mål för separat insamling (53). De egenskaper som ligger till grund för grupperna omfattar bland annat befolkningens ålder, migration, turism och urbaniseringsgrad. Metoder för att riktmärka prestandan hos kommunala avfallshanteringssystem återfinns i litteraturen (54).

| God praxis, exempel 16

  I Storhertigdömet Luxemburg måste lägenhetsbyggnader ha anläggningar för separat avfallsinsamling enligt lagen om avfallshantering av den 21 mars 2012. SuperDrecksKëscht®, det integrerade avfallsinsamlingssystemet, tillhandahåller kostnadsfria rådgivningstjänster för fastighetsförvaltare för att stödja det lokala genomförandet: besök på platsen för att analysera den rådande situationen, rekommendationer beträffande sorteringsinfrastruktur och stöd för kommunikationer till boende. Denna rättsliga skyldighet med stöd av en integrerad strategi har bidragit till höga insamlingsnivåer (55).
  Råd för god praxis:






  — | Införande av en rättslig skyldighet att inrätta en lämplig infrastruktur för avfallssortering i lägenhetsbyggnader uppmuntrar fastighetsförvaltare och ägare att vidta åtgärder. Kombinationen av en sådan skyldighet med praktiska stödtjänster (besök på plats, kommunikationsmallar) har visat sig vara ett kraftfullt sätt att främja sortering av farligt hushållsavfall i lägenhetsbyggnader för att undvika olämplig bortskaffning. |
| --- | --- |

God praxis, exempel 16

I Storhertigdömet Luxemburg måste lägenhetsbyggnader ha anläggningar för separat avfallsinsamling enligt lagen om avfallshantering av den 21 mars 2012. SuperDrecksKëscht®, det integrerade avfallsinsamlingssystemet, tillhandahåller kostnadsfria rådgivningstjänster för fastighetsförvaltare för att stödja det lokala genomförandet: besök på platsen för att analysera den rådande situationen, rekommendationer beträffande sorteringsinfrastruktur och stöd för kommunikationer till boende. Denna rättsliga skyldighet med stöd av en integrerad strategi har bidragit till höga insamlingsnivåer (55).

Råd för god praxis:

—

Införande av en rättslig skyldighet att inrätta en lämplig infrastruktur för avfallssortering i lägenhetsbyggnader uppmuntrar fastighetsförvaltare och ägare att vidta åtgärder. Kombinationen av en sådan skyldighet med praktiska stödtjänster (besök på plats, kommunikationsmallar) har visat sig vara ett kraftfullt sätt att främja sortering av farligt hushållsavfall i lägenhetsbyggnader för att undvika olämplig bortskaffning.

| — | Genom att övervaka koncentrationerna och typerna av felsorterade farliga hushållsavfall i restavfallspåsar kan avfallsoperatörer identifiera prioriteringar för att fokusera sina efterlevnads- och kommunikationsansträngningar. |
| --- | --- |

—

Genom att övervaka koncentrationerna och typerna av felsorterade farliga hushållsavfall i restavfallspåsar kan avfallsoperatörer identifiera prioriteringar för att fokusera sina efterlevnads- och kommunikationsansträngningar.

| — | Genom att utreda olagligt dumpat avfall kan ibland gärningsmannens identitet avslöjas och bli föremål för efterlevnadsåtgärder. Fastställandet av böter och uppfattningen av risken för böter medför en beteendeförändring. |
| --- | --- |

—

Genom att utreda olagligt dumpat avfall kan ibland gärningsmannens identitet avslöjas och bli föremål för efterlevnadsåtgärder. Fastställandet av böter och uppfattningen av risken för böter medför en beteendeförändring.

4.   REFERENSER

ACR+ (2019) Deposit-refund systems in Europe

Adamcová, D. m.fl. Household Solid Waste Composition Focusing on Hazardous Waste. Pol. J. Environ. Stud. vol. 25, nr 2 (2016), 487–493. http://www.pjoes.com/Household-Solid-Waste-Composition-Focusing-on-Hazardous-Waste,61011,0,2.html

Adème (2017) Les filières à responsabilité élargie du producteur. https://www.conibi.fr/uploads/pdf/comm/FILIERES-REP-EDITION2017.pdf https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/responsabilite_elargie_du_producteur_rep_memo2017_010401.pdf

Amsterdam (2015) Afvalketen in Beeld

Andreasi Bassi, S., Christensen, T.H., Damgaard, A. (2017) Environmental performance of household waste management in Europe – an example of 7 countries, Waste Management, 69, 545–557. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0956053X17305342

aus der Beek, T. m.fl. (2016), Pharmaceuticals in the environment. Global occurrences and perspectives, Environmental Toxicology and Chemistry, vol. 35/4, s. 823–835. http://dx.doi.org/10.1002/etc.3339

Bio Intelligence (2012). Use of economic instruments and waste management performances

Cyclamed (2019) Rapport annuel 2018

D’emweltverwaltung (2018) Plan national de gestion des déchets et ressources

Dijkgraaf, E., Vollebergh, H. (2004) Burn or bury?
  A social cost comparison of final waste disposal methods, Ecological economics, 5, 233–247

Dubois, M. (2013) Disparity in European taxation of combustible waste, Waste Management 7, 1575–1576

Europeiska kommissionen (2002a), Study on hazardous household waste (HHW) with a main emphasis on hazardous household chemicals (HHC)

Europeiska kommissionen (2002b) Costs for municipal waste management in the EU

Europeiska miljöbyrån (2015) Prevention of hazardous waste in Europe

Europeiska miljöbyrån (2019) Paving the way for a circular economy, Insights on status and potential. https://www.eea.europa.eu/publications/circular-economy-in-europe-insights

Eurostat (2008) Municipal solid waste composition EU 27

Giegrich J., Mampel U., Franke B., Müller F., Knappe F. (1993) Eintrag organischer und anorganischer Schadstoffe in den Abfall über Produkte. Ifeu-Institut für Energie- und Umweltforschung Heidelberg GmbH. F+E-Vorhaben Nr. 10310602 enligt avtal med Umweltbundesamt Berlin, Heidelberg, december 1993

Lavigne, C., De Jaeger, S., Rogge, N. (2019) Identifying the most relevant peers for benchmarking waste management performance:
  A conditional directional distance Benefit-of-the-Doubt approach, Waste Management, 89, 418–429

Letcher, T. M. och Vallero, D. A. (red.) (2019), Waste:
  A handbook for management. Academic Press.

Nainggolan. D. m.fl. Ecological Economics 166 (2019) 106402. Consumers in a Circular Economy:
  Economic Analysis of Household Waste Sorting Behaviour

OECD (2012) Sustainable materials management, Making better use of resources. https://www.oecd.org/env/waste/smm-makingbetteruseofresources.htm

OVAM (2010) Uitvoeringsplan milieuverantwoord beheer van huishoudelijke afvalstoffen

OVAM (2018) Huishoudelijk Afval en gelijkaardig bedrijfsafval

OVAM (2019) Planaanpassing Uitvoeringsplan huishoudelijk afval en gelijkaardig bedrijfsafval goedgekeurd door de Vlaamse Regering op 17 mei 2019

START project (2008). Management Strategies for Pharmaceuticals in Drinking Water. http://www.start-project.de. Citerat i: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC2866706/pdf/ehp-118-a210.pdf

FN:s miljöprogram (2016) Guidelines for Framework Legislation for Integrated Waste Management. https://stg-wedocs.unep.org/handle/20.500.11822/22098

Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema) bilaga 5.1.4, https://navigator.emis.vito.be/mijn-navigator?woId=44718 – https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/Minimum-%20en%20maximumtarieven%202019%20voor%20huisvuil%20en%20grofvuil.pdf

Världsbanken (2018) What a waste 2.0

WRAP (2014) Waste Regulations Route Map. http://www.wrap.org.uk/sites/files/wrap/Route%20Map%20Revised%20Dec%2014.pdf

---

(1)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (EUT L 150, 14.6.2018, s. 109), skäl 41.

(3)  Se till exempel Andreasi m.fl. (2017) för en översikt över avfallets sammansättning i olika avfallsflöden.

(4)  Adamcová, D. m.fl. (2016).

(5)  Europeiska miljöbyrån (2015) och D’emweltverwaltung (2018).

(6)  Kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (EGT L 226, 6.9.2000, s. 3).

(7)  Kommissionens tillkännagivande om teknisk vägledning om klassificering av avfall (EUT C 124, 9.4.2018, s. 1).

(8)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(9)  Letcher and Vallero (2019).

(10)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(11)  https://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/20180227_Haz_Waste_Final_RepV5_clear.pdf.

(12)  D’emweltverwaltung (2018).

(13)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Odense_hazardous-waste-collection.pdf.

(14)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_ORDIF_mobile-civic amenity site.pdf.

(15)  https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf.

(16)  https://www.acrplus.org/images/project/R4R/Good_Practices/GP_Tallinn_hazardous-waste-collection.pdf.

(17)  https://www.ecologique-solidaire.gouv.fr/dechets-diffus-specifiques-menagers.

(18)  Rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (EGT L 182, 16.7.1999, s. 1).

(19)  Kommissionens tillkännagivande om teknisk vägledning om klassificering av avfall (EUT C 124, 9.4.2018, s. 1).

(20)  Tysklands Umweltbundesamt uppskattar att sammanlagt cirka 30 % av de sålda mängderna förblir oanvända och kasseras.

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

(22)  Health Care Without Harm (HCWH). Europa har lagt fram en databas som siktar på att tillhandahålla en översikt över aktuella och tidigare initiativ från lokala, regionala och nationella icke-statliga organisationer, europeiska projekt och nationella och regionala myndigheter i EU:s medlemsstater för att ta itu med läkemedel i miljön och läkemedelsavfall: http://saferpharma.org/pie-initiatives-database/?_sft_area_of_interest=unused-expired-pharmaceutical-disposal-practices.

(23)  OECD 2019 – https://www.oecd.org/chemicalsafety/pharmaceutical-residues-in-freshwater-c936f42d-en.htm.

(24)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/29890607 och https://doi.org/10.1016/j.scitotenv.2012.04.028.

(25)  aus der Beek, T. m.fl. (2016).

(26)  Ademe (2017).

(27)  https://www.sigre.es/.

(28)  https://www.cyclamed.org/wp-content/uploads/2019/09/CYCLAMED_INFOGRAPHIE_2018-3-1024x1024.jpg.

(29)  Världshälsoorganisationen, 2014. Safe management of wastes from health-care activities,https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/wastemanag/en/.

(30)  En genomgång efter medlemsstat/region finns på ACR+ webbsida för covid-19, https://www.acrplus.org/en/municipal-waste-management-covid-19.

(31)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/infection-prevention-control-household-management-covid-19.

(32)  Waste management in the context of the coronavirus crisis (April 2020), https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/waste_management_guidance_dg-env.pdf.

(33)  https://www.who.int/water_sanitation_health/publications/technologies-for-the-treatment-of-infectious-and-sharp-waste/en/.

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (EUT L 396, 30.12.2006, s. 1).

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/148/EG av den 30 november 2009 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28).

(37)  State of the art: asbestos – possible treatment methods in Flanders: constraints and opportunities (2016) https://www.ovam.be/sites/default/files/atoms/files/State%20of%20the%20art%20asbestos%20waste%20treatement.pdf.

(38)  https://www.researchgate.net/publication/279340427_Regulations_in_the_European_Union_with_Emphasis_on_Germany_Sweden_and_Slovenia.

(39)  I en detaljerad studie för den tyska miljömyndigheten (Giegrich m.fl., 1993) drogs slutsatsen att arsenik är den viktigaste bidragande orsaken till carcinogenicitet hos lakvatten från deponier.

(40)  Se fotnot 35.

(41)  Till exempel högtemperaturstenkolsbeck [EG: 266-028-2].

(42)  http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/household_report.pdf.

(43)  Se fotnot 35.

(44)  http://ec.europa.eu/environment/chemicals/mercury/pdf/study_report2008.pdf.

(45)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/852 av den 17 maj 2017 om kvicksilver och om upphävande av förordning (EG) nr 1102/2008 (EUT L 137, 24.5.2017, s. 1).

(46)  Se bland annat OECD (2012), WRAP (2014), FN:s miljöprogram (2016) och Europeiska miljöbyrån (2019).

(47)  Besluit van de Vlaamse Regering tot vaststelling van het Vlaams reglement betreffende het duurzaam beheer van materiaalkringlopen en afvalstoffen (Vlarema), bilaga 5.1.4.

(48)  Se en omfattande diskussion om grön beskattning på https://ex-tax.com/.

(49)  Se ACR+ (2019) för en översikt över befintliga pantsystem i Europa.

(50)  Amsterdam (2015).

(51)  OVAM (2010).

(52)  Cyclamed (2019).

(53)  OVAM (2019).

(54)  Lavigne m.fl. (2019).

(55)  Luxemburgs miljöbyrå (2015).

