# Službeni list C 345/16.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 345 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.16. listopada 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 345

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.16. listopada 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 22. do 25. listopada 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 324, 27.9.2019.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojeni 24. listopada 2018., objavljeni su u  SL L 331, 28.12.2018 .
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2018.–2019.Dnevne sjednice od 22. do 25. listopada 2018.
  Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 324, 27.9.2019.

  Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojeni 24. listopada 2018., objavljeni su u  SL L 331, 28.12.2018 .
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u  SL C 324, 27.9.2019.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojeni 24. listopada 2018., objavljeni su u  SL L 331, 28.12.2018 .

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 23. listopada 2018. |
| 2020/C 345/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (2018/2053(INI)) | 2 |
| | Srijeda, 24. listopada 2018. |
| 2020/C 345/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D058360/01 – 2018/2872(RSP)) | 8 |
| 2020/C 345/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP)) | 13 |
| | Četvrtak, 25. listopada 2018. |
| 2020/C 345/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučaju prijevare (2018/2006(INI)) | 19 |
| 2020/C 345/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o porastu neofašističkog nasilja u Europi (2018/2869(RSP)) | 22 |
| 2020/C 345/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o dobrobiti životinja, upotrebi antimikrobnih sredstava i utjecaju industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš (2018/2858(RSP)) | 28 |
| 2020/C 345/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2018. u Katowicama, Poljska (COP24) (2018/2598(RSP)) | 32 |
| 2020/C 345/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o 14. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14) (2018/2791(RSP)) | 45 |
| 2020/C 345/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (2018/2034(INI)) | 49 |
| 2020/C 345/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (2018/2855(RSP)) | 58 |
| 2020/C 345/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (2018/2885(RSP)) | 67 |
| 2020/C 345/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Azovskom moru (2018/2870(RSP)) | 71 |
| 2020/C 345/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (2018/2891(RSP)) | 74 |
| 2020/C 345/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma (2018/2838(RSP)) | 78 |
| 2020/C 345/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: vrijeme je za djelovanje! (2018/2023(INI)) | 80 |
| 2020/C 345/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ovladavanju globalizacijom: trgovinski aspekti (2018/2005(INI)) | 86 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 23. listopada 2018.

2020/C 345/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (2018/2053(INI))

2

Srijeda, 24. listopada 2018.

2020/C 345/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

8

2020/C 345/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

13

Četvrtak, 25. listopada 2018.

2020/C 345/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučaju prijevare (2018/2006(INI))

19

2020/C 345/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o porastu neofašističkog nasilja u Europi (2018/2869(RSP))

22

2020/C 345/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o dobrobiti životinja, upotrebi antimikrobnih sredstava i utjecaju industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš (2018/2858(RSP))

28

2020/C 345/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2018. u Katowicama, Poljska (COP24) (2018/2598(RSP))

32

2020/C 345/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o 14. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14) (2018/2791(RSP))

45

2020/C 345/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (2018/2034(INI))

49

2020/C 345/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (2018/2855(RSP))

58

2020/C 345/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (2018/2885(RSP))

67

2020/C 345/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Azovskom moru (2018/2870(RSP))

71

2020/C 345/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (2018/2891(RSP))

74

2020/C 345/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma (2018/2838(RSP))

78

2020/C 345/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: vrijeme je za djelovanje! (2018/2023(INI))

80

2020/C 345/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ovladavanju globalizacijom: trgovinski aspekti (2018/2005(INI))

86

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Utorak, 23. listopada 2018. |
| 2020/C 345/17 | Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM)) | 98 |
| 2020/C 345/18 | Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu (2017/2133(IMM)) | 101 |
| 2020/C 345/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 216/2013 o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP)) | 103 |
| | Srijeda, 24. listopada 2018. |
| 2020/C 345/20 | Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu (2018/2075(IMM)) | 104 |
| 2020/C 345/21 | Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sophie Montel (2018/2076(IMM)) | 106 |
| 2020/C 345/22 | Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Georgiosu Kyrtsosu (2018/2041(IMM)) | 108 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 23. listopada 2018.

2020/C 345/17

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM))

98

2020/C 345/18

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu (2017/2133(IMM))

101

2020/C 345/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 216/2013 o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

103

Srijeda, 24. listopada 2018.

2020/C 345/20

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu (2018/2075(IMM))

104

2020/C 345/21

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sophie Montel (2018/2076(IMM))

106

2020/C 345/22

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Georgiosu Kyrtsosu (2018/2041(IMM))

108

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Utorak, 23. listopada 2018. |
| 2020/C 345/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma između Europske unije i Zajednice Bahama o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Zajednice Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE)) | 110 |
| 2020/C 345/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Mauricijusa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE)) | 111 |
| 2020/C 345/25 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Antigve i Barbude o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE)) | 112 |
| 2020/C 345/26 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE)) | 113 |
| 2020/C 345/27 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Barbadosa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE)) | 114 |
| 2020/C 345/28 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšela o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE)) | 115 |
| 2020/C 345/29 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Portugala – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD)) | 116 |
| 2020/C 345/30 | Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE)) | 120 |
| 2020/C 345/31 | Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu imenovanja zamjenice izvršnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE)) | 121 |
| 2020/C 345/32 | Amandmani koje je donio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) | 122 |
| 2020/C 345/33 | P8_TA(2018)0398Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i o ispravku te uredbe u pogledu sredstava za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstava za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta | 198 |
| 2020/C 345/34 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju obveza izvješćivanja u području politike o okolišu te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) | 199 |
| | Srijeda, 24. listopada 2018. |
| 2020/C 345/35 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD)) | 221 |
| 2020/C 345/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu potpore strukturnim reformama u državama članicama (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD)) | 234 |
| 2020/C 345/37 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Irskoj (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS)) | 235 |
| 2020/C 345/38 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Irskoj (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS)) | 236 |
| 2020/C 345/39 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Hrvatskoj (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS)) | 237 |
| 2020/C 345/40 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) | 238 |
| 2020/C 345/41 | P8_TA(2018)0412Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava u području graničnih kontrola ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola te o izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 | 284 |
| 2020/C 345/42 | P8_TA(2018)0413Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU | 285 |
| 2020/C 345/43 | P8_TA(2018)0414Upotreba Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom | 286 |
| 2020/C 345/44 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/83/EEZ o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS)) | 288 |
| | Četvrtak, 25. listopada 2018. |
| 2020/C 345/45 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) | 290 |
| 2020/C 345/46 | P8_TA(2018)0420Odobravanje primjene i nadzor nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove, Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu i Direktive 2001/83/EZ o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu | 334 |
| 2020/C 345/47 | P8_TA(2018)0421Veterinarsko-medicinski proizvodi***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ | 335 |
| 2020/C 345/48 | P8_TA(2018)0422Proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba hrane za životinje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi hrane za životinje s dodanim lijekovima i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi ljekovite hrane za životinje, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ | 336 |
| 2020/C 345/49 | P8_TA(2018)0423Naknade koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila(Tekst značajan za EGP) | 337 |
| 2020/C 345/50 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EZ o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) | 374 |
| 2020/C 345/51 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) | 419 |
| 2020/C 345/52 | P8_TA(2018)0426Mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 s obzirom na mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 u pogledu mjesta sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo | 452 |
| 2020/C 345/53 | P8_TA(2018)0427Mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 s obzirom na mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 u pogledu mjesta sjedišta Europske agencije za lijekove | 456 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 23. listopada 2018.

2020/C 345/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma između Europske unije i Zajednice Bahama o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Zajednice Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

110

2020/C 345/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Mauricijusa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

111

2020/C 345/25

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Antigve i Barbude o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

112

2020/C 345/26

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

113

2020/C 345/27

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Barbadosa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

114

2020/C 345/28

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšela o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

115

2020/C 345/29

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Portugala – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

116

2020/C 345/30

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

120

2020/C 345/31

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu imenovanja zamjenice izvršnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

121

2020/C 345/32

Amandmani koje je donio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD))

122

2020/C 345/33

P8_TA(2018)0398Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstva za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i o ispravku te uredbe u pogledu sredstava za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))P8_TC1-COD(2018)0265Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstava za cilj Ulaganje za rast i radna mjesta

198

2020/C 345/34

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju obveza izvješćivanja u području politike o okolišu te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD))

199

Srijeda, 24. listopada 2018.

2020/C 345/35

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

221

2020/C 345/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu potpore strukturnim reformama u državama članicama (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

234

2020/C 345/37

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Irskoj (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

235

2020/C 345/38

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Irskoj (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

236

2020/C 345/39

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Hrvatskoj (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

237

2020/C 345/40

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD))

238

2020/C 345/41

P8_TA(2018)0412Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava u području graničnih kontrola ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola te o izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))P8_TC1-COD(2016)0408Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006

284

2020/C 345/42

P8_TA(2018)0413Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))P8_TC1-COD(2016)0409Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU

285

2020/C 345/43

P8_TA(2018)0414Upotreba Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))P8_TC1-COD(2016)0407Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

286

2020/C 345/44

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/83/EEZ o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

288

Četvrtak, 25. listopada 2018.

2020/C 345/45

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD))

290

2020/C 345/46

P8_TA(2018)0420Odobravanje primjene i nadzor nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))P8_TC1-COD(2014)0256Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove, Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu i Direktive 2001/83/EZ o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu

334

2020/C 345/47

P8_TA(2018)0421Veterinarsko-medicinski proizvodi***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))P8_TC1-COD(2014)0257Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ

335

2020/C 345/48

P8_TA(2018)0422Proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba hrane za životinje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi hrane za životinje s dodanim lijekovima i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))P8_TC1-COD(2014)0255Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi ljekovite hrane za životinje, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ

336

2020/C 345/49

P8_TA(2018)0423Naknade koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))P8_TC1-COD(2017)0114Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila(Tekst značajan za EGP)

337

2020/C 345/50

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EZ o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD))

374

2020/C 345/51

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD)

419

2020/C 345/52

P8_TA(2018)0426Mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 s obzirom na mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))P8_TC1-COD(2017)0326Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 u pogledu mjesta sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo

452

2020/C 345/53

P8_TA(2018)0427Mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 s obzirom na mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))P8_TC1-COD(2017)0328Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 u pogledu mjesta sjedišta Europske agencije za lijekove

456

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

16.10.2020

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 345/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2018.–2019.

Dnevne sjednice od 22. do 25. listopada 2018.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 324, 27.9.2019.

Tekstovi o razrješnici za financijsku godinu 2016., usvojeni 24. listopada 2018., objavljeni su u SL L 331, 28.12.2018.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Utorak, 23. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/2

---

P8_TA(2018)0400

Uloga financijskoga sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (2018/2053(INI))

(2020/C 345/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 3. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim EU mora poticati visoku razinu zaposlenosti, zajamčiti adekvatnu socijalnu zaštitu, suzbijati društvenu isključenost i osigurati visoku razinu obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim EU mora poticati visoku razinu zaposlenosti, zajamčiti adekvatnu socijalnu zaštitu, suzbijati društvenu isključenost i osigurati visoku razinu obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća donesene 7. prosinca 2015. o promicanju socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća donesene 7. prosinca 2015. o promicanju socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Dugoročno financiranje europskog gospodarstva” (COM(2014)0168), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Dugoročno financiranje europskog gospodarstva” (COM(2014)0168),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. prosinca 2012. naslovljenu „Akcijski plan: Europsko pravo društava i korporativno upravljanje – moderni pravni okvir za angažiranije dioničare i održiva društva”(COM(2012)0740), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. prosinca 2012. naslovljenu „Akcijski plan: Europsko pravo društava i korporativno upravljanje – moderni pravni okvir za angažiranije dioničare i održiva društva”(COM(2012)0740),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. listopada 2012. naslovljenu „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za novi rast” (COM(2012)0573),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394) i programe rada Komisije za 2008. i 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. lipnja 2008. naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394) i programe rada Komisije za 2008. i 2009.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2006. naslovljenu „Provedba Lisabonskog programa Zajednice za rast i radna mjesta: Prijenos poduzeća – Kontinuitet kroz novi početak” (COM(2006)0117), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. ožujka 2006. naslovljenu „Provedba Lisabonskog programa Zajednice za rast i radna mjesta: Prijenos poduzeća – Kontinuitet kroz novi početak” (COM(2006)0117),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2002. naslovljenu „Okvir za promicanje financijskog sudjelovanja radnika (COM(2002)0364) i rezoluciju Parlamenta od 5. lipnja 2003. o toj temi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. srpnja 2002. naslovljenu „Okvir za promicanje financijskog sudjelovanja radnika (COM(2002)0364) i rezoluciju Parlamenta od 5. lipnja 2003. o toj temi (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. listopada 2010. o financijskom sudjelovanju radnika u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. listopada 2010. o financijskom sudjelovanju radnika u Europi,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2013. o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. siječnja 2013. o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (3),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. siječnja 2014. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (4) i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (2013/2127(INI)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 14. siječnja 2014. o financijskom sudjelovanju zaposlenika u prihodima društava (4) i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (2013/2127(INI)),

| — | uzimajući u obzir studiju o financijskom sudjelovanju radnika u prihodima poduzeća (engl. Employee financial participation in companies’ proceeds), čiju je izradu zatražio Odbor Parlamenta za zapošljavanje i socijalna pitanja i koja je objavljena u rujnu 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o financijskom sudjelovanju radnika u prihodima poduzeća (engl. Employee financial participation in companies’ proceeds), čiju je izradu zatražio Odbor Parlamenta za zapošljavanje i socijalna pitanja i koja je objavljena u rujnu 2012.,

| — | uzimajući u obzir preispitivanje akcijskog plana za uniju tržišta kapitala provedeno sredinom provedbenog razdoblja i objavljeno 8. lipnja 2017. (COM(2017)0292), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preispitivanje akcijskog plana za uniju tržišta kapitala provedeno sredinom provedbenog razdoblja i objavljeno 8. lipnja 2017. (COM(2017)0292),

| — | uzimajući u obzir pilot-projekt Komisije nazvan „Promicanje radničkog vlasništva i sudjelovanja radnika”, čija je konačna verzija objavljena 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pilot-projekt Komisije nazvan „Promicanje radničkog vlasništva i sudjelovanja radnika”, čija je konačna verzija objavljena 2014.,

| — | uzimajući u obzir četvrto izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER IV.) pod naslovom „Usporedba sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća u državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama”, koje je objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu u listopadu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir četvrto izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER IV.) pod naslovom „Usporedba sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća u državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama”, koje je objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu u listopadu 2009.,

| — | uzimajući u obzir treće izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER III.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća u novim državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama”, koje je objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu u lipnju 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir treće izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER III.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća u novim državama članicama Europske unije i državama kandidatkinjama”, koje je objavilo Slobodno sveučilište u Berlinu u lipnju 2006.,

| — | uzimajući u obzir izvješće skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini o transnacionalnim preprekama jačanju financijskog sudjelovanja radnika u transnacionalnim poduzećima od 18. prosinca 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini o transnacionalnim preprekama jačanju financijskog sudjelovanja radnika u transnacionalnim poduzećima od 18. prosinca 2003.,

| — | uzimajući u obzir drugo izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER II.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (uključujući udio u kapitalu) u državama članicama Europske unije”, koje je objavila Komisija u siječnju 1997. (COM(1996)0697), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER II.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (uključujući udio u kapitalu) u državama članicama Europske unije”, koje je objavila Komisija u siječnju 1997. (COM(1996)0697),

| — | uzimajući u obzir prvo izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER I.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća”, koje su objavili Komisija i Europski sveučilišni institut u ožujku 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvo izvješće o promicanju sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća (PEPPER I.) pod naslovom „Promicanje sudjelovanja radnika u dobiti i rezultatima poduzeća”, koje su objavili Komisija i Europski sveučilišni institut u ožujku 1991.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0293/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A8-0293/2018),

| A. | budući da poslodavci mogu birati između nekoliko modela financijskog sudjelovanja radnika: raspodjela dobiti, pojedinačno vlasništvo radnika nad dionicama, radničko vlasništvo u zadrugarskim modelima i programi radničkog dioničarstva; |
| --- | --- |

A.

budući da poslodavci mogu birati između nekoliko modela financijskog sudjelovanja radnika: raspodjela dobiti, pojedinačno vlasništvo radnika nad dionicama, radničko vlasništvo u zadrugarskim modelima i programi radničkog dioničarstva;

| B. | budući da pojedinačno poduzeće i njegovi radnici moraju pažljivo odabrati najprikladniji model financijskog sudjelovanja radnika, vodeći računa o specifičnim nacionalnim poreznim pravilima i kontekstu sektora, te da će uglavnom ovisiti o veličini, djelatnosti i statusu poduzeća, osobito ako je uvršteno na burzu; budući da nije primjereno razviti sveobuhvatni model uniforman za sve za financijsko sudjelovanje radnika na razini EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da pojedinačno poduzeće i njegovi radnici moraju pažljivo odabrati najprikladniji model financijskog sudjelovanja radnika, vodeći računa o specifičnim nacionalnim poreznim pravilima i kontekstu sektora, te da će uglavnom ovisiti o veličini, djelatnosti i statusu poduzeća, osobito ako je uvršteno na burzu; budući da nije primjereno razviti sveobuhvatni model uniforman za sve za financijsko sudjelovanje radnika na razini EU-a;

| C. | budući da se prema podacima europskog istraživanja o poduzećima provedenog 2013. (5) programi financijskog sudjelovanja radnika mogu uvelike razlikovati ovisno o karakteristikama poduzeća; budući da 62 % europskih subjekta upotrebljava neki oblik promjenjive plaće, da podjela dobiti predstavlja 30 %, a plaćanje ovisno o grupnoj uspješnosti 25 %; budući da 5 % subjekata koristi programe dioničarstva; budući da su programi financijskog sudjelovanja radnika zastupljeniji u privatnom sektoru nego u javnom sektoru (uz neke nacionalne iznimke), kao i u određenim gospodarskim sektorima, posebno u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, financija, osiguranja i savjetovanja; budući da je veća vjerojatnost da će programe financijskog sudjelovanja radnika koristiti veća poduzeća nego mala i srednja poduzeća i da su oni zastupljeniji u poduzećima u stranom vlasništvu ili multinacionalnim poduzećima te poduzećima koja se nalaze u gospodarski vodećim ili naprednim regijama (6); |
| --- | --- |

C.

budući da se prema podacima europskog istraživanja o poduzećima provedenog 2013. (5) programi financijskog sudjelovanja radnika mogu uvelike razlikovati ovisno o karakteristikama poduzeća; budući da 62 % europskih subjekta upotrebljava neki oblik promjenjive plaće, da podjela dobiti predstavlja 30 %, a plaćanje ovisno o grupnoj uspješnosti 25 %; budući da 5 % subjekata koristi programe dioničarstva; budući da su programi financijskog sudjelovanja radnika zastupljeniji u privatnom sektoru nego u javnom sektoru (uz neke nacionalne iznimke), kao i u određenim gospodarskim sektorima, posebno u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, financija, osiguranja i savjetovanja; budući da je veća vjerojatnost da će programe financijskog sudjelovanja radnika koristiti veća poduzeća nego mala i srednja poduzeća i da su oni zastupljeniji u poduzećima u stranom vlasništvu ili multinacionalnim poduzećima te poduzećima koja se nalaze u gospodarski vodećim ili naprednim regijama (6);

| D. | budući da su programi radničkog dioničarstva oblik financijskog sudjelovanja radnika u kojima se koristi posrednički subjekt koji može koristiti glasačka prava ili druge oblike upravljanja u ime radnika, koji ih mogu dobrovoljno birati; |
| --- | --- |

D.

budući da su programi radničkog dioničarstva oblik financijskog sudjelovanja radnika u kojima se koristi posrednički subjekt koji može koristiti glasačka prava ili druge oblike upravljanja u ime radnika, koji ih mogu dobrovoljno birati;

| E. | budući da sustavi financijskog sudjelovanja radnika u kojima radnici sudjeluju u savjetovanju i odlučivanju nose dokazane prednosti (7) i za radnike i za poduzeće, između ostalog i u smislu održivog upravljanja, transparentnosti, socijalnog dijaloga, uzajamnog poštovanja poslodavaca i radnika te drugih aspekata kao što su postupci zapošljavanja, zadržavanje radnika, motivacija, zadovoljstvo radnim mjestom i razvoj vještina kao i ukupni rezultati i profitabilnost; |
| --- | --- |

E.

budući da sustavi financijskog sudjelovanja radnika u kojima radnici sudjeluju u savjetovanju i odlučivanju nose dokazane prednosti (7) i za radnike i za poduzeće, između ostalog i u smislu održivog upravljanja, transparentnosti, socijalnog dijaloga, uzajamnog poštovanja poslodavaca i radnika te drugih aspekata kao što su postupci zapošljavanja, zadržavanje radnika, motivacija, zadovoljstvo radnim mjestom i razvoj vještina kao i ukupni rezultati i profitabilnost;

| F. | budući da bi sudjelovanje radnika u odlučivanju moglo poboljšati organizacijske rezultate i kvalitetu profesionalnog života radnika te budući da bi moglo služiti kao sredstvo za inovacije na radnom mjestu (8) za promicanje osjećaja sudjelovanja, jačanje protoka informacija u poduzeću i povećanje razine povjerenja između poslodavaca i radnika; |
| --- | --- |

F.

budući da bi sudjelovanje radnika u odlučivanju moglo poboljšati organizacijske rezultate i kvalitetu profesionalnog života radnika te budući da bi moglo služiti kao sredstvo za inovacije na radnom mjestu (8) za promicanje osjećaja sudjelovanja, jačanje protoka informacija u poduzeću i povećanje razine povjerenja između poslodavaca i radnika;

| G. | budući da sustavi financijskog sudjelovanja radnika zbog svojeg doprinosa poduzećima, uključujući ona male i srednje veličine i tržištu rada mogu pozitivno utjecati na gospodarstva država članica; budući da financijsko sudjelovanje radnika u njihovu poduzeću može doprinijeti zadovoljstvu poslom, osjećaju sudjelovanja, uzajamnom poštovanju između poslodavaca i zaposlenika i ukupnim rezultatima te da može pomoći zaposlenicima da pronađu prilike u svojim matičnim zemljama; |
| --- | --- |

G.

budući da sustavi financijskog sudjelovanja radnika zbog svojeg doprinosa poduzećima, uključujući ona male i srednje veličine i tržištu rada mogu pozitivno utjecati na gospodarstva država članica; budući da financijsko sudjelovanje radnika u njihovu poduzeću može doprinijeti zadovoljstvu poslom, osjećaju sudjelovanja, uzajamnom poštovanju između poslodavaca i zaposlenika i ukupnim rezultatima te da može pomoći zaposlenicima da pronađu prilike u svojim matičnim zemljama;

| H. | budući da bi financijsko sudjelovanje radnika u kontekstu razvoja unije tržišta kapitala EFP-a moglo pridonijeti ciljevima unije tržišta kapitala koji se odnose na uključivi rast i transparentnosti gospodarske aktivnosti; budući da bi financijsko sudjelovanje radnika uz osposobljavanje sudionika koje osiguravaju poduzeća i države članice moglo poboljšati financijsku pismenost građana EU-a, što bi moglo smanjiti njihovu nesklonost ulaganju i potencijalno povećati ulaganja od strane malih ulagatelja; |
| --- | --- |

H.

budući da bi financijsko sudjelovanje radnika u kontekstu razvoja unije tržišta kapitala EFP-a moglo pridonijeti ciljevima unije tržišta kapitala koji se odnose na uključivi rast i transparentnosti gospodarske aktivnosti; budući da bi financijsko sudjelovanje radnika uz osposobljavanje sudionika koje osiguravaju poduzeća i države članice moglo poboljšati financijsku pismenost građana EU-a, što bi moglo smanjiti njihovu nesklonost ulaganju i potencijalno povećati ulaganja od strane malih ulagatelja;

| I. | budući da su u okviru europske strategije zapošljavanja i strategije Europa 2020. postavljeni prioriteti koji se odnose na poboljšanje kvalitete radnih mjesta i osiguravanje boljih radnih uvjeta; budući da bi povećano sudjelovanje radnika u financijskim rezultatima poduzeća i davanje boljih nagrada moglo doprinijeti ostvarenju tih ciljeva; |
| --- | --- |

I.

budući da su u okviru europske strategije zapošljavanja i strategije Europa 2020. postavljeni prioriteti koji se odnose na poboljšanje kvalitete radnih mjesta i osiguravanje boljih radnih uvjeta; budući da bi povećano sudjelovanje radnika u financijskim rezultatima poduzeća i davanje boljih nagrada moglo doprinijeti ostvarenju tih ciljeva;

| J. | budući da financijsko sudjelovanje radnika mora ići ukorak s visokom razinom informacija, osposobljavanjem i savjetovanjem s radnicima kako bi oni bili u potpunosti upoznati s načinom na koji funkcioniraju programi za financijsko sudjelovanje kojima bi se mogli pridružiti, kako bi im se omogućilo da provedu potpuno utemeljenu procjenu mogućih koristi i rizika tih programa, na primjer, u slučaju stečaja društva; |
| --- | --- |

J.