---

BILAGA

Länkar till kommunikationsexempel för god praxis

Det finns många exempel på engagerande kommunikation tillgängliga på nätet:

| — | http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.epa.ie/pubs/reports/waste/wpp/Household_%20hazardous_waste_booklet.pdf

| — | http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste |
| --- | --- |

—

http://www.snaga.si/en/separating-and-collecting-waste/hazardous-household-waste

| — | https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/help-support/paint-calculation/

| — | https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/ |
| --- | --- |

—

https://communityrepaint.org.uk/i-have-leftover-paint/give-leftover-paint-new-life/

| — | https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.ademe.fr/sites/default/files/assets/documents/produits-chimiques-donnees2015-synthese_8907.pdf

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0 |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/oeffnungszeiten/?L=0

| — | https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/ |
| --- | --- |

—

https://www.aha-region.de/entsorgung/sonderabfall/

| — | https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.arp-gan.be/pdf/memo_tri.pdf

| — | https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection |
| --- | --- |

—

https://www.cityoflondon.gov.uk/services/waste-and-recycling/commercial-waste/hazardous-waste-collection

| — | https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles |
| --- | --- |

—

https://www.est-ensemble.fr/decheteries-mobiles

| — | https://vanha.hsy.fi/sv/invanare/sortering/sorteringsanvisningar/Sidor/Farligt-avfall.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/sv/invanare/sortering/sorteringsanvisningar/Sidor/Farligt-avfall.aspx

| — | https://vanha.hsy.fi/sv/invanare/sortering/avfallsguide/Sidor/default.aspx |
| --- | --- |

—

https://vanha.hsy.fi/sv/invanare/sortering/avfallsguide/Sidor/default.aspx

| — | https://www.kierratys.info/ |
| --- | --- |

—

https://www.kierratys.info/

| — | https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/ |
| --- | --- |

—

https://www.odensewaste.com/awareness-raising/awareness-raising/

| — | https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.offaly.ie/eng/Services/Environment/News-Publications/Free-drop-off-event-07th-July-2018.pdf

| — | https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/images/SDK-EN/PDF/Infoflyer-Residenzen-en-web.pdf

| — | https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection |
| --- | --- |

—

https://www.sdk.lu/index.php/en/reverse-consumption/ecological-waste-management-in-the-house/stationary-collection

| — | https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste |
| --- | --- |

—

https://www.tallinn.ee/eng/A-Guide-to-Sorting-Waste

| — | www.dastri.fr |
| --- | --- |

—

www.dastri.fr

| — | www.raportaredeseuri.ro |
| --- | --- |

—

www.raportaredeseuri.ro

| — | http://geodechets.fr |
| --- | --- |

—

http://geodechets.fr

| — | www.vaarallinenjate.fi (på finska och svenska) |
| --- | --- |

—

www.vaarallinenjate.fi (på finska och svenska)

---

Europeiska centralbanken

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/25

---

ÄNDRING AV ECB: S ETISKA RAMVERK

(Denna text ersätter del 0 i ECB:s personalföreskrifter vad gäller det etiska ramverket av den text som offentliggjordes i EUT C 204 den 20 juni 2015, s. 3)

(2020/C 375/02)

DEL III. Del 0 i ECB:s personalföreskrifter avseende det etiska ramverket ska ersättas med följande:

”III.   DEL 0 I ECB:s PERSONALFÖRESKRIFTER AVSEENDE DET ETISKA RAMVERKET

0.1   Allmänna bestämmelser och principer

| 0.1.1 | De privilegier och den immunitet som enligt protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier tillkommer anställda beviljas uteslutande i ECB:s intresse. De befriar på intet sätt anställda från att uppfylla sina privaträttsliga skyldigheter eller från att följa gällande lagar och ordningsföreskrifter. Om privilegierna och immuniteten ifrågasätts ska de anställda som berörs av detta omedelbart underrätta ECB:s direktion. |
| --- | --- |

0.1.1

| 0.1.2 | Anställda som är utlånade av, eller tjänstlediga från, andra organisationer eller institutioner för att arbeta hos ECB utifrån ett anställningsavtal med ECB, ska integreras i ECB:s personal, ha samma skyldigheter och rättigheter som övriga anställda och ska utföra sina arbetsuppgifter uteslutande med ECB:s bästa för ögonen. |
| --- | --- |

0.1.2

0.2   Oavhängighet

0.2.1   Intressekonflikter

| 0.2.1.1 | Anställda ska undvika intressekonflikter när de utför sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

0.2.1.1

| 0.2.1.2 | En "intressekonflikt" avser en situation där en anställd har personliga intressen som kan påverka eller förefalla påverka deras möjligheter att opartiskt och objektivt utföra sina arbetsuppgifter. ”Personliga intressen” betyder förmåner eller möjliga förmåner, ekonomiska eller icke-ekonomiska, för anställda, dennes familjemedlemmar, andra anhöriga eller vänner och nära bekanta. |
| --- | --- |

0.2.1.2

| 0.2.1.3 | Anställda som blir medvetna om en intressekonflikt när de utför sina arbetsuppgifter ska omedelbart informera sin närmaste chef om detta. Den närmaste chefen kan vidta lämpliga åtgärder för att undvika intressekonflikten efter att ha inhämtat synpunkter från compliance-enheten. Om konflikten inte kan lösas eller avhjälpas med andra lämpliga medel, kan den närmaste chefen befria den anställde från dennes ansvar för sakfrågan. Om intressekonflikten rör ett upphandlingsförfarande, ska den närmaste chefen informera upphandlingsenheten eller upphandlingskommittén, beroende på vad som är tillämpligt, som ska fatta beslut om vilka åtgärder som behöver vidtas. |
| --- | --- |

0.2.1.3

| 0.2.1.4 | Innan en sökande utnämns ska tillsättningsmyndigheten enligt definitionen i artikel 1a.1.1 a i enlighet med de regler som gäller för urval och tillsättning av sökande bedöma huruvida det kan föreligga en intressekonflikt utifrån sökandens tidigare yrkesverksamhet eller dennes nära personliga relation till anställda, direktionsledamöter eller medlemmar av andra interna ECB-enheter. Tillsättningsmyndigheten ska inhämta compliance-enhetens synpunkter om en intressekonflikt uppdagas. |
| --- | --- |

0.2.1.4

0.2.2   Gåvor och gästfrihet

| 0.2.2.1 | Anställda får inte begära eller ta emot fördel för sig själva eller någon annan person som på något sätt har anknytning till den anställdes arbete hos ECB. |
| --- | --- |

0.2.2.1

| 0.2.2.2 | Som ”fördel” betecknas varje gåva, gästfrihet eller annan förmån av ekonomiskt eller icke-ekonomiskt slag, som objektivt förbättrar mottagarens eller någon annan persons ekonomiska, rättsliga eller personliga situation och till vilken mottagaren inte är berättigad enligt lag. Gästfrihet i mindre omfattning som utgår vid arbetsrelaterade möten ska inte anses utgöra någon fördel. En ”fördel” anses vara kopplad till mottagarens anställning hos ECB om den utgår på grund av personens anställning hos ECB i stället för på personliga grunder. |
| --- | --- |

0.2.2.2

| 0.2.2.3 | Som ett undantag från artikel 0.2.2.1, och under förutsättning att de inte är frekventa och inte kommer från samma källa, får följande tas emot:






  a) | gästfrihet från den privata sektorn upp till ett värde motsvarande 50 euro, förutsatt att den erbjuds inom en arbetsrelaterad ram. Detta undantag gäller inte för gästfrihet som erbjuds av aktuella eller potentiella leverantörer eller av kreditinstitut inom ramen för inspektioner på plats eller revisionsarbete som utförs av ECB, då ingen gästfrihet får accepteras. |
| --- | --- | --- |

0.2.2.3

a)

gästfrihet från den privata sektorn upp till ett värde motsvarande 50 euro, förutsatt att den erbjuds inom en arbetsrelaterad ram. Detta undantag gäller inte för gästfrihet som erbjuds av aktuella eller potentiella leverantörer eller av kreditinstitut inom ramen för inspektioner på plats eller revisionsarbete som utförs av ECB, då ingen gästfrihet får accepteras.

| b) | fördelar som inte går utöver det sedvanliga och anses rimliga som erbjuds av andra centralbanker, nationella myndigheter eller europeiska eller internationella organisationer. |
| --- | --- |

b)

fördelar som inte går utöver det sedvanliga och anses rimliga som erbjuds av andra centralbanker, nationella myndigheter eller europeiska eller internationella organisationer.

| c) | fördelar som erbjuds i specifika situationer då det skulle uppfattas som ohövligt att avvisa fördelen eller kunna medföra allvarlig skada för den yrkesmässiga relationen. |
| --- | --- |

c)

fördelar som erbjuds i specifika situationer då det skulle uppfattas som ohövligt att avvisa fördelen eller kunna medföra allvarlig skada för den yrkesmässiga relationen.

| 0.2.2.4 | Anställda ska utan onödigt dröjsmål hos compliance-enheten registrera






  a) | varje fördel som erhållits i enlighet med artikel 0.2.2.3 c, |
| --- | --- | --- |

0.2.2.4

a)

varje fördel som erhållits i enlighet med artikel 0.2.2.3 c,

| b) | varje fördel där man inte entydigt kan fastställa huruvida dess värde ligger under det tröskelvärde som framgår av artikel 0.2.2.3, |
| --- | --- |

b)

varje fördel där man inte entydigt kan fastställa huruvida dess värde ligger under det tröskelvärde som framgår av artikel 0.2.2.3,

| c) | alla fördelar som erbjuds av tredje man som inte får tas emot. |
| --- | --- |

c)

alla fördelar som erbjuds av tredje man som inte får tas emot.

Anställda ska överlämna alla sådana gåvor som tagits emot i enlighet med artikel 0.2.2.3 c till ECB. Dessa gåvor blir ECB:s egendom.

| 0.2.2.5 | Mottagandet av fördelar får under inga omständigheter skada eller påverka den anställdes objektivitet och handlingsfrihet. |
| --- | --- |

0.2.2.5

0.2.3   Upphandling

Anställda ska se till att upphandlingsförfaranden genomförs korrekt genom att iaktta objektivitet, neutralitet och rättvisa, samt öppenhet i sitt agerande. Anställda ska särskilt följa alla allmänna och särskilda regler om undvikande och rapportering av intressekonflikter, mottagande av fördelar och tystnadsplikt.

Anställda får bara kommunicera med deltagare i ett upphandlingsförfarande via officiella kanaler och ska om möjligt kommunicera i skriftform.

0.2.4   Priser, utmärkelser och ordnar

Anställda ska inhämta tillstånd från compliance-enhetens för att ta emot priser, utmärkelser och ordnar som har anknytning till deras arbete på ECB.

0.2.5   Förbud att ta emot betalningar från tredje part för utförandet av arbetsuppgifter

Anställda ska inte ta emot betalning från tredje part avseende utförandet av sina arbetsuppgifter. Om betalning erbjuds från tredje part ska denna göras till ECB.

Verksamhet som har ett samband med ECB-uppgifter eller den anställdes ansvarsområde presumeras utgöra en del av den anställdes övergripande arbetsuppgifter. I tveksamma fall ska den närmaste chefen bedöma och avgöra huruvida en aktivitet ska anses vara en arbetsuppgift.

0.2.6   Extern verksamhet

| 0.2.6.1 | Innan en anställd påbörjar någon extern verksamhet som har karaktär av yrkesverksamhet eller på något annat sätt går utöver vad som rimligtvis kan anses vara en fritidsverksamhet ska den anställde inhämta ett skriftligt godkännande.
  Generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare ska, efter att ha konsulterat compliance-enheten och de berörda direkta cheferna, godkänna den externa verksamheten om den inte på något sätt negativt påverkar den anställdes skyldigheter gentemot ECB och sannolikt inte kommer att ge upphov till intressekonflikter.
  Ett sådant godkännande ges för maximalt fem år per ansökan. |
| --- | --- |

0.2.6.1

Generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare ska, efter att ha konsulterat compliance-enheten och de berörda direkta cheferna, godkänna den externa verksamheten om den inte på något sätt negativt påverkar den anställdes skyldigheter gentemot ECB och sannolikt inte kommer att ge upphov till intressekonflikter.

Ett sådant godkännande ges för maximalt fem år per ansökan.

| 0.2.6.2 | Som undantag från artikel 0.2.6.1 krävs inget godkännande för extern verksamhet






  i) | för vilken ingen ersättning utgår, och |
| --- | --- | --- |

0.2.6.2

i)

för vilken ingen ersättning utgår, och

| ii) | som utförs inom områdena kultur, forskning, utbildning, idrott, välgörande ändamål, religion, socialt arbete och |
| --- | --- |

ii)

som utförs inom områdena kultur, forskning, utbildning, idrott, välgörande ändamål, religion, socialt arbete och

| iii) | som inte har något samband med den anställdes arbetsuppgifter hos ECB. |
| --- | --- |

iii)

som inte har något samband med den anställdes arbetsuppgifter hos ECB.

| 0.2.6.3 | Utan att det påverkar artiklarna 0.2.6.1 och 0.2.6.2 ovan får anställda engagera sig i politisk och facklig verksamhet, men de får inte använda sig av sin ställning inom ECB och ska uttryckligen förklara att deras privata åsikter inte nödvändigtvis speglar ECB:s ståndpunkter. |
| --- | --- |

0.2.6.3

| 0.2.6.4 | Anställda som kandiderar, väljs eller utses till ett offentligt uppdrag ska omedelbart informera generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare, som, efter att ha konsulterat compliance-enheten, med hänsyn till tjänstens intresse, uppdragets omfattning, de arbetsuppgifter som det medför, samt lönen och ersättningen för utgifter som uppstår under fullgörandet av detta uppdrag, ska fatta beslut om huruvida den anställde






  a) | ska ansöka om obetald tjänstledighet av personliga skäl, |
| --- | --- | --- |

0.2.6.4

a)

ska ansöka om obetald tjänstledighet av personliga skäl,

| b) | ska ansöka om semester, |
| --- | --- |

b)

ska ansöka om semester,

| c) | kan beviljas deltidstjänstgöring, eller |
| --- | --- |

c)

kan beviljas deltidstjänstgöring, eller

| d) | kan fortsätta sin tjänstgöring som tidigare. |
| --- | --- |

d)

kan fortsätta sin tjänstgöring som tidigare.

Om den anställde måste ta obetald tjänstledighet av personliga skäl eller beviljas deltidstjänstgöring, ska den obetalda tjänstledighetens eller deltidstjänstgöringens längd motsvara den period som den anställde innehar det offentliga uppdraget.

| 0.2.6.5 | Anställda ska utföra sina externa aktiviteter utanför arbetstid. I undantagsfall får generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare bevilja avsteg från denna regel. |
| --- | --- |

0.2.6.5

| 0.2.6.6 | Generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare får när som helst, efter att ha konsulterat compliance-enheten och den anställde, anmoda den anställde att avsluta den externa verksamheten som på något sätt negativt kan påverka den anställdes skyldigheter gentemot ECB eller sannolikt utgör en intressekonflikt, även om verksamheten tidigare varit godkänd. I förekommande fall ska den anställde ges en rimlig tidsfrist för att avsluta sin externa verksamhet, utom i fall då ett omedelbart upphörande av verksamheten är nödvändigt i tjänstens intresse. |
| --- | --- |

0.2.6.6

0.2.7   Make/makas eller erkänd partners förvärvsarbete

Anställda ska informera compliance-enheten om deras make/maka eller erkända partner har ett förvärvsarbete som kan ge upphov till en intressekonflikt. Om förvärvsarbetet är av sådan art att det uppstår en intressekonflikt med den anställdes arbetsuppgifter, ska compliance-enheten först informera den berörda personens chef om lämpliga åtgärder som kan vidtas för att minska intressekonflikten, inklusive att vid behov befria den anställde från den berörda arbetsuppgiften.

0.2.8   Restriktioner efter det att anställningen upphört

Förhandlingar om yrkesmässig verksamhet

| 0.2.8.1 | Anställda ska uppträda med integritet och diskretion när de förhandlar om framtida yrkesmässig verksamhet. De ska informera compliance-enheten om den yrkesmässiga verksamheten är av sådan art att det kan uppstå en intressekonflikt med den anställdes arbetsuppgifter. Om det föreligger en intressekonflikt ska compliance-enheten informera den berörda personens chef om lämpliga åtgärder som kan vidtas för att minska intressekonflikten, inklusive att vid behov befria den anställde från den berörda arbetsuppgiften. |
| --- | --- |

0.2.8.1

Skyldighet att lämna information

| 0.2.8.2 | Anställda och f.d. anställda ska informera compliance-enheten innan de accepterar yrkesmässig verksamhet under följande tidsperioder:






  a) | Anställda i löngrupp I eller högre som är involverade i tillsynsverksamhet: två år från den dag då deras involvering i tillsynsverksamhet upphörde. |
| --- | --- | --- |

0.2.8.2

a)

Anställda i löngrupp I eller högre som är involverade i tillsynsverksamhet: två år från den dag då deras involvering i tillsynsverksamhet upphörde.

| b) | Anställda i löngrupperna F/G till H som är involverade i tillsynsverksamhet: sex månader från den dag då deras involvering i tillsynsverksamhet upphörde. |
| --- | --- |

b)

Anställda i löngrupperna F/G till H som är involverade i tillsynsverksamhet: sex månader från den dag då deras involvering i tillsynsverksamhet upphörde.

| c) | Andra anställda i löngrupp I eller högre: ett år från den dag då de befriades från sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

c)

Andra anställda i löngrupp I eller högre: ett år från den dag då de befriades från sina arbetsuppgifter.