budući da financijsko sudjelovanje radnika mora ići ukorak s visokom razinom informacija, osposobljavanjem i savjetovanjem s radnicima kako bi oni bili u potpunosti upoznati s načinom na koji funkcioniraju programi za financijsko sudjelovanje kojima bi se mogli pridružiti, kako bi im se omogućilo da provedu potpuno utemeljenu procjenu mogućih koristi i rizika tih programa, na primjer, u slučaju stečaja društva;

| K. | budući da bi poslodavci s pomoću financijskog sudjelovanja radnika, poboljšanog socijalnog dijaloga i strateškog donošenja odluka mogli uložiti u mogućnosti razvoja svoje radne snage, doprinoseći time borbi protiv društvene isključenosti i osiguravanju visoke razine izobrazbe; |
| --- | --- |

K.

budući da bi poslodavci s pomoću financijskog sudjelovanja radnika, poboljšanog socijalnog dijaloga i strateškog donošenja odluka mogli uložiti u mogućnosti razvoja svoje radne snage, doprinoseći time borbi protiv društvene isključenosti i osiguravanju visoke razine izobrazbe;

| L. | budući da uključivanjem zaposlenika u postupak odlučivanja, ovisno o specifičnosti programa, financijsko sudjelovanje radnika u nekim slučajevima može pomoći poduzećima, uključujući ona male i srednje veličine, u pogledu restrukturiranja i kontinuiteta poslovanja rješavanjem problema nasljeđivanja poduzeća i generacijskog obnavljanja, primjerice u obiteljskim poduzećima; |
| --- | --- |

L.

budući da uključivanjem zaposlenika u postupak odlučivanja, ovisno o specifičnosti programa, financijsko sudjelovanje radnika u nekim slučajevima može pomoći poduzećima, uključujući ona male i srednje veličine, u pogledu restrukturiranja i kontinuiteta poslovanja rješavanjem problema nasljeđivanja poduzeća i generacijskog obnavljanja, primjerice u obiteljskim poduzećima;

| M. | budući da treba imati na umu da financijsko sudjelovanje radnika ima pozitivne i negativne aspekte; |
| --- | --- |

M.

budući da treba imati na umu da financijsko sudjelovanje radnika ima pozitivne i negativne aspekte;

| N. | budući da financijsko sudjelovanje radnika nosi neke financijske rizike, ali može i djelovati kao sredstvo za ublažavanje šokova, omogućiti dodatke ili druge nagrade te također osigurati da radnici imaju portfelj ušteđenih dionica; budući da programi radničkog dioničarstva posebno mogu biti primjer modela otkupa zaposlenika za poduzeća koja nisu uvrštena na burzu u kojima bi prioritetni otkup poduzeća mogao omogućiti radnicima da potencijalno sačuvaju svoja radna mjesta kada postoji mogućnost otkupa od strane drugog poduzeća; |
| --- | --- |

N.

budući da financijsko sudjelovanje radnika nosi neke financijske rizike, ali može i djelovati kao sredstvo za ublažavanje šokova, omogućiti dodatke ili druge nagrade te također osigurati da radnici imaju portfelj ušteđenih dionica; budući da programi radničkog dioničarstva posebno mogu biti primjer modela otkupa zaposlenika za poduzeća koja nisu uvrštena na burzu u kojima bi prioritetni otkup poduzeća mogao omogućiti radnicima da potencijalno sačuvaju svoja radna mjesta kada postoji mogućnost otkupa od strane drugog poduzeća;

| O. | budući da su stoga potrebne mjere kako bi se radnike zaštitilo od rizika od gubitka radnog mjesta i od gubitka uloženog kapitala kada se njihov poslodavac nađe u krizi; budući da se financijsko sudjelovanje radnika ne smije koristiti za ograničavanje socijalnih i radnih prava koje zaposlenici stječu, da ne smije zamijeniti uobičajenu osnovnu plaću, druge oblike primitaka od rada ili doprinosa mirovinskim sustavima te da ne smije biti način prijenosa rizika na radnika ili za nepoštovanje zakona o radu; |
| --- | --- |

O.

budući da su stoga potrebne mjere kako bi se radnike zaštitilo od rizika od gubitka radnog mjesta i od gubitka uloženog kapitala kada se njihov poslodavac nađe u krizi; budući da se financijsko sudjelovanje radnika ne smije koristiti za ograničavanje socijalnih i radnih prava koje zaposlenici stječu, da ne smije zamijeniti uobičajenu osnovnu plaću, druge oblike primitaka od rada ili doprinosa mirovinskim sustavima te da ne smije biti način prijenosa rizika na radnika ili za nepoštovanje zakona o radu;

| P. | budući da bi sudjelovanje u financijskom sudjelovanju radnika trebalo ostati dobrovoljno za zaposlenike, posebno one u malim i srednjim poduzećima, i da ne bi smjelo utjecati na njihovu mobilnost na tržištu rada, njihovu socijalnu sigurnost ili pravo na poduzimanje kolektivnih mjera; budući da bi stoga zaposlenici u svakom trenutku trebali imati pristup informacijama o gospodarskom stanju društva, osim poslovnih tajni i poslovno osjetljivih informacija, te bi ih trebalo obavijestiti o prednostima i nedostacima svakog dostupnog sustava financijskog sudjelovanja radnika; |
| --- | --- |

P.

budući da bi sudjelovanje u financijskom sudjelovanju radnika trebalo ostati dobrovoljno za zaposlenike, posebno one u malim i srednjim poduzećima, i da ne bi smjelo utjecati na njihovu mobilnost na tržištu rada, njihovu socijalnu sigurnost ili pravo na poduzimanje kolektivnih mjera; budući da bi stoga zaposlenici u svakom trenutku trebali imati pristup informacijama o gospodarskom stanju društva, osim poslovnih tajni i poslovno osjetljivih informacija, te bi ih trebalo obavijestiti o prednostima i nedostacima svakog dostupnog sustava financijskog sudjelovanja radnika;

| Q. | budući da su za promicanje financijskog sudjelovanja radnika koje bi se moglo isplatiti u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ključni fiskalni poticaji s obzirom na to da zemlje koje imaju dugu tradiciju financijskog sudjelovanja radnika ujedno imaju i najrazvijenije sustave radničkog vlasništva i najveće fiskalne prednosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da su za promicanje financijskog sudjelovanja radnika koje bi se moglo isplatiti u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju ključni fiskalni poticaji s obzirom na to da zemlje koje imaju dugu tradiciju financijskog sudjelovanja radnika ujedno imaju i najrazvijenije sustave radničkog vlasništva i najveće fiskalne prednosti;

| R. | budući da su aktivne politike zapošljavanja, kao što su podupiranje istinskog samozapošljavanja te standardnog i socijalnog poduzetništva, ključan instrument za ponovnu integraciju nezaposlenih osoba na tržište rada, u skladu s Europskim akcijskim planom za poduzetništvo donesenim u siječnju 2013.; |
| --- | --- |

R.

budući da su aktivne politike zapošljavanja, kao što su podupiranje istinskog samozapošljavanja te standardnog i socijalnog poduzetništva, ključan instrument za ponovnu integraciju nezaposlenih osoba na tržište rada, u skladu s Europskim akcijskim planom za poduzetništvo donesenim u siječnju 2013.;

| S. | budući da trenutačni Europski socijalni fond promiče socijalno poduzetništvo te socijalno i solidarno gospodarstvo te da bi budući Europski socijalni fond Plus trebao to i dalje činiti; budući da financijsko sudjelovanje radnika može dati vrijedan doprinos razvoju socijalnog i solidarnog gospodarstva, primjerice tako što će ulaganja ili financijska sredstva biti dostupnija; |
| --- | --- |

S.

budući da trenutačni Europski socijalni fond promiče socijalno poduzetništvo te socijalno i solidarno gospodarstvo te da bi budući Europski socijalni fond Plus trebao to i dalje činiti; budući da financijsko sudjelovanje radnika može dati vrijedan doprinos razvoju socijalnog i solidarnog gospodarstva, primjerice tako što će ulaganja ili financijska sredstva biti dostupnija;

| T. | budući da financijsko sudjelovanje radnika može biti dopuna programima EU-a kojima se nastoji poboljšati pristup kapitalu, osobito za mala i srednja poduzeća, kao što su programi COSME, InnovFin i Kreativna Europa i europski strukturni i investicijski fondovi; |
| --- | --- |

T.

budući da financijsko sudjelovanje radnika može biti dopuna programima EU-a kojima se nastoji poboljšati pristup kapitalu, osobito za mala i srednja poduzeća, kao što su programi COSME, InnovFin i Kreativna Europa i europski strukturni i investicijski fondovi;

| U. | budući da bi financijsko sudjelovanje radnika moglo biti dopunski alat za Europski fond za prilagodbu globalizaciji, kojim se pomaže osobama koje su izgubile posao zbog velikih strukturnih promjena zbog globalizacije ili gospodarske i financijske krize u odnosu na prekvalifikaciju, osposobljavanje, potporu za samozapošljavanje, pokretanje poslovanja i preuzimanje zaposlenika; |
| --- | --- |

U.

budući da bi financijsko sudjelovanje radnika moglo biti dopunski alat za Europski fond za prilagodbu globalizaciji, kojim se pomaže osobama koje su izgubile posao zbog velikih strukturnih promjena zbog globalizacije ili gospodarske i financijske krize u odnosu na prekvalifikaciju, osposobljavanje, potporu za samozapošljavanje, pokretanje poslovanja i preuzimanje zaposlenika;

| V. | budući da bi se smjernicama EU-a za financijsko sudjelovanje radnika državama članicama moglo pomoći u razvoju okvira za programe financijskog sudjelovanja radnika koji bi mogli donijeti koristi i za poslodavce i zaposlenike, kao i na podizanje javne svijesti o financijskom sudjelovanju radnika; |
| --- | --- |

V.

budući da bi se smjernicama EU-a za financijsko sudjelovanje radnika državama članicama moglo pomoći u razvoju okvira za programe financijskog sudjelovanja radnika koji bi mogli donijeti koristi i za poslodavce i zaposlenike, kao i na podizanje javne svijesti o financijskom sudjelovanju radnika;

| 1. | poziva Komisiju da razmotri odgovarajuće preporuke kako bi se države članice i poduzeća, posebno ona male i srednje veličine, potaknulo na razvoj i ponudu programa financijskog sudjelovanja radnika i u interesu radnika i poduzeća; ističe da ti programi:






  — | trebaju štititi sigurnosti prihoda radnika, |
| --- | --- | --- |

1.

—

trebaju štititi sigurnosti prihoda radnika,

| — | ne smiju iskorištavati radnike u kriznim situacijama, |
| --- | --- |

—

ne smiju iskorištavati radnike u kriznim situacijama,

| — | ne smiju prenositi poduzetnički rizik na radnike, |
| --- | --- |

—

ne smiju prenositi poduzetnički rizik na radnike,

| — | trebaju jamčiti visoku razinu zaštite za ulaganja radnika; |
| --- | --- |

—

trebaju jamčiti visoku razinu zaštite za ulaganja radnika;

| 2. | poziva države članice da osiguraju neobvezujuće poticaje, uključujući porezne poticaje kojima se ne poništavaju nacionalna porezna pravila, u skladu s načelima najbolje prakse, kada promiču sustave radničkog vlasništva među poduzećima i radnicima, istodobno podupirući najviše standarde socijalne zaštite za radnike i štiteći njihovo pravo na kolektivno djelovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da se financijsko sudjelovanje radnika treba ugraditi u sustav sudjelovanja radnika, na primjer u odlučivanju poduzeća, među ostalim i preko predstavnika radnika, te da financijsko sudjelovanje radnika ne smije biti zamjena za poštenu i pristojnu plaću niti alternativa za javne mirovine ili zajednički dogovorene mirovinske sustave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da provede tzv. akcijski plan u pet točaka uključen u završno izvješće pilot-projekta za promicanje radničkog vlasništva i sudjelovanja radnika iz 2014.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | svjestan je povezanosti između nacionalnih zakonodavnih mjera za poticanje sustava financijskog sudjelovanja radnika i broja poduzeća i radnika koji su u njih uključeni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe nadnacionalne prepreke s kojima se suočavaju i poduzeća koja takve sustave nude u nekoliko država članica i radnici, a koje se odnose na razlike u zakonodavstvu i rizike dvostrukog oporezivanja koji mogu stvoriti velike administrativne troškove i utjecati na slobodu kretanja radnika, koja ima važnu ulogu u borbi protiv problema nezaposlenosti i jačanju konvergencije i integracije među državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da u skladu s preporukama iz završnog izvješća o pilot-projektu promicanja radničkog vlasništva i sudjelovanja radnika iz 2014. podignu razinu osviještenosti, iskoriste rezultate istraživačkih projekata i potaknu prekograničnu prenosivost najboljih praksi te da predlože niz jednostavnih, osnovnih i temeljnih modela potpore; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju posebna mrežne stranice koje bi uključivale ogledne sporazume o podjeli dobiti za mala i srednja poduzeća i vrlo mala poduzeća radi lakše provedbe, kao i informacije o popratnim rizicima i drug relevantni materijal; nadalje poziva Komisiju i države članice da nastave prikupljati podatke o upotrebi i širenju sustava financijskog sudjelovanja te da ispitaju učinak financijskog sudjelovanja na funkcioniranje poduzeća, kvalitetu svojeg rada i zadržavanje radnika, uz pomoć Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice i Komisiju da pomažu poduzećima koja izraze interes za financijsko sudjelovanje radnika rješenjima i posebnim mjerama potpore kako bi se izbjegli prekomjerni administrativni i razvojni troškovi povezani s provedbom financijskog sudjelovanja radnika, posebno u malim i srednjim poduzećima, te da potaknu subjekte koji eksternaliziraju, kao što su banke i investicijski fondovi, da predlože jednostavne sustave financijskog sudjelovanja radnika prilagođene toj vrsti poduzeća, osiguravajući pritom da posrednici ne iskorištavaju prednosti najmanjih poduzeća te da nema skrivenih troškova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da potiču financijsko opismenjivanje u cilju osnaživanja građana EU-a i podizanja svijesti o učinku financijskog sudjelovanja radnika; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da se zajedno sa socijalnim partnerima, organizacijama za promicanje radničkog vlasništva i drugim dionicima na početku procesa uključe u izradu najprikladnijih okvira za financijsko sudjelovanje radnika, a kada se sustav financijskog sudjelovanja radnika smatra relevantnim, da pregovaraju o njemu za svaki slučaj zasebno vodeći računa veličini i vrsti poduzeća, radnoj snazi i financijskoj situaciji, ali i o nacionalnom zakonodavstvu i nacionalnim praksama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje pregovaranje o sustavima štednje zaposlenika i alatima na razini pojedinih podružnica kako bi se malim i srednjim poduzećima i vrlo malim poduzećima osigurali standardni sporazumi koje ta poduzeća mogu izravno i praktično provoditi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da bi financijsko sudjelovanje radnika trebalo biti omogućeno za sve radnike bez diskriminacije i bez obzira na dob, spol, nacionalnost, činjenicu radi li na puno radno vrijeme ili na pola radnog vremena i sl.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pridodaje da bi razlikovanje među radnicima moglo biti opravdano kako bi se zadovoljile različite potrebe i različiti interesi radnika, kao što su ograničeni programi dionica rezervirani za rukovoditelje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi programi radničkog dioničarstva trebali omogućiti radnicima da koriste svoj račun u programu radničkog dioničarstva za drugu imovinu osim one trenutačnog poslodavca kako bi se ublažio rizik koncentracije, osobito za mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da bi odluka o sudjelovanju u sustavu financijskog sudjelovanja radnika trebala biti potpuno dobrovoljna, što znači da ne bi smjele biti poduzete nikakve mjere protiv radnika ako oni odluče da neće sudjelovati i da bi trebala biti utemeljena na odgovarajućoj izobrazbi i informiranom pristanku radnika koji je sasvim svjestan svojih prava, obveza i rizika, situacije u kojoj se nalazi poduzeće, prednosti i nedostataka svakog sustava, utjecaja sudjelovanja u takvom sustavu na poreze te uvjeta koji se primjenjuju kada osoba napušta poduzeće ili sustav; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da financijsko sudjelovanje radnika ne bi smjelo zamijeniti ni umanjiti uobičajenu osnovnu naknadu ili bilo koji drugi oblik doprinosa kao što su doprinosi za socijalno osiguranje, već bi trebalo biti dopuna svim socijalnim i ugovornim pravima, što je preduvjet za provedbu financijskog sudjelovanja radnika; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi se trebale razviti dodatne veze između financijskog sudjelovanja radnika i socijalnog gospodarstva, osobito s pomoću programa kao što je Kreativna Europa u okviru kojih se nude mikrozajmovi za mala poduzeća i socijalna poduzeća u iznosu do 25 000 EUR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da se pozabave pitanjem rapidnog razvoja tržišta rada i promjena na njemu te izazova u vezi s vještinama, digitalizacijom, automatizacijom, nejednakostima u bogatstvu i rezovima za sustave socijalnog osiguranja te stalno stvaranje novih prilika za potporu i zaštitu radnika te da im se omogući da se razvijaju profesionalno i osobno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava važnost uloge koju financijsko sudjelovanje radnika može imati u poticanju poduzetništva i poduzetničkog duha olakšavanjem istraživanja i pristupa kapitalu, posebno za novoosnovana poduzeća; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se za mikropoduzeća još ne provode nikakve mjere potpore za radničko dioničarstvo, iako mikropoduzeća imaju važnu ulogu u gospodarstvu većine država članica EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja inicijative pod vodstvom glavnih uprava Komisije, kao što su inicijative glavnih uprava EMPL, FISMA i GROW kojima se podupiru zapošljavanje, mala i srednja poduzeća i unija tržišta kapitala, te poziva na usvajanje koordiniranog pristupa za najbolje moguće korištenje dostupnih resursa, podsjećajući da je krajnji korisnik europski građanin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  SL L 307, 18.11.2008., str. 11.

(2)  SL C 68 E, 18.3.2004., str. 429.

(3)  SL C 440, 30.12.2015., str. 23.

(4)  SL C 482, 23.12.2016., str. 41.

(5)  Treće europsko istraživanje poduzeća, Eurofound, 2013.

(6)  Promjene u sustavima naknada i nagrada, Eurofound, 2016.

(7)  Godišnje ekonomsko izvješće o radničkom dioničarstvu u europskim zemljama.

(8)  Inovacije na radnom mjestu u europskim poduzećima, Eurofound, 2016.

---

Srijeda, 24. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/8

---

P8_TA(2018)0416

Obnavljanje odobrenja za proizvode od genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D058360/01 – 2018/2872(RSP))

(2020/C 345/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D058360/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (D058360/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 11. stavak 3. i članak 23. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 11. rujna 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 11. rujna 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 24. siječnja 2018. i objavljeno 26. veljače 2018. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 24. siječnja 2018. i objavljeno 26. veljače 2018. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe S.A./N.V. 20. listopada 2016. Komisiji podnio zahtjev, u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 za uporabu u hrani i hrani za životinje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe S.A./N.V. 20. listopada 2016. Komisiji podnio zahtjev, u skladu s člancima 11. i 23. Uredbe (EZ) br. 1829/2003, za produljenje odobrenja za stavljanje na tržište genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 za uporabu u hrani i hrani za životinje;

| B. | budući da je EFSA 24. siječnja 2018. donijela pozitivno mišljenje (1) u sladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u kojem je zaključila da u pogledu zahtjeva za produljenje nisu utvrđene nove opasnosti ili izmijenjena izloženost ni nove znanstvene dvojbe zbog kojih bi se promijenili zaključci prvobitne ocjene rizika za genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 koje je EFSA donijela 2005. godine (2); |
| --- | --- |

B.

budući da je EFSA 24. siječnja 2018. donijela pozitivno mišljenje (1) u sladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u kojem je zaključila da u pogledu zahtjeva za produljenje nisu utvrđene nove opasnosti ili izmijenjena izloženost ni nove znanstvene dvojbe zbog kojih bi se promijenili zaključci prvobitne ocjene rizika za genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 koje je EFSA donijela 2005. godine (2);

| C. | budući da EFSA, prema vlastitom znanstvenom mišljenju, nije sama sustavno pretražila literaturu, nego je jednostavno procijenila pretraživanje literature koje je napravio podnositelj zahtjeva i na temelju toga zaključila da nisu utvrđene nove publikacije u kojima bi se nalazili razlozi za zabrinutost; |
| --- | --- |

C.

budući da EFSA, prema vlastitom znanstvenom mišljenju, nije sama sustavno pretražila literaturu, nego je jednostavno procijenila pretraživanje literature koje je napravio podnositelj zahtjeva i na temelju toga zaključila da nisu utvrđene nove publikacije u kojima bi se nalazili razlozi za zabrinutost;

| D. | budući da je EFSA donijela mišljenje pod pretpostavkom da je slijed DNK-a u dvama promjenama genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 jednak slijedu prvobitno procijenjenih promjena; budući da podnositelj zahtjeva nije pružio nikakve podatke u korist te pretpostavke; |
| --- | --- |

D.

budući da je EFSA donijela mišljenje pod pretpostavkom da je slijed DNK-a u dvama promjenama genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 jednak slijedu prvobitno procijenjenih promjena; budući da podnositelj zahtjeva nije pružio nikakve podatke u korist te pretpostavke;

| E. | budući da genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 eksprimira protein koji uzrokuje toleranciju na herbicid glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5); |
| --- | --- |

E.

budući da genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 eksprimira protein koji uzrokuje toleranciju na herbicid glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (5);

| F. | budući da bi davanje odobrenja za uvoz genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 u Uniju vjerojatno dovelo do porasta njegova uzgoja na drugim mjestima, kao što su Argentina, Brazil, Kanada, Kolumbija, Japan, Filipini, Južna Afrika i Urugvaj, te do povezanog porasta upotrebe herbicida koji sadržavaju glifosat; |
| --- | --- |

F.

budući da bi davanje odobrenja za uvoz genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 u Uniju vjerojatno dovelo do porasta njegova uzgoja na drugim mjestima, kao što su Argentina, Brazil, Kanada, Kolumbija, Japan, Filipini, Južna Afrika i Urugvaj, te do povezanog porasta upotrebe herbicida koji sadržavaju glifosat;

| G. | budući genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 eksprimira protein Cry1Ab, koji pripada proteinima Bt (skraćeno za Bacillus thuringiensis) i uzrokuje otpornost na određene štetočine iz reda Lepidoptera (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.); |
| --- | --- |

G.

budući genetski modificirani kukuruz NK603 × MON 810 eksprimira protein Cry1Ab, koji pripada proteinima Bt (skraćeno za Bacillus thuringiensis) i uzrokuje otpornost na određene štetočine iz reda Lepidoptera (Ostrinia nubilalis, Sesamia spp.);

| H. | budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (6); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (7); |
| --- | --- |

H.

budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (6); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (7);

| I. | budući da moguć razvoj otpornosti ciljanih štetočina iz reda Lepidoptera na proteine Cry1Ab i dalje izaziva zabrinutost te da bi to moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja štetočina u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

I.

budući da moguć razvoj otpornosti ciljanih štetočina iz reda Lepidoptera na proteine Cry1Ab i dalje izaziva zabrinutost te da bi to moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja štetočina u zemljama uzgoja;

| J. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se ti komentari, među ostalim, odnose na: nedostatak informacija o linijama koje se trenutačno upotrebljavaju; nedostatak podataka, primjerice o mogućem horizontalnom prijenosu gena promjena MON 810 i NK603; manjkav pregled literature; djelomično zastarjelo generiranje podataka; i fragmentiran pristup praćenju učinaka na okoliš, uključujući izostanak praćenja otpornosti proteina Cry koji su pušteni u okoliš, izostanak analize izloženosti okoliša na toksin Cry i zanemarivanje pojave teosinta, divljeg srodnika kukuruza, u Europi (8); |
| --- | --- |

J.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se ti komentari, među ostalim, odnose na: nedostatak informacija o linijama koje se trenutačno upotrebljavaju; nedostatak podataka, primjerice o mogućem horizontalnom prijenosu gena promjena MON 810 i NK603; manjkav pregled literature; djelomično zastarjelo generiranje podataka; i fragmentiran pristup praćenju učinaka na okoliš, uključujući izostanak praćenja otpornosti proteina Cry koji su pušteni u okoliš, izostanak analize izloženosti okoliša na toksin Cry i zanemarivanje pojave teosinta, divljeg srodnika kukuruza, u Europi (8);

| K. | budući da unatoč tim zabrinutostima nije zatražen plan za praćenje nakon stavljanja na tržište; budući da se nije smatralo ni da je potrebno praćenje učinaka pojedinačnih slučajeva na okoliš nakon stavljanja na tržište; |
| --- | --- |

K.

budući da unatoč tim zabrinutostima nije zatražen plan za praćenje nakon stavljanja na tržište; budući da se nije smatralo ni da je potrebno praćenje učinaka pojedinačnih slučajeva na okoliš nakon stavljanja na tržište;

| L. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanom 11. rujna 2018. nije usvojeno mišljenje; budući da je 13 država članica glasovalo protiv, samo 11 za te da su četiri države članice bile suzdržane; |
| --- | --- |

L.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanom 11. rujna 2018. nije usvojeno mišljenje; budući da je 13 država članica glasovalo protiv, samo 11 za te da su četiri države članice bile suzdržane;

| M. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (9); |
| --- | --- |

M.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (9);

| N. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (10) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (10) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (11), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o zahtjevu koji je podnio Monsanto (zahtjev EFSA-GMO-RX-007) – Procjena genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON810 za produljenje odobrenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-RX-007). List EFSA-e 2018. 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.) |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.)

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

(1)  Znanstveno mišljenje o genetski modificiranom kukuruzu NK603 × MON 810 za produljenje odobrenja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003 (zahtjev EFSA-GMO-RX-007). List EFSA-e 2018. 16(2):5163: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2018.5163

(2)  Mišljenje Znanstvenog povjerenstva za genetski modificirane organizme o zahtjevu (EFSA-GMO-UK-2004-01) za stavljanje na tržište genetski modificiranog kukuruza NK603 × MON 810 otpornog na glifosat i insekte za uporabu u hrani i hrani za životinje koji je na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003. podnio Monsanto. EFSA Journal (2005.) 309, 1. – 22.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/pdf/10.2903/j.efsa.2005.309

(5)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: Ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida, 20. ožujka 2015.: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(6)  Vidi, na primjer, El-Shamei Z.S., Gab-Alla A.A., Shatta A.A., Moussa E.A., Rayan A.M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG) (Histopatološke promjene u nekim organima kod muških štakora hranjenih genetski modificiranim kukuruzom (Ajeeb YG)). Journal of American Science, 2012., 8(9), str. 1117. – 1123.: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A., Darvas B., Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control (Poredbeni aspekti upotrebe toksina Cry u suzbijanju kukaca), u: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R., ur. Advanced Technologies for Managing Insect Pests (Napredne tehnologije za suzbijanje kukaca nametnika), Dordrecht, Nizozemska: Springer, 2012., str. 195. – 230.: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Vidi registar pitanja EFSA-e, Aneks G do pitanja br. EFSA-Q-2017-00028 –

Dostupno na poveznici: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1&panel=ALL

(9)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(10)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(11)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/13

---

P8_TA(2018)0417

Odobrenje za genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (D058361/01 – 2018/2873(RSP))

(2020/C 345/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (D058361/01, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju, triju ili četiriju od pojedinačnih promjena MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 te o stavljanju izvan snage Odluke 2011/366/EU (D058361/01,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (1), a posebno njezin članak 7. stavak 3. i članak 19. stavak 3.,

| — | uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 11. rujna 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glasovanje Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 od 11. rujna 2018. na kojem nije usvojeno nikakvo mišljenje,

| — | uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 11. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 28. lipnja 2017. i objavljeno 1. kolovoza 2017. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) usvojeno 28. lipnja 2017. i objavljeno 1. kolovoza 2017. (3),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije u kojima se protivi odobravanju genetski modificiranih organizama (4),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106. stavke 2. i 3. Poslovnika,

| A. | budući da je Monsanto Europe S.A./N.V. 26. studenoga 2013. uime poduzeća Monsanto nacionalnom nadležnom tijelu Belgije podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Monsanto Europe S.A./N.V. 26. studenoga 2013. uime poduzeća Monsanto nacionalnom nadležnom tijelu Belgije podnio zahtjev u skladu s člancima 5. i 17. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 za stavljanje na tržište hrane, sastojaka hrane i hrane za životinje koja sadržava genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega („zahtjev”); budući da je taj zahtjev obuhvaćao i stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju ili se sastoje od genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 za namjenu koja ne obuhvaća hranu i hranu za životinje, uz iznimku uzgoja;

| B. | budući da je osim toga primjenom obuhvaćeno stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju 25 potkombinacija pojedinačnih promjena, sastoje se od njih ili su proizvedeni od njih, čime se radi o genetski modificiranom kukuruzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122; budući da je 12 od tih potkombinacija već odobreno; budući da je provedbenom odlukom Komisije kojom se odobrava kukuruz obuhvaćeno 14 potkombinacija; |
| --- | --- |

B.

budući da je osim toga primjenom obuhvaćeno stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju 25 potkombinacija pojedinačnih promjena, sastoje se od njih ili su proizvedeni od njih, čime se radi o genetski modificiranom kukuruzu MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122; budući da je 12 od tih potkombinacija već odobreno; budući da je provedbenom odlukom Komisije kojom se odobrava kukuruz obuhvaćeno 14 potkombinacija;

| C. | budući da je Monsanto Europe S.A./N.V., nositelj odobrenja za potkombinaciju MON 89034 × MON 88017, odnosno jednu od 12 potkombinacija koja je već odobrena, zatražio da Komisija stavi izvan snage Odluku 2011/366/EU i obuhvati tu Odluku opsegom Odluke Komisije; budući da je taj zahtjev odobren; budući da je legitimitet takvog pristupa upitan; |
| --- | --- |

C.

budući da je Monsanto Europe S.A./N.V., nositelj odobrenja za potkombinaciju MON 89034 × MON 88017, odnosno jednu od 12 potkombinacija koja je već odobrena, zatražio da Komisija stavi izvan snage Odluku 2011/366/EU i obuhvati tu Odluku opsegom Odluke Komisije; budući da je taj zahtjev odobren; budući da je legitimitet takvog pristupa upitan;

| D. | budući da je EFSA 28. lipnja 2017. donijela pozitivno mišljenje u sladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (5) koje se odnosi na kukuruz nastao postupkom s pet promjena, prethodno ocijenjene potkombinacije te preostale potkombinacije; |
| --- | --- |

D.

budući da je EFSA 28. lipnja 2017. donijela pozitivno mišljenje u sladu s člancima 6. i 18. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 (5) koje se odnosi na kukuruz nastao postupkom s pet promjena, prethodno ocijenjene potkombinacije te preostale potkombinacije;

| E. | budući da EFSA priznaje da nisu podneseni specifični podatci ni za jednu od 14 potkombinacija; budući da mnoge od njih još nisu ni stvorene; budući da EFSA unatoč tome zaključuje da se za sve potkombinacije „može očekivati da budu jednako sigurne kao kukuruz nastao postupkom s pet promjena”; |
| --- | --- |

E.

budući da EFSA priznaje da nisu podneseni specifični podatci ni za jednu od 14 potkombinacija; budući da mnoge od njih još nisu ni stvorene; budući da EFSA unatoč tome zaključuje da se za sve potkombinacije „može očekivati da budu jednako sigurne kao kukuruz nastao postupkom s pet promjena”;

| F. | budući da nije obavljeno toksikološko ispitivanje ni ispitivanja na životinjama s hranom ili hranom za životinje dobivenom od genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 ni bilo koje druge potkombinacije (6); |
| --- | --- |

F.

budući da nije obavljeno toksikološko ispitivanje ni ispitivanja na životinjama s hranom ili hranom za životinje dobivenom od genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 ni bilo koje druge potkombinacije (6);

| G. | budući da dvije sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine koji uzrokuju toleranciju na herbicid amonijev glufosinat (7); budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; budući da odobrenje za glufosinat isteklo 31. srpnja 2018. (8); |
| --- | --- |

G.

budući da dvije sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine koji uzrokuju toleranciju na herbicid amonijev glufosinat (7); budući da se glufosinat klasificira kao tvar koja je toksična za reproduktivno zdravlje i stoga spada pod kriterije za isključivanje navedene u Uredbi (EZ) br. 1107/2009; budući da odobrenje za glufosinat isteklo 31. srpnja 2018. (8);

| H. | budući da dvije sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine koji uzrokuju toleranciju na herbicid glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (9); |
| --- | --- |

H.

budući da dvije sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine koji uzrokuju toleranciju na herbicid glifosat; budući da je Međunarodna agencija za istraživanje raka, agencija Svjetske zdravstvene organizacije specijalizirana za rak, 20. ožujka 2015. glifosat smjestila u kategoriju tvari koje su vjerojatno kancerogene za čovjeka (9);

| I. | budući da bi davanje odobrenja za uvoz genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 u Uniju vjerojatno dovelo do porasta njegova uzgoja na drugim mjestima, kao što su Meksiko i Južna Koreja, te do povezanog porasta upotrebe herbicida amonijeva glufosinata ili herbicida koji sadržavaju glifosat; |
| --- | --- |

I.

budući da bi davanje odobrenja za uvoz genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 u Uniju vjerojatno dovelo do porasta njegova uzgoja na drugim mjestima, kao što su Meksiko i Južna Koreja, te do povezanog porasta upotrebe herbicida amonijeva glufosinata ili herbicida koji sadržavaju glifosat;

| J. | budući da četiri sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine Cry, koji pripadaju proteinima Bt (skraćeno za Bacillus thuringiensis) i uzrokuju otpornost na određene štetočine iz reda Lepidoptera i Coleoptera; |
| --- | --- |

J.

budući da četiri sorte od predmetnih sorti kukuruza eksprimiraju proteine Cry, koji pripadaju proteinima Bt (skraćeno za Bacillus thuringiensis) i uzrokuju otpornost na određene štetočine iz reda Lepidoptera i Coleoptera;

| K. | budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (10); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (11); |
| --- | --- |

K.

budući da genetski modificirane biljke Bt izražavaju insekticidni toksin u svakoj stanici tijekom cijelog života, među ostalim u dijelovima koje jedu ljudi i životinje; budući da je u okviru eksperimenata s hranjenjem životinja utvrđeno da bi genetski modificirane biljke Bt mogle imati toksične učinke (10); budući da je dokazano da se toksin Bt u genetskim modificiranim biljkama znatno razlikuje od prirodno prisutnog toksina Bt (11);

| L. | budući da moguć razvoj otpornosti ciljanih štetočina na proteine Cry i dalje izaziva zabrinutost te da bi to moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja štetočina u zemljama uzgoja; |
| --- | --- |

L.

budući da moguć razvoj otpornosti ciljanih štetočina na proteine Cry i dalje izaziva zabrinutost te da bi to moglo dovesti do promjena u praksama suzbijanja štetočina u zemljama uzgoja;

| M. | budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se ti komentari, među ostalim, odnose na: loše osmišljena testiranja, neprovedena testiranja, primjerice procjenjivanje prehrambene vrijednosti, ili izostanak bilo kakve 90-dnevne studije o ishrani na glodavcima; nedostatak podataka ili njihovu nedostatnost, primjerice o neželjenim učincima povezanim s kombinacijom promjena ili o mogućem međudjelovanju osam proteina, što može dovesti do neželjenih učinaka; krive pretpostavke podnositelja zahtjeva, primjerice u pogledu razgradnje oralno unesenog DNK-a tijekom prolaska kroz probavni trakt; djelomičan izostanak procjene rizika za okoliš i nedostatan plan praćenja učinaka na okoliš (12); |
| --- | --- |

M.

budući da su države članice tijekom tromjesečnog razdoblja savjetovanja iznijele brojne kritike; budući da se ti komentari, među ostalim, odnose na: loše osmišljena testiranja, neprovedena testiranja, primjerice procjenjivanje prehrambene vrijednosti, ili izostanak bilo kakve 90-dnevne studije o ishrani na glodavcima; nedostatak podataka ili njihovu nedostatnost, primjerice o neželjenim učincima povezanim s kombinacijom promjena ili o mogućem međudjelovanju osam proteina, što može dovesti do neželjenih učinaka; krive pretpostavke podnositelja zahtjeva, primjerice u pogledu razgradnje oralno unesenog DNK-a tijekom prolaska kroz probavni trakt; djelomičan izostanak procjene rizika za okoliš i nedostatan plan praćenja učinaka na okoliš (12);

| N. | budući da neovisno istraživanje isto tako uzrokuje zabrinutost u pogledu velikih propusta u usporednoj procjeni, ozbiljnih nedostataka u pogledu izostanka toksikološke procjene, nejasne procjene alergenosti, nerazmatranja kombiniranih učinaka i manjkave procjene rizika za okoliš (13); |
| --- | --- |

N.

budući da neovisno istraživanje isto tako uzrokuje zabrinutost u pogledu velikih propusta u usporednoj procjeni, ozbiljnih nedostataka u pogledu izostanka toksikološke procjene, nejasne procjene alergenosti, nerazmatranja kombiniranih učinaka i manjkave procjene rizika za okoliš (13);

| O. | budući da je EFSA, unatoč svim tim razlozima za zabrinutost, smatrala da nakon stavljanja na tržište nije nužno bilo kakvo praćenje hrane ili hrane za životinje dobivene od genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 ni bilo koje druge njegove potkombinacije; |
| --- | --- |

O.

budući da je EFSA, unatoč svim tim razlozima za zabrinutost, smatrala da nakon stavljanja na tržište nije nužno bilo kakvo praćenje hrane ili hrane za životinje dobivene od genetski modificiranog kukuruza MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 i 59122 ni bilo koje druge njegove potkombinacije;

| P. | budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanom 11. rujna 2018. nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, samo 11 za te da su tri države članice bile suzdržane; |
| --- | --- |

P.

budući da na glasovanju Stalnog odbora za lanac prehrane i zdravlje životinja iz članka 35. Uredbe (EZ) br. 1829/2003 održanom 11. rujna 2018. nije usvojeno mišljenje; budući da je 14 država članica glasovalo protiv, samo 11 za te da su tri države članice bile suzdržane;

| Q. | budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (14); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija i u obrazloženju svojeg zakonodavnog prijedloga predstavljenog 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području i u obrazloženju zakonodavnog prijedloga predstavljenog 14. veljače 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 182/2011 izrazila žaljenje zbog činjenice da od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1829/2003 odluke o odobrenju donosi Komisija bez podrške mišljenja odbora država članica, kao i da je vraćanje predmeta Komisiji radi konačne odluke, što je inače iznimka za postupak u cjelini, postalo pravilo pri odlučivanju o izdavanju odobrenja za genetski modificiranu hranu i hranu za životinje; budući da je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker tu praksu više puta ocijenio kao nedemokratičnu (14);

| R. | budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (15) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog; |
| --- | --- |

R.

budući da je Parlament 28. listopada 2015. u prvom čitanju (15) odbio zakonodavni prijedlog od 22. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 te je pozvao Komisiju da ga povuče i da podnese novi prijedlog;

| 1. | smatra da nacrt provedbene odluke Komisije prekoračuje provedbene ovlasti predviđene Uredbom (EZ) br. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da Nacrt provedbene odluke Komisije nije u skladu s pravom Unije jer nije spojiva s ciljem Uredbe (EZ) br. 1829/2003, a on je, u skladu s općim načelima utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (16), predvidjeti osnovu za visoku razinu zaštite zdravlja i života ljudi, zdravlja i dobrobiti životinja, okoliša i interesa potrošača u pogledu genetski modificirane hrane i hrane za životinje te pritom zajamčiti učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konkretnije smatra da je nacrt provedbene odluke Komisije te odobravanje sorti za koje nisu dostavljeni sigurnosni podatci, koje nisu bile ni testirane ili koje čak još nisu proizvedene u suprotnosti s načelima općeg zakona o hrani iz Uredbe (EZ) br. 178/2002; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Komisije da povuče svoj nacrt provedbene odluke; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da suspendira sve provedbene odluke o zahtjevima za odobrenje genetski modificiranih organizama dok se postupak za odobrenje ne revidira tako da se riješe nedostaci trenutačnog postupka, koji se pokazao neadekvatnim; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 268, 18.10.2003., str. 1.

(2)  SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(3)  Znanstveno mišljenje o zahtjevu EFSA-GMO-BE-2013-118 za odobrenje genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 i potkombinacija neovisno o njihovu podrijetlu za uporabu u hrani i hrani za životinje, zahtjeve za uvoz i preradu podnijelo poduzeće Monsanto u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, EFSA Journal, svezak 15., broj 8.: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2017.4921

(4)

| — | Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. siječnja 2014. o prijedlogu Odluke Vijeća o stavljanju na tržište, u skladu s Direktivom 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kukuruza za uzgoj (Zea mays L., linije 1507), genetski modificiranog kako bi bio otporan na određene leptire nametnike (SL C 482, 23.12.2016., str. 110.).

| — | Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 16. prosinca 2015. o Provedbenoj odluci Komisije (EU) 2015/2279 od 4. prosinca 2015. o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz NK603 × T25, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 399, 24.11.2017., str. 71.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87705 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 19.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju MON 87708 × MON 89788, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 17.).

| — | Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. veljače 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 (MST-FGØ72-2), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje (SL C 35, 31.1.2018., str. 15.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju ili triju tih promjena (SL C 86, 6.3.2018., str. 108.).

| — | Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 8. lipnja 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište genetski modificiranog karanfila (Dianthus caryophyllus L., linije SHD-27531-4) (SL C 86, 6.3.2018., str. 111.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza MON 810 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 76.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda od genetski modificiranog kukuruza MON 810 (SL C 215, 19.6.2018., str. 80.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza Bt11 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 70.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o stavljanju na tržište sjemena genetski modificiranog kukuruza 1507 za uzgoj (SL C 215, 19.6.2018., str. 73.).

| — | Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 6. listopada 2016. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastoje se ili su proizvedeni od njega (SL C 215, 19.6.2018., str. 83.).

| — | Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.). |
| --- | --- |

—

Rezoluciju od 5. travnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificiranih kukuruza koji su kombinacija dviju, triju ili četiriju promjena Bt11, 59122, MIR604, 1507 i GA21 na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 298, 23.8.2018., str. 34.).

| — | Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz DAS-40278-9, sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 307, 30.8.2018., str. 71.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. svibnja 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani pamuk GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (SL C 307, 30.8.2018., str. 67.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-68416-4, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 337, 20.9.2018., str. 54.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju FG72 × A5547-127, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 55.).

| — | Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 4. listopada 2017. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju DAS-44406-6, sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 60.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 122.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificiranu soju 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastoje se od nje ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 127.).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2017. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirane uljane repice MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8), te MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastoje se ili su proizvedeni od nje na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (SL C 346, 27.9.2018., str. 133.).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz 59122 (DAS-59122-7), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0051).

| — | Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 1. ožujka 2018. o nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6), sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju od promjena MON 87427, MON 89034 i NK603, te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/420/EU (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0052).

| — | Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 3. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište hrane i hrane za životinje koja je proizvedena od genetski modificirane šećerne repe H7-1 (KM-ØØØH71-4) na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0197).

| — | Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

Rezolucija od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o produljenju odobrenja za stavljanje na tržište proizvoda koji sadržavaju genetski modificirani kukuruz GA21 (MON-ØØØ21-9), sastoje se od njega ili su proizvedeni od njega na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0221).

| — | Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

Rezolucija Europskog parlamenta od 30. svibnja 2018. o Nacrtu provedbene odluke Komisije o odobravanju stavljanja na tržište proizvoda koji sadrže genetski modificirani kukuruz 1507 × 59122 × MON 810 × NK603, sastoje se ili su proizvedeni od njega i genetski modificirani kukuruz koji je kombinacija dviju ili triju pojedinačnih promjena 1507, 59122, MON 810 i NK603 i o stavljanju izvan snage odluka 2009/815/EZ, 2010/428/EU i 2010/432/EU na temelju Uredbe (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o genetski modificiranoj hrani i hrani za životinje (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0222).

(5)  EFSA-ino povjerenstvo za GMO (EFSA-ino povjerenstvo za genetski modificirane organizme), 2017. Znanstveno mišljenje o zahtjevu EFSA-GMO-BE-2013-118 za odobrenje genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 i podvrsta kombinacija neovisno o njihovu podrijetlu za uporabu u hrani i hrani za životinje, zahtjevi za uvoz i preradu podnijelo poduzeće Monsanto u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003. EFSA Journal 2017.;15(8):4921, str. 32.: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4921

(6)  Kako je potvrđeno u gore navedenom mišljenju EFSA-e (EFSA Journal 2017; 15(8):4921).

(7)  Kukuruz MON-87427-7 eksprimira protein CP4 EPSPS, koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi glifosata; Kukuruz MON-89Ø34-3 eksprimira proteine Cry1A.105 i Cry2Ab2, koji pružaju zaštitu od određenih štetočina iz reda Lepidoptera; Kukuruz DAS-Ø15Ø7-1 eksprimira protein Cry1F, koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda Lepidoptera, i protein PAT, koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata; Kukuruz MON-88Ø17-3 eksprimira modificirani protein Cry3Bb1 koji pruža zaštitu od određenih štetočina iz reda Coleoptera i protein CP4 EPSPS koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi glifosata; Kukuruz DAS-59122-7 eksprimira proteine Cry34Ab1 i Cry35Ab1, koji pružaju zaštitu od određenih štetočina iz reda Coleoptera, i protein PAT, koji uzrokuje toleranciju na herbicide na bazi amonijeva glufosinata.

(8)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.detail&language=EN&selectedID=1436

(9)  Monografije Međunarodne agencije za istraživanje raka, 112. svezak: Ocjena pet organofosfatnih insekticida i herbicida, 20. ožujka 2015.: http://monographs.iarc.fr/ENG/Monographs/vol112/mono112.pdf

(10)  Vidi, na primjer, El-Shamei Z.S., Gab-Alla A.A., Shatta A.A., Moussa E.A., Rayan A.M., Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn (Ajeeb YG) (Histopatološke promjene u nekim organima kod muških štakora hranjenih genetski modificiranim kukuruzom (Ajeeb YG)), Journal of American Science, 2012; 8(9), str. 1117. – 1123.: https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(11)  Székács A., Darvas B., Comparative aspects of Cry Toxin Usage in Insect Control (Poredbeni aspekti upotrebe toksina Cry u suzbijanju kukaca), u: Ishaaya I., Palli S.R., Horowitz A.R., ur. Advanced Technologies for Managing Insect Pests (Napredne tehnologije za suzbijanje kukaca nametnika), Dordrecht, Nizozemska: Springer, 2012.: str. 195. – 230.: https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(12)  Vidi registar pitanja EFSA-e, Aneks G do pitanja br. EFSA-Q-2013-00926 Dostupno na poveznici: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ListOfQuestionsNoLogin?1

(13)  Bauer-Panskus, A., Then, C., Komentar instituta Testbiotech o znanstvenom mišljenju o zahtjevu EFSA-GMO-BE-2013-118 za odobrenje genetski modificiranog kukuruza MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 i podvrsta kombinacija neovisno o njihovu podrijetlu za uporabu u hrani i hrani za životinje, zahtjevi za uvoz i preradu podnijelo poduzeće Monsanto u skladu s Uredbom (EZ) br. 1829/2003, dostupno na poveznici: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%20MON%2087427%20x%20MON%2089034%20x%201507%20x%20MON%2088017%20x%2059122.pdf

(14)  Primjerice, u uvodnoj izjavi na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta uključenoj u političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (Strasbourg, 15. srpnja 2014.) ili u govoru o stanju Unije 2016. (Strasbourg, 14. rujna 2016.).

(15)  SL C 355, 20.10.2017., str. 165.