Karensperioder

| 0.2.8.3 | Följande anställda ska omfattas av karensperioder:






  a) | anställda som under sin anställning hos ECB varit involverade i tillsynsverksamhet i minst sex månader får endast börja arbeta för:






  1. | ett kreditinstitut som de varit direkt delaktiga i tillsynsarbetet efter utgången av:






  i) | ett år om de är i lönegrupp I eller högre (vilket i exceptionella fall kan förlängas upp till två år i enlighet med artikel 0.2.8.7), |
| --- | --- | --- | --- | --- |

0.2.8.3

a)

anställda som under sin anställning hos ECB varit involverade i tillsynsverksamhet i minst sex månader får endast börja arbeta för:

1.

ett kreditinstitut som de varit direkt delaktiga i tillsynsarbetet efter utgången av:

i)

ett år om de är i lönegrupp I eller högre (vilket i exceptionella fall kan förlängas upp till två år i enlighet med artikel 0.2.8.7),

| ii) | sex månader om de är i lönegrupperna F/G till H
  från den dag då deras direkta involvering i tillsynen över kreditinstitutet upphörde, |
| --- | --- |

ii)

sex månader om de är i lönegrupperna F/G till H

från den dag då deras direkta involvering i tillsynen över kreditinstitutet upphörde,

| 2. | en direkt konkurrent till ett sådant kreditinstitut efter utgången av:






  i) | sex månader om de är i lönegrupp I eller högre, |
| --- | --- | --- |

2.

en direkt konkurrent till ett sådant kreditinstitut efter utgången av:

i)

sex månader om de är i lönegrupp I eller högre,

| ii) | tre månader om de är i lönegrupperna F/G till H,
  från den dag då deras direkta involvering i tillsynen över kreditinstitutet upphörde, |
| --- | --- |

ii)

tre månader om de är i lönegrupperna F/G till H,

från den dag då deras direkta involvering i tillsynen över kreditinstitutet upphörde,

| b) | anställda i lönegrupp I eller högre som arbetat för generaldirektoratet ekonomisk och penningpolitisk analys, generaldirektoratet forskning, generaldirektoratet makrotillsyn och finansiell stabilitet, generaldirektoratet för marknadsoperationer, generaldirektoratet riskhantering, generaldirektoratet för internationella och europeiska förbindelser, ECB:s representation i Washington, generaldirektoratet sekretariat (med undantag för DIV/IMS), som rådgivare till direktionen, för generaldirektoratet för rättsfrågor, generaldirektoraten mikrotillsyn I–IV eller tillsynsnämndens sekretariat under minst sex månader får först börja arbeta för ett finansiellt företag inom unionen efter utgången av tre månader från den dag då deras arbete inom dessa affärsområden upphörde, |
| --- | --- |

b)

anställda i lönegrupp I eller högre som arbetat för generaldirektoratet ekonomisk och penningpolitisk analys, generaldirektoratet forskning, generaldirektoratet makrotillsyn och finansiell stabilitet, generaldirektoratet för marknadsoperationer, generaldirektoratet riskhantering, generaldirektoratet för internationella och europeiska förbindelser, ECB:s representation i Washington, generaldirektoratet sekretariat (med undantag för DIV/IMS), som rådgivare till direktionen, för generaldirektoratet för rättsfrågor, generaldirektoraten mikrotillsyn I–IV eller tillsynsnämndens sekretariat under minst sex månader får först börja arbeta för ett finansiellt företag inom unionen efter utgången av tre månader från den dag då deras arbete inom dessa affärsområden upphörde,

| c) | anställda i lönegrupp K eller högre som arbetat för något annat av ECB:s affärsområden under minst sex månader får först börja arbeta för ett finansiellt företag inom unionen efter utgången av tre månader från den dag då deras arbete inom dessa affärsområden upphörde, |
| --- | --- |

c)

anställda i lönegrupp K eller högre som arbetat för något annat av ECB:s affärsområden under minst sex månader får först börja arbeta för ett finansiellt företag inom unionen efter utgången av tre månader från den dag då deras arbete inom dessa affärsområden upphörde,

| d) | anställda i lönegrupp I eller högre som under sin anställning hos ECB arbetet med övervakning av betalningssystem under minst sex månader får först börja arbeta för en enhet i vars övervakning de varit direkt involverade efter utgången av sex månader från den dag då deras direkta delaktighet i övervakningen av enheten upphörde, |
| --- | --- |

d)

anställda i lönegrupp I eller högre som under sin anställning hos ECB arbetet med övervakning av betalningssystem under minst sex månader får först börja arbeta för en enhet i vars övervakning de varit direkt involverade efter utgången av sex månader från den dag då deras direkta delaktighet i övervakningen av enheten upphörde,

| e) | anställda i lönegrupp I eller högre som inom ramen för sin anställning hos ECB var direkt involverade i urvalsprocessen av en leverantör eller avtalshanteringen med en leverantör får först börja arbeta för en sådan leverantör efter utgången av:






  1. | sex månader om det sammanlagda kontraktsvärdet med denna leverantör överstiger 200 000 euro men är lägre än 1 miljon euro, |
| --- | --- | --- |

e)

anställda i lönegrupp I eller högre som inom ramen för sin anställning hos ECB var direkt involverade i urvalsprocessen av en leverantör eller avtalshanteringen med en leverantör får först börja arbeta för en sådan leverantör efter utgången av:

1.

sex månader om det sammanlagda kontraktsvärdet med denna leverantör överstiger 200 000 euro men är lägre än 1 miljon euro,

| 2. | ett år om det sammanlagda kontraktsvärdet med denna leverantör uppgår till minst 1 miljon euro, |
| --- | --- |

2.

ett år om det sammanlagda kontraktsvärdet med denna leverantör uppgår till minst 1 miljon euro,

från den dag då deras involvering upphörde.

| f) | anställda i lönegrupp I eller högre får efter sin anställning hos ECB endast engagera sig i lobbyverksamhet gentemot ECB i frågor för vilka de vara ansvariga under sin anställning på ECB efter utgången av sex månader från den dag då deras ansvar för dessa frågor upphörde, |
| --- | --- |

f)

anställda i lönegrupp I eller högre får efter sin anställning hos ECB endast engagera sig i lobbyverksamhet gentemot ECB i frågor för vilka de vara ansvariga under sin anställning på ECB efter utgången av sex månader från den dag då deras ansvar för dessa frågor upphörde,

| g) | anställda i lönegrupp I eller högre som under sin anställning hos ECB varit direkt involverade i en rättslig tvist eller en allvarlig konflikt med en annan enhet får först börja arbeta för en sådan enhet, eller någon annan part som agerar å dennes vägnar, efter utgången av sex månader från den dag då deras direkta engagemang upphörde. |
| --- | --- |

g)

anställda i lönegrupp I eller högre som under sin anställning hos ECB varit direkt involverade i en rättslig tvist eller en allvarlig konflikt med en annan enhet får först börja arbeta för en sådan enhet, eller någon annan part som agerar å dennes vägnar, efter utgången av sex månader från den dag då deras direkta engagemang upphörde.

| 0.2.8.4 | Om den yrkesmässiga verksamheten är av sådan art att den omfattas av två olika karensperioder, ska den längre perioden tillämpas. |
| --- | --- |

0.2.8.4

| 0.2.8.5 | För anställda vars anställningstid hos ECB inte överstiger fyra år, ska de tidsfrister angående information och karens som framgår av artiklarna 0.2.8.2 och 0.2.8.3 inte överskrida halva deras anställningstid hos ECB. |
| --- | --- |

0.2.8.5

| 0.2.8.6 | Efter ansökan av en anställd kan ECB:s direktion i undantagsfall befria den anställde, eller minska dennes karensperioder enligt artikel 0.2.8.3 om det föreligger speciella skäl som exkluderar intressekonflikter på grund av den nya yrkesverksamheten. Den anställde ska lämna en motiverad ansökan, inkl. dokument som åberopas som stöd, till compliance-enheten för beslut av ECB:s direktion inom en rimlig tidperiod. |
| --- | --- |

0.2.8.6

| 0.2.8.7 | Om karensperioden enligt artikel 0.2.8.3 a.1 i är tillämplig kan ECB:s direktion i undantagsfall, på förslag av compliance-enheten, förlänga karensperioden till maximalt två år om intressekonflikter fortsätter att bestå. |
| --- | --- |

0.2.8.7

0.3   Yrkesmässiga standarder

0.3.1   Tystnadsplikt

Anställda ska följa ECB:s regler om dokumenthantering och sekretess, och i förekommande fall söka tillstånd innan de lämnar ut information inom och utanför ECB.

0.3.2   Kontakter med utomstående

| 0.3.2.1 | Anställda ska beakta ECB:s oberoende, anseende och kravet på tystnadsplikt. I sitt arbete ska anställda vare sig begära eller ta emot instruktioner från någon regering, myndighet, organisation eller person utanför ECB. Anställda ska informera sin närmaste chef om otillbörliga försök av utomstående att påverka ECB i dess verksamhet.
  Om en anställd uttalar sig i frågor för vilka ECB inte har någon officiell ståndpunkt, ska den anställde uttryckligen förklara att dennes privata åsikter inte nödvändigtvis speglar ECB:s ståndpunkt. |
| --- | --- |

0.3.2.1

Om en anställd uttalar sig i frågor för vilka ECB inte har någon officiell ståndpunkt, ska den anställde uttryckligen förklara att dennes privata åsikter inte nödvändigtvis speglar ECB:s ståndpunkt.

| 0.3.2.2 | Anställda ska i sina kontakter med andra EU-institutioner, organ, byråer och internationella organisationer upprätthålla en hög grad av tillgänglighet och stå till förfogande för snabba reaktioner.
  Anställdas kontakter med kollegor på de nationella centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och de nationella behöriga myndigheter som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen ska präglas av en anda av nära ömsesidigt samarbete, med beaktande av de anställdas skyldigheter gentemot ECB och ECB:s opartiska roll inom ECBS. |
| --- | --- |

0.3.2.2

Anställdas kontakter med kollegor på de nationella centralbankerna inom Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och de nationella behöriga myndigheter som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen ska präglas av en anda av nära ömsesidigt samarbete, med beaktande av de anställdas skyldigheter gentemot ECB och ECB:s opartiska roll inom ECBS.

| 0.3.2.3 | Anställda ska iaktta försiktighet i sina kontakter med intressegrupper och media. Anställda ska hänvisa alla förfrågningar om information från allmänheten eller företrädare för media till generaldirektoratet för kommunikation och språktjänster (DG/C) i enlighet med föreskrifterna i ECB:s arbetsinstruktion (Business Practice Handbook). Anställda ska hänvisa alla förfrågningar från allmänheten eller företrädare för media om tillgång till ECB:s handlingar till generaldirektoratet sekretariat i enlighet med föreskrifterna i ECB:s arbetsinstruktion (Business Practice Handbook). |
| --- | --- |

0.3.2.3

| 0.3.2.4 | Anställda som vill hålla föredrag vid externa konferenser eller seminarier eller överväger att bidra till externa publikationer ska söka förhandstillstånd i enlighet med ECB:s arbetsinstruktion och följa relevanta föreskrifter. |
| --- | --- |

0.3.2.4

| 0.3.2.5 | Artiklarna 0.3.2.3 och 0.3.2.4 tillämpas inte på personalföreträdare i frågor som faller inom deras mandat. Personalföreträdare får informera DG/C om media kontakter, tal eller externa publikationer i god tid. Deras lojalitets- och tystnadsplikt gäller fullt ut i alla fall. |
| --- | --- |

0.3.2.5

0.3.3   Interna relationer

| 0.3.3.1 | Anställda ska följa sina överordnades instruktioner och gällande rapporteringsordning. Om en anställd anser att en instruktion som denne erhållit är oriktig, ska den anställde informera sin direkta chef om detta eller, om den anställde anser att den direkta chefen inte i tillräcklig utsträckning beaktat invändningen, generaldirektören, direktören eller deras ställföreträdare. Om generaldirektören, direktören eller deras ställföreträdare skriftligen bekräftar instruktionen ska den anställde utföra instruktionen utom i fall då denna är uppenbart olaglig. |
| --- | --- |

0.3.3.1

| 0.3.3.2 | Anställda får inte kräva att andra anställda ska utföra privata ärenden för deras eller andras räkning. |
| --- | --- |

0.3.3.2

| 0.3.3.3 | Anställda ska visa lojalitet gentemot sina kolleger. Anställda får inte undanhålla andra anställda information som kan påverka verksamheten, i synnerhet inte för att vinna personliga fördelar, eller lämna falsk, felaktig eller överdriven information. De får heller inte lägga hinder i vägen för, eller vägra att samarbeta med, kolleger. |
| --- | --- |

0.3.3.3

0.3.4   Principen om åtskillnad mellan den penningpolitiska funktionen och tillsynsfunktionen ska respekteras

De anställda ska respektera principen om åtskillnad mellan den penningpolitiska funktionen och tillsynsfunktionen i enlighet med de regler som genomför denna princip.