(16)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

---

Četvrtak, 25. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/19

---

P8_TA(2018)0419

Zaštita financijskih interesa EU-a: Povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučajevima prijevare

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o zaštiti financijskih interesa EU-a – povrat novca i imovine iz trećih zemalja u slučaju prijevare (2018/2006(INI))

(2020/C 345/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir 18. izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2017.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. travnja 2016. o akcijskom planu o PDV-u Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. travnja 2016. o akcijskom planu o PDV-u Put k jedinstvenom europskom području PDV-a – vrijeme je za donošenje odluka (COM(2016)0148),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2018. pod nazivom „29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – 2017.” (COM(2018)0553) i priložene radne dokumente službi (SWD(2018)0381 do 0386), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. rujna 2018. pod nazivom „29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – 2017.” (COM(2018)0553) i priložene radne dokumente službi (SWD(2018)0381 do 0386),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (završno izvješće) (5) (rezolucija Odbora CRIM) te Rezoluciju od 25. listopada 2016. o borbi protiv korupcije i daljnjem postupanju nakon rezolucije Odbora CRIM (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2013. o organiziranom kriminalu, korupciji i pranju novca: preporuke za radnje i inicijative koje treba poduzeti (završno izvješće) (5) (rezolucija Odbora CRIM) te Rezoluciju od 25. listopada 2016. o borbi protiv korupcije i daljnjem postupanju nakon rezolucije Odbora CRIM (6),

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra br. 470, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Eurobarometra br. 470,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a (O-000066/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o borbi protiv carinskih prijevara i zaštiti vlastitih sredstava EU-a (O-000066/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0298/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A8-0298/2018),

| A. | budući da zaštita financijskih interesa EU-a treba biti ključni element politike EU-a usmjerene na jamčenje pravilne i učinkovite upotrebe novca građana, a time i na povećanje njihova povjerenja; |
| --- | --- |

A.

budući da zaštita financijskih interesa EU-a treba biti ključni element politike EU-a usmjerene na jamčenje pravilne i učinkovite upotrebe novca građana, a time i na povećanje njihova povjerenja;

| B. | budući da raznolikost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama predstavlja izazovno okruženje za borbu protiv prijevara, u nedostatku jedinstvenoga zakonodavstva na europskoj razini za borbu protiv organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

B.

budući da raznolikost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama predstavlja izazovno okruženje za borbu protiv prijevara, u nedostatku jedinstvenoga zakonodavstva na europskoj razini za borbu protiv organiziranog kriminala;

| C. | budući da se u članku 325. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navodi da države članice radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 325. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navodi da države članice radi suzbijanja prijevara usmjerenih protiv financijskih interesa Unije poduzimaju iste mjere koje poduzimaju radi suzbijanja prijevara koje su usmjerene protiv njihovih vlastitih financijskih interesa;

| D. | budući da se Direktivom 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji (7) uvode minimalni standardi EU-a za zamrzavanje imovine u cilju mogućeg naknadnog oduzimanja i za oduzimanje imovine stečene kaznenim djelom; |
| --- | --- |

D.

budući da se Direktivom 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji (7) uvode minimalni standardi EU-a za zamrzavanje imovine u cilju mogućeg naknadnog oduzimanja i za oduzimanje imovine stečene kaznenim djelom;

| E. | budući da se Prijedlogom uredbe Komisije od 21. prosinca 2016. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i oduzimanje (2016/0412(COD)) uvode standardizirani načini suradnje među državama članicama; |
| --- | --- |

E.

budući da se Prijedlogom uredbe Komisije od 21. prosinca 2016. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i oduzimanje (2016/0412(COD)) uvode standardizirani načini suradnje među državama članicama;

| F. | budući da se nijedan od tih instrumenata ne može primijeniti na treće zemlje; |
| --- | --- |

F.

budući da se nijedan od tih instrumenata ne može primijeniti na treće zemlje;

| G. | budući da se Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 a posebno njezinim člankom 104., predviđaju načini suradnje s trećim zemljama; |
| --- | --- |

G.

budući da se Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 a posebno njezinim člankom 104., predviđaju načini suradnje s trećim zemljama;

| H. | budući da je u članku 3. stavku 4. Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma (CETS br. 185) utvrđeno sljedeće: „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere potrebne kako bi se jamčilo da, u skladu s definicijom teškog kaznenog djela u nacionalnom zakonodavstvu, počinitelj dokaže podrijetlo navodnih prihoda ili druge imovine podložne oduzimanju u mjeri u kojoj je takav zahtjev usklađen s načelima domaćeg prava”; |
| --- | --- |

H.

budući da je u članku 3. stavku 4. Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma (CETS br. 185) utvrđeno sljedeće: „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere potrebne kako bi se jamčilo da, u skladu s definicijom teškog kaznenog djela u nacionalnom zakonodavstvu, počinitelj dokaže podrijetlo navodnih prihoda ili druge imovine podložne oduzimanju u mjeri u kojoj je takav zahtjev usklađen s načelima domaćeg prava”;

| I. | budući da su UN i Vijeće Europe razvili nekoliko konvencija i mehanizama na regionalnoj i globalnoj razini povezanih s oduzimanjem i povratom imovine, točnije, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije od 31. listopada 2003., Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv međunarodnog organiziranog kriminala od 15. studenog 2000., Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005. te Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom od 8. studenog 1990.; budući da zbog različitih razloga ti instrumenti ne omogućuju uvijek učinkoviti i pravovremeni povrat otuđene imovine; |
| --- | --- |

I.

budući da su UN i Vijeće Europe razvili nekoliko konvencija i mehanizama na regionalnoj i globalnoj razini povezanih s oduzimanjem i povratom imovine, točnije, Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv korupcije od 31. listopada 2003., Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv međunarodnog organiziranog kriminala od 15. studenog 2000., Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005. te Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom od 8. studenog 1990.; budući da zbog različitih razloga ti instrumenti ne omogućuju uvijek učinkoviti i pravovremeni povrat otuđene imovine;

| J. | budući da je EU odredio to pitanje jednim od prioriteta zajedničke vanjske i sigurnosne politike; budući da se s tim u vezi provode pilot-projekti i pripremna djelovanja; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU odredio to pitanje jednim od prioriteta zajedničke vanjske i sigurnosne politike; budući da se s tim u vezi provode pilot-projekti i pripremna djelovanja;

| K. | budući da u skladu s člancima 1., 3. i 14. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (8) u skladu sa svojim mandatom može provoditi istrage svugdje gdje se troši novac EU-a, uključujući u zemljama koje nisu članice EU-a a koje primaju pomoć EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da u skladu s člancima 1., 3. i 14. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) (8) u skladu sa svojim mandatom može provoditi istrage svugdje gdje se troši novac EU-a, uključujući u zemljama koje nisu članice EU-a a koje primaju pomoć EU-a;

| L. | budući da u skladu s člankom 14. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, OLAF može zaključiti administrativne dogovore s nadležnim tijelima u trećim zemljama nakon prethodnog usklađivanja s nadležnim službama Komisije i s Europskom službom za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

L.

budući da u skladu s člankom 14. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013, OLAF može zaključiti administrativne dogovore s nadležnim tijelima u trećim zemljama nakon prethodnog usklađivanja s nadležnim službama Komisije i s Europskom službom za vanjsko djelovanje;

| 1. | ističe aktualni problem sredstava EU-a izgubljenih zbog slučajeva prijevare u kojima su sredstva prebačena u treće zemlje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je u svrhu prevencije potrebno izbjegavati prijenose sredstava putem financijskih posrednika koji djeluju na netransparentnim i nekooperativnim jurisdikcijama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zabrinutošću ističe da je i sredstva iz trećih zemalja moguće prijevarom prenijeti u EU; ističe da bi ishod pripremnog djelovanja za pružanje potpore zemljama Arapskog proljeća u povratu imovine koje provodi Međuregionalni istraživački institut Ujedinjenih naroda za kriminal i pravdu, a financira ga EU, trebao biti stalni i prošireni program EU-a za provedbu povrata imovine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe potrebu za povezivanjem isplate sredstava s objavom podataka o stvarnom vlasništvu kako bi se olakšao povrat imovine u slučaju prijevare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je EU, nažalost, dosad tek s nekoliko trećih zemalja sklopio sporazume o uzajamnoj pravnoj pomoći, primjerice s Japanom, Lihtenštajnom, Norveškom i SAD-om, usprkos činjenici da se sumnja na prijenos sredstava i u druge jurisdikcije; poziva Komisiju da potakne napore u cilju postizanja sporazuma s trećim zemljama koje primaju sredstva EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava žaljenje zbog činjenice da se mnoge države članice trenutačno moraju oslanjati na bilateralne sporazume te da EU nema jedinstven pristup tom ozbiljnom problemu; ističe, stoga, da je potrebno zauzeti pristup koji je u većoj mjeri jedinstven; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU da njegov zahtjev za članstvo u Skupini država Vijeća Europe protiv korupcije (GRECO) bude što žurniji te da obavještava Parlament o tom pitanju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da zauzme čvršće stajalište u sporazumima s trećim zemljama dodavanjem klauzula o borbi protiv prijevara; izražava žaljenje zbog činjenice da nema podataka o iznosu sredstava EU-a koji se godišnje izgubi zbog prijevara povezanih s prijenosom novca u treće zemlje; poziva Komisiju da izračuna iznos izgubljenih sredstava EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da provede procjenu rizika zakonodavstva EU-a kojim se olakšava nezakoniti prijenos novca izvan EU-a te da ukloni sporne dijelove iz tih zakona; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da utvrdi standardiziranu metodu prikupljanja podataka koja bi bila istovjetna za sve države članice te kojom bi se omogućilo utvrđivanje nezakonitog prijenosa imovine u treće zemlje u cilju uspostave središnje baze podataka EU-a što je prije moguće; ističe da takav mehanizam već postoji radi borbe protiv pranja novca te da ga je moguće proširiti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su Konvencija Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005. te Konvencija Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom od 8. studenog 1990. važni instrumenti koji olakšavaju suradnju s trećim zemljama u području zamrzavanja i povrata imovine; pozdravlja uspješno zaključenje pregovora o Prijedlogu uredbe o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i oduzimanje te napominje da bi njegovi glavni elementi mogli biti korisna osnova za suradnju s trećim zemljama u kontekstu međunarodnih konvencija i bilateralnih sporazuma čija je stranka EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava žaljenje zbog činjenice da nisu sve države članice EU-a pristale sudjelovati u osnivanju EPPO-a; ističe važnost toga da EPPO postane ključni akter bilo kojeg budućeg mehanizma povrata u trećim zemljama, te da to iziskuje da ga se u tu svrhu, u skladu s člankom 104. Uredbe o EPPO-u, prepozna kao nadležno tijelo u postojećim i budućim sporazumima o uzajamnoj pravnoj pomoći i povratu imovine, osobito u konvencijama Vijeća Europe i UN-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskom uredu za borbu protiv prijevara. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

(2)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

(3)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(4)  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

(5)  SL C 208, 10.6.2016., str. 89.

(6)  SL C 215, 19.6.2018., str. 96.

(7)  SL L 127, 29.4.2014., str. 39.

(8)  SL L 248, 18.9.2013., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/22

---

P8_TA(2018)0428

Porast neofašističkog nasilja u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o porastu neofašističkog nasilja u Europi (2018/2869(RSP))

(2020/C 345/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije od 9. svibnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće posebnog izvjestitelja UN-a za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije od 9. svibnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 71/179 od 19. prosinca 2016. o „Suzbijanju veličanja nacizma, neonacizma i drugih praksi koje potpiruju suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 71/179 od 19. prosinca 2016. o „Suzbijanju veličanja nacizma, neonacizma i drugih praksi koje potpiruju suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije”,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njegov članak 14. i Protokol br. 12, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njegov članak 14. i Protokol br. 12,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 6. i 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. (1) o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. (1) o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 1141/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o statutu i financiranju europskih političkih stranaka i europskih političkih zaklada (4),

| — | uzimajući u obzir osnivanje Skupine EU-a na visokoj razini za suzbijanje rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u lipnju 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Skupine EU-a na visokoj razini za suzbijanje rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u lipnju 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća Europe od 30. rujna 2014. o borbi protiv pojava neonacizma i desničarskog ekstremizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća Europe od 30. rujna 2014. o borbi protiv pojava neonacizma i desničarskog ekstremizma,

| — | uzimajući u obzir Kodeks prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks prakse EU-a za borbu protiv dezinformiranja,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke svim državama članicama; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; budući da su te vrijednosti zajedničke svim državama članicama;

| B. | budući da je izostanak ozbiljnog djelovanja protiv neofašističkih i neonacističkih skupina omogućio pojavu trenutačnog vala ksenofobije u Europi; |
| --- | --- |

B.

budući da je izostanak ozbiljnog djelovanja protiv neofašističkih i neonacističkih skupina omogućio pojavu trenutačnog vala ksenofobije u Europi;

| C. | budući da otvoreno neofašističke, neonacističke, rasističke i ksenofobne skupine i političke stranke potiču mržnju i nasilje unutar društva, podsjećajući nas na što su bili sposobni u prošlosti; |
| --- | --- |

C.

budući da otvoreno neofašističke, neonacističke, rasističke i ksenofobne skupine i političke stranke potiču mržnju i nasilje unutar društva, podsjećajući nas na što su bili sposobni u prošlosti;

| D. | budući da širenje govora mržnje na internetu često dovodi do porasta nasilja, uključujući i nasilje neofašističkih skupina; |
| --- | --- |

D.

budući da širenje govora mržnje na internetu često dovodi do porasta nasilja, uključujući i nasilje neofašističkih skupina;

| E. | budući da su neofašističke skupine oduzele život tisućama raznih ljudi, kao što su izbjeglice i imigranti, etničke i vjerske manjine, pripadnici skupine LGBTQI, branitelji ljudskih prava, aktivisti, političari i policijski službenici; |
| --- | --- |

E.

budući da su neofašističke skupine oduzele život tisućama raznih ljudi, kao što su izbjeglice i imigranti, etničke i vjerske manjine, pripadnici skupine LGBTQI, branitelji ljudskih prava, aktivisti, političari i policijski službenici;

| F. | budući da neofašističke skupine upotrebljavaju i zloupotrebljavaju naše demokratske instrumente za širenje mržnje i nasilja; |
| --- | --- |

F.

budući da neofašističke skupine upotrebljavaju i zloupotrebljavaju naše demokratske instrumente za širenje mržnje i nasilja;

| G. | budući da je, prema izvješću Europola, povjerenik EU-a nadležan za sigurnost, Sir Julian King, u svom govoru u okviru događaja održanog 22. ožujka 2017. povodom obilježavanja napada 2016. u Bruxellesu, istaknuo rastuću prijetnju desničarskog nasilnog ekstremizma, napominjući da ne zna niti za jednu državu članicu EU-a koja na neki način nije zahvaćena tom pojavom, te posebno navodeći napade u Norveškoj 2011., ubojstvo britanske parlamentarne zastupnice Jo Cox, te napade na centre za azil i džamije diljem Europe, kako bi upozorio na ono što smatra prijetnjom sigurnosti o kojoj se slabije izvještava; budući da se neofašističke i neonacističke skupine pojavljuju u različitim oblicima; budući da većina tih skupina isključuje određene pojedince ili skupine iz društva; budući da te organizacije često koriste agresivnu retoriku prema manjinskim skupinama i pokušavaju opravdati svoje postupke pozivajući se na načelo slobode govora; budući da pravo na slobodu govora nije apsolutno; |
| --- | --- |

G.

budući da je, prema izvješću Europola, povjerenik EU-a nadležan za sigurnost, Sir Julian King, u svom govoru u okviru događaja održanog 22. ožujka 2017. povodom obilježavanja napada 2016. u Bruxellesu, istaknuo rastuću prijetnju desničarskog nasilnog ekstremizma, napominjući da ne zna niti za jednu državu članicu EU-a koja na neki način nije zahvaćena tom pojavom, te posebno navodeći napade u Norveškoj 2011., ubojstvo britanske parlamentarne zastupnice Jo Cox, te napade na centre za azil i džamije diljem Europe, kako bi upozorio na ono što smatra prijetnjom sigurnosti o kojoj se slabije izvještava; budući da se neofašističke i neonacističke skupine pojavljuju u različitim oblicima; budući da većina tih skupina isključuje određene pojedince ili skupine iz društva; budući da te organizacije često koriste agresivnu retoriku prema manjinskim skupinama i pokušavaju opravdati svoje postupke pozivajući se na načelo slobode govora; budući da pravo na slobodu govora nije apsolutno;

| H. | budući da se u članku 30. Opće deklaracije o ljudskih pravima jasno navodi da „ništa se u ovoj Deklaraciji ne može tumačiti tako da podrazumijeva pravo bilo koje države, grupe ili osobe da poduzmu bilo koju aktivnost ili izvrše bilo koji čin usmjeren na uništenje ovdje utvrđenog bilo kojeg prava i sloboda”; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 30. Opće deklaracije o ljudskih pravima jasno navodi da „ništa se u ovoj Deklaraciji ne može tumačiti tako da podrazumijeva pravo bilo koje države, grupe ili osobe da poduzmu bilo koju aktivnost ili izvrše bilo koji čin usmjeren na uništenje ovdje utvrđenog bilo kojeg prava i sloboda”;

| I. | budući da se u Međunarodnoj konvenciji o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije potvrđuje da njezine države stranke osuđuju svaku propagandu i sve organizacije koje se rukovode idejama ili teorijama zasnovanim na superiornosti neke rase ili skupine osoba određene boje ili određenog etničkog porijekla; |
| --- | --- |

I.

budući da se u Međunarodnoj konvenciji o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije potvrđuje da njezine države stranke osuđuju svaku propagandu i sve organizacije koje se rukovode idejama ili teorijama zasnovanim na superiornosti neke rase ili skupine osoba određene boje ili određenog etničkog porijekla;

| J. | budući da je promicanje fašizma zabranjeno u nekoliko država članica u skladu s njihovim nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

J.

budući da je promicanje fašizma zabranjeno u nekoliko država članica u skladu s njihovim nacionalnim pravom;

| K. | budući da se 2017., prema izvješću Europola o stanju i trendovima u području terorizma u Europskoj uniji (TESAT) iz 2018., broj uhićenja osoba za kaznena djela povezana s krajnjom desnicom udvostručio; |
| --- | --- |

K.

budući da se 2017., prema izvješću Europola o stanju i trendovima u području terorizma u Europskoj uniji (TESAT) iz 2018., broj uhićenja osoba za kaznena djela povezana s krajnjom desnicom udvostručio;

| L. | budući da je 22. srpnja 2011. u napadima u Norveškoj ubijeno 77 osoba, a 151 osoba je ranjena; |
| --- | --- |

L.

budući da je 22. srpnja 2011. u napadima u Norveškoj ubijeno 77 osoba, a 151 osoba je ranjena;

| M. | budući da je 16. lipnja 2016. Jo Cox, zastupnica u Parlamentu Ujedinjene Kraljevine, brutalno ubijena u Birstallu (Ujedinjena Kraljevina); |
| --- | --- |

M.

budući da je 16. lipnja 2016. Jo Cox, zastupnica u Parlamentu Ujedinjene Kraljevine, brutalno ubijena u Birstallu (Ujedinjena Kraljevina);

| N. | budući da je, prema izvješću Europola iz 2018. (TESAT), 2017. bilo pet osujećenih, neuspjelih ili izvršenih terorističkih napada u Ujedinjenoj Kraljevini pripisanih pripadnicima krajnje desnice (5); |
| --- | --- |

N.

budući da je, prema izvješću Europola iz 2018. (TESAT), 2017. bilo pet osujećenih, neuspjelih ili izvršenih terorističkih napada u Ujedinjenoj Kraljevini pripisanih pripadnicima krajnje desnice (5);

| O. | budući da su nakon antifašističkog skupa u Bariju (Italija) 21. rujna 2018. napadnuti zastupnica u Europskom parlamentu Eleonora Forenza i njezin asistent Antonio Perillo; |
| --- | --- |

O.

budući da su nakon antifašističkog skupa u Bariju (Italija) 21. rujna 2018. napadnuti zastupnica u Europskom parlamentu Eleonora Forenza i njezin asistent Antonio Perillo;

| P. | budući da je francuska obavještajna služba izrazila zabrinutost zbog sve većeg broja pripadnika vojnih i policijskih snaga koji se pridružuju nasilnim skupinama krajnje desnice (6); |
| --- | --- |

P.

budući da je francuska obavještajna služba izrazila zabrinutost zbog sve većeg broja pripadnika vojnih i policijskih snaga koji se pridružuju nasilnim skupinama krajnje desnice (6);

| Q. | budući da je Europska komisija protiv rasizma i netolerancije (ECRI), koju je osnovalo Vijeće Europe, u svojem izvješću od 15. svibnja 2018. (7) izrazila zabrinutost zbog porasta desničarskog ekstremizma i neofašizma u Hrvatskoj; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Europska komisija protiv rasizma i netolerancije (ECRI), koju je osnovalo Vijeće Europe, u svojem izvješću od 15. svibnja 2018. (7) izrazila zabrinutost zbog porasta desničarskog ekstremizma i neofašizma u Hrvatskoj;

| R. | budući da su u Poljskoj, za vrijeme demonstracije u studenom 2017., članovi krajnje desničarskog pokreta ONR (Nacionalni radikalni kamp) postavili slike šest zastupnika u Europskom parlamentu, koji su se zauzeli za toleranciju, vladavinu prava i druge europske vrijednosti, na improvizirana vješala na javnom trgu u južnom gradu Katowicama; budući da je istraga još u tijeku, međutim, nije podignuta optužnica protiv nijednog osumnjičenika, iako se o tom događaju izvještavalo u brojnim medijima, uključujući videosnimke; |
| --- | --- |

R.

budući da su u Poljskoj, za vrijeme demonstracije u studenom 2017., članovi krajnje desničarskog pokreta ONR (Nacionalni radikalni kamp) postavili slike šest zastupnika u Europskom parlamentu, koji su se zauzeli za toleranciju, vladavinu prava i druge europske vrijednosti, na improvizirana vješala na javnom trgu u južnom gradu Katowicama; budući da je istraga još u tijeku, međutim, nije podignuta optužnica protiv nijednog osumnjičenika, iako se o tom događaju izvještavalo u brojnim medijima, uključujući videosnimke;

| S. | budući da su krajnje desničarske organizacije u studenom 2017. obilježile Dan neovisnosti Poljske organiziranjem velike demonstracije u Varšavi na kojoj se okupilo preko 60 000 osoba; budući da su prosvjednici nosili ksenofobne natpise sa sloganima kao što je „bijela Europa bratskih naroda”, uključujući neke na kojima je prikazana „falanga”, fašistički simbol iz 1930-ih; |
| --- | --- |

S.

budući da su krajnje desničarske organizacije u studenom 2017. obilježile Dan neovisnosti Poljske organiziranjem velike demonstracije u Varšavi na kojoj se okupilo preko 60 000 osoba; budući da su prosvjednici nosili ksenofobne natpise sa sloganima kao što je „bijela Europa bratskih naroda”, uključujući neke na kojima je prikazana „falanga”, fašistički simbol iz 1930-ih;

| T. | budući da je u Grčkoj još u tijeku suđenje neonacističkoj stranki Zlatna zora na temelju optužbe da je riječ o zločinačkoj organizaciji, koja je pored drugih kaznenih djela, uključujući pokušaj ubojstva, odgovorna za ubojstvo Pavlosa Fisasa; |
| --- | --- |

T.

budući da je u Grčkoj još u tijeku suđenje neonacističkoj stranki Zlatna zora na temelju optužbe da je riječ o zločinačkoj organizaciji, koja je pored drugih kaznenih djela, uključujući pokušaj ubojstva, odgovorna za ubojstvo Pavlosa Fisasa;

| U. | budući da je 21. rujna 2018. LGBTIQ aktivist Zak Kostopulos brutalno ubijen u središtu Atene; budući da je jedan od optuženika navodno povezan sa silama krajnje desnice; budući da je potrebno provesti punu istragu kako bi osobe odgovorne za loše postupanje prema njemu i njegovu smrt bile privedene pravdi; |
| --- | --- |

U.

budući da je 21. rujna 2018. LGBTIQ aktivist Zak Kostopulos brutalno ubijen u središtu Atene; budući da je jedan od optuženika navodno povezan sa silama krajnje desnice; budući da je potrebno provesti punu istragu kako bi osobe odgovorne za loše postupanje prema njemu i njegovu smrt bile privedene pravdi;

| V. | budući da je jedan Talijan osuđen na 12 godina zatvora zbog toga što je ustrijelio i ranio šest afričkih migranata u rasno motiviranom napadu u gradu Macerata u središnjoj Italiji; |
| --- | --- |

V.

budući da je jedan Talijan osuđen na 12 godina zatvora zbog toga što je ustrijelio i ranio šest afričkih migranata u rasno motiviranom napadu u gradu Macerata u središnjoj Italiji;

| W. | budući da je u Chemnitzu sredinom rujna 2018. uhićeno sedam pripadnika skupine krajnje desnice koja redovito uzima zakon u svoje ruke zbog kršenja mira te je protiv njih nedavno podignuta optužnica zbog sumnje da su članovi terorističke organizacije koja se prozvala Revolution Chemnitz; budući da su prema navodima saveznih državnih tužitelja, istražitelji po pregledu interne komunikacije skupine optužbu za kaznena djela pooštrili u kaznena djela terorizma; |
| --- | --- |

W.

budući da je u Chemnitzu sredinom rujna 2018. uhićeno sedam pripadnika skupine krajnje desnice koja redovito uzima zakon u svoje ruke zbog kršenja mira te je protiv njih nedavno podignuta optužnica zbog sumnje da su članovi terorističke organizacije koja se prozvala Revolution Chemnitz; budući da su prema navodima saveznih državnih tužitelja, istražitelji po pregledu interne komunikacije skupine optužbu za kaznena djela pooštrili u kaznena djela terorizma;

| X. | budući da je 7. prosinca 2017. u Francuskoj pet članova pokreta Génération Identitaire osuđeno za poticanje na rasnu i vjersku mržnju; budući da su pojedinci povezani sa skupinama krajnje desnice, uključujući Action Française, planirali teroristički napad na nekoliko francuskih političara i džamija tijekom predsjedničkih izbora 2017.; budući da je 24. lipnja 2018. uhićeno 10 članova skupine krajnje desne skupine Action des Forces Opérationnelles (AFO) zbog planiranja niza napada usmjerenih na članove muslimanske zajednice; budući da su 14. rujna 2018. dva bivša skinheada proglašena krivima za ubojstvo mladog studenta i antifašističkog aktivista Clémenta Mérica ubijenog u lipnju 2013.; |
| --- | --- |

X.