0.4   Privata ekonomiska transaktioner

0.4.1   Allmänna principer

| 0.4.1.1 | Anställda ska iaktta största möjliga försiktighet och aktsamhet i alla privata ekonomiska transaktioner för egen eller annans räkning för att skydda ECB:s goda rykte och trovärdighet och främja allmänhetens förtroende för ECB:s integritet och dess anställdas oavhängighet. Deras privata ekonomiska transaktioner ska vara icke-spekulativa, återhållsamma och stå i rimligt förhållande till deras inkomster och tillgångar så att deras ekonomiska oavhängighet inte riskerar att urholkas. |
| --- | --- |

0.4.1.1

| 0.4.1.2 | Compliance-enheten får ge ut bindande riktlinjer för hur denna artikel ska tolkas och tillämpas. Efter godkännande från ECB:s direktion kan compliance-enheten specificera ytterligare privata ekonomiska transaktioner som är förbjudna eller kräver ett förhandsgodkännande enligt artiklarna 0.4.2.2 och 0.4.2.3 om sådana transaktioner står i, eller kan uppfattas stå i, strid med ECB:s verksamhet. Compliance-enheten ska publicera sådana riktlinjer på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

0.4.1.2

| 0.4.1.3 | Anställda får inte utnyttja eller försöka utnyttja information som rör ECB:s, nationella centralbankers, nationella behöriga myndigheters eller Europeiska systemrisknämndens verksamhet och som inte har blivit offentlig eller är tillgänglig för allmänheten (nedan kallad insiderinformation) för att främja sina egna eller någon annans privata intressen.
  Det är uttryckligen förbjudet för anställda att dra nytta av sådan insiderinformation i privata finansiella transaktioner eller att rekommendera eller avråda andra från sådana transaktioner. |
| --- | --- |

0.4.1.3

Det är uttryckligen förbjudet för anställda att dra nytta av sådan insiderinformation i privata finansiella transaktioner eller att rekommendera eller avråda andra från sådana transaktioner.

| 0.4.1.4 | Om det är oklart hur denna artikel ska tolkas ska de anställda begära anvisningar från compliance-enheten innan de genomför en privat ekonomisk transaktion. |
| --- | --- |

0.4.1.4

0.4.2   Olika kategorier av privata ekonomiska transaktioner

Utan att åsidosätta de allmänna skyldigheterna som framgår av artiklarna 0.4.1 och 0.4.3 ska de anställda iaktta de regler som är tillämpliga för följande kategorier:

| a) | Privata finansiella transaktioner som kan genomföras utan restriktioner. |
| --- | --- |

a)

Privata finansiella transaktioner som kan genomföras utan restriktioner.

| b) | Förbjudna privata finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

b)

Förbjudna privata finansiella transaktioner.

| c) | Privata finansiella transaktioner som kräver förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

c)

Privata finansiella transaktioner som kräver förhandsgodkännande.

| d) | Privata finansiella transaktioner som ska rapporteras i efterhand. |
| --- | --- |

d)

Privata finansiella transaktioner som ska rapporteras i efterhand.

0.4.2.1   Privata finansiella transaktioner som kan genomföras utan restriktioner

Utan att åsidosätta de allmänna skyldigheterna som framgår av artiklarna 0.4.1 och 0.4.3 får anställda genomföra nedanstående privata finansiella transaktioner utan några restriktioner eller någon informationsplikt:

| a) | Köp eller försäljning av andelar i företag för kollektiva investeringar där den anställde inte har någon möjlighet att påverka investeringsriktlinjerna, utom sådana företag vars huvudsyfte är att investera i tillgångar som faller under artiklarna 0.4.2.2 b, 0.4.2.3 b och 0.4.2.3 c samt även överföringar och valutaväxlingstransaktioner som har ett direkt samband med sådana köp eller försäljningar. |
| --- | --- |

a)

Köp eller försäljning av andelar i företag för kollektiva investeringar där den anställde inte har någon möjlighet att påverka investeringsriktlinjerna, utom sådana företag vars huvudsyfte är att investera i tillgångar som faller under artiklarna 0.4.2.2 b, 0.4.2.3 b och 0.4.2.3 c samt även överföringar och valutaväxlingstransaktioner som har ett direkt samband med sådana köp eller försäljningar.

| b) | Tecknande eller inlösen av försäkringar eller livränteförsäkringar. |
| --- | --- |

b)

Tecknande eller inlösen av försäkringar eller livränteförsäkringar.

| c) | Köp eller försäljning av utländsk valuta för förvärv av icke-finansiella investeringar eller tillgångar, för privata reseändamål, eller för att täcka aktuella eller framtida personliga utgifter i en annan valuta än den vilken den anställdes lön betalas ut i. |
| --- | --- |

c)

Köp eller försäljning av utländsk valuta för förvärv av icke-finansiella investeringar eller tillgångar, för privata reseändamål, eller för att täcka aktuella eller framtida personliga utgifter i en annan valuta än den vilken den anställdes lön betalas ut i.

| d) | Utgifter, inklusive köp eller försäljning av icke-finansiella investeringar eller tillgångar inklusive fast egendom. |
| --- | --- |

d)

Utgifter, inklusive köp eller försäljning av icke-finansiella investeringar eller tillgångar inklusive fast egendom.

| e) | Fastighetsinteckningar. |
| --- | --- |

e)

Fastighetsinteckningar.

| f) | Överföringar från en anställds giro- eller sparkonto som förs i valfri valuta till ett annat giro- eller sparkonto som den anställde eller tredjeman äger. |
| --- | --- |

f)

Överföringar från en anställds giro- eller sparkonto som förs i valfri valuta till ett annat giro- eller sparkonto som den anställde eller tredjeman äger.

| g) | Andra privata finansiella transaktioner som varken är förbjudna eller omfattas av ett förhandsgodkännande och vars värde inte överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad. Anställda får inte dela upp privata finansiella transaktioner i syfte att kringgå detta belopp. |
| --- | --- |

g)

Andra privata finansiella transaktioner som varken är förbjudna eller omfattas av ett förhandsgodkännande och vars värde inte överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad. Anställda får inte dela upp privata finansiella transaktioner i syfte att kringgå detta belopp.

0.4.2.2   Förbjudna privata finansiella transaktioner

Anställda får inte genomföra några av nedanstående privata finansiella transaktioner:

| a) | Transaktioner som avser eller ingås med antingen en privaträttslig enhet eller fysiska personer med vilka den anställde har en pågående yrkesmässig relation å ECB:s vägnar. |
| --- | --- |

a)

Transaktioner som avser eller ingås med antingen en privaträttslig enhet eller fysiska personer med vilka den anställde har en pågående yrkesmässig relation å ECB:s vägnar.

| b) | Transaktioner som avser i) individuella omsättbara obligationer och aktier som emitterats av finansiella företag (utom centralbanker) som är etablerade eller har en filial inom unionen, ii) derivat som avser sådana obligationer och aktier, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana obligationer, aktier eller instrument. |
| --- | --- |

b)

Transaktioner som avser i) individuella omsättbara obligationer och aktier som emitterats av finansiella företag (utom centralbanker) som är etablerade eller har en filial inom unionen, ii) derivat som avser sådana obligationer och aktier, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana obligationer, aktier eller instrument.

0.4.2.3   Privata finansiella transaktioner som kräver förhandsgodkännande

Innan någon av nedanstående finansiella transaktioner genomförs ska de anställda inhämta compliance-enhetens godkännande:

| a) | Kortfristig handel, dvs. försäljning eller köp av tillgångar med samma ISIN-kod (International Securities Identification Number) som har köpts eller sålts under föregående månad. Det krävs inget godkännande om den påföljande försäljningen görs till följd av att en stop-loss-order som den anställde gett sin mäklare utförs. |
| --- | --- |

a)

Kortfristig handel, dvs. försäljning eller köp av tillgångar med samma ISIN-kod (International Securities Identification Number) som har köpts eller sålts under föregående månad. Det krävs inget godkännande om den påföljande försäljningen görs till följd av att en stop-loss-order som den anställde gett sin mäklare utförs.

| b) | Transaktioner som överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad i i) värdepapper utgivna av den offentliga sektorn i euroområdets medlemsstater, ii) derivat som avser sådana värdepapper, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii, samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana värdepapper eller instrument. |
| --- | --- |

b)

Transaktioner som överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad i i) värdepapper utgivna av den offentliga sektorn i euroområdets medlemsstater, ii) derivat som avser sådana värdepapper, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii, samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana värdepapper eller instrument.

| c) | Transaktioner som överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad i i) guld och guldrelaterade derivat (inkl. guldindexerade värdepapper), ii) aktier, obligationer eller relaterade derivat som emitterats av företag vars huvudsakliga verksamhet består i drift av guldgruvor eller produktion av guld, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii, samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana värdepapper och instrument. |
| --- | --- |

c)

Transaktioner som överstiger 10 000 euro under en viss kalendermånad i i) guld och guldrelaterade derivat (inkl. guldindexerade värdepapper), ii) aktier, obligationer eller relaterade derivat som emitterats av företag vars huvudsakliga verksamhet består i drift av guldgruvor eller produktion av guld, iii) kombinerade instrument om någon av komponenterna faller under i eller ii, samt iv) andelar i företag för kollektiva investeringar vars huvudsakliga syfte är att investera i sådana värdepapper och instrument.

| d) | Andra valutatransaktioner än de som framgår av artikel 0.4.2.1 c och som överstiger 10 000 euro under en kalendermånad. |
| --- | --- |

d)

Andra valutatransaktioner än de som framgår av artikel 0.4.2.1 c och som överstiger 10 000 euro under en kalendermånad.

0.4.2.4   Privata finansiella transaktioner som ska rapporteras i efterhand

Anställda ska informera compliance-enheten om alla privata finansiella transaktioner som överstiger 10 000 euro under en kalendermånad och som inte faller under de tre föregående kategorierna inom trettio kalenderdagar efter deras genomförande. Compliance-enheten ska besluta om vilken information som ska rapporteras, dess format och förfarandet.

Rapporteringsskyldigheten gäller särskilt för:

| a) | Andra lån än inteckningslån (inklusive byte från fast till rörlig ränta, eller tvärtom, eller förlängning av ett existerande lån). Den anställde ska ange huruvida lånet används för att förvärva finansiella instrument. |
| --- | --- |

a)

Andra lån än inteckningslån (inklusive byte från fast till rörlig ränta, eller tvärtom, eller förlängning av ett existerande lån). Den anställde ska ange huruvida lånet används för att förvärva finansiella instrument.

| b) | Ränterelaterade derivat och derivat baserade på index. |
| --- | --- |

b)

Ränterelaterade derivat och derivat baserade på index.

| c) | Köp eller försäljning av aktier i andra företag än de som framgår av artikel 0.4.2.2 b och obligationer som emitterats av sådana företag. |
| --- | --- |

c)

Köp eller försäljning av aktier i andra företag än de som framgår av artikel 0.4.2.2 b och obligationer som emitterats av sådana företag.

0.4.2.5   Befintliga tillgångar som är resultatet av förbjudna transaktioner

Anställda får behålla tillgångar som är resultatet av transaktioner i den mening som avses i artikel 0.4.2.2

| a) | som de innehar vid den tidpunkt då de börjar omfattas av restriktionerna enligt artikel 0.4, |
| --- | --- |

a)

som de innehar vid den tidpunkt då de börjar omfattas av restriktionerna enligt artikel 0.4,

| b) | som de förvärvar vid en senare tidpunkt utan eget agerande, t.ex. i form av arv, gåva, förändrad familjestatus eller som resultat av ändrad kapitalstruktur eller ändrade ägarförhållanden i den enhet där den anställde innehar tillgångarna eller rättigheterna, |
| --- | --- |

b)

som de förvärvar vid en senare tidpunkt utan eget agerande, t.ex. i form av arv, gåva, förändrad familjestatus eller som resultat av ändrad kapitalstruktur eller ändrade ägarförhållanden i den enhet där den anställde innehar tillgångarna eller rättigheterna,

| c) | som de förvärvat vid en tidpunkt då transaktionen ännu ej var förbjuden.
  Anställda får avhända sig eller utnyttja alla rättigheter som hör till sådana tillgångar förutsatt att de först inhämtat compliance-enhetens godkännande.
  Anställda ska rådfråga compliance-enheten om ett fortsatt innehav av dessa tillgångar kan medföra en intressekonflikt. I sådana fall kan compliance-enheten begära att den anställde avvecklar sådana tillgångar inom rimlig tid, om en sådan avveckling är nödvändig för att undvika en intressekonflikt. |
| --- | --- |

c)

som de förvärvat vid en tidpunkt då transaktionen ännu ej var förbjuden.

Anställda får avhända sig eller utnyttja alla rättigheter som hör till sådana tillgångar förutsatt att de först inhämtat compliance-enhetens godkännande.

Anställda ska rådfråga compliance-enheten om ett fortsatt innehav av dessa tillgångar kan medföra en intressekonflikt. I sådana fall kan compliance-enheten begära att den anställde avvecklar sådana tillgångar inom rimlig tid, om en sådan avveckling är nödvändig för att undvika en intressekonflikt.

0.4.2.6   Ansökan om godkännande

Varje ansökan om godkännande i enlighet med artiklarna 0.4.2.3 eller 0.4.2.5 ska lämnas till compliance-enheten senast fem arbetsdagar före orderdagen i ett format som compliance-enheten bestämmer. Compliance-enheten ska fatta beslut om en ansökan inom fem arbetsdagar med beaktande av följande: a) den anställdes arbetsuppgifter och dennes tillgång till relevant insiderinformation, b) huruvida transaktionen är av spekulativ/icke-spekulativ art, c) de berörda beloppen, om dessa angetts, d) riskerna för ECB:s rykte, e) tidsaspekten, särskilt huruvida transaktionen sker i anslutning till något av ECB:s beslutsfattande organs möten. Compliance-enheten kan villkora sitt godkännande. Om compliance-enheten inte reagerar på en ansökan om godkännande inom fem arbetsdagar ska transaktionen anses vara godkänd.

0.4.2.7   Diskretionär förvaltning genom tredje man

Finansiella transaktioner omfattas inte av de restriktioner som framgår av artiklarna 0.4.2.2–0.4.2.6 om de genomförs av tredje man som av den anställde fått ett uppdrag om diskretionär förvaltning av dennes privata finansiella transaktioner inom ramen för ett skriftligt förvaltningsavtal. Detta undantag kräver compliance-enhetens godkännande. Godkännande ska ges om det är styrkt att villkoren säkerställer att den anställde inte direkt eller indirekt kan påverka de förvaltningsbeslut som tredje man fattar. Den anställde ska informera compliance-enheten om varje ändring av villkoren i förvaltningsavtalet avseende tillgångarna.

0.4.3   Kontroll av efterlevnad

| 0.4.3.1 | Anställda ska tillhandahålla compliance-enheten en aktuell förteckning över






  a) | sina bankkonton, inbegripet gemensamma bankkonton, notariatdepåer, kreditkortskonton samt aktiedepåer, och |
| --- | --- | --- |

0.4.3.1

a)

sina bankkonton, inbegripet gemensamma bankkonton, notariatdepåer, kreditkortskonton samt aktiedepåer, och

| b) | eventuella fullmakter som tredje man har gett dem avseende sina bankkonton, inbegripet notariatdepåer. Anställda får endast inneha och använda fullmakter för tredje parts bankkonto om de får överlämna relevant dokumentation till ECB i linje med artikel 0.4.3.2. |
| --- | --- |

b)

eventuella fullmakter som tredje man har gett dem avseende sina bankkonton, inbegripet notariatdepåer. Anställda får endast inneha och använda fullmakter för tredje parts bankkonto om de får överlämna relevant dokumentation till ECB i linje med artikel 0.4.3.2.