budući da je 7. prosinca 2017. u Francuskoj pet članova pokreta Génération Identitaire osuđeno za poticanje na rasnu i vjersku mržnju; budući da su pojedinci povezani sa skupinama krajnje desnice, uključujući Action Française, planirali teroristički napad na nekoliko francuskih političara i džamija tijekom predsjedničkih izbora 2017.; budući da je 24. lipnja 2018. uhićeno 10 članova skupine krajnje desne skupine Action des Forces Opérationnelles (AFO) zbog planiranja niza napada usmjerenih na članove muslimanske zajednice; budući da su 14. rujna 2018. dva bivša skinheada proglašena krivima za ubojstvo mladog studenta i antifašističkog aktivista Clémenta Mérica ubijenog u lipnju 2013.;

| Y. | budući da se trenutačno u Španjolskoj vodi istraga protiv 12 članova neonacističke organizacije Hogar Social Madrid zbog poticanja na mržnju; budući da je španjolski Vrhovni sud osudio uhićene članove španjolskih fašističkih skupina Falange, Alianza Nacional i Democracia Nacional nakon napada na kulturni centar Blanquerna u Madridu tijekom proslave Nacionalnog dana Katalonije 2013.; budući da je antirasistička nevladina organizacija SOS Racismo 2016. godine zabilježila 309 slučajeva ksenofobnog nasilja; budući da je predsjednik te organizacije primio prijetnje smrću nakon što je ukazao na te slučajeve te je osudio izostanak učinkovitih mehanizama za prijavljivanje tih kaznenih djela; |
| --- | --- |

Y.

budući da se trenutačno u Španjolskoj vodi istraga protiv 12 članova neonacističke organizacije Hogar Social Madrid zbog poticanja na mržnju; budući da je španjolski Vrhovni sud osudio uhićene članove španjolskih fašističkih skupina Falange, Alianza Nacional i Democracia Nacional nakon napada na kulturni centar Blanquerna u Madridu tijekom proslave Nacionalnog dana Katalonije 2013.; budući da je antirasistička nevladina organizacija SOS Racismo 2016. godine zabilježila 309 slučajeva ksenofobnog nasilja; budući da je predsjednik te organizacije primio prijetnje smrću nakon što je ukazao na te slučajeve te je osudio izostanak učinkovitih mehanizama za prijavljivanje tih kaznenih djela;

| Z. | budući da su Zaklada Francisco Franco, institucija koja veliča diktaturu i zločine, te obitelj Franco optužili 19 osoba za nekoliko kaznenih djela za koja se može izreći kazna do 13 godina zatvora, nakon što su izvršile miroljubiv i simboličan čin koji je uključivao razvijanje dva velika transparenta s palače Pazo de Meirás kojima su pozvali javne vlasti da interveniraju i vrate taj posjed narodu Galicije; |
| --- | --- |

Z.

budući da su Zaklada Francisco Franco, institucija koja veliča diktaturu i zločine, te obitelj Franco optužili 19 osoba za nekoliko kaznenih djela za koja se može izreći kazna do 13 godina zatvora, nakon što su izvršile miroljubiv i simboličan čin koji je uključivao razvijanje dva velika transparenta s palače Pazo de Meirás kojima su pozvali javne vlasti da interveniraju i vrate taj posjed narodu Galicije;

| AA. | budući da je španjolski Kongres usvojio prijedlog o premještanju Francisca Franca iz njegove grobnice u ratnom memorijalnom kompleksu poznatijem pod nazivom Dolina palih, ujedno mjesto hodočašća krajnje desnice; budući da je potrebno efektivno ukloniti sve preostale simbole ili spomenike kojima se veliča vojni ustanak, građanski rat i Francova diktatura, a oni koji se ne mogu ukloniti trebaju se kontekstualizirati i tumačiti na drugačiji način kako bi mogli doprinijeti podizanju razine osviještenosti javnosti i sjećanju na prošlost; |
| --- | --- |

AA.

budući da je španjolski Kongres usvojio prijedlog o premještanju Francisca Franca iz njegove grobnice u ratnom memorijalnom kompleksu poznatijem pod nazivom Dolina palih, ujedno mjesto hodočašća krajnje desnice; budući da je potrebno efektivno ukloniti sve preostale simbole ili spomenike kojima se veliča vojni ustanak, građanski rat i Francova diktatura, a oni koji se ne mogu ukloniti trebaju se kontekstualizirati i tumačiti na drugačiji način kako bi mogli doprinijeti podizanju razine osviještenosti javnosti i sjećanju na prošlost;

| AB. | budući da neonacistički Nordijski pokret otpora (NMR) redovito organizira skupove diljem Skandinavije, na kojima skandira slogane i vijori zeleno bijelim zastavama tog pokreta; budući da je nekoliko članova NMR-a osuđeno za nasilne napade na civile i policiju; budući da su brojni podmetnuti požari protiv prihvatnih centara za izbjeglice doveli do toga da je švedska vlada 2015. sakrila lokaciju zgrada koje su namijenjene za stanovanje izbjeglica; |
| --- | --- |

AB.

budući da neonacistički Nordijski pokret otpora (NMR) redovito organizira skupove diljem Skandinavije, na kojima skandira slogane i vijori zeleno bijelim zastavama tog pokreta; budući da je nekoliko članova NMR-a osuđeno za nasilne napade na civile i policiju; budući da su brojni podmetnuti požari protiv prihvatnih centara za izbjeglice doveli do toga da je švedska vlada 2015. sakrila lokaciju zgrada koje su namijenjene za stanovanje izbjeglica;

| AC. | budući da se svake godine 16. ožujka u Rigi okuplja tisuće osoba kako bi na Dan sjećanja na pripadnike latvijske legije odali počast Latvijcima koji su služili u postrojbama Waffen-SS; |
| --- | --- |

AC.

budući da se svake godine 16. ožujka u Rigi okuplja tisuće osoba kako bi na Dan sjećanja na pripadnike latvijske legije odali počast Latvijcima koji su služili u postrojbama Waffen-SS;

| AD. | budući da su od početka 2018. skupina C14 i ostale ukrajinske skupine krajnje desnice, kao što su Nacionalna milicija povezana s Bojnom Azov, Desni sektor, Karpatska sič i druge, nekoliko puta izvršile napade na skupine Roma, kao i na antifašističke prosvjede, sastanke gradskih vijeća, događaj u organizaciji Amnestyja International, umjetničke izložbe, događaje zajednice LGBTQI te aktiviste za prava žena i zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

AD.

budući da su od početka 2018. skupina C14 i ostale ukrajinske skupine krajnje desnice, kao što su Nacionalna milicija povezana s Bojnom Azov, Desni sektor, Karpatska sič i druge, nekoliko puta izvršile napade na skupine Roma, kao i na antifašističke prosvjede, sastanke gradskih vijeća, događaj u organizaciji Amnestyja International, umjetničke izložbe, događaje zajednice LGBTQI te aktiviste za prava žena i zaštitu okoliša;

| 1. | snažno osuđuje terorističke napade, ubojstva, psihološko nasilje, nasilne fizičke napade i povorke neofašističkih i neonacističkih organizacija do kojih je došlo u raznim državama članicama te žali zbog toga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut zbog sve veće normalizacije fašizma, rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u Europskoj uniji, a izražava i zabrinutost zbog toga što se u nekim državama članicama govori o tajnim dogovorima između političkih vođa, političkih stranaka i tijela kaznenog progona s neofašistima i neonacistima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog neofašističkog nasilja koje se održava na cijelo društvo a posebno je usmjereno na manjine kao što su crni Europljani/osobe afričkog podrijetla, Židovi, muslimani, Romi, državljani trećih zemalja, LGBTI osobe i osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | snažno osuđuje sve nasilne napade neofašističkih skupina na političare i članove političkih stranaka, kako je prijavljeno u određenim državama članicama, a posebno nedavni napad fašističkih odreda stranke CasaPound na Eleonoru Forenzu, zastupnicu u Europskom parlamentu, njezinog asistenta Antonija Perilla i druge osobe koje su 21. rujna 2018. sudjelovale u antifašističkom prosvjedu u Bariju, u Italiji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | duboko je zabrinut zbog nekažnjavanja djelovanja neofašističkih i neonacističkih skupina u nekim državama članicama i naglašava da je taj osjećaj nekažnjivosti jedan od razloga koji pojašnjavaju zabrinjavajući porast nasilnih djelovanja određenih krajnje desnih organizacija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uviđa zabrinjavajući trend neofašističkih i neonacističkih skupina koje se koriste društvenim medijima i internetom kako bi se organizirale diljem Europske unije i osmislile svoju strategiju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog činjenice da je u nekim državama članicama javna radiodifuzija postala primjer propagande jedne političke stranke, koja često isključuje oporbene i manjinske skupine iz društva, pa čak i potiče nasilje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da su fašistička ideologija i netolerancija uvijek povezane s napadom na samu demokraciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da snažno osude i sankcioniraju zločine iz mržnje, govor mržnje i prebacivanje krivnje od strane političara i javnih dužnosnika na svim razinama i u svim vrstama medija, s obzirom na to da izravno normaliziraju i jačaju mržnju i nasilje u društvu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da poduzmu daljnje mjere za sprečavanje, osuđivanje i suzbijanje govora mržnje i zločina iz mržnje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju, države članice i poduzeća u području društvenih medija da se suprotstave širenju rasizma, fašizma i ksenofobije na internetu, u suradnji s odgovarajućim organizacijama civilnog društva na nacionalnoj i međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da istraže i kazneno progone zločine iz mržnje i da razmjenjuju najbolje prakse za utvrđivanje i istraživanje takvih zločina, uključujući one posebno motivirane različitim oblicima ksenofobije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da predvide i pruže odgovarajuću potporu žrtvama rasističkih ili ksenofobnih zločina i zločina iz mržnje te da svjedocima pruže zaštitu od počinitelja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da u okviru policijskih snaga uspostave odjele za borbu protiv zločina iz mržnje; poziva policijske snage da se pobrinu da se njihovo osoblje ne upušta u bilo kakav oblik rasističkog, ksenofobnog ili diskriminirajućeg djelovanja te da se svako takvo djelovanje istraži, a odgovorne osobe privedu pravdi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da potakne civilno društvo na praćenje i prijavljivanje govora mržnje i zločina iz mržnje u državama članicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podržava, pohvaljuje i poziva na zaštitu zajednica te organizacija civilnog društva koje se bore protiv fašizma, rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na konsolidaciju zakonodavstva EU-a o suzbijanju diskriminacije, što uključuje i prenošenje/provedbu postojećeg zakonodavstva i donošenje novog zakonodavstva, uključujući Direktivu o jednakom postupanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na to da se Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima, rok za provedbu koje je bio studeni 2010., predviđa pravna osnova za sankcioniranje pravnih osoba koje javno potiču na nasilje ili mržnju protiv pripadnika manjina, primjerice, isključivanje iz prava na javna davanja, izuzeće iz komercijalne aktivnosti, stavljanje pod sudski nadzor ili izdavanje sudskog naloga za likvidaciju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apelira na Komisiju da ažurira svoje izvješće iz 2014. o provedbi gore navedene Okvirne odluke Vijeća te da pokrene postupak zbog povrede protiv država članica koje nisu postupile u skladu s odredbama Odluke; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apelira na države članice da se pobrinu da postupaju u skladu s odredbama Okvirne odluke Vijeća, da suzbijaju organizacije koje šire govor mržnje i nasilje u javnim prostorima i na internetu te da učinkovito zabrane neofašističke i neonacističke skupine i bilo koje druge zaklade ili udruge koje veličaju i glorificiraju nacizam i fašizam, pri čemu valja poštovati domaći pravni poredak i nadležnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva na potpunu i pravodobnu suradnju između tijela kaznenog progona, obavještajnih agencija, sudstva i organizacija civilnog društva u borbi protiv fašizma, rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice da se pridržavaju preporuka Vijeća Europe o borbi protiv pojava neonacizma i desnog ekstremizma; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da osiguraju obvezno osposobljavanje na radnom mjestu temeljeno na ljudskim pravima i usmjereno na pružanje usluga, namijenjeno službenicima za provedbu zakona i službenicima u pravosudnom sustavu na svim razinama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva države članice da se usredotoče na prevenciju kroz obrazovanje, podizanje razine osviještenosti i razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice i nacionalne sportske saveze, a posebno nogometne klubove, da se suprotstave zlu rasizma, fašizma i ksenofobije na stadionima i u sportskoj kulturi, osuđivanjem i kažnjavanjem odgovornih te promicanjem pozitivnih obrazovnih aktivnosti usmjerenih na mlade navijače u suradnji sa školama i relevantnim organizacijama civilnog društva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče države članice da osobama koje rade na javnoj radioteleviziji i medijima pruži osposobljavanje u cilju jačanja razine svijesti o izazovima i diskriminaciji s kojima se suočavaju žrtve neofašističkih i neonacističkih organizacija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da uspostave nacionalne „izlazne programe” kako bi se pojedincima pomoglo da napuste nasilne neofašističke i neonacističke skupine; ističe da bi takvi programi trebali nadići pojedinačne intervencije te podrazumijevati dugoročnu potporu za one koji imaju poteškoća u nalaženju posla, preseljenju te izgradnji novih i sigurnih društvenih mreža; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je svijest o povijesti jedan od preduvjeta za sprečavanje sličnih zločina u budućnosti i ima važnu ulogu u obrazovanju mlađih naraštaja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice na to da osude i suzbiju sve oblike poricanja holokausta, uključujući trivijalizaciju i minimalizaciju zločina nacista i njihovih suradnika; ističe da se u političkom i medijskom diskursu ne smije trivijalizirati istina o holokaustu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na zajedničku kulturu sjećanja kojom se odbacuju fašistički zločini iz prošlosti; duboko je zabrinut zbog toga što se mlađe generacije u Europi i drugdje sve manje zanimaju za povijest fašizma, što ih može učiniti ravnodušnima na nove prijetnje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče države članice da kroz opću kulturu promiču obrazovanje o raznolikosti našeg društva i našoj zajedničkoj povijesti, uključujući o zločinima počinjenima u Drugom svjetskom ratu, primjerice o holokaustu i sustavnoj višegodišnjoj dehumanizaciji njegovih žrtava; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  SL L 317, 4.11.2014., str. 1.

(5)  https://www.europol.europa.eu/activities-services/main-reports/european-union-terrorism-situation-and-trend-report-2018-tesat-2018

(6)  https://www.mediapart.fr/journal/france/090418/forces-de-l-ordre-liees-l-ultra-droite-violente-la-dgsi-s-inquiete?onglet=full

(7)  https://rm.coe.int/fifth-report-on-croatia/16808b57be

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/28

---

P8_TA(2018)0429

Dobrobit životinja, upotreba antimikrobnih sredstava i utjecaj industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o dobrobiti životinja, upotrebi antimikrobnih sredstava i utjecaju industrijskog uzgoja tovnih pilića na okoliš (2018/2858(RSP))

(2020/C 345/06)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. o utvrđivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa (Direktiva o tovnim pilićima) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. o utvrđivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa (Direktiva o tovnim pilićima) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. studenoga 2015. o novoj strategiji za dobrobit životinja za razdoblje 2016. – 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. studenoga 2015. o novoj strategiji za dobrobit životinja za razdoblje 2016. – 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti temeljen na načelu „jedno zdravlje” iz 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti temeljen na načelu „jedno zdravlje” iz 2017.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. siječnja 2012. o strategiji Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. – 2015. (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. siječnja 2012. o strategiji Europske unije za zaštitu i dobrobit životinja za razdoblje 2012. – 2015. (COM(2012)0006),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. travnja 2018. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni Direktive 2007/43/EZ i njezinu utjecaju na dobrobit pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa te izradi pokazatelja dobrobiti (COM(2018)0181), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. travnja 2018. upućeno Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni Direktive 2007/43/EZ i njezinu utjecaju na dobrobit pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa te izradi pokazatelja dobrobiti (COM(2018)0181),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije o primjeni Direktive Vijeća 2007/43/EZ i izradi pokazatelja dobrobiti objavljenu 21. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije o primjeni Direktive Vijeća 2007/43/EZ i izradi pokazatelja dobrobiti objavljenu 21. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir dogovor (3) o Uredbi o veterinarskim lijekovima postignut 5. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovor (3) o Uredbi o veterinarskim lijekovima postignut 5. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja (5),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje i Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o tom pitanju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje i Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o tom pitanju (6),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2017/302 оd 15. veljače 2017. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za intenzivni uzgoj peradi ili svinja (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2017/302 оd 15. veljače 2017. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za intenzivni uzgoj peradi ili svinja (7),

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je EU veliki svjetski proizvođač tovnih pilića čija proizvodnja doseže otprilike 7 milijardi komada peradi za prehrambene potrebe; budući da je u peradarstvu, sektoru u kojem se proizvodnja odvija u skladu s europskim načelom „od farme do stola”, zaposleno više od četvrtine milijuna radnika i da u Europi ima 23 000 velikih peradarskih farmi; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU veliki svjetski proizvođač tovnih pilića čija proizvodnja doseže otprilike 7 milijardi komada peradi za prehrambene potrebe; budući da je u peradarstvu, sektoru u kojem se proizvodnja odvija u skladu s europskim načelom „od farme do stola”, zaposleno više od četvrtine milijuna radnika i da u Europi ima 23 000 velikih peradarskih farmi;

| B. | budući da su Direktivom 2007/43/EZ o tovnim pilićima utvrđeni minimalni standardi za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa; budući da je važno da Komisija, države članice i proizvođači poštuju ta pravila i provode redovite inspekcijske preglede u tom području; |
| --- | --- |

B.

budući da su Direktivom 2007/43/EZ o tovnim pilićima utvrđeni minimalni standardi za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa; budući da je važno da Komisija, države članice i proizvođači poštuju ta pravila i provode redovite inspekcijske preglede u tom području;

| C. | budući da se prema podacima iz Komisijine studije o primjeni Direktive Vijeća 2007/43/EZ objavljene 21. studenog 2017. u skladu s općim pravilom 34 % tovnih pilića drži na farmama s gustoćom naseljenosti od 33 kg/m2, 40 % na farmama s gustoćom naseljenosti od 34 – 39 kg/m2, a 26 % na maksimalnoj gustoći naseljenosti (do 42 kg/m2) dopuštenoj tom Direktivom; |
| --- | --- |

C.

budući da se prema podacima iz Komisijine studije o primjeni Direktive Vijeća 2007/43/EZ objavljene 21. studenog 2017. u skladu s općim pravilom 34 % tovnih pilića drži na farmama s gustoćom naseljenosti od 33 kg/m2, 40 % na farmama s gustoćom naseljenosti od 34 – 39 kg/m2, a 26 % na maksimalnoj gustoći naseljenosti (do 42 kg/m2) dopuštenoj tom Direktivom;

| D. | budući da provedba Direktive o tovnim pilićima nije ujednačena i da je u nedavnom provedbenom izvješću Komisije utvrđeno da je njezina provedba u državama članicama u najboljem slučaju nedosljedna; |
| --- | --- |

D.

budući da provedba Direktive o tovnim pilićima nije ujednačena i da je u nedavnom provedbenom izvješću Komisije utvrđeno da je njezina provedba u državama članicama u najboljem slučaju nedosljedna;

| E. | budući da je prekomjerna upotreba antimikrobnih veterinarskih lijekova, posebno u svrhu poticanja rasta, za metafilaksu i profilaksu, jedan od glavnih čimbenika koji utječu na razvoj antimikrobne rezistencije bakterija u svijetu; budući da loši uvjeti uzrokovani velikom gustoćom naseljenosti i toplinskim stresom mogu izazvati imunološke deficite i tovne piliće učiniti podložnijima na bolesti; |
| --- | --- |

E.

budući da je prekomjerna upotreba antimikrobnih veterinarskih lijekova, posebno u svrhu poticanja rasta, za metafilaksu i profilaksu, jedan od glavnih čimbenika koji utječu na razvoj antimikrobne rezistencije bakterija u svijetu; budući da loši uvjeti uzrokovani velikom gustoćom naseljenosti i toplinskim stresom mogu izazvati imunološke deficite i tovne piliće učiniti podložnijima na bolesti;

| F. | budući da prisutnost višestruko rezistentnih zoonotskih sojeva bakterija Campylobacter spp. i Salmonella spp. na farmama i u mesu tovnih pilića predstavlja sve veću prijetnju ljudskom zdravlju, kao što navode Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC); |
| --- | --- |

F.

budući da prisutnost višestruko rezistentnih zoonotskih sojeva bakterija Campylobacter spp. i Salmonella spp. na farmama i u mesu tovnih pilića predstavlja sve veću prijetnju ljudskom zdravlju, kao što navode Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC);

| G. | budući da bi se propisi o dobrobiti životinja trebali ažurirati u skladu s novim znanstvenim saznanjima i vodeći računa o dugoročnoj konkurentnosti stočarstva; budući da korištenje uzgajivačkih sustava koji osiguravaju veću dobrobit za životinje može unaprijediti ishode u pogledu njihova zdravlja i dobrobiti i tako doprinijeti smanjenju potrebe za antimikrobnim lijekovima i istodobno osigurati visoku kvalitetu proizvoda; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se propisi o dobrobiti životinja trebali ažurirati u skladu s novim znanstvenim saznanjima i vodeći računa o dugoročnoj konkurentnosti stočarstva; budući da korištenje uzgajivačkih sustava koji osiguravaju veću dobrobit za životinje može unaprijediti ishode u pogledu njihova zdravlja i dobrobiti i tako doprinijeti smanjenju potrebe za antimikrobnim lijekovima i istodobno osigurati visoku kvalitetu proizvoda;

| H. | budući da je znanstveno mišljenje EFSA-e iz 2010. o utjecaju genetskih parametara na dobrobit industrijskih tovnih pilića i njihovu otpornost na stres pokazalo da se genetskom selekcijom na temelju brzine rasta tovnih pilića mogu ugroziti njihovo zdravlje i dobrobit; |
| --- | --- |

H.

budući da je znanstveno mišljenje EFSA-e iz 2010. o utjecaju genetskih parametara na dobrobit industrijskih tovnih pilića i njihovu otpornost na stres pokazalo da se genetskom selekcijom na temelju brzine rasta tovnih pilića mogu ugroziti njihovo zdravlje i dobrobit;

| I. | budući da europski građani iskazuju velik interes za dobrobit životinja te žele da im se kao potrošačima omogući bolja informiranost pri donošenju odluka; |
| --- | --- |

I.

budući da europski građani iskazuju velik interes za dobrobit životinja te žele da im se kao potrošačima omogući bolja informiranost pri donošenju odluka;

| J. | budući da je posljednji posebni barometar o dobrobiti životinja pokazao da više od 50 % europskih građana pri kupnji životinjskih proizvoda provjerava informacije o načinu proizvodnje i da bi možda bili spremni platiti više za veću dobrobit životinja; budući da više od 80 % europskih građana želi da se poveća dobrobit životinja na farmama u EU-u; |
| --- | --- |

J.

budući da je posljednji posebni barometar o dobrobiti životinja pokazao da više od 50 % europskih građana pri kupnji životinjskih proizvoda provjerava informacije o načinu proizvodnje i da bi možda bili spremni platiti više za veću dobrobit životinja; budući da više od 80 % europskih građana želi da se poveća dobrobit životinja na farmama u EU-u;

| K. | budući da se 25 % pilećih prsa koja se konzumiraju u EU-u uvozi iz trećih zemalja u kojima su propisi o dobrobiti životinja manje strogi; budući da se najveći dio uvezenog pilećeg mesa koristi u ugostiteljstvu ili preradi hrane, gdje ne vrijede obveze stavljanja oznaka i informacija o podrijetlu mesa; |
| --- | --- |

K.

budući da se 25 % pilećih prsa koja se konzumiraju u EU-u uvozi iz trećih zemalja u kojima su propisi o dobrobiti životinja manje strogi; budući da se najveći dio uvezenog pilećeg mesa koristi u ugostiteljstvu ili preradi hrane, gdje ne vrijede obveze stavljanja oznaka i informacija o podrijetlu mesa;

| L. | budući da 90 % pilećeg mesa uvezenog iz trećih zemalja dolazi iz Tajlanda, Brazila i Ukrajine i da je Komisijina Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane (DG SANTE) u tim zemljama provela revizije koje su pokazale znatne nedostatke u proizvodnom procesu i nedostatke u pogledu sukladnosti sa zakonodavstvom EU-a; budući da su uzgajivači iz EU-a i nevladine organizacije izrazili zabrinutost zbog gospodarskih, socijalnih i okolišnih posljedica uvoza jeftino proizvedenog pilećeg mesa i zavaravajućih oznaka na pilećem mesu koje se prerađuje u Europskoj uniji, a potječe iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

L.

budući da 90 % pilećeg mesa uvezenog iz trećih zemalja dolazi iz Tajlanda, Brazila i Ukrajine i da je Komisijina Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane (DG SANTE) u tim zemljama provela revizije koje su pokazale znatne nedostatke u proizvodnom procesu i nedostatke u pogledu sukladnosti sa zakonodavstvom EU-a; budući da su uzgajivači iz EU-a i nevladine organizacije izrazili zabrinutost zbog gospodarskih, socijalnih i okolišnih posljedica uvoza jeftino proizvedenog pilećeg mesa i zavaravajućih oznaka na pilećem mesu koje se prerađuje u Europskoj uniji, a potječe iz trećih zemalja;

| 1. | prima na znanje nalaze Komisijina izvješća o primjeni Direktive 2007/43/EZ i njezinu utjecaju na dobrobit pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa u kojem se navodi da su tu Direktivu pravilno provele samo dvije trećine država članica; zabrinut je zbog nalaza izvješća prema kojem gustoća naseljenosti u mnogim farmama prelazi vrijednost od 33 kg/m2 koja vrijedi kao opće pravilo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zabrinut je zbog povećanja višestruko rezistentnih uzročnika zoonoza koji se mogu naći na farmama tovnih pilića poput Campylobacter spp., Salmonella spp. i E. coli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznaje napore koje su uzgajivači u brojnim državama članicama već uložili za dobrobit tovnih pilića pri provedbi Direktive o tovnim pilićima, a posebno oni koji sudjeluju u dobrovoljnim programima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju usklađenu primjenu i potpunu provedbu Direktive 2007/43/EZ u pogledu građevinskih specifikacija i sigurnosti kako bi se osiguralo ostvarenje ciljeva Direktive; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da nepošteno tržišno natjecanje dovodi do stvaranja nejednakih uvjeta za različite subjekte jer oni koji ne poštuju pravila ugrožavaju one koji ih poštuju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da osigura pouzdane i mjerljive usklađene pokazatelje dobrobiti životinja za piliće i roditeljska jata, kao i smjernice za najbolje raspoložive prakse za inkubatore; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice na rješavanje problema požara na peradarskim farmama promicanjem najboljih praksi; poziva države članice da u cijelosti predvide odgovarajuće i dostatne tečajeve osposobljavanja za uzgajivače u skladu s Direktivom 2007/43/EZ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EFSA-u da sastavi mišljenje o pojavnosti i čimbenicima rizika za rezistentne bakterije Campylobacter spp., Salmonella spp. i E. coli sa zoonotskim potencijalom; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja dogovor o Uredbi o veterinarskim lijekovima postignut 5. lipnja 2018.; pozdravlja odredbe kojima se ograničava uporaba antibiotika za metafilaksu i profilaksu; podsjeća na svoje stajalište o preventivnim mjerama i zajedničkom znanstvenom mišljenju EMA-e i EFSA-e (8) u kojem se poziva na uzgoj rasplodnih jata koja rastu zdravije i sporije, gustoću naseljenosti koja ne povećava rizik od nastanka bolesti, manje skupine, izolaciju bolesnih životinja (čl. 10. Uredbe (EU) 2016/429) i provedbu postojećih propisa o dobrobiti životinja; vjeruje da će se zahvaljujući Uredbi olakšati prijeko potrebno djelovanje u cilju borbe s problemom antimikrobne otpornosti i potaknuti inovacije u području veterinarske medicine; smatra da europski sektor peradarstva i nacionalna tijela poduzimaju inicijative za smanjenje primjene antibiotika modernizacijom peradarskih farmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da poboljšanje metode uzgoja životinja dovode do bolje kvalitete života za perad i smanjuju potrebu za korištenjem antimikrobnih sredstava, a primjer takvih poboljšanja su osiguravanje prirodne svjetlosti, čistog zraka i većeg prostora te smanjenje amonijaka; podsjeća Komisiju na izjavu iz Strategije za zdravlje životinja i važno promicanje prevencije kao rješenja koje je bolje od liječenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je dobrobit životinja sama po sebi preventivna mjera, da doprinosi smanjenju rizika od bolesti životinja, smanjenoj uporabi antimikrobnih sredstava i ostvarenju često boljih rezultata proizvodnje; napominje da bi antimikrobna sredstva zbog neprimjerene primjene mogla postati nedjelotvorna, što bi za posljedicu predstavljalo opasnost za zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da se dodatno pobrine za istraživanja u području antimikrobne otpornosti i najboljih praksi i da osigura da države članice stvarno provode preventivne mjere kao što su nadzor bolesti i kontrole; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da promiče politike kojima bi se potaknula primjena alternativnih sustava uzgoja tovnih pilića i tradicionalnih i/ili tovnih pasmina kojima se omogućuje veća dobrobit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da izradi plan potpore za konkurentnu i održivu proizvodnju mesa peradi i uzgoj peradi kako bi se osigurala veća dobrobit za tovne piliće; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da postroži granične kontrole mesa peradi koje se uvozi iz trećih zemalja kako bi se osiguralo da ono bude u skladu sa zakonodavstvom EU-a o dobrobiti životinja, sigurnosti hrane i okolišu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da se povećao uvoz pilećeg mesa iz zemalja s nižim okolišnim i socijalnim standardima te standardima sigurnosti hrane i dobrobiti životinja; poziva Komisiju da osigura da uvezeno pileće meso, proizvodi i pripravci od pilećeg mesa budu proizvedeni u skladu s okolišnim i socijalnim standardima, standardima sigurnosti hrane i dobrobiti životinja koji vrijede u Uniji kako bi se zajamčili pošteni i jednaki uvjeti za uzgajivače iz EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo o obveznom stavljanju oznaka podrijetla uvezenog mesa na proizvodima koji se prerađuju u EU-u u sektorima maloprodaje i ugostiteljstva kako bi potrošači mogli donositi odluke utemeljene na informacijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da uvede način na koji će se u EU-u označavati tovni pilići po uzoru na način na koji se već označavaju jaja u cilju veće transparentnosti i boljeg informiranja potrošača o dobrobiti životinja u poljoprivrednoj proizvodnji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 182, 12.7.2007., str. 19.

(2)  SL C 366, 27.10.2017., str. 149.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0421.

(4)  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

(5)  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

(6)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

(7)  SL L 43, 21.2.2017., str. 231.

(8)  EMA – Odbor za veterinarske lijekove (CVMP) i EFSA – Odbor za biološke opasnosti (BIOHAZ), 2016. Zajedničko znanstveno mišljenje EMA-e i EFSA-e o mjerama za smanjenje potrebe za korištenjem antimikrobnih sredstava u uzgoju stoke u Europskoj uniji i nastale posljedice za sigurnost hrane.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/32

---

P8_TA(2018)0430

Konferencija UN-a o klimatskim promjenama (COP24) koja će se održati 2018. u Katowicama (Poljska)

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama 2018. u Katowicama, Poljska (COP24) (2018/2598(RSP))

(2020/C 345/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Protokol iz Kyota uz Okvirnu konvenciju,

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21, 21. konferenciju stranaka (COP21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21, 21. konferenciju stranaka (COP21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su se održale u Parizu (Francuska) od 30. studenoga do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP8), koje su se održale u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012., te usvajanje izmjene Protokola kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje u okviru Protokola iz Kyota, koje počinje 1. siječnja 2013. i završava 31. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 18. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP18) i 8. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP8), koje su se održale u Dohi (Katar) od 26. studenoga do 8. prosinca 2012., te usvajanje izmjene Protokola kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje u okviru Protokola iz Kyota, koje počinje 1. siječnja 2013. i završava 31. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Pariški sporazum od 22. travnja 2016. do 21. travnja 2017. bio otvoren za potpisivanje u sjedištu Ujedinjenih naroda (UN) u New Yorku, da ga je potpisalo 195 država te da je 175 država položilo isprave o njegovoj ratifikaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Pariški sporazum od 22. travnja 2016. do 21. travnja 2017. bio otvoren za potpisivanje u sjedištu Ujedinjenih naroda (UN) u New Yorku, da ga je potpisalo 195 država te da je 175 država položilo isprave o njegovoj ratifikaciji,

| — | uzimajući u obzir 23. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP23), 13. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Protokola iz Kyota (CMP13) i 2. zasjedanje konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA2), koji su se održali u Bonnu (Njemačka) od 4. do 16. studenoga 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 23. konferenciju stranaka UNFCCC-a (COP23), 13. zasjedanje u okviru sastanka stranaka Protokola iz Kyota (CMP13) i 2. zasjedanje konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka Pariškog sporazuma (CMA2), koji su se održali u Bonnu (Njemačka) od 4. do 16. studenoga 2017.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o klimatskoj diplomaciji EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. listopada 2017. o Konferenciji UN-a o klimatskim promjenama koja će se održati 2017. u Bonnu u Njemačkoj (COP23) (2),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. pod nazivom „Ubrzanje prelaska na niskougljično gospodarstvo u Europi” (COM(2016)0500),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 15. veljače 2016., 30. rujna 2016., 23. lipnja 2017. i 22. ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 15. veljače 2016., 30. rujna 2016., 23. lipnja 2017. i 22. ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. listopada 2017., 26. veljače 2018. i 9. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. listopada 2017., 26. veljače 2018. i 9. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/1541 od 17. srpnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Kigalijske izmjene Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski omotač (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2017/1541 od 17. srpnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Kigalijske izmjene Montrealskog protokola o tvarima koje oštećuju ozonski omotač (3),

| — | uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su Latvija i Europska komisija podnijele UNFCCC-u 6. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su Latvija i Europska komisija podnijele UNFCCC-u 6. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni (AR5) Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC), njegovo objedinjeno izvješće te posebno izvješće IPCC-a pod nazivom „Globalno zatopljenje od 1,5 oC”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 5. izvješće o procjeni (AR5) Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC), njegovo objedinjeno izvješće te posebno izvješće IPCC-a pod nazivom „Globalno zatopljenje od 1,5 oC”,

| — | uzimajući u obzir osmo sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenoga 2017. pod nazivom „Izvješće o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2017.” te treće izvješće UNEP-a o odstupanjima u razini prilagodbe za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osmo sažeto izvješće Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP) iz studenoga 2017. pod nazivom „Izvješće o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2017.” te treće izvješće UNEP-a o odstupanjima u razini prilagodbe za 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju o stanju na globalnoj razini u području energetike i emisija CO2 za 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Međunarodne agencije za energiju o stanju na globalnoj razini u području energetike i emisija CO2 za 2017.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu Svjetske meteorološke organizacije (WMO) iz ožujka 2018. o stanju klime u svijetu 2017. i njezin 13. bilten o stakleničkim plinovima od 30. listopada 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Svjetske meteorološke organizacije (WMO) iz ožujka 2018. o stanju klime u svijetu 2017. i njezin 13. bilten o stakleničkim plinovima od 30. listopada 2017.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetskog gospodarskog foruma o globalnim rizicima 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu Skupine za zeleni rast od 5. ožujka 2018., koju je potpisalo 14 ministara okoliša i klime država članica EU-a, pod nazivom „Financiranje borbe protiv klimatskih promjena u EU-u – više financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena i veća prisutnost klimatskih aktivnosti u sljedećem Višegodišnjem financijskom okviru (VFO)” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Skupine za zeleni rast od 5. ožujka 2018., koju je potpisalo 14 ministara okoliša i klime država članica EU-a, pod nazivom „Financiranje borbe protiv klimatskih promjena u EU-u – više financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena i veća prisutnost klimatskih aktivnosti u sljedećem Višegodišnjem financijskom okviru (VFO)” (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „CO2 – operativni kapacitet za potporu praćenju i verifikaciji antropogenih emisija CO2”, koje je u studenom 2017. objavio Zajednički istraživački centar Europske komisije (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće pod nazivom „CO2 – operativni kapacitet za potporu praćenju i verifikaciji antropogenih emisija CO2”, koje je u studenom 2017. objavio Zajednički istraživački centar Europske komisije (6),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Fairbanksa, koju su ministri vanjskih poslova arktičkih država usvojili na 10. ministarskom sastanku Arktičkog vijeća, održanom 10. i 11. svibnja 2017. u Fairbanksu (Aljaska), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Fairbanksa, koju su ministri vanjskih poslova arktičkih država usvojili na 10. ministarskom sastanku Arktičkog vijeća, održanom 10. i 11. svibnja 2017. u Fairbanksu (Aljaska),

| — | uzimajući u obzir prvi sastanak na vrhu „Jedan planet”, održan 12. prosinca 2017. u Parizu, i 12 obveza koje su usvojene u okviru tog sastanka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sastanak na vrhu „Jedan planet”, održan 12. prosinca 2017. u Parizu, i 12 obveza koje su usvojene u okviru tog sastanka,

| — | uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato si”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir encikliku pape Franje „Laudato si”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Meseberga od 19. lipnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Meseberga od 19. lipnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Pariški sporazum stupio je na snagu 4. studenoga 2016. te da je 181 od 197 stranaka Konvencije položila u UN-u svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju (na dan 11. listopada 2018.); |
| --- | --- |

A.

budući da je Pariški sporazum stupio je na snagu 4. studenoga 2016. te da je 181 od 197 stranaka Konvencije položila u UN-u svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju (na dan 11. listopada 2018.);

| B. | budući da je Europska unija 6. ožujka 2015. UNFCCC-u podnijela planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i država članica, čime se obvezala da će do 2030. ostvariti cilj od najmanje 40 % smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji u odnosu na razine iz 1990.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija 6. ožujka 2015. UNFCCC-u podnijela planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i država članica, čime se obvezala da će do 2030. ostvariti cilj od najmanje 40 % smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji u odnosu na razine iz 1990.;

| C. | budući da obveze koje su dosad preuzele države potpisnice Pariškog sporazuma neće biti dostatne za ostvarenje zajedničkog cilja; budući da trenutačni nacionalno utvrđeni doprinos koji su Unija i države članice podnijele također nije u skladu s ciljevima utvrđenima Pariškim sporazumom te ga stoga treba revidirati; |
| --- | --- |

C.

budući da obveze koje su dosad preuzele države potpisnice Pariškog sporazuma neće biti dostatne za ostvarenje zajedničkog cilja; budući da trenutačni nacionalno utvrđeni doprinos koji su Unija i države članice podnijele također nije u skladu s ciljevima utvrđenima Pariškim sporazumom te ga stoga treba revidirati;

| D. | budući da su ključni elementi zakonodavstva EU-a koji doprinose ispunjavanju nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a, osobito Direktiva o obnovljivoj energiji i Direktiva o energetskoj učinkovitosti, utvrđeni s većom razinom ambicioznosti te je njima predviđen cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji za najmanje 45 % do 2030.; budući da smanjenje od 45 % u Uniji do 2030. još uvijek ne predstavlja dostatan doprinos ostvarenju ciljeva iz Pariškog sporazuma i cilja nulte neto stope emisija do sredine stoljeća; |
| --- | --- |

D.

budući da su ključni elementi zakonodavstva EU-a koji doprinose ispunjavanju nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a, osobito Direktiva o obnovljivoj energiji i Direktiva o energetskoj učinkovitosti, utvrđeni s većom razinom ambicioznosti te je njima predviđen cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji za najmanje 45 % do 2030.; budući da smanjenje od 45 % u Uniji do 2030. još uvijek ne predstavlja dostatan doprinos ostvarenju ciljeva iz Pariškog sporazuma i cilja nulte neto stope emisija do sredine stoljeća;

| E. | budući da je transparentnost u mjerenju emisija ključna za postizanje znatnog napretka u globalnom smanjenju emisija stakleničkih plinova na pravedan način; |
| --- | --- |

E.

budući da je transparentnost u mjerenju emisija ključna za postizanje znatnog napretka u globalnom smanjenju emisija stakleničkih plinova na pravedan način;

| F. | budući da je nakon trogodišnjeg mirovanja 2017. ponovno zabilježen porast emisija ugljika u Uniji i u svijetu; budući da je taj porast neravnomjerno raspoređen po svijetu; |
| --- | --- |

F.

budući da je nakon trogodišnjeg mirovanja 2017. ponovno zabilježen porast emisija ugljika u Uniji i u svijetu; budući da je taj porast neravnomjerno raspoređen po svijetu;

| G. | budući da su učestali ekstremni vremenski uvjeti i temperaturni rekordi 2017. još više naglasili koliko su neophodne globalne klimatske mjere; |
| --- | --- |

G.

budući da su učestali ekstremni vremenski uvjeti i temperaturni rekordi 2017. još više naglasili koliko su neophodne globalne klimatske mjere;

| H. | budući da se ambicioznom politikom ublažavanja klimatskih promjena mogu potaknuti rast i zapošljavanje; budući da je u određenim sektorima ipak moguće istjecanje ugljika ne budu li i druga tržišta podjednako ambiciozna; budući da se stoga radi zaštite radnih mjesta u tim konkretnim sektorima potrebno na odgovarajući način zaštititi od istjecanja ugljika; |
| --- | --- |

H.

budući da se ambicioznom politikom ublažavanja klimatskih promjena mogu potaknuti rast i zapošljavanje; budući da je u određenim sektorima ipak moguće istjecanje ugljika ne budu li i druga tržišta podjednako ambiciozna; budući da se stoga radi zaštite radnih mjesta u tim konkretnim sektorima potrebno na odgovarajući način zaštititi od istjecanja ugljika;

| I. | budući da klimatske promjene povećavaju niz drugih prijetnji koje nerazmjerno utječu na zemlje u razvoju; budući da suše i ostali nepovoljni vremenski uvjeti narušavaju i uništavaju resurse o kojima siromašni izravno ovise za preživljavanje te da izazivaju povećanje konkurencije za preostale resurse, što dovodi do humanitarnih kriza i napetosti, prisilnog raseljavanja, radikalizacije i sukoba; budući da postoje dokazi da su klimatske promjene utjecale na nemire i širenje nasilja na Bliskom istoku, u Sahelu i na Rogu Afrike, a posljedice su se osjetile i znatno šire; |
| --- | --- |

I.

budući da klimatske promjene povećavaju niz drugih prijetnji koje nerazmjerno utječu na zemlje u razvoju; budući da suše i ostali nepovoljni vremenski uvjeti narušavaju i uništavaju resurse o kojima siromašni izravno ovise za preživljavanje te da izazivaju povećanje konkurencije za preostale resurse, što dovodi do humanitarnih kriza i napetosti, prisilnog raseljavanja, radikalizacije i sukoba; budući da postoje dokazi da su klimatske promjene utjecale na nemire i širenje nasilja na Bliskom istoku, u Sahelu i na Rogu Afrike, a posljedice su se osjetile i znatno šire;

| J. | budući da se i u izvješću Međuvladinog tijela za klimatske promjene o zatopljenju od 1,5 oC navodi da bi posljedice takvog povećanja temperature vjerojatno bile znatno manje ozbiljne od posljedica u slučaju povećanja temperature od 2 oC; |
| --- | --- |

J.

budući da se i u izvješću Međuvladinog tijela za klimatske promjene o zatopljenju od 1,5 oC navodi da bi posljedice takvog povećanja temperature vjerojatno bile znatno manje ozbiljne od posljedica u slučaju povećanja temperature od 2 oC;

| K. | budući da su za dugoročan uspjeh ublažavanja klimatskih promjena potrebne znatno odlučnije mjere, posebno razvijenih zemalja, kako bi se napustilo ugljično gospodarstvo i poticao rast uz poštovanje klime, uključujući u zemljama u razvoju; budući da je neophodan stalni napor u jačanju financijske i tehnološke potpore te potpore za jačanje kapaciteta zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

K.

budući da su za dugoročan uspjeh ublažavanja klimatskih promjena potrebne znatno odlučnije mjere, posebno razvijenih zemalja, kako bi se napustilo ugljično gospodarstvo i poticao rast uz poštovanje klime, uključujući u zemljama u razvoju; budući da je neophodan stalni napor u jačanju financijske i tehnološke potpore te potpore za jačanje kapaciteta zemalja u razvoju;

| L. | budući da se zbog neuspjeha velikih onečišćivača da smanje svoje emisije stakleničkih plinova u skladu s mjerom koja je potrebna za ograničavanje globalnog prosječnog porasta temperature na 1,5 oC ili 2 oC pogoršavaju već golemi razmjeri i troškovi potrebne prilagodbe klimatskim promjenama, a posljedice su posebno ozbiljne za najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju; budući da bi trebalo podupirati sve inicijative najslabije razvijenih zemalja i malih otočnih zemalja u razvoju koje se odnose na pružanje informacija o rizicima i ranim upozorenjima; |
| --- | --- |

L.

budući da se zbog neuspjeha velikih onečišćivača da smanje svoje emisije stakleničkih plinova u skladu s mjerom koja je potrebna za ograničavanje globalnog prosječnog porasta temperature na 1,5 oC ili 2 oC pogoršavaju već golemi razmjeri i troškovi potrebne prilagodbe klimatskim promjenama, a posljedice su posebno ozbiljne za najslabije razvijene zemlje i male otočne zemlje u razvoju; budući da bi trebalo podupirati sve inicijative najslabije razvijenih zemalja i malih otočnih zemalja u razvoju koje se odnose na pružanje informacija o rizicima i ranim upozorenjima;

| M. | budući da su pod hitno potrebne mnogo odlučnije mjere ublažavanja i prilagodbe kako bi se smanjio sve veći nerazmjer između potreba za prilagodbom i uloženih napora; |
| --- | --- |

M.

budući da su pod hitno potrebne mnogo odlučnije mjere ublažavanja i prilagodbe kako bi se smanjio sve veći nerazmjer između potreba za prilagodbom i uloženih napora;

| N. | budući da stav u skladu s kojim troškove prilagodbe snose oni koji osjećaju posljedice nije održiv te budući da oni koji snose glavnu odgovornost za emisije stakleničkih plinova moraju preuzeti većinu globalnog tereta; |
| --- | --- |

N.

budući da stav u skladu s kojim troškove prilagodbe snose oni koji osjećaju posljedice nije održiv te budući da oni koji snose glavnu odgovornost za emisije stakleničkih plinova moraju preuzeti većinu globalnog tereta;

| O. | budući da se u članku 7. Pariškog sporazuma utvrđuje globalni cilj prilagodbe i da se taj cilj sada mora provesti bez daljnjeg odgađanja; budući da bi nacionalni planovi prilagodbe trebali imati važnu ulogu; |
| --- | --- |

O.

budući da se u članku 7. Pariškog sporazuma utvrđuje globalni cilj prilagodbe i da se taj cilj sada mora provesti bez daljnjeg odgađanja; budući da bi nacionalni planovi prilagodbe trebali imati važnu ulogu;

| P. | budući da šume znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih; budući da se gotovo 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova može pripisati krčenju šuma, koje prije svega potiče sve opsežniji industrijski uzgoj stoke te industrijska proizvodnja soje i palminog ulja, namijenjenih među ostalim tržištu EU-a; budući da bi Unija trebala smanjiti svoj neizravni doprinos krčenju šuma (uvoz robe čija proizvodnja uzrokuje krčenje šuma), za koje snosi odgovornost; |
| --- | --- |

P.

budući da šume znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih; budući da se gotovo 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova može pripisati krčenju šuma, koje prije svega potiče sve opsežniji industrijski uzgoj stoke te industrijska proizvodnja soje i palminog ulja, namijenjenih među ostalim tržištu EU-a; budući da bi Unija trebala smanjiti svoj neizravni doprinos krčenju šuma (uvoz robe čija proizvodnja uzrokuje krčenje šuma), za koje snosi odgovornost;

| Q. | budući da je zemljište ograničen resurs i da njegova upotreba u proizvodnji konvencionalnih sirovina i sirovina za proizvodnju biogoriva prve generacije može pogoršati nesigurnost opskrbe hranom i uništiti životna sredstva siromašnih ljudi u zemljama u razvoju, posebno zbog jagme za zemljištem, prisilnog raseljavanja, onečišćenja i kršenja prava autohtonih naroda; budući da takvu štetu mogu uzrokovati i sustavi za neutralizaciju ugljika i ponovno pošumljavanje ako se pravilno ne osmisle i ne provode; |
| --- | --- |

Q.

budući da je zemljište ograničen resurs i da njegova upotreba u proizvodnji konvencionalnih sirovina i sirovina za proizvodnju biogoriva prve generacije može pogoršati nesigurnost opskrbe hranom i uništiti životna sredstva siromašnih ljudi u zemljama u razvoju, posebno zbog jagme za zemljištem, prisilnog raseljavanja, onečišćenja i kršenja prava autohtonih naroda; budući da takvu štetu mogu uzrokovati i sustavi za neutralizaciju ugljika i ponovno pošumljavanje ako se pravilno ne osmisle i ne provode;

| 1. | podsjeća da klimatske promjene, koje uzrokuju i povećavaju druge rizike, predstavljaju jedan od najhitnijih izazova s kojima je čovječanstvo suočeno te da sve države i svi dionici u cijelome svijetu trebaju učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi se snažno borili protiv tih promjena djelovanjem na individualnoj razini; također naglašava da su pravodobna međunarodna suradnja, solidarnost te dosljedna i ustrajna predanost zajedničkom djelovanju jedino rješenje kako bi se ispunila kolektivna odgovornost te cijeli planet i njegova bioraznolikost očuvali za sadašnje i buduće generacije; ističe da je Europska unija spremna i dalje imati vodeću ulogu u tom globalnom naporu te istovremeno osigurati održivi gospodarski razvoj s niskim razinama stakleničkih plinova koji pruža energetsku sigurnost, konkurentnu prednost za europsku industriju i otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

1.