Anställda ska hålla förteckningen aktuell.

| 0.4.3.2 | Mot bakgrund av rapporteringsskyldigheten enligt artikel 0.4.3 ska anställda spara årets samt föregående kalenderårs handlingar som rör






  a) | kontoutdrag för alla de konton som anges i artikel 0.4.3.1, |
| --- | --- | --- |

0.4.3.2

a)

kontoutdrag för alla de konton som anges i artikel 0.4.3.1,

| b) | alla försäljningar eller köp av finansiella tillgångar eller rättigheter som den anställde eller tredje man gjort för den anställdes räkning eller som den anställde gjort för tredje mans räkning, |
| --- | --- |

b)

alla försäljningar eller köp av finansiella tillgångar eller rättigheter som den anställde eller tredje man gjort för den anställdes räkning eller som den anställde gjort för tredje mans räkning,

| c) | inteckningslån eller andra lån som har tagits eller ändrats för egen räkning eller som tagits eller ändrats för tredje mans räkning, |
| --- | --- |

c)

inteckningslån eller andra lån som har tagits eller ändrats för egen räkning eller som tagits eller ändrats för tredje mans räkning,

| d) | deras transaktioner avseende pensionsplaner, inbegripet ECB:s pensionssystem, |
| --- | --- |

d)

deras transaktioner avseende pensionsplaner, inbegripet ECB:s pensionssystem,

| e) | eventuella fullmakter som tredje man har gett dem avseende sina bankkonton, inbegripet notariatdepåer, |
| --- | --- |

e)

eventuella fullmakter som tredje man har gett dem avseende sina bankkonton, inbegripet notariatdepåer,

| f) | villkoren i skriftliga förvaltningsavtal avseende tillgångar enligt definitionen i artikel 0.4.2.7 samt eventuella ändringar av dessa. |
| --- | --- |

f)

villkoren i skriftliga förvaltningsavtal avseende tillgångar enligt definitionen i artikel 0.4.2.7 samt eventuella ändringar av dessa.

| 0.4.3.3 | Under förutsättning att ECB:s direktion gett sitt godkännande får compliance-enheten uppdra åt en extern tjänsteleverantör att genomföra






  a) | regelbundna kontroller av att reglerna efterlevs som omfattar en viss procentsats av de anställda som bestäms av compliance-enheten, och |
| --- | --- | --- |

0.4.3.3

a)

regelbundna kontroller av att reglerna efterlevs som omfattar en viss procentsats av de anställda som bestäms av compliance-enheten, och

| b) | ad hoc-kontroller som fokuserar antingen på en specifik grupp anställda eller specifika typer av transaktioner. |
| --- | --- |

b)

ad hoc-kontroller som fokuserar antingen på en specifik grupp anställda eller specifika typer av transaktioner.

För kontrolländamål kan compliance-enheten kräva att berörda anställda, för en viss angiven period, ska tillhandahålla den dokumentation som framgår av artikel 0.4.3.2 i ett förseglat kuvert som vidarebefordras till den externa tjänsteleverantören. Anställda ska tillhandahålla dokumentationen inom de tidsfrister som compliance-enheten anger.

| 0.4.3.4 | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 0.4.3.5 ska den externa tjänsteleverantören behandla all information och dokumentation förtroligt och endast använda den för att utföra kontrollarbetet. |
| --- | --- |

0.4.3.4

| 0.4.3.5 | Om den externa tjänsteleverantören hittar bevis som medför en misstanke om att en anställd åsidosatt sina arbetsrelaterade skyldigheter eller att någon extern person som arbetar för ECB begått ett kontraktsbrott och med beaktande av de restriktioner som framgår av artikel 0.4 genom deras kontrakt, ska tjänsteleverantören rapportera ett sådant potentiellt åsidosättande tillsammans med relevant dokumentation till compliance-enheten. Compliance-enheten ska bedöma det potentiella åsidosättandet och, om misstanken bekräftas, rapportera den till det behöriga organet eller affärsområdet för ytterligare granskning, vid behov, eller disciplinära åtgärder. Den externa tjänsteleverantörens rapport, och den relevanta dokumentationen som överlämnats enligt bestämmelserna ovan, kan utgöra en del av senare interna och/eller externa förfaranden. |
| --- | --- |

0.4.3.5

| 0.4.3.6 | Anställdas skyldigheter enligt artikel 0.4.3 ska fortsätta att gälla fram till slutet på det kalenderår som följer på det år då deras anställning upphörde. Förbudet mot att använda insiderinformation som framgår av artikel 0.4.1.3 ska fortsätta gälla så länge informationen inte offentliggjorts. |
| --- | --- |

0.4.3.6

0.4a   Verktyg för visselblåsning och skydd för visselblåsare

0.4a.1   Definitioner

I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | överträdelse: varje form av olaglig verksamhet, inbegripet bedrägeri eller korruption, som påverkar unionens finansiella intressen, och varje form av beteende i samband med tjänsteutövningen, av alla personer som är involverade i ECB:s verksamhet, som innebär att man inte följer gällande regler och regleringar. |
| --- | --- |

a)

överträdelse: varje form av olaglig verksamhet, inbegripet bedrägeri eller korruption, som påverkar unionens finansiella intressen, och varje form av beteende i samband med tjänsteutövningen, av alla personer som är involverade i ECB:s verksamhet, som innebär att man inte följer gällande regler och regleringar.

| b) | identitet: varje typ av information som identifierar eller gör det möjligt att identifiera en fysisk person eller som kan resultera i att en fysisk person kan identifieras, direkt eller indirekt, särskilt i samband med hänvisningar till sådana identifierare som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1725 (*1). |
| --- | --- |

b)

identitet: varje typ av information som identifierar eller gör det möjligt att identifiera en fysisk person eller som kan resultera i att en fysisk person kan identifieras, direkt eller indirekt, särskilt i samband med hänvisningar till sådana identifierare som avses i artikel 3.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2018/1725 (*1).

| c) | information om överträdelser: information, inklusive rimliga misstankar, om eventuella överträdelser eller om försök att dölja sådana överträdelser. |
| --- | --- |

c)

information om överträdelser: information, inklusive rimliga misstankar, om eventuella överträdelser eller om försök att dölja sådana överträdelser.

| d) | person som är involverad i ECB:s verksamhet: anställda, korttidsanställda, deltagare i ECB:s Graduate Programme, traineer eller en medlem i organ på hög nivå inom ECB. |
| --- | --- |

d)

person som är involverad i ECB:s verksamhet: anställda, korttidsanställda, deltagare i ECB:s Graduate Programme, traineer eller en medlem i organ på hög nivå inom ECB.

| e) | medlemmar i organ på hög nivå inom ECB: sådana medlemmar som avses i artikel 1.1, 1.2 och 1.4 uppförandekoden för medlemmar i organ på hög nivå inom Europeiska centralbanken (*2). |
| --- | --- |

e)

medlemmar i organ på hög nivå inom ECB: sådana medlemmar som avses i artikel 1.1, 1.2 och 1.4 uppförandekoden för medlemmar i organ på hög nivå inom Europeiska centralbanken (*2).

| f) | visselblåsare: en person som är involverad i ECB:s verksamhet som rapporterar information om överträdelser, genom någon av de kanaler som framgår av artikel 0.4a.2, artikel 0.5, Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) eller det administrativa cirkuläret 01/2006 om interna administrativa utredningar. |
| --- | --- |

f)

visselblåsare: en person som är involverad i ECB:s verksamhet som rapporterar information om överträdelser, genom någon av de kanaler som framgår av artikel 0.4a.2, artikel 0.5, Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) (*3) eller det administrativa cirkuläret 01/2006 om interna administrativa utredningar.

| g) | vittne: en annan person än visselblåsaren som är involverad i ECB:s verksamhet som är skyldig att samarbeta inom ramen för en intern granskning av en potentiell överträdelse, inklusive genom att avlägga vittnesmål enligt det administrativa cirkuläret 01/2006. |
| --- | --- |

g)

vittne: en annan person än visselblåsaren som är involverad i ECB:s verksamhet som är skyldig att samarbeta inom ramen för en intern granskning av en potentiell överträdelse, inklusive genom att avlägga vittnesmål enligt det administrativa cirkuläret 01/2006.

| h) | berörd person: en person som är involverad i ECB:s verksamhet som i rapporten anges som en person som gjort sig skyldig till överträdelsen eller till vilken den personen har anknytning. |
| --- | --- |

h)

berörd person: en person som är involverad i ECB:s verksamhet som i rapporten anges som en person som gjort sig skyldig till överträdelsen eller till vilken den personen har anknytning.

| i) | repressalie: varje direkt eller indirekt handling eller underlåtenhet som sker i ett arbetsrelaterat sammanhang och som föranletts av rapporteringen av information om överträdelser genom någon av de kanaler som framgår av artikel 0.4a.2, artikel 0.5, Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller det administrativa cirkuläret 01/2006 eller som hör samman med ett vittnesmål i samband med sådan rapportering, och som ger upphov till, eller kan ge upphov till, oberättigad skada för visselblåsaren eller vittnet. Detta ska även inkludera hot om, och försök till, repressalier. |
| --- | --- |

i)

repressalie: varje direkt eller indirekt handling eller underlåtenhet som sker i ett arbetsrelaterat sammanhang och som föranletts av rapporteringen av information om överträdelser genom någon av de kanaler som framgår av artikel 0.4a.2, artikel 0.5, Europeiska centralbankens beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller det administrativa cirkuläret 01/2006 eller som hör samman med ett vittnesmål i samband med sådan rapportering, och som ger upphov till, eller kan ge upphov till, oberättigad skada för visselblåsaren eller vittnet. Detta ska även inkludera hot om, och försök till, repressalier.

| j) | behörig myndighet: den myndighet som utsetts att granska rapporterad information om överträdelser som inkommit genom någon av de rapporteringskanaler som framgår av artikel 0.4a.2 och lämna återkoppling till visselblåsaren, och/eller utsetts att följa upp sådan rapportering. |
| --- | --- |

j)

behörig myndighet: den myndighet som utsetts att granska rapporterad information om överträdelser som inkommit genom någon av de rapporteringskanaler som framgår av artikel 0.4a.2 och lämna återkoppling till visselblåsaren, och/eller utsetts att följa upp sådan rapportering.

0.4a.2   Verktyg för visselblåsning

| 0.4a.2.1 | Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om rapportering av potentiellt olaglig verksamhet enligt beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), av potentiella överträdelser avseende värdiga arbetsförhållanden enligt artikel 0.5 och av potentiella överträdelser avseende tjänsteutövningen enligt det administrativa cirkuläret 01/2006, får anställda rapportera information om överträdelser genom den interna rapporteringsplattformen som ECB inrättat för detta ändamål (verktyget för visselblåsning). |
| --- | --- |

0.4a.2.1

| 0.4a.2.2 | Anställda får använda verktyget för visselblåsning som en alternativ rapporteringskanal för att fullgöra sin rapporteringsskyldighet inom ramen för beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3) eller att rapportera inom ramen för det administrativa cirkuläret 01/2006. |
| --- | --- |

0.4a.2.2

0.4a.3   Granskning och uppföljning av information om överträdelser som rapporterats via verktyget för visselblåsning

| 0.4a.3.1 | För rapporter med information om överträdelser som inkommit via verktyget för visselblåsning är den ansvariga myndigheten:






  a) | Direktören för internrevisionen, utom för rapporter som omfattas av punkterna b) eller c). |
| --- | --- | --- |

0.4a.3.1

a)

Direktören för internrevisionen, utom för rapporter som omfattas av punkterna b) eller c).

| b) | Ordföranden, om den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är direktören för internrevisionen. |
| --- | --- |

b)

Ordföranden, om den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är direktören för internrevisionen.

| c) | Den behöriga myndighet som utsetts av ECB-rådet om den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är medlem i ett organ på hög nivå inom ECB. |
| --- | --- |

c)

Den behöriga myndighet som utsetts av ECB-rådet om den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är medlem i ett organ på hög nivå inom ECB.

| 0.4a.3.2 | Rapporter med information om överträdelser som inkommit via verktyget för visselblåsning som faller inom tillämpningsområdet för beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), ska de följas upp i enlighet med det beslutet. |
| --- | --- |

0.4a.3.2

| 0.4a.3.3 | Rapporter med information om överträdelser som inkommit via verktyget för visselblåsning som inte faller inom tillämpningsområdet för beslut (EU) 2016/456 (ECB/2016/3), ska de följas upp i enlighet med det administrativa cirkuläret 01/2006.
  Utan hinder av vad som sägs i första stycket framgår förfarandet för att granska och följa upp information om överträdelser som rapporterats via verktyget för visselblåsning där den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är medlem i ett organ på hög nivå inom ECB av ett separat beslut från ECB-rådet. |
| --- | --- |

0.4a.3.3

Utan hinder av vad som sägs i första stycket framgår förfarandet för att granska och följa upp information om överträdelser som rapporterats via verktyget för visselblåsning där den berörda personen, eller någon av de berörda personerna, är medlem i ett organ på hög nivå inom ECB av ett separat beslut från ECB-rådet.

0.4a.4   Skydd för visselblåsare

| 0.4a.4.1 | ECB ska skydda visselblåsare genom att skydda deras identitet och skydda dem mot repressalier. |
| --- | --- |

0.4a.4.1

| 0.4a.4.2 | Visselblåsare ska skyddas enligt denna artikel om de enligt artikel 0.4a.7.4 anses ha haft rimliga skäl att tro, mot bakgrund av omständigheterna och den information som var tillgänglig för dem vid tidpunkten för rapporteringen, att den information om överträdelser som de rapporterat var sann och stod i samband med en eventuell överträdelse.
  Vid tillämpningen av första stycket ska visselblåsare






  a) | inte omfattas av något skydd om den information om överträdelser som de rapporterat består av:






  i) | något av följande som rapporterats avsiktligt och medvetet – felaktig eller vilseledande information, information som vid rapporteringstillfället redan är tillgänglig för allmänheten, ogrundade rykten eller hörsägen, eller |
| --- | --- | --- | --- |

0.4a.4.2

Vid tillämpningen av första stycket ska visselblåsare

a)

inte omfattas av något skydd om den information om överträdelser som de rapporterat består av:

i)

något av följande som rapporterats avsiktligt och medvetet – felaktig eller vilseledande information, information som vid rapporteringstillfället redan är tillgänglig för allmänheten, ogrundade rykten eller hörsägen, eller

| ii) | meningsskiljaktigheter avseende beslut som fattats i laga ordning. |
| --- | --- |

ii)

meningsskiljaktigheter avseende beslut som fattats i laga ordning.

| b) | inte förlora sitt skydd om den rapporterade information om överträdelser är felaktig, men detta beror på ett ärligt misstag. |
| --- | --- |

b)

inte förlora sitt skydd om den rapporterade information om överträdelser är felaktig, men detta beror på ett ärligt misstag.

0.4a.5   Identitetsskydd

| 0.4a.5.1 | Visselblåsares och vittnens identitet ska skyddas i överensstämmelse med de principer som framgår av del 2 i ECB:s arbetsinstruktion (Business Rulebook).
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.5 i det administrativa cirkuläret 01/2006, ska identiteten på en visselblåsare som själv identifierat sig endast röjas






  a) | på behovsbasis, men inte för den berörda personen eller någon av de berörda personerna, eller |
| --- | --- | --- |

0.4a.5.1

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7.5 i det administrativa cirkuläret 01/2006, ska identiteten på en visselblåsare som själv identifierat sig endast röjas

a)

på behovsbasis, men inte för den berörda personen eller någon av de berörda personerna, eller

| b) | om visselblåsaren uttryckligen samtyckt till att hans identitet röjs, eller |
| --- | --- |

b)

om visselblåsaren uttryckligen samtyckt till att hans identitet röjs, eller

| c) | i de fall som framgår av artikel 6.10 i det administrativa cirkuläret 01/2006 samt även om detta är nödvändigt för tillämpningen av rätten till försvar. |
| --- | --- |

c)

i de fall som framgår av artikel 6.10 i det administrativa cirkuläret 01/2006 samt även om detta är nödvändigt för tillämpningen av rätten till försvar.

| 0.4a.5.2 | Visselblåsare kan rapportera anonymt via verktyget för visselblåsning. I sådana fall ska deras identitet inte röjas förrän de själva väljer att identifiera sig. |
| --- | --- |

0.4a.5.2

0.4a.6   Skydd mot repressalier

| 0.4a.6.1 | Repressalier mot visselblåsare och vittnen utgör en överträdelse av de arbetsrelaterade skyldigheterna och ska medföra lämpliga åtgärder inklusive, vid behov, disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

0.4a.6.1

0.4a.7   Förfarande för att ansöka om skydd mot repressalier

| 0.4a.7.1 | Visselblåsare och vittnen kan lämna in en ansökan om skydd mot repressalier till compliance-enhetens chef tillsammans med relevanta dokument eller information som stöder deras ansökan. Ansökan ska inkomma inom 24 månader från dagen då handlingen eller underlåtenheten skedde som anses vara en repressalie. |
| --- | --- |

0.4a.7.1

| 0.4a.7.2 | En sådan ansökan ska inte skydda sökanden från ansvaret för sin egen inblandning, i förekommande fall, i den överträdelse som de rapporterat eller avseende vilken de är ett vittne. |
| --- | --- |

0.4a.7.2

| 0.4a.7.3 | Compliance-enhetens chef ska handlägga sådana ansökningar förtroligt och sökandens identitet ska skyddas i enlighet med 0.4bis.5.1, inklusive om sökanden är ett vittne. |
| --- | --- |

0.4a.7.3

| 0.4a.7.4 | När compliance-enhetens chef erhåller en ansökan om skydd mot repressalier ska denne utan onödigt dröjsmål:






  a) | bekräfta mottagandet, och |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.4

a)

bekräfta mottagandet, och

| b) | undersöka huruvida ansökan om skydd uppfyller följande förutsättningar:






  i) | sökanden är en visselblåsare som har rätt till skydd enligt de förutsättningar som framgår av artikel 0.4bis.4.2, eller ett vittne, och |
| --- | --- | --- |

b)

undersöka huruvida ansökan om skydd uppfyller följande förutsättningar:

i)

sökanden är en visselblåsare som har rätt till skydd enligt de förutsättningar som framgår av artikel 0.4bis.4.2, eller ett vittne, och

| ii) | den påstådda handlingen eller underlåtenheten med negativa konsekvenser har skett, och |
| --- | --- |

ii)

den påstådda handlingen eller underlåtenheten med negativa konsekvenser har skett, och

| iii) | huruvida den påstådda handlingen eller underlåtenheten med negativa konsekvenser har sin grund i visselblåsningen eller i ett vittnesmål i samband med visselblåsningen. |
| --- | --- |

iii)

huruvida den påstådda handlingen eller underlåtenheten med negativa konsekvenser har sin grund i visselblåsningen eller i ett vittnesmål i samband med visselblåsningen.

| 0.4a.7.5 | Om compliance-enhetens chef konstaterar att:






  a) | ansökningen om skydd inte uppfyller de förutsättningar som anges i artikel 0.4a.7.4 b, ska sökanden skriftligen informeras om detta, |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.5

a)

ansökningen om skydd inte uppfyller de förutsättningar som anges i artikel 0.4a.7.4 b, ska sökanden skriftligen informeras om detta,

| b) | ansökningen om skydd uppfyller de förutsättningar som anges i artikel 0.4a.7.4 b






  i) | kan man rekommendera tillfälliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 0.4a.8, |
| --- | --- | --- |

b)

ansökningen om skydd uppfyller de förutsättningar som anges i artikel 0.4a.7.4 b

i)

kan man rekommendera tillfälliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 0.4a.8,

| ii) | ska göra en bedömning av huruvida det finns ett behov av skydd, inklusive, vid behov, genom att översända ärendet till den behöriga enheten eller det behöriga affärsområdet med ansvar för undersökningar som sedan bör genomföra undersökningarna i enlighet med tillämpliga regler och översända resultatet av dessa till compliance-enhetens chef. I detta sammanhang har ECB bevisbördan för att visa, att den rapporterade handlingen eller underlåtenheten inte var en repressalie, |
| --- | --- |

ii)

ska göra en bedömning av huruvida det finns ett behov av skydd, inklusive, vid behov, genom att översända ärendet till den behöriga enheten eller det behöriga affärsområdet med ansvar för undersökningar som sedan bör genomföra undersökningarna i enlighet med tillämpliga regler och översända resultatet av dessa till compliance-enhetens chef. I detta sammanhang har ECB bevisbördan för att visa, att den rapporterade handlingen eller underlåtenheten inte var en repressalie,

| iii) | ska skriftligen informera sökanden om detta. |
| --- | --- |

iii)

ska skriftligen informera sökanden om detta.

| 0.4a.7.6 | Om compliance-enhetens chef, efter att ha utfört sin bedömning som avses i artikel 0.4a.7.5 b ii, konstaterar att






  a) | det inte finns något behov av skydd, ska sökanden skriftligen informeras om detta, |
| --- | --- | --- |

0.4a.7.6

a)

det inte finns något behov av skydd, ska sökanden skriftligen informeras om detta,

| b) | det finns behov av skydd, kan följande åtgärder rekommenderas som uppföljning:






  i) | efter samråd med sökanden och i enlighet med artikel 0.4a.8, åtgärder som korrigerar skada som lidits till följd av repressalierna (korrigerande åtgärder) och åtgärder som skyddar sökanden från ytterligare repressalier (skyddande åtgärder), och |
| --- | --- | --- |

b)

det finns behov av skydd, kan följande åtgärder rekommenderas som uppföljning:

i)

efter samråd med sökanden och i enlighet med artikel 0.4a.8, åtgärder som korrigerar skada som lidits till följd av repressalierna (korrigerande åtgärder) och åtgärder som skyddar sökanden från ytterligare repressalier (skyddande åtgärder), och

| ii) | i förekommande fall, lämpliga åtgärder mot den person från vilken repressalierna utgått, vid behov även disciplinära åtgärder. |
| --- | --- |

ii)

i förekommande fall, lämpliga åtgärder mot den person från vilken repressalierna utgått, vid behov även disciplinära åtgärder.

| 0.4a.7.7 | Om compliance-enhetens chef anser att det föreligger en intressekonflikt vid granskningen av en ansökan om skydd mot repressalier, ska ärendet överlämnas till ECB:s verksamhetschef som ska fatta beslut om vem som ska följa upp denna ansökan enligt förfarandet ovan. |
| --- | --- |

0.4a.7.7

0.4a.8   Interimistiska skyddande och korrigerande åtgärder

| 0.4a.8.1 | Compliance-enhetens chef får rekommendera åtgärder som är nödvändiga och lämpliga för att skydda visselblåsare och vittnen mot repressalier inklusive interimistiska skyddande och korrigerande åtgärder, med beaktande av att sådana åtgärder måste vara i linje med ECB:s rättsliga ram. |
| --- | --- |

0.4a.8.1

| 0.4a.8.2 | Compliance-enhetens chef får när som helst rekommendera att generaldirektorat HR, om visselblåsaren eller vittnet samtycker, granskar dennes arbetssituation. |
| --- | --- |

0.4a.8.2

| 0.4a.8.3 | Compliance-enhetens chef får begära att adressaterna för rekommendationerna rapporterar om hur rekommendationerna genomförts. Om compliance-enhetens chef inte är nöjd med hur rekommendationerna följts upp, får denne informera ordföranden om detta. |
| --- | --- |

0.4a.8.3

0.4a.9   Rapportering om visselblåsning

ECB får rapportera om visselblåsning i nedkortad eller aggregerad form, så att individuella personer ej kan identifieras.

0.5   Värdiga arbetsförhållanden

| 0.5.1 | Anställda ska behandla sina kollegor på ett respektfullt sätt och avstå från olämpliga beteenden som förnedrar andra. De ska vara lyhörda och visa respekt för andra. |
| --- | --- |

0.5.1

0.5.2   Definitioner

I detta etiska ramverk gäller följande definitioner:

| 1. | värdiga arbetsförhållanden: avsaknaden av olämpliga beteenden. Olämpliga beteenden omfattar varje form av direkt eller indirekt diskriminering, fysiskt våld, psykiska trakasserier (kallas även för mobbning) och sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

1.

värdiga arbetsförhållanden: avsaknaden av olämpliga beteenden. Olämpliga beteenden omfattar varje form av direkt eller indirekt diskriminering, fysiskt våld, psykiska trakasserier (kallas även för mobbning) och sexuella trakasserier.

| 2. | direkt diskriminering: en situation där en person på grund av nationalitet, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning behandlas mindre förmånligt än en annan person i en jämförbar situation. |
| --- | --- |

2.

direkt diskriminering: en situation där en person på grund av nationalitet, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning behandlas mindre förmånligt än en annan person i en jämförbar situation.

| 3. | indirekt diskriminering: en situation där till synes neutrala bestämmelser, kriterier eller praxis skulle medföra en direkt nackdel för en person pga. nationalitet, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning jämfört med en annan person, förutsatt att bestämmelsen, kriteriet eller praxis inte är objektivt försvarbart. |
| --- | --- |

3.

indirekt diskriminering: en situation där till synes neutrala bestämmelser, kriterier eller praxis skulle medföra en direkt nackdel för en person pga. nationalitet, kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning jämfört med en annan person, förutsatt att bestämmelsen, kriteriet eller praxis inte är objektivt försvarbart.

| 4. | fysiskt våld: en avsiktlig användning av fysiskt våld eller hot om fysiskt våld mot en annan person som resulterar i fysisk, sexuell eller psykologisk skada. |
| --- | --- |

4.

fysiskt våld: en avsiktlig användning av fysiskt våld eller hot om fysiskt våld mot en annan person som resulterar i fysisk, sexuell eller psykologisk skada.

| 5. | psykiska trakasserier: ett olämpligt uppträdande som sker under en period, är repetitivt eller systematiskt och and involverar fysiska handlingar, tal eller skriftspråk, gester eller andra avsiktliga handlingar som kan underminera en persons personlighet, värde eller fysiska eller psykologiska integritet. |
| --- | --- |

5.

psykiska trakasserier: ett olämpligt uppträdande som sker under en period, är repetitivt eller systematiskt och and involverar fysiska handlingar, tal eller skriftspråk, gester eller andra avsiktliga handlingar som kan underminera en persons personlighet, värde eller fysiska eller psykologiska integritet.

| 6. | sexuella trakasserier: uppförande som är relaterat till sex som är oönskat av målpersonen och vars syfte eller effekt är att kränka den personen eller att skapa en stämning som är skrämmande, fientlig, kränkande eller störande. |
| --- | --- |

6.

sexuella trakasserier: uppförande som är relaterat till sex som är oönskat av målpersonen och vars syfte eller effekt är att kränka den personen eller att skapa en stämning som är skrämmande, fientlig, kränkande eller störande.

Huruvida beteendet är olämpligt ska bedömas objektivt utifrån vad tredje man skulle uppfatta.

0.5.3   Förfaranden

| 0.5.3.1 | Anställda som anser att de har varit föremål för olämpligt beteende kan använda sig av ett informellt och ett formellt förfarande. Anställda som initierar ett sådant förfarande ska inte utsättas för några negativa konsekvenser på grund av detta, utom om det under förfarandets gång uppdagas att de medvetet gjort falska eller oberättigade anklagelser. |
| --- | --- |

0.5.3.1

| 0.5.3.2 | Informellt förfarande
  Under det informella förfarandet kan den anställde






  a) | vända sig direkt till person som ska ha handlat fel, |
| --- | --- | --- |

0.5.3.2

Under det informella förfarandet kan den anställde

a)

vända sig direkt till person som ska ha handlat fel,

| b) | involvera en valfri betrodd person inklusive en personalföreträdare, |
| --- | --- |

b)

involvera en valfri betrodd person inklusive en personalföreträdare,

| c) | involvera sin direkta chef för omedelbara åtgärder från ledningens sida, eller |
| --- | --- |

c)

involvera sin direkta chef för omedelbara åtgärder från ledningens sida, eller

| d) | involvera ECB:s rådgivare i sociala frågor. |
| --- | --- |

d)

involvera ECB:s rådgivare i sociala frågor.

| 0.5.3.3 | Formellt förfarande
  Om den berörda anställde anser att det informella förfarandet inte är lämpligt eller om det informella förfarandet inte varit framgångsrikt, kan den anställde begära att generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare ska vidta lämpliga (interimistiska) åtgärder. Generaldirektören eller dennes ställföreträdare ska behandla sådana fall snabbt, seriöst och förtroligt. Vid behov kan generaldirektören eller dennes ställföreträdare rapportera ärendet till det behöriga organet för beslut om huruvida en intern administrativ utredning ska tillsättas. |
| --- | --- |

0.5.3.3

Om den berörda anställde anser att det informella förfarandet inte är lämpligt eller om det informella förfarandet inte varit framgångsrikt, kan den anställde begära att generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare ska vidta lämpliga (interimistiska) åtgärder. Generaldirektören eller dennes ställföreträdare ska behandla sådana fall snabbt, seriöst och förtroligt. Vid behov kan generaldirektören eller dennes ställföreträdare rapportera ärendet till det behöriga organet för beslut om huruvida en intern administrativ utredning ska tillsättas.

| 0.5.3.4 | Chefer som får kännedom om olämpligt beteende som inte kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom direkta åtgärder från ledningen, ska utan onödigt dröjsmål rapportera sådant beteende till generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare som ska avgöra hur saken ska följas upp i enlighet med artikel 0.5.3. |
| --- | --- |

0.5.3.4

| 0.5.3.5 | Andra anställda som får kännedom om olämpligt beteende kan rapportera sådant beteende till sin närmaste chef eller, vid behov, direkt till generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare. De regler som gäller för skydd av anställda som rapporterar brott mot tjänsterelaterade skyldigheter ska gälla även här. |
| --- | --- |

0.5.3.5

0.6   Användning av ECB:s resurser

Anställda ska respektera och vara aktsamma om ECB:s egendom. ECB:s utrustning och faciliteter, oavsett slag, får bara användas i tjänsten, såvida inte användning för privata syften är tillåten enligt de relevanta interna reglerna i ECB:s arbetsinstruktion eller enligt särskilt tillstånd från generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare. Anställda ska vidta alla rimliga och lämpliga åtgärder för att begränsa kostnader, så att tillgängliga resurser kan användas så effektivt som möjligt.