Znanstvena osnova za klimatske mjere

| 2. | ističe da je Svjetska meteorološka organizacija potvrdila da su 2015., 2016. i 2017. bile tri dosad najtoplije zabilježene godine, što je uzrokovalo veliku toplinu na Arktiku, koja će ostaviti dugotrajne posljedice na ukupnu razinu mora i vremenske obrasce u cijelom svijetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da bi se znatne i vrlo vjerojatno nepovratne posljedice porasta globalne temperature od 2 oC mogle izbjeći ako se usmjerimo na ambiciozniji cilj od 1,5 oC, ali u tom bi se slučaju globalne emisije stakleničkih plinova, koje su u porastu, morale najkasnije do 2050. godine spustiti na neto nultu razinu; naglašava da su potrebna tehnološka rješenja dostupna i da su cjenovno sve konkurentnija te da bi sve politike EU-a trebale biti strogo usklađene s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma i da bi ih trebalo redovito revidirati kako bi bile u skladu s tim ciljevima; stoga sa zadovoljstvom iščekuje rezultate posebnog izvješća Međuvladinog tijela za klimatske promjene za 2018. o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 oC iznad predindustrijske razine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije klimatske promjene utječu na socijalne i okolišne odrednice zdravlja – čisti zrak, sigurnu pitku vodu, dovoljnu količinu hrane i sigurno sklonište – te da se očekuje da će se u razdoblju između 2030. i 2050. godišnje bilježiti dodatnih 250 000 smrtnih slučajeva zbog posljedica pothranjenosti, malarije, dijareje i prekomjerne vrućine; napominje da ekstremno visoke temperature zraka izravno doprinose smrti od kardiovaskularnih i respiratornih bolesti, posebno kod starijih osoba; svjestan je da klimatske promjene potiču sukobe; smatra da bi potpuna provedba obveza iz Pariškog sporazuma uvelike doprinijela jačanju europske i međunarodne sigurnosti i mira; |
| --- | --- |

4.

Ratifikacija Pariškog sporazuma i provedba preuzetih obveza

| 5. | pozdravlja dosad neviđenu brzinu kojom je ratificiran Pariški sporazum te globalnu mobilizaciju i odlučnost i državnih i nedržavnih dionika u cilju njegove potpune i brze provedbe, što je potvrđeno preuzimanjem obveza na velikim svjetskim događanjima poput Sjevernoameričkog sastanka na vrhu o klimi 2017., održanog od 4. do 6. prosinca 2017. u Chicagu, sastanka na vrhu „Jedan planet”, održanog 12. prosinca 2017. u Parizu, te Sastanka na vrhu o globalnom djelovanju u području klime, održanog od 12. do 14. rujna 2018. u San Franciscu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da bi se trenutačnim nacionalno utvrđenim doprinosima globalno zatopljenje ograničilo samo na porast temperature od oko 3,2 oC (7), odnosno to ne bi bilo ni blizu porastu od 2 oC; poziva sve stranke da konstruktivno doprinose procesu koji treba uspostaviti do 2020., kada se nacionalno utvrđeni doprinosi moraju ažurirati, te da osiguraju da su njihovi nacionalno utvrđeni doprinosi u skladu s dugoročnim ciljem Pariškog sporazuma u pogledu temperature kako bi se globalno zatopljenje zadržalo znatno ispod 2 oC iznad predindustrijske razine te da ulažu napore kako bi se to povećanje dodatno ograničilo na 1,5 oC; uviđa da trenutačne preuzete obveze, uključujući one koje su preuzele Unija i njezine države članice, nisu dovoljne da se ostvare ciljevi iz Pariškog sporazuma; stoga naglašava da bi globalne emisije stakleničkih plinova čim prije trebale početi padati i da sve stranke Sporazuma, posebno EU i sve članice skupine G20, nakon dijaloga „talanoa” 2018., čiji je cilj smanjiti preostale razlike radi postizanja tog cilja, moraju pojačati napore i ažurirati svoje nacionalno utvrđene doprinose do 2020.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da će, ako druga velika gospodarstva ne preuzmu obveze za smanjenje emisija stakleničkih plinova koje su usporedive s onima koje je preuzeo EU, biti neophodno zadržati odredbe o istjecanju ugljika, osobito one koje se odnose na sektore s visokim rizikom od istjecanja ugljika, kako bi se osigurala globalna konkurentnost europske industrije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava žaljenje zbog toga što u većini trećih zemalja koje su preuzele obveze u okviru Pariškog sporazuma tek započinje rasprava o povećanju njihovog doprinosa, i to vrlo sporo; stoga poziva Komisiju da racionalizira razmatranja EU-a o povećanju preuzetih obveza te da ulaže veće napore kako bi se druge partnere motiviralo da učine isto; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je važno da klimatska politika EU-a bude ambiciozna kako bi EU djelovao kao vjerodostojan i pouzdan partner na svjetskoj razini, kako bi zadržao svoje globalno vodstvo u području klime te i dalje poštovao Pariški sporazum; pozdravlja dogovor Europskog parlamenta i Vijeća da se do 2030. godine povećaju ciljevi u pogledu obnovljive energije na 32 % i u pogledu energetske učinkovitosti na 32,5 %, što će rezultirati smanjenjem emisija stakleničkih plinova iznad 45 % do 2030.; stoga pozdravlja izjave Komisije o ažuriranju nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a kako bi se uzela u obzir ta veća razina ambicioznosti i povećao cilj smanjenja emisija u EU-u do 2030.; poziva Komisiju da do kraja 2018. pripremi ambicioznu strategiju EU-a za nultu stopu emisija do sredine ovog stoljeća i na taj način osigura troškovno učinkovit način ostvarenja cilja nulte neto stope emisija, koji je usvojen u okviru Pariškog sporazuma, te ostvarenja gospodarstva s nultom neto stopom emisija ugljika u Uniji najkasnije do 2050., u skladu s pravednim udjelom Unije u pogledu preostalog globalnog proračuna za ugljik; podupire ažuriranje nacionalno utvrđenih doprinosa Unije s ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu od 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja najavu glavnog tajnika UN-a da se u rujnu 2019. tijekom 74. Opće skupštine organizira sastanak na vrhu o klimi u cilju ubrzavanja klimatskih mjera kako bi se postigli ciljevi Pariškog sporazuma te posebno kako bi se promicalo povećanje ambicioznosti u pogledu klimatskih obveza; poziva EU i njegove države članice da pruže potporu tim nastojanjima tako što će pokazati angažman i političku volju za povećanje vlastitih obveza te zagovarati snažan doprinos drugih stranaka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog izjave predsjednika SAD-a Donalda Trumpa da se Sjedinjene Države namjeravaju povući iz Pariškog sporazuma i smatra da to predstavlja korak unatrag; izražava zadovoljstvo činjenicom da su nakon te najave predsjednika Trumpa sve velike stranke potvrdile svoju predanost ciljevima Pariškog sporazuma; odlučno pozdravlja odluku velikih američkih saveznih država, gradova, sveučilišta i drugih nedržavnih dionika u SAD-u da se u okviru kampanje „We Are Still In” (Mi smo i dalje za) nastave zalagati za klimatske mjere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je, posebno nakon izjave predsjednika Trumpa, važno imati na raspolaganju odgovarajuće odredbe protiv istjecanja ugljika i osigurati da oni koji ostvaruju najbolje rezultate besplatno dobiju emisijske jedinice u skladu s Direktivom o sustavu trgovanja emisijskim jedinicama; traži od Komisije da ispita učinkovitost i zakonitost dodatnih mjera za zaštitu industrijskih sektora u kojima postoji rizik od istjecanja ugljika, na primjer granične prilagodbe poreznih stopa ovisno o emisiji ugljika i naknada za potrošnju, posebno u pogledu proizvoda koji potječu iz zemalja koje ne ispunjavaju svoje obveze iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja činjenicu da 1. siječnja 2019. na snagu stupa Kigalijska izmjena Montrealskog sporazuma, za koju je svoje isprave o ratifikaciji dosad položilo 27 stranaka, među kojima je sedam država članica EU-a; poziva sve stranke Montrealskog sporazuma, posebno one države članice koje još nisu položile svoje isprave o ratifikaciji, da poduzmu sve potrebne korake za brzu ratifikaciju navedene izmjene jer to predstavlja njihov nužan doprinos provedbi Pariškog sporazuma te ostvarivanju srednjoročnih i dugoročnih klimatskih i energetskih ciljeva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da su izmjenu Kyotskog protokola usvojenu u Dohi ratificirale sve države članice te da je Unija 21. prosinca 2017. položila instrument o zajedničkoj ratifikaciji; smatra da će to predstavljati veliku pregovaračku prednost za uspješno zaključivanje pregovora o klimi 2018. te da će se zahvaljujući suradnji uistinu i smanjiti emisije stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je u pregovorima u okviru konferencije COP23 ključna točka bila provedba i ambicioznost ciljeva do 2020.; pozdravlja odluku da se tijekom konferencija COP 2018. i 2019. provedu dva pregleda aktualnog stanja; poziva Komisiju i države članice da pripreme doprinose za smanjenje emisija do 2020. kako bi se mogli predstaviti na konferenciji COP24 tijekom pregleda stanja do 2020.; smatra da su to važni koraci prema ostvarenju cilja da se u razdoblju nakon 2020. poveća ambicioznost svih stranaka te stoga sa zadovoljstvom iščekuje ishod prvog takvog pregleda stanja u Katowicama, koji bi trebao biti u obliku odluke COP-a kojom se potvrđuje obveza da će se do 2020. povećati ambicioznost nacionalno utvrđenih doprinosa stranaka za 2030. radi njihovog usklađivanja s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da s pomoću komunikacijskih strategija i aktivnosti povećavaju potporu javnosti i političku podršku klimatskim mjerama te da podižu razinu svijesti o popratnim koristima borbe protiv klimatskih promjena, kao što su poboljšanje kvalitete zraka i javnog zdravlja, očuvanje prirodnih resursa, gospodarski rast i porast zapošljavanja, veća energetska sigurnost i manji troškovi uvoza energije te prednosti u međunarodnoj konkurentnosti zahvaljujući inovacijama i tehnološkom razvoju; naglašava da je potrebno upozoriti i na međusobnu povezanost klimatskih promjena i socijalne nepravde, migracija, nestabilnosti i siromaštva te na činjenicu da globalno djelovanje u području klime može uvelike doprinijeti rješavanju tih problema; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava sinergije između Pariškog sporazuma, Programa održivog razvoja do 2030., Okvira iz Sendaija i Akcijskog plana iz Adis Abebe (financiranje za razvoj) te drugih konvencija iz Rio de Janeira jer su to važni i međusobno povezani koraci prema istodobnom iskorjenjivanju siromaštva i postizanju održivog razvoja; |
| --- | --- |

17.

Konferencija COP24 u Katowicama

| 18. | svjestan je da su predsjedništava konferencija COP22 i COP23 uspjela zajednički osmisliti format dijaloga „talanoa”, koji su stranke najvećim dijelom odobrile te koji je pokrenut u siječnju 2018.; sa zanimanjem iščekuje prve rezultate tog dijaloga tijekom konferencije COP24 te političke zaključke koji će uslijediti nakon toga kako bi se globalne zajedničke ambicije do 2020. uskladile s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma; pozdravlja činjenicu da dijalog „talanoa” nije ograničen na rasprave između nacionalnih vlada, već brojnim dionicima, uključujući regije i gradove i njihove izabrane predstavnike, omogućava da nacionalnim i globalnim tvorcima politika skrenu pozornost na ključna pitanja u pogledu klimatskih mjera; pozdravlja dijaloge „talanoa” na razini gradova i regija te sa zanimanjem iščekuje održavanje novih takvih dijaloga u Europi; raduje se doprinosu nedržavnih dionika i poziva sve stranke da na vrijeme podnesu svoje priloge kako bi se olakšala politička rasprava u Katowicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | osim toga, svjestan je da će, unatoč svom ostvarenom napretku u pogledu Pariškog akcijskog programa rada (tzv. Pravilnik) tijekom konferencije COP23, njegovo dovršenje i donošenje konkretnih odluka na konferenciji COP24 predstavljati velik izazov; traži da se prije održavanja sastanka na vrhu provedu sve potrebne pripremne aktivnosti kako bi se pravilnik dovršio, što je od ključne važnosti za pravovremenu provedbu Pariškoga sporazuma; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zalaže se za pravilnik kojim se zahtijevaju visoka razina transparentnosti i stroga obvezujuća pravila za sve stranke kako bi se precizno pratio napredak i izgradilo dodatno povjerenje među strankama uključenima u taj međunarodni proces; zabrinut je zbog činjenice da su neke stranke i dalje neodlučne u pogledu potpune transparentnosti u mjerenju emisija; poziva sva velika gospodarstva da preuzmu vodeću ulogu u pregovorima o pravilniku te da promiču obvezujuće zahtjeve koji se odnose na sustave za praćenje i provjeru, uključujući pravovremene i pouzdane procjene i podatke o emisijama stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je pravilnik važno nadopuniti zapaženim meteorološkim podacima kako bi se povećala pouzdanost i točnost izvješćivanja; poziva Komisiju, Europsku svemirsku agenciju (ESA), Europsku organizaciju za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT), Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze (ECMWF), Integrirani sustav za promatranje tokova ugljika (ICOS) u okviru europske istraživačke infrastrukture, nacionalne agencije za vođenje evidencija i istraživačke centre te druge ključne dionike da rade na razvoju operativnog kapaciteta zahvaljujući kojem se na temelju satelitskih podataka može doći do informacija o antropogenim emisijama te koji zadovoljava potrebne uvjete, uključujući konstelaciju satelita; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je važno da stajalište EU-a na konferenciji COP24 u Katowicama bude usuglašeno i jedinstveno kako bi se zajamčila njegova politička snaga i vjerodostojnost; apelira na sve države članice da podrže mandat EU-a u pregovorima te u bilateralnim sastancima s drugim dionicima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da klimatske mjere uvrste na dnevni red važnih međunarodnih foruma u okviru UN-a te skupina G7 i G20 te da nastoje postići multilateralna partnerstva za posebna pitanja koja se odnose na provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

23.

Otvorenost, uključivost i transparentnost

| 24. | poziva Komisiju i države članice da održavaju i jačaju strateška partnerstva s razvijenim zemljama i s gospodarstvima u usponu kako bi se u sljedećih nekoliko godina oformila skupina predvodnika za klimatska pitanja i iskazala veća solidarnost prema ugroženim zemljama; podupire kontinuiran i aktivan angažman EU-a u „koaliciji velikih ambicija” (HAC) te prema njezinim zemljama članicama kako bi se povećala svijest o njihovoj odlučnosti da se definiranjem čvrstog pravilnika 2018. i uspjehom dijaloga „talanoa” na konferenciji COP24 ostvari svrhovita provedba Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je za postizanje cilja ograničavanja porasta prosječne globalne temperature na 1,5 oC neophodno učinkovito sudjelovanje svih stranaka, za što je pak potrebno riješiti pitanje interesnih skupina i sukoba interesa; u tom kontekstu ponovno ističe svoju potporu inicijativi vlada koje predstavljaju većinu svjetskog stanovništva i zastupaju uvođenje posebne politike o sukobu interesa u okviru UNFCCC-a; poziva Komisiju i države članice da se konstruktivno uključe u taj proces, bez dovođenja u pitanje ciljeva UNFCCC-a i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da 80 % osoba koje su raseljene zbog klimatskih promjena čine žene, na koje klimatske promjene općenito više utječu nego na muškarce i koje snose veći teret, no nisu uključene u donošenje ključnih odluka o klimatskim mjerama; stoga ističe da je za uspjeh i učinkovitost tih mjera od ključne važnosti osnaživanje žena te njihovo potpuno i ravnopravno sudjelovanje i vodeća uloga u međunarodnim forumima, kao što je UNFCCC, te u nacionalnim, regionalnim i lokalnim klimatskim mjerama; poziva EU i države članice da u klimatske politike uključe rodnu perspektivu te da promiču sudjelovanje pripadnica autohtonih naroda i zaštitnika ženskih prava u okviru UNFCCC-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja odluku donesenu na konferenciji COP23 da se Fond za prilagodbu nastavi koristiti za potrebe provedbe Pariškog sporazuma; smatra da je taj fond važan za zajednice koje su najizloženije klimatskim promjenama i stoga pozdravlja činjenicu da su se države članice obvezale u njega uplatiti 93 milijuna USD; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da su Unija i njezine države članice zaslužne za najveći dio javnog financiranja u području klime; zabrinut je zbog toga što trenutačne preuzete obveze razvijenih zemalja nisu ni približno dostatne za ostvarenje njihova zajedničkog cilja od 100 milijardi USD godišnje; naglašava da je važno da sve razvijene zemlje koje su stranke sporazuma daju svoj doprinos ostvarenju tog cilja jer je dugoročno financiranje presudno da bi zemlje u razvoju mogle ispuniti svoje ciljeve prilagodbe i ublažavanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da bi proračun EU-a trebao biti usklađen s njegovim međunarodnim obvezama u području održivog razvoja i s njegovim srednjoročnim i dugoročnim klimatskim i energetskim ciljevima te da ne bi smio biti kontraproduktivan u pogledu tih ciljeva ili pak sprečavati njihovo ostvarivanje; sa zabrinutošću napominje da se cilj da se 20 % ukupnih rashoda Unije namijeni klimatskim mjerama najvjerojatnije neće ostvariti te stoga traži da se poduzmu korektivne mjere; osim toga, naglašava da bi klimatski i energetski ciljevi trebali od početka biti u središtu političkih rasprava o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje nakon 2020. kako bi se osigurali resursi potrebni za njihovo ostvarenje; podsjeća na svoje stajalište da se trenutačna potrošnja u području klime što je prije moguće, a najkasnije do 2027., poveća s 20 % na 30 %; smatra da bi ostatak rashoda VFO-a trebao biti usklađen s Pariškim sporazumom i da ne bi smio biti kontraproduktivan naporima u području klime; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na uspostavljanje namjenskog mehanizma EU-a za automatsko javno financiranje, kojim bi se pružala dodatna i odgovarajuća potpora u cilju ostvarivanja poštenog udjela EU-a u postizanju međunarodnog cilja prikupljanja 100 milijardi USD za financiranje borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

30.

Uloga nedržavnih dionika

| 31. | podsjeća na to da su u Pariškom sporazumu prepoznate važna uloga višerazinskog upravljanja u klimatskim politikama i potreba za suradnjom s regijama, gradovima i nedržavnim dionicima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | izražava zadovoljstvo zbog rastuće globalne mobilizacije sve većeg broja nedržavnih dionika koji su posvećeni borbi protiv klimatskih promjena i čiji su rezultati konkretni i mjerljivi; naglašava ključnu ulogu civilnog društva, privatnog sektora i podnacionalnih razina vlasti u požurivanju i poticanju javnog mnijenja i djelovanja na državnoj razini; poziva EU, države članice i sve stranke da potiču, olakšaju i započnu potpuno transparentan dijalog s nedržavnim dionicima jer oni sve više prednjače u borbi protiv klimatskih promjena, te da se tom suradnjom obuhvate i podnacionalni dionici, posebno tamo gdje su narušeni odnosi EU-a i nacionalnih vlada u području klimatske politike; u tom pogledu pohvaljuje 25 gradova pionira koji predstavljaju 150 milijuna građana i koji su se na konferenciji COP23 obvezali da će do 2050. postati gradovi s nultom neto stopom emisija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da dodatno ojača svoje odnose s lokalnim i regionalnim vlastima, da potiče tematsku i sektorsku suradnju gradova i regija i unutar i izvan EU-a, da razvije inicijative za prilagodbu i otpornost te da ojača modele održivog razvoja i planove za smanjenje emisija u ključnim sektorima kao što su sektori energije, industrije, tehnologije, poljoprivrede i prometa, i u gradskim i u ruralnim područjima, primjerice s pomoću twinning projekata, programa međunarodne urbane suradnje, podupiranjem platformi poput Sporazuma gradonačelnika i izgradnjom novih foruma za razmjenu najboljih praksi; poziva EU i države članice na podržavanje napora regionalnih i lokalnih aktera da uvedu regionalno i lokalno utvrđene doprinose (nalik na nacionalno utvrđene doprinose), ako se tim postupkom mogu povećati ambicije u području klime; |
| --- | --- |

33.

| 34. | potiče Komisiju da utvrdi konkretne ciljeve za smanjenje emisija stakleničkih plinova za 2050. za sve sektore u okviru svojeg prijedloga strategije EU-a za nultu neto stopu emisija do sredine stoljeća te da odredi jasan put prema ostvarenju tih ciljeva, uključujući konkretne etape za 2035., 2040. i 2045.; poziva Komisiju da uključi prijedloge o jačanju uklanjanja ponorima u skladu s Pariškim sporazumom radi postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova unutar EU-a najkasnije do 2050. i prelaska na negativne emisije ubrzo nakon toga; traži da se tom strategijom osigura pravedna raspodjela napora među sektorima, da uključuje mehanizam za uvrštavanje rezultata petogodišnjeg globalnog pregleda stanja, da se njome vodi računa o nalazima iz predstojećeg tematskog izvješća Međuvladinog tijela za klimatske promjene, o preporukama i stajalištima Europskog parlamenta te stajalištima nedržavnih aktera kao što su lokalna i regionalna tijela, civilno društvo i privatni sektor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi dugoročnu strategiju EU-a trebalo promatrati kao mogućnost za uspostavljanje strateških budućih prioriteta za postizanje modernog, zelenog gospodarstva EU-a koje u potpunosti iskorištava potencijal tehnološkog napretka, u kojem se održava visoka razina socijalne sigurnosti i visoki potrošački standardi te koje će donijeti koristi industriji i civilnom društvu, pogotovo dugoročno; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju i države članice na razvoj strategija i programa usmjerenih na rješavanje pitanja tranzicije unutar sektora koja je uzrokovana dekarbonizacijom i tehnološkim napretkom te da omoguće razmjenu znanja i dobrih praksi između pogođenih regija, radnika i poduzeća, da pruže potporu regijama i radnicima kako bi im se pomoglo u pripremi za strukturne promjene, da aktivno traže nove gospodarske potencijale i razvijaju strateške lokacijske politike kako bi se zajamčio pravedan prelazak na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija u Europi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi, kako bi se zajamčila dosljednost nacionalno utvrđenih doprinosa s obvezama u cijelom gospodarstvu koje su utvrđene Pariškim sporazumom, stranke trebalo poticati da uključe emisije iz međunarodnog pomorskog i zračnog prometa te da dogovore i provode mjere na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se pristupilo rješavanju problema emisija iz tih sektora; |
| --- | --- |

37.

Sveobuhvatni napori svih sektora

| 38. | pozdravlja kontinuirani globalni razvoj sustava za trgovanje emisijama te posebno pokretanje početne faze kineskog nacionalnog sustava za trgovanje emisijama ugljičnog dioksida koji obuhvaća energetski sektor u prosincu 2017.; također pozdravlja sporazum kojim se sustav EU-a za trgovanje emisijama povezuje sa švicarskim ekvivalentnim sustavom i koji je potpisan krajem 2017. te potiče Komisiju da razmotri mogućnosti daljnjeg takvog povezivanja i drugih oblika suradnje s tržištima ugljika trećih zemalja i regija, kao i da se zalaže za uspostavu novih tržišta ugljika i drugih mehanizama za određivanje cijena ugljika, što će doprinijeti smanjenju globalnih emisija, rezultirati većom učinkovitosti, uštedom i smanjenjem rizika od istjecanja ugljika jer će se stvoriti jednaki uvjeti za sve na globalnoj razini; poziva Komisiju da uvede zaštitne mjere kako bi se zajamčilo da svako povezivanje sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama i dalje dodatno i trajno doprinosi ublažavanju klimatskih promjena i ne ugrožava obveze Unije u pogledu smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- |

38.

| 39. | žali zbog toga što je prometni sektor jedini sektoru u kojemu se od 1990. bilježi rast emisija; naglašava da to nije u skladu s dugoročnim održivim razvojem, koji iziskuje veće i brže smanjenje emisija u svim sektorima društva; podsjeća da prometni sektor do 2050. mora biti u potpunosti dekarboniziran; |
| --- | --- |

39.

| 40. | izražava snažno razočaranje zbog toga što prijedlog Komisije koji se odnosi na standarde emisija CO2 za osobne automobile i laka gospodarska vozila za razdoblje nakon 2020. nije u skladu s dugoročnim ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

40.

| 41. | izražava zabrinutost u pogledu razine ambicioznosti Programa za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA), koji provodi Međunarodna organizacije civilnog zrakoplovstva, kad se uzme u obzir trenutačni napredak u izradi standarda i preporučenih praksi kojima bi se taj program trebao početi provoditi 2019.; snažno se protivi nastojanjima da se primjena programa CORSIA nametne za letove unutar Europe i da se na taj način zaobiđu zakoni EU-a i ne poštuje njegova neovisnost u donošenju odluka; naglašava da nije prihvatljivo dodatno razvodnjavanje nacrta standarda i preporučenih praksi programa CORSIA; poziva Komisiju i države članice da učine sve što je u njihovoj moći kako bi ojačale odredbe programa CORSIA, a time i njegov budući utjecaj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća na Uredbu (EU) 2017/2392 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ kako bi se nastavila postojeća ograničenja područja primjene za zrakoplovne djelatnosti i pripremila provedba globalne tržišno utemeljene mjere od 2021. (8), a posebno njezin članak 1. stavak 7., kojim je jasno propisano da su Europski parlament i Vijeće kao suzakonodavci jedine institucije koje mogu odlučivati o bilo kakvim budućim izmjenama Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama; poziva države članice da u duhu Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva podnesu dopis o formalnoj rezerviranosti u pogledu standarda i preporučenih praksi programa CORSIA u kojem se navodi da je za provedbu programa CORSIA i sudjelovanje u njegovim dobrovoljnim fazama potrebna prethodna suglasnost Vijeća i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da je Unija odobrila dodatno produženje izuzeća letova izvan EGP-a od primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama do 2024. kako bi se olakšao postupak Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva za pronalaženje globalnog rješenja za emisije iz zračnog prometa; međutim, naglašava da bi dodatne izmjene zakonodavstva trebale biti moguće samo pod uvjetom da su skladu s obvezom Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu, kojom nije predviđena upotreba jedinica za neutralizaciju emisija nakon 2020.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja činjenicu da je sustav EU-a za trgovanje emisijama u zračnom prometu već ostvario smanjenja/kompenzacije od otprilike 100 milijuna tona CO2; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da se očekuje da će emisije CO2 iz pomorskog prijevoza u razdoblju do 2050. porasti za od 50 % do 250 % te da već postoje tehnički načini za znatno smanjenje emisija iz brodova; pozdravlja činjenicu da je tijekom 72. sjednice Odbora Međunarodne pomorske organizacije (IMO) za zaštitu morskog okoliša postignut sporazum oko početne strategije IMO-a za smanjenje emisija stakleničkih plinova iz brodova, što predstavlja prvi korak kojim će taj sektor doprinijeti ostvarenju cilja Pariškog sporazuma u području temperature; poziva IMO da se čim prije dogovori oko novih obveznih mjera za smanjenje emisija koje su nužne za ostvarenje tih ciljeva te naglašava važnost i hitnost provedbe tih mjera do 2023.; naglašava da su potrebne dodatne mjere i koraci za hvatanje u koštac s emisijama iz pomorskog prometa te stoga poziva EU i države članice da pomno nadziru učinak i provedbu sporazuma IMO-a te da razmotre donošenje dodatnih mjera na razini EU-a kako bi se zajamčilo da se emisije stakleničkih plinova iz brodova smanjuju u skladu s temperaturnim ciljem iz Pariškog sporazuma; potiče Komisiju da uključi međunarodni pomorski promet u svoju predstojeću strategiju dekarbonizacije do 2050. kako bi odluke o ulaganju EU-a usmjerila prema gorivima i pogonskim sustavima u pomorskom prijevozu s nultom stopom emisija ugljika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primjećuje da je gotovo 20 % svjetskih emisija ugljičnog dioksida prouzročeno krčenjem i uništavanjem šuma; naglašava da šume i močvarna tla zbog velikog potencijala hvatanja ugljika imaju važnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena; ističe da se prirodni ponori i rezerve ugljika u EU-u i u svijetu moraju čuvati i s vremenom ojačati te da bi se ukupna veličina šuma te njihovih sposobnosti za prilagodbu i otpornosti na klimatske promjene trebala dodatno povećati kako bi se postigao dugoročni temperaturni cilj Pariškog sporazuma; naglašava da je potrebno da se napori u ublažavanju klimatskih promjena usmjere na sektor tropskih šuma, počevši s rješavanjem temeljnih uzroka gubitka šuma i klimatskih promjena; |
| --- | --- |

46.