0.7   Genomförande

| 0.7.1 | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 0.4.2 får compliance-enheten, tillsammans med generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare, anta riktlinjer för tolkningen och tillämpningen av det etiska ramverket. |
| --- | --- |

0.7.1

| 0.7.2 | Anställda kan begära att compliance-enheten, tillsammans med generaldirektören för generaldirektorat HR eller dennes ställföreträdare, i fall där dessa är behöriga att fatta beslut, ger riktlinjer i alla frågor som rör efterlevnaden av det etiska ramverket. Om anställda fullt ut följer de riktlinjer som compliance-enheten eller generaldirektorat HR gett, ska detta presumeras stå i överensstämmelse med det etiska ramverket och inte leda till något disciplinärt förfarande. Sådana riktlinjer befriar dock inte de anställda från deras skyldigheter enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

0.7.2

---

Europeiska kommissionen

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/42 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/42

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9953 — CalSTRS/Altitude Group/AI THD)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 375/03)

Kommissionen beslutade den 28 oktober 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9953. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9953. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/43

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.10003 — DWS/Vertex Bioenergy)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 375/04)

Kommissionen beslutade den 30 oktober 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10003. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M10003. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/44

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.9619 — CDC/EDF/ENGIE/La Poste)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 375/05)

Kommissionen beslutade den 11 augusti 2020 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på franska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9619. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32020M9619. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/45 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/45

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8130 — Imerys/Alteo certain assets)

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 375/06)

Kommissionen beslutade den 28 oktober 2016 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8130. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32016M8130. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/46 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/46

---

Eurons växelkurs (1)

5 november 2020

(2020/C 375/07)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,1855 |
| JPY | japansk yen | 122,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4467 |
| GBP | pund sterling | 0,90450 |
| SEK | svensk krona | 10,2770 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0724 |
| ISK | isländsk krona | 163,70 |
| NOK | norsk krona | 10,8500 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 26,766 |
| HUF | ungersk forint | 357,83 |
| PLN | polsk zloty | 4,5134 |
| RON | rumänsk leu | 4,8648 |
| TRY | turkisk lira | 9,9980 |
| AUD | australisk dollar | 1,6356 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5478 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,1922 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7540 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,6014 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 330,68 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 18,6894 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,8331 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,5518 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 901,14 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9169 |
| PHP | filippinsk peso | 57,218 |
| RUB | rysk rubel | 91,7450 |
| THB | thailändsk baht | 36,525 |
| BRL | brasiliansk real | 6,5906 |
| MXN | mexikansk peso | 24,5016 |
| INR | indisk rupie | 87,7405 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,1855

JPY

japansk yen

122,86

DKK

dansk krona

7,4467

GBP

pund sterling

0,90450

SEK

svensk krona

10,2770

CHF

schweizisk franc

1,0724

ISK

isländsk krona

163,70

NOK

norsk krona

10,8500

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

26,766

HUF

ungersk forint

357,83

PLN

polsk zloty

4,5134

RON

rumänsk leu

4,8648

TRY

turkisk lira

9,9980

AUD

australisk dollar

1,6356

CAD

kanadensisk dollar

1,5478

HKD

Hongkongdollar

9,1922

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7540

SGD

singaporiansk dollar

1,6014

KRW

sydkoreansk won

1 330,68

ZAR

sydafrikansk rand

18,6894

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,8331

HRK

kroatisk kuna

7,5518

IDR

indonesisk rupiah

16 901,14

MYR

malaysisk ringgit

4,9169

PHP

filippinsk peso

57,218

RUB

rysk rubel

91,7450

THB

thailändsk baht

36,525

BRL

brasiliansk real

6,5906

MXN

mexikansk peso

24,5016

INR

indisk rupie

87,7405

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/47 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/47

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 22 juli 2020

om åläggande för den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att föra in ändringarna i de nationella fördelningstabellerna för luftfart för utsläppsrätter för luftfart som ska tilldelas gratis under 2020 av de medlemsstater som administrerar luftfartygsoperatörer som har genomfört flygningar från EU till Schweiz i Europeiska unionens transaktionsförteckning

(2020/C 375/08)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 389/2013 av den 2 maj 2013 om upprättande av ett unionsregister i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 280/2004/EG och nr 406/2009/EG samt om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 920/2010 och (EU) nr 1193/2011 (2), särskilt artikel 55.3, och

av följande skäl:

| 1) | I kommissionens beslut 2011/638/EU (3) fastställs riktmärken för gratis tilldelning av utsläppsrätter för växthusgaser till luftfartygsoperatörer i enlighet med artikel 3e.1 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

1)

I kommissionens beslut 2011/638/EU (3) fastställs riktmärken för gratis tilldelning av utsläppsrätter för växthusgaser till luftfartygsoperatörer i enlighet med artikel 3e.1 i direktiv 2003/87/EG.

| 2) | I artikel 28a.7 i direktiv 2003/87/EG föreskrivs att det tillfälliga undantaget för flygningar till och från tredjeländer ska tillämpas på länder med vilka ett avtal enligt artikel 25 eller 25a i det direktivet har ingåtts enbart i enlighet med villkoren i ett sådant avtal. |
| --- | --- |

2)

I artikel 28a.7 i direktiv 2003/87/EG föreskrivs att det tillfälliga undantaget för flygningar till och från tredjeländer ska tillämpas på länder med vilka ett avtal enligt artikel 25 eller 25a i det direktivet har ingåtts enbart i enlighet med villkoren i ett sådant avtal.

| 3) | Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (4) (nedan kallat avtalet om sammankoppling) undertecknades den 23 november 2017 och trädde i kraft den 1 januari 2020. |
| --- | --- |

3)

Avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser (4) (nedan kallat avtalet om sammankoppling) undertecknades den 23 november 2017 och trädde i kraft den 1 januari 2020.

| 4) | I punkt B i bilaga I till avtalet om sammankoppling avseende tillämpningsområdets omfattning föreskrivs att flygningar som avgår från en flygplats belägen inom EES och ankommer till en flygplats belägen inom Schweiz territorium omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. |
| --- | --- |

4)

I punkt B i bilaga I till avtalet om sammankoppling avseende tillämpningsområdets omfattning föreskrivs att flygningar som avgår från en flygplats belägen inom EES och ankommer till en flygplats belägen inom Schweiz territorium omfattas av EU:s utsläppshandelssystem.

| 5) | Den 18 maj 2020 antog kommissionen delegerat beslut C(2020) 3107 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG vad gäller undantagande av inkommande flygningar från Schweiz från EU:s system för handel med utsläppsrätter. När det beslutet träder i kraft är det nödvändigt att göra motsvarande ändringar i de nationella fördelningstabellerna för luftfart. |
| --- | --- |

5)

Den 18 maj 2020 antog kommissionen delegerat beslut C(2020) 3107 om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG vad gäller undantagande av inkommande flygningar från Schweiz från EU:s system för handel med utsläppsrätter. När det beslutet träder i kraft är det nödvändigt att göra motsvarande ändringar i de nationella fördelningstabellerna för luftfart.

| 6) | Enligt artikel 55.3 i förordning (EU) nr 389/2013 ska kommissionen ålägga den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att ladda upp de reviderade nationella fördelningstabellerna för luftfart i Europeiska unionens transaktionsförteckning. |
| --- | --- |

6)

Enligt artikel 55.3 i förordning (EU) nr 389/2013 ska kommissionen ålägga den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning att ladda upp de reviderade nationella fördelningstabellerna för luftfart i Europeiska unionens transaktionsförteckning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den centrala förvaltaren av Europeiska unionens transaktionsförteckning ska ladda upp de reviderade nationella fördelningstabellerna för luftfart för utsläppsrätter för luftfart som ska tilldelas gratis under 2020 av de medlemsstater som administrerar luftfartygsoperatörer som har genomfört flygningar från EU till Schweiz i Europeiska unionens transaktionsförteckning. De reviderade nationella fördelningstabellerna för luftfart återfinns i bilagan.

Utfärdat i Bryssel den 22 juli 2020.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Verkställande vice ordförande

---

(1)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

1

(2)  EUT L 122, 3.5.2013, s. 1.

2

(3)  Kommissionens beslut 2011/638/EU av den 26 september 2011 om riktmärken för gratis tilldelning av utsläppsrätter för växthusgaser till luftfartygsoperatörer enligt artikel 3e i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (EUT L 252, 28.9.2011, s. 20).

3

(4)  EUT L 322, 7.12.2017, s. 3.

4

---

BILAGA I

Ändringar av den nationella fördelningstabellen för 2020 i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om sammankoppling av deras utsläppshandelssystem för växthusgaser, och i enlighet med kommissionens delegerade beslut C(2020) 3107

Anmärkning: Värdena för 2020 är totalvärden. De omfattar den ursprungliga tilldelningen för flygningarna mellan flygplatser inom EES och den ytterligare tilldelningen för flygningarna till och inom Schweiz. Dessa värden måste föras in som uppdateringar i XML-filen för nationella fördelningstabeller för luftfart.

Medlemsstat: Österrike

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 440 | Austrian Airlines AG | 424 300 |
| 19210 | UIA-VB | 3 289 |
| 30323 | International Jet Management GmbH | 157 |
| 33061 | AVCON JET AG | 83 |
| 28567 | Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H. | 17 |
| 25989 | The Flying Bulls | 16 |
| 45083 | easyJet Europe Airline GmbH | 1 823 642 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

440

Austrian Airlines AG

424 300

19210

UIA-VB

3 289

30323

International Jet Management GmbH

157

33061

AVCON JET AG

83

28567

Tupack Verpackungen Gesellschaft m.b.H.

17

25989

The Flying Bulls

16

45083

easyJet Europe Airline GmbH

1 823 642

Medlemsstat: Belgien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 908 | BRUSSELS AIRLINES | 285 422 |
| 27011 | ASL Airlines Belgium | 110 688 |
| 2344 | SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION | 3 031 |
| 32432 | EgyptAir | 315 |
| 29427 | Flying Service | 271 |
| 13457 | EXCLU Flying Partners CVBA | 81 |
| 36269 | EXCLU VF International SAGL | 22 |
| 28582 | EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG | 14 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

908

BRUSSELS AIRLINES

285 422

27011

ASL Airlines Belgium

110 688

2344

SAUDI ARABIAN AIRLINES CORPORATION

3 031

32432

EgyptAir

315

29427

Flying Service

271

13457

EXCLU Flying Partners CVBA

81

36269

EXCLU VF International SAGL

22

28582

EXCLU Inter-Wetail c/o Jet Aviation Business Jets AG

14

Medlemsstat: Bulgarien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 29056 | Bulgaria Air | 81 265 |
| 28445 | BH AIR | 41 204 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

29056

Bulgaria Air

81 265

28445

BH AIR

41 204

Medlemsstat: Kroatien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 12495 | Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d. | 88 551 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

12495

Croatia Airlines hrvatska zrakoplovna tvrtka d.d.

88 551

Medlemsstat: Cypern

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 7132 | Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited | 30 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

7132

Joannou & Paraskevaides (Aviation) Limited

30

Medlemsstat: Tjeckien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 859 | České aerolinie a.s. | 256 608 |
| 24903 | Smartwings, a.s. | 119 819 |
| 34430 | CAIMITO ENTERPRISES LIMITED | 16 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

859

České aerolinie a.s.

256 608

24903

Smartwings, a.s.

119 819

34430

CAIMITO ENTERPRISES LIMITED

16

Medlemsstat: Danmark

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 9918 | Star Air A/S | 97 822 |
| 32158 | Jet Time A/S | 37 762 |
| 4357 | SUN-AIR of Scandinavia A/S | 6 021 |
| 366 | DAT A/S | 5 855 |
| 142 | P/F Atlantic Airways | 659 |
| 3456 | Air Alsie A/S | 433 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

9918

Star Air A/S

97 822

32158

Jet Time A/S

37 762

4357

SUN-AIR of Scandinavia A/S

6 021

366

DAT A/S

5 855

142

P/F Atlantic Airways

659

3456

Air Alsie A/S

433

Medlemsstat: Finland

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1167 | Finnair Oyj | 504 434 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1167

Finnair Oyj

504 434

Medlemsstat: Frankrike

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 227 | AIR FRANCE | 1 354 329 |
| 2850 | easyJet Switzerland SA | 168 483 |
| 27518 | ASL AIRLINES FRANCE SA | 60 691 |
| 10326 | NOUVELAIR TUNISIE | 3 172 |
| 5636 | AIR SEYCHELLES | 2 478 |
| 28237 | TWIN JET | 2 023 |
| 258 | ROYAL AIR MAROC | 1 331 |
| 261 | AIR MAURITIUS LIMITED | 796 |
| 22432 | QATAR AMIRI FLIGHT | 276 |
| 159 | TAG AVIATION SUISSE | 147 |
| 1855 | MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L. | 40 |
| 19696 | LYRECO | 33 |
| 5432 | SAUDI OGER | 32 |
| 4790 | AIRBY | 25 |
| 30067 | BONGRAIN BENELUX | 23 |
| 4306 | ACCOR SA | 15 |
| 1976 | MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED | 14 |
| 7028 | THE DOW CHEMICAL COMPANY | 34 |
| 26287 | ALTONA | 7 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

227

AIR FRANCE

1 354 329

2850

easyJet Switzerland SA

168 483

27518

ASL AIRLINES FRANCE SA

60 691

10326

NOUVELAIR TUNISIE

3 172

5636

AIR SEYCHELLES

2 478

28237

TWIN JET

2 023

258

ROYAL AIR MAROC

1 331

261

AIR MAURITIUS LIMITED

796

22432

QATAR AMIRI FLIGHT

276

159

TAG AVIATION SUISSE

147

1855

MIDDLE EAST AIRLINES - AIRLIBAN S.A.L.

40

19696

LYRECO

33

5432

SAUDI OGER

32

4790

AIRBY

25

30067

BONGRAIN BENELUX

23

4306

ACCOR SA

15

1976

MARITIME INVESTMENT AND SHIPPING COMPANY LIMITED

14

7028

THE DOW CHEMICAL COMPANY

34

26287

ALTONA

7

Medlemsstat: Tyskland

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1776 | Deutsche Lufthansa AG | 2 152 188 |
| 28944 | Germanwings GmbH | 381 116 |
| 36121 | European Air Transport Leipzig GmbH | 358 714 |
| 1389 | TUIfly GmbH | 216 669 |
| 824 | Condor Flugdienst GmbH i.I. | 205 740 |
| 1652 | Korean Air Lines Co., Ltd | 21 582 |
| 8272 | ASL Airlines (Switzerland) AG | 7 448 |
| 10201 | SunExpress | 1 578 |
| 10690 | PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S. | 1 350 |
| 2840 | Volkswagen AirService GmbH | 498 |
| 26466 | DC Aviation GmbH | 454 |
| 1778 | Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr | 431 |
| 3647 | Adolf Würth GmbH & Co KG | 159 |
| 2833 | Viessmann Werke GmbH & Co KG | 85 |
| 24270 | Montenegro Airlines | 62 |
| 18991 | SAP SE | 30 |
| 567 | OBO JET-Charter GmbH | 24 |
| 14557 | Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K. | 19 |
| 967 | DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG | 14 |
| 1323 | WEKA Flugdienst GmbH | 14 |
| 6667 | Bombardier Aerospace Corporation | 13 |
| 30605 | Wheels Aviation Limited | 10 |
| 516 | Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim | 9 |
| 14658 | Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft | 66 |
| 31614 | Bombardier Transportation GmbH | 11 |
| 32953 | HeidelbergCement AG | 17 |
| 037070 | Trevo Aviation Ltd. | 26 |
| 12648 | Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG | 4 |
| 6802 | Aero Personal s.a de c.v. | 9 |
| 24784 | Samsung Techwin Co., Ltd. | 2 |
| 16761 | Jetflight Aviation Inc. | 1 |
| 33706 | Arcas Aviation GmbH & Co. KG | 10 |
| 35418 | Challenge Aero AG | 3 |
| 34984 | AMC Aircraft Management Concept | 1 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1776

Deutsche Lufthansa AG

2 152 188

28944

Germanwings GmbH

381 116

36121

European Air Transport Leipzig GmbH

358 714

1389

TUIfly GmbH

216 669

824

Condor Flugdienst GmbH i.I.

205 740

1652

Korean Air Lines Co., Ltd

21 582

8272

ASL Airlines (Switzerland) AG

7 448

10201

SunExpress

1 578

10690

PEGASUS HAVA TASIMACILIGI A.S.

1 350

2840

Volkswagen AirService GmbH

498

26466

DC Aviation GmbH

454

1778

Bundesamt für Infrastruktur, Umweltschutz und Dienstleistungen der Bundeswehr

431

3647

Adolf Würth GmbH & Co KG

159

2833

Viessmann Werke GmbH & Co KG

85

24270

Montenegro Airlines

62

18991

SAP SE

30

567

OBO JET-Charter GmbH

24

14557

Steiner-Film Inh. Siegfried Steiner e.K.

19

967

DAS Direct Air Service GmbH & Co. KG

14

1323

WEKA Flugdienst GmbH

14

6667

Bombardier Aerospace Corporation

13

30605

Wheels Aviation Limited

10

516

Bahag Baus Handelsgesellschaft AG Zug/Schweiz Zweigniederlassung Mannheim

9

14658

Bayerische Motoren Werke Aktiengesellschaft

66

31614

Bombardier Transportation GmbH

11

32953

HeidelbergCement AG

17

037070

Trevo Aviation Ltd.

26

12648

Pacelli-Beteiligungs GmbH & co. KG

4

6802

Aero Personal s.a de c.v.

9

24784

Samsung Techwin Co., Ltd.

2

16761

Jetflight Aviation Inc.

1

33706

Arcas Aviation GmbH & Co. KG

10

35418

Challenge Aero AG

3

34984

AMC Aircraft Management Concept

1

Medlemsstat: Grekland

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 20514 | AEGEAN AIRLINES S.A. | 396 441 |
| 34624 | OLYMPIC AIR | 208 654 |
| 31109 | SKY EXPRESS S.A. | 3 001 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

20514

AEGEAN AIRLINES S.A.

396 441

34624

OLYMPIC AIR

208 654

31109

SKY EXPRESS S.A.

3 001

Medlemsstat: Irland

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 132 | Aer Lingus Limited | 583 592 |
| 23828 | EMC Ireland | 98 |
| 29120 | Ven Air | 13 |
| 32096 | Prime Aviation JSC | 10 |
| 2079 | Owens-Illinois General inc | 6 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

132

Aer Lingus Limited

583 592

23828

EMC Ireland

98

29120

Ven Air

13

32096

Prime Aviation JSC

10

2079

Owens-Illinois General inc

6

Medlemsstat: Italien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 34831 | Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A. | 1 025 637 |
| 8484 | SIRIO S.p.A. | 361 |
| 31311 | MSC Aviation SA | 27 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

34831

Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A.

1 025 637

8484

SIRIO S.p.A.

361

31311

MSC Aviation SA

27

Medlemsstat: Lettland

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 23085 | A/S ”AirBaltic Corporation” | 192 796 |
| 21470 | Smartlynx Airlines | 9 207 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

23085

A/S ”AirBaltic Corporation”

192 796

21470

Smartlynx Airlines

9 207

Medlemsstat: Luxemburg

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1781 | LUXAIR | 54 596 |
| 26052 | Global Jet Luxembourg | 306 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1781

LUXAIR

54 596

26052

Global Jet Luxembourg

306

Medlemsstat: Malta

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 256 | Air Malta plc | 181 862 |
| 34461 | Comlux Malta Ltd. | 72 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

256

Air Malta plc

181 862

34461

Comlux Malta Ltd.

72

Medlemsstat: Nederländerna

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1640 | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V. | 784 194 |
| 2723 | Transavia Airlines B.V. | 409 478 |
| 1005 | El Al Israel Airlines Ltd | 1 272 |
| 2440 | Shell Aircraft Limited | 29 |
| 29439 | Liberty Global Europe Management B.V. | 27 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1640

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij N.V.

784 194

2723

Transavia Airlines B.V.

409 478

1005

El Al Israel Airlines Ltd

1 272

2440

Shell Aircraft Limited

29

29439

Liberty Global Europe Management B.V.

27

Medlemsstat: Norge

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 22212 | Norwegian Air Shuttle ASA | 827 543 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

22212

Norwegian Air Shuttle ASA

827 543

Medlemsstat: Polen

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1763 | POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA | 226 673 |
| 36143 | Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością | 132 870 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1763

POLSKIE LINIE LOTNICZE LOT SPÓŁKA AKCYJNA

226 673

36143

Enter Air spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

132 870

Medlemsstat: Portugal

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2656 | Transportes Aéreos Portugueses, S.A. | 525 241 |
| 23781 | Netjets Transportes Aereos SA | 4 460 |
| 32417 | Ibis Participações e Serviços Ltda | 3 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

2656

Transportes Aéreos Portugueses, S.A.

525 241

23781

Netjets Transportes Aereos SA

4 460

32417

Ibis Participações e Serviços Ltda

3

Medlemsstat: Rumänien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2658 | S.C. TAROM S.A. | 136 559 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

2658

S.C. TAROM S.A.

136 559

Medlemsstat: Spanien

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 1475 | IBERIA LAE SA OPERADORA SU | 792 702 |
| 30190 | Vueling Airlines, S.A. | 824 304 |
| 9345 | Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U. | 252 480 |
| 11309 | Swiftair SA | 16 917 |
| 6101 | Edelweiss Air AG | 15 813 |
| 32000 | Privilege Style | 13 215 |
| 27226 | Executive Airlines, S.L. | 321 |
| 4402 | Gestair, S.A. | 251 |
| 28586 | Go ahead international | 23 |
| 29804 | PUNTO FA S.L. | 18 |
| 31936 | SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD | 2 |
| 4470 | INDUSTRIAS TITAN, S.A. | 12 |
| 36637 | Alba Star, S.A. | 26 142 |
| 40052 | Evelop Airlines, S.L. | 25 785 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

1475

IBERIA LAE SA OPERADORA SU

792 702

30190

Vueling Airlines, S.A.

824 304

9345

Air Europa Líneas Aéreas, S.A.U.

252 480

11309

Swiftair SA

16 917

6101

Edelweiss Air AG

15 813

32000

Privilege Style

13 215

27226

Executive Airlines, S.L.

321

4402

Gestair, S.A.

251

28586

Go ahead international

23

29804

PUNTO FA S.L.

18

31936

SQUADRON AVIATION SERVICES, LTD

2

4470

INDUSTRIAS TITAN, S.A.

12

36637

Alba Star, S.A.

26 142

40052

Evelop Airlines, S.L.

25 785

Medlemsstat: Sverige

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 2351 | Scandinavian Airlines System SAS | 1 327 208 |
| 21450 | Braathens Regional Aviation AB | 56 569 |
| 1116 | Försvarsmakten | 93 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

2351

Scandinavian Airlines System SAS

1 327 208

21450

Braathens Regional Aviation AB

56 569

1116

Försvarsmakten

93

Medlemsstat: Förenade kungariket

| ETSID | Verksamhetsutövarens namn | 2020 |
| --- | --- | --- |
| 00590 | BRITISH AIRWAYS PLC | 1 349 506 |
| 30131 | TUI Airways Limited | 741 335 |
| 07532 | Jet2.com Limited | 303 689 |
| 5453 | Flybe Limited | 223 596 |
| 12669 | BA CITYFLYER LIMITED | 37 799 |
| 26351 | Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways) | 24 054 |
| 04744 | Titan Airways Limited | 9 460 |
| 1673 | Kuwait Airways Corporation | 6 307 |
| 17692 | ONUR AIR TASIMACILIK A.S | 2 495 |
| 1801 | MALAYSIA AIRLINES BERHAD | 1 098 |
| 7618 | Gama Aviation (UK) Limited | 508 |
| 26684 | TAG AVIATION UK LTD | 471 |
| 18224 | Uzbekistan Airways | 149 |
| 29929 | ETIHAD AIRWAYS | 232 |
| 201 | Air Canada | 172 |
| 7521 | Formula One Management Limited | 148 |
| 6064 | Dubai Air Wing | 91 |
| 33204 | INEOS Aviation Limited | 119 |
| 23881 | Executive Jet Management, Inc. | 62 |
| 6323 | Banline Aviation Ltd | 41 |
| 9962 | ICELAND FOODS LTD | 28 |
| 1905 | 3M Company | 17 |
| 8849 | Honeywell International, Inc. | 14 |
| 3991 | Sioux Company Ltd | 14 |
| 31943 | AMGEN INC. | 6 |
| 20894 | KOHLER CO | 6 |
| 33938 | AMAC Corporate Jet AG | 7 |
| 4025 | Embraer SA | 7 |
| 29824 | EIE Eagle Inc. Est. | 4 |
| 3751 | The Procter & Gamble Company | 6 |
| 31508 | AL SALAM 319LTD | 3 |
| 28494 | SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG | 289 088 |
| 1703 | Learjet Inc. | 4 |
| 27893 | Merck & Co Inc | 3 |
| 36153 | Bayham Limited | 8 |
| 34153 | Cayley Aviation Ltd. | 2 |
| 46235 | easyJet UK Limited | 1 165 113 |
| 2782 | United Airlines, Inc. | 1 304 |
| 31095 | NetJets Aviation Inc. | 44 |
| 29471 | ExecuJet Europe AG | 137 |
| 2463 | Singapore Airlines Limited | 23 065 |

ETSID

Verksamhetsutövarens namn

2020

00590

BRITISH AIRWAYS PLC

1 349 506

30131

TUI Airways Limited

741 335

07532

Jet2.com Limited

303 689

5453

Flybe Limited

223 596

12669

BA CITYFLYER LIMITED

37 799

26351

Air Kilroe Limited (Trading as Eastern Airways)

24 054

04744

Titan Airways Limited

9 460

1673

Kuwait Airways Corporation

6 307

17692

ONUR AIR TASIMACILIK A.S

2 495

1801

MALAYSIA AIRLINES BERHAD

1 098

7618

Gama Aviation (UK) Limited

508

26684

TAG AVIATION UK LTD

471

18224

Uzbekistan Airways

149

29929

ETIHAD AIRWAYS

232

201

Air Canada

172

7521

Formula One Management Limited

148

6064

Dubai Air Wing

91

33204

INEOS Aviation Limited

119

23881

Executive Jet Management, Inc.

62

6323

Banline Aviation Ltd

41

9962

ICELAND FOODS LTD

28

1905

3M Company

17

8849

Honeywell International, Inc.

14

3991

Sioux Company Ltd

14

31943

AMGEN INC.

6

20894

KOHLER CO

6

33938

AMAC Corporate Jet AG

7

4025

Embraer SA

7

29824

EIE Eagle Inc. Est.

4

3751

The Procter & Gamble Company

6

31508

AL SALAM 319LTD

3

28494

SWISS INTERNATIONAL AIR LINES AG

289 088

1703

Learjet Inc.

4

27893

Merck & Co Inc

3

36153

Bayham Limited

8

34153

Cayley Aviation Ltd.

2

46235

easyJet UK Limited

1 165 113

2782

United Airlines, Inc.

1 304

31095

NetJets Aviation Inc.

44

29471

ExecuJet Europe AG

137

2463

Singapore Airlines Limited

23 065

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 6.11.2020 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.11.2020

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/57

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2020/C 375/09)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | BB Holding Investment S.A. (BB Holding Investment, Luxemburg), |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment S.A. (BB Holding Investment, Luxemburg),

| — | Duferdofin-Nucor S.r.l. (Duferdofin-Nucor, Italien), som gemensamt kontrolleras av BB Holding Investment S.A. och Nucor European Holdings BV. |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor S.r.l. (Duferdofin-Nucor, Italien), som gemensamt kontrolleras av BB Holding Investment S.A. och Nucor European Holdings BV.

BB Holding Investment förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, ensam kontroll över hela Duferdofin-Nucor.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | BB Holding Investment: Förvaltning av företag som är aktiva inom energi, sjöfart och stål, där det huvudsakligen är aktivt inom handel/distribution av stålprodukter. |
| --- | --- |

—

BB Holding Investment: Förvaltning av företag som är aktiva inom energi, sjöfart och stål, där det huvudsakligen är aktivt inom handel/distribution av stålprodukter.

| — | Duferdofin-Nucor: Tillverkning och distribution av kolstålsprodukter, till exempel ytbeslag, stångämnen och rundstål, och färdiga långa produkter, särskilt tunga profiler (balkar). |
| --- | --- |

—

Duferdofin-Nucor: Tillverkning och distribution av kolstålsprodukter, till exempel ytbeslag, stångämnen och rundstål, och färdiga långa produkter, särskilt tunga profiler (balkar).

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.9989 — BB Holding Investment/Duferdofin-Nucor

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post, per fax eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---