Otpornost na klimatske promjene koja se ostvaruje prilagodbom

| 47. | poziva Komisiju da revidira strategiju EU-a za prilagodbu jer je djelovanje u tom cilju neizostavno ako države žele minimizirati negativne učinke klimatskih promjena i u potpunosti iskoristiti prilike za rast i održivi razvoj koji su otporni na klimatske promjene; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je operacionalizacija platforme za lokalne zajednice i autohtone narode jedan od uspjeha konferencije COP23 i još jedan važan korak prema provedbi odluka iz Pariza; smatra da će ta platforma olakšati djelotvornu razmjenu iskustava i najboljih praksi u pogledu mjera i strategija za prilagodbu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava da je potrebno razviti javne, transparentne i korisnicama prilagođene sustave i instrumente kako bi se pratili napredak i učinkovitost nacionalnih planova i mjera za prilagodbu; |
| --- | --- |

49.

Klimatska diplomacija

| 50. | snažno podupire nastavak i daljnje jačanje političke aktivnosti i klimatske diplomacije Unije koje su nužne za povećanje vidljivosti djelovanja u području klime u partnerskim zemljama i javnom mišljenju na globalnoj razini; poziva da se ljudski i financijski resursi u okviru ESVD-a i Komisije dodjeljuju na način koji će bolje odražavati snažnu predanost klimatskoj diplomaciji te veću angažiranost u tom području; ustraje u tome da je potrebno razviti sveobuhvatnu strategiju za klimatsku diplomaciju EU-a, a pitanje klime uključiti u sva područja vanjskog djelovanja EU-a, uključujući trgovinu, razvojnu suradnju, humanitarnu pomoć te sigurnost i obranu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | skreće pozornost na sve veće posljedice klimatskih promjena po pitanju međunarodne sigurnosti i regionalne stabilnosti zbog uništavanja okoliša, gubitka sredstava za život, raseljavanja ljudi uzrokovanog klimatskim promjenama i povezanih oblika nemira u kojima se klimatske promjene često mogu smatrati multiplikatorima prijetnje; stoga potiče EU i države članice da surađuju sa svojim partnerima u cijelom svijetu kako bi bolje razumjeli, integrirali i predvidjeli destabilizirajuće učinke klimatskih promjena te njima učinkovitije upravljali; u skladu s time naglašava važnost uvrštavanja klimatske diplomacije u politike EU-a za sprečavanje sukoba; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju i države članice na pokretanje izrazito ambicioznih saveza koji će biti primjer integriranja klimatskih mjera u različita područja vanjske politike, uključujući trgovinu, međunarodne migracije, reformu međunarodnih financijskih institucija te mir i sigurnost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da u međunarodnu trgovinu i sporazume o ulaganju uvrsti dimenziju klimatskih promjena tako da ratifikaciju i provedbu Pariškog sporazuma postavi kao uvjet za buduće trgovinske sporazume; poziva Komisiju da provede sveobuhvatnu ocjenu dosljednosti postojećih sporazuma s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

53.

Industrija i konkurentnost

| 54. | ističe da su klimatske promjene prije svega društveni izazov i da bi borba protiv njih stoga trebala ostati jedno od vodećih načela politika i mjera EU-a, uključujući u području industrije, energije, istraživanja i digitalnih tehnologija; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja napore i dosadašnji napredak koji su ostvarili europski građani, poduzeća i industrije u ispunjavanju obveza iz Pariškog sporazuma; potiče ih da postavljaju više ambicije i u potpunosti iskoriste mogućnosti koje proizlaze iz Pariškog sporazuma te da ostanu u koraku s tehnološkim razvojem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da stabilan i predvidiv pravni okvir i jasni politički signali i na globalnoj razini i na razini EU-a potiču i poboljšavaju ulaganja povezana s klimom; u tom pogledu naglašava važnost zakonodavnih prijedloga u okviru paketa „Čista energija za sve Europljane” u jačanju konkurentnosti EU-a, osnaživanju građana i utvrđivanju ciljeva koji su u skladu s obvezama EU-a na temelju Pariškog sporazuma i njegova petogodišnjeg mehanizma revizije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pozdravlja činjenicu da je nekoliko zemalja u kojima se nalaze veliki konkurenti energetski intenzivnih industrija EU-a uvelo trgovanje emisijama ugljika ili druge mehanizme za određivanje cijena; potiče ostale zemlje da slijede njihov primjer; |
| --- | --- |

57.

| 58. | naglašava važnost povećanja broja kvalitetnih radnih mjesta i kvalificiranih radnika u industriji EU-a kako bi se poticale inovacije i održiva tranzicija; poziva na holistički i uključiv postupak razvoja vizije alternativnog poslovnog modela u regijama s velikom potrošnjom ugljena i velikim emisijama ugljika, u kojima je znatan udio radnika zaposlen u sektorima koji ovise o ugljiku, kako bi se olakšala održiva preobrazba za rastuće industrije i usluge, ali i vodilo računa o baštini i naslijeđu te dostupnim vještinama radne snage; naglašava važnu ulogu država članica u ubrzavanju reformi koje mogu dovesti do pravedne tranzicije radne snage u tim regijama; podsjeća na to da dodatna financijska potpora EU-a ima ključnu ulogu u tom pogledu; |
| --- | --- |

58.

Energetska politika

| 59. | podsjeća da se ulaganje u obnovljivu energiju u EU-u smanjuje; stoga ističe važnost obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti u smanjenju emisija i u energetskoj sigurnosti te u sprečavanju i ublažavanju energetskog siromaštva kako bi se zaštitilo ugrožena i siromašna kućanstva i kako bi im se pomoglo; poziva na globalno zalaganje za mjere energetske učinkovitosti i energetske uštede te za razvoj obnovljivih izvora energije i njihovo učinkovito korištenje (primjerice, poticanjem vlastite proizvodnje i potrošnje energije iz obnovljivih izvora); |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća na to da su prioritizacija energetske učinkovitosti, među ostalim u okviru prvog načela energetske učinkovitosti, i globalno vodstvo u obnovljivim izvorima energije dva od glavnih ciljeva energetske unije EU-a; naglašava važnost ambicioznog zakonodavstva u okviru Paketa za čistu energiju kako bi se postigli ti ciljevi kao i predstojeća strategija za sredinu stoljeća, odnosno kako bi se u politikama EU-a djelotvorno odrazile obveze Unije iz Pariškog sporazuma u skladu s kojima rast prosječnih globalnih temperatura treba ostati znatno ispod 2 oC i kasnije se zadržati na razini nižoj od 1,5 oC; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe važnost razvoja novih tehnologija za skladištenje energije, pametnih mreža i upravljanja potrošnjom, što će doprinijeti poboljšanju učinkovitog korištenja energije iz obnovljivih izvora u sektorima proizvodnje električne energije, grijanja i hlađenja kućanstava; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva EU da potiče međunarodnu zajednicu da bez odgode donese konkretne mjere te raspored za postupno ukidanje subvencija štetnih za okoliš kojima se narušava tržišno natjecanje, obeshrabruje međunarodna suradnja i koče inovacije; |
| --- | --- |

62.

Istraživanje, inovacije, digitalne tehnologije i svemirska politika

| 63. | naglašava činjenicu da su daljnji i pojačani istraživanje i inovacije u područjima ublažavanja klimatskih promjena, politika prilagodbe, učinkovitog korištenja resursa, održivih tehnologija s niskom razinom emisija i bez emisija, održive upotrebe sekundarnih sirovina („kružno gospodarstvo”) i prikupljanja podataka o klimatskim promjenama ključni za borbu protiv klimatskih promjena na isplativ način te da doprinose smanjenju ovisnosti o fosilnim gorivima; stoga poziva na globalni angažman u cilju poticanja i usmjeravanja ulaganja u ta područja; naglašava potrebu za davanjem prednosti financiranju održivih energetskih projekata u okviru novog programa Obzor Europa, s obzirom na obveze koje je Unija preuzela u okviru energetske unije i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da ciljevi održivog razvoja predstavljaju radikalnu promjenu u međunarodnim politikama razvojne suradnje te da se EU obvezao provoditi ih i u svojim internim i u svojim vanjskim politikama; naglašava, u skladu s vanjskom dimenzijom ciljeva održivog razvoja, potrebu da se razmotre različite metode za pomoć zemljama i gospodarstvima u razvoju u njihovoj energetskoj tranziciji s pomoću, među ostalim, mjera za izgradnju kapaciteta, pomoći u smanjenju kapitalnih troškova obnovljivih izvora energije i projekata energetske učinkovitosti, prijenosa tehnologije i rješenja za razvoj pametnih gradova kao i udaljenih i ruralnih zajednica te da im se na taj način pomogne da ispune svoje obveze u okviru Pariškog sporazuma; u tom pogledu pozdravlja novoosnovani Europski fond za održivi razvoj; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podsjeća da se istraživanje, inovacije i konkurentnost ubrajaju među pet stupova strategije EU-a za energetsku uniju; napominje da je EU odlučan u tome da ostane globalni predvodnik u tim područjima i da pritom razvija usku znanstvenu suradnju s međunarodnim partnerima; ističe važnost izgradnje i očuvanja snažnog kapaciteta za inovacije i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, u cilju primjene tehnologija za čistu i održivu energiju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | podsjeća na temeljnu ulogu digitalnih tehnologija u potpori energetskoj tranziciji i, posebno, poboljšanju energetske učinkovitosti i ušteda energije; ističe dobrobiti koje klima može ostvariti zahvaljujući digitalizaciji europske industrije učinkovitim korištenjem resursa i smanjenjem intenziteta uporabe materijala te jačanjem postojeće radne snage; |
| --- | --- |

66.

| 67. | čvrsto vjeruje da bi svemirski program Unije trebao biti osmišljen na način da se njime doprinosi borbi protiv klimatskih promjena i strategijama njihova ublažavanja; u tom kontekstu podsjeća na posebnu ulogu sustava Copernicus i potrebu da se osigura služba za nadzor CO2; naglašava važnost održavanja politike slobodnog, potpunog i otvorenog pristupa podacima jer je to ključne važnosti za znanstvenu zajednicu i jer se time podupire međunarodna suradnja u tom području; |
| --- | --- |

67.

Klimatske mjere u zemljama u razvoju

| 68. | inzistira na potrebi da se zadržati mogućnost ograničavanja globalnog zagrijavanja na 1,5 oC i na dužnosti glavnih onečišćivača, uključujući EU, da brzo povećaju napore za ublažavanje, što može dovesti do znatne koristi za održivi razvoj, te da znatno povećaju svoju potporu klimatskoj politici u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava da je važno da se odluke donose uz poznavanje klimatskih problema te da se taj proces podupre poboljšanjem usluga u području klime koje su od posebne važnosti za zemlje u razvoju; poziva na to da to postane važan cilj istraživanja koje financira EU te da Unija ulaže velike napore u olakšavanje prijenosa tehnologije u zemlje u razvoju; poziva WTO da donese deklaraciju o pravima intelektualnog vlasništva i klimatskim promjenama, po uzoru na deklaraciju o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju, koja je usvojena u Dohi 2001.; |
| --- | --- |

69.

| 70. | podsjeća na to da su se razvijene zemlje obvezale da će osigurati nova dodatna financijska sredstva za borbu protiv klimatskih promjena u zemljama u razvoju u visini od 100 milijardi USD godišnje do 2020.; prepoznaje potrebu za stalnim povećanjem i strožim obračunavanjem financijskih napora, među ostalim vođenjem računa o zahtjevu da financiranje bude novo i dodatno te da uključuje samo ekvivalent zajmova u bespovratnim sredstvima, izračunan pomoću metode dogovorene u OECD-ovu Odboru za razvojnu pomoć; preporučuje državama članicama da slijede prakse koje je razvila Komisija u pogledu uporabe pokazatelja iz Rija u službenoj razvojnoj pomoći s klimatskim ciljevima; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU da poštuje načelo usklađenosti politika u području razvoja, kako je utvrđeno u članku 208. UFEU-a, jer ono predstavlja temeljni aspekt doprinosa EU-a Pariškom sporazumu; stoga poziva EU da osigura dosljednost među svojom razvojnom, trgovinskom, poljoprivrednom, energetskom i klimatskom politikom; |
| --- | --- |

71.

| 72. | podsjeća da klimatske promjene imaju i izravne i neizravne učinke na poljoprivrednu produktivnost; u tom smislu smatra da je potrebna korjenita promjena načina na koji proizvodimo i konzumiramo hranu u smjeru agroekoloških praksi, u skladu sa zaključcima Međunarodne procjene poljoprivrednog znanja, znanosti i tehnologije za razvoj i preporukama posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na hranu; pohvaljuje inicijative koje je poduzela Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) i kojima se nastoji povećati agroekologija kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja; potiče EU i države članice da svoju razvojnu politiku oblikuju u skladu s tim, među ostalim i u okviru investicijskog područja poljoprivrede Europskog fonda za održivi razvoj (EFOR); |
| --- | --- |

72.

| 73. | naglašava da stalni porast emisija CO2 povezan s prometom i međunarodnom trgovinom umanjuje djelotvornost strategije EU-a za borbu protiv klimatskih promjena; primjećuje da je promicanje razvoja na temelju izvoza, među ostalim u okviru izvozno orijentirane industrijske poljoprivrede, teško pomiriti s imperativom ublažavanja klimatskih promjena; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da bi EU trebao razmotriti načine uvođenja nadzora nad europskom trgovinom i potrošnjom dobara kojima se ugrožavaju šume kao što su sojino i palmino ulje, eukaliptus, govedina, koža i kakao te da bi trebao uzeti u obzir iskustva stečena prilikom provedbe Akcijskog plana FLEGT i Uredbe o drvu te mjera EU-a za reguliranje drugih lanaca opskrbe u svrhu ukidanja ili sprječavanja ozbiljne štete; napominje da ključna rješenja za uspjeh takvih napora uključuju uvođenje sljedivosti i obveznih zahtjeva u vezi s dužnom pažnjom u cijelom lancu opskrbe; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Europsku investicijsku banku da brzo ukine odobravanje zajmova za projekte koji uključuju fosilna goriva i traži od država članica EU-a da okončaju sva jamstva za izvozne kredite za tu vrstu projekata; poziva na uvođenje posebnih državnih jamstava u korist zelenih ulaganja te oznaka i fiskalnih povlastica za fondove za zelena ulaganja i za izdavanje zelenih obveznica; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava važnost operacionalizacije globalnog cilja u pogledu prilagodbe te mobilizacije znatne količine novih sredstava za prilagodbu u zemljama u razvoju; poziva EU i države članice da se obvežu na znatno povećanje sredstava koja izdvajaju za prilagodbu; prepoznaje potrebu za napretkom i u pogledu gubitka i štete, za koje bi se trebala skupiti dodatna sredstva inovativnim izvorima javnog financiranja korištenjem Varšavskog međunarodnog mehanizma; |
| --- | --- |

76.

| 77. | naglašava potrebu za pristupom odozdo prema gore te projektima kojima se upravlja na lokalnoj razini kako bi se doprijelo do posebno ugroženog stanovništva i zajednica; primjećuje da se trenutačnim naglaskom na operacijama mješovitog financiranja i na jamstvima kojima se olakšava privatno ulaganje pogoduje velikim projektima te traži da se u korištenju sredstava za pomoć uspostavi odgovarajuća ravnoteža; |
| --- | --- |

77.

| 78. | smatra da se zrakoplovna industrija u velikoj mjeri oslanja na neutralizaciju emisija ugljika te da je neutralizacija putem šuma teško mjerljiva i da je nije moguće jamčiti; naglašava potrebu da se osigura da Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika u međunarodnom zrakoplovstvu (CORSIA) i drugi projekti ni na koji način ne štete sigurnosti hrane, pravima na zemljište, pravima autohtonih naroda ili biološkoj raznolikosti te da se poštuje načelo slobodnog prethodnog informiranog pristanka; |
| --- | --- |

78.

Uloga Europskog parlamenta

| 79. | smatra da treba biti sastavni dio izaslanstva EU-a, s obzirom na to da kao suzakonodavac mora dati svoju suglasnost za međunarodne sporazume i ima ključnu ulogu u provedbi Pariškog sporazuma na nacionalnoj razini; stoga očekuje da će mu biti dopušteno da sudjeluje na koordinacijskim sastancima EU-a u Katowicama i da će imati zajamčen pristup svim pripremnim dokumentima već od samog početka pregovora; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te tajništvu UNFCCC-a, uz molbu da se proslijedi svim strankama koje nisu članice EU-a. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0280.

(2)  SL C 346, 27.9.2018., str. 70.

(3)  SL L 236, 14.9.2017., str. 1.

(4)  http://www3.weforum.org/docs/WEF_GRR18_Report.pdf

(5)  http://www.bmub.bund.de/fileadmin/Daten_BMU/Download_PDF/Europa___Internat ional/green_growth_group_financing_climate_action_bf.pdf

(6)  http://copernicus.eu/news/report-operational-anthropogenic-co2-emissions-monitoring

(7)  UNEP, „Izvješće o odstupanjima u vrijednostima emisija za 2017. – Odstupanja u emisijama i njihove posljedice”, str. 18.

(8)  SL L 350, 29.12.2017., str. 7.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/45 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/45

---

P8_TA(2018)0431

Četrnaesti sastanak Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14)

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o 14. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14) (2018/2791(RSP))

(2020/C 345/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. veljače 2016. o reviziji na sredini razdoblja provedbe strategije EU-a o biološkoj raznolikosti (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. studenoga 2017. o Akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo (2),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. svibnja 2015. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji: izvješće o stanju i kretanjima stanišnih tipova i vrsta obuhvaćenih Direktivom o pticama i Direktivom o staništima za razdoblje od 2007. do 2012. prema zahtjevu iz članka 17. Direktive o staništima i članka 12. Direktive o pticama” (COM(2015)0219), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 20. svibnja 2015. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji: izvješće o stanju i kretanjima stanišnih tipova i vrsta obuhvaćenih Direktivom o pticama i Direktivom o staništima za razdoblje od 2007. do 2012. prema zahtjevu iz članka 17. Direktive o staništima i članka 12. Direktive o pticama” (COM(2015)0219),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću u pogledu 14. sastanka Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 i O-000116/2018 – B8-0414/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Komisiji i Vijeću u pogledu 14. sastanka Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP14) (O-000115/2018 – B8-0413/2018 i O-000116/2018 – B8-0414/2018),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je cilj Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020., koji su 2010. usvojile stranke Konvencije o biološkoj raznolikosti, poduzimanje učinkovitih i hitnih koraka za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti (izvanredne različitosti ekosustava, vrsta i genetskih resursa oko nas) kako bi se osiguralo da do 2020. ekosustavi budu otporni te da i dalje pružaju osnovne usluge i na taj način osiguravaju raznolikost života na planetu te doprinose dobrobiti ljudi i iskorjenjivanju siromaštva; |
| --- | --- |

A.

budući da je cilj Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020., koji su 2010. usvojile stranke Konvencije o biološkoj raznolikosti, poduzimanje učinkovitih i hitnih koraka za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti (izvanredne različitosti ekosustava, vrsta i genetskih resursa oko nas) kako bi se osiguralo da do 2020. ekosustavi budu otporni te da i dalje pružaju osnovne usluge i na taj način osiguravaju raznolikost života na planetu te doprinose dobrobiti ljudi i iskorjenjivanju siromaštva;

| B. | budući da vizija za 2050., koja je donesena u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, glasi „Živjeti u skladu s prirodom” te da u njoj stoji da se do 2050. biološka raznolikost mora vrednovati, čuvati, obnavljati i mudro upotrebljavati, da se istodobno moraju održavati usluge ekosustava i zdrav planet te se moraju zajamčiti pogodnosti koje su od ključne važnosti za sve ljude; |
| --- | --- |

B.

budući da vizija za 2050., koja je donesena u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, glasi „Živjeti u skladu s prirodom” te da u njoj stoji da se do 2050. biološka raznolikost mora vrednovati, čuvati, obnavljati i mudro upotrebljavati, da se istodobno moraju održavati usluge ekosustava i zdrav planet te se moraju zajamčiti pogodnosti koje su od ključne važnosti za sve ljude;

| C. | budući da vizija za 2050. obuhvaća pet općih ciljeva: (a) uhvatiti se u koštac s glavnim uzrocima gubitka biološke raznolikosti na način da se o biološkoj raznolikosti vodi računa u različitim aspektima vlade i društva; (b) smanjiti izravne pritiske na biološku raznolikost i promicati održivu uporabu; (c) poboljšati položaj biološke raznolikosti zaštitom ekosustava, vrsta i genetske raznolikosti; (d) povećati koristi od biološke raznolikosti i usluga ekosustava za sve te (e) poboljšati provedbu sudjelovanjem u planiranju, upravljanjem znanjem i izgradnjom kapaciteta; |
| --- | --- |

C.

budući da vizija za 2050. obuhvaća pet općih ciljeva: (a) uhvatiti se u koštac s glavnim uzrocima gubitka biološke raznolikosti na način da se o biološkoj raznolikosti vodi računa u različitim aspektima vlade i društva; (b) smanjiti izravne pritiske na biološku raznolikost i promicati održivu uporabu; (c) poboljšati položaj biološke raznolikosti zaštitom ekosustava, vrsta i genetske raznolikosti; (d) povećati koristi od biološke raznolikosti i usluga ekosustava za sve te (e) poboljšati provedbu sudjelovanjem u planiranju, upravljanjem znanjem i izgradnjom kapaciteta;

| D. | budući da je cilj Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti da se podijeli dobit koja proizlazi iz uporabe genetskih resursa na pošten i pravedan način; |
| --- | --- |

D.

budući da je cilj Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti da se podijeli dobit koja proizlazi iz uporabe genetskih resursa na pošten i pravedan način;

| E. | budući da je cilj Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. zaustaviti gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava u EU-u i pomoći u zaustavljanju globalnog gubitka biološke raznolikosti do 2020., imajući u vidu stvarnu vrijednost biološke raznolikosti i ključan doprinos usluga ekosustava dobrobiti ljudi i gospodarskom blagostanju; |
| --- | --- |

E.

budući da je cilj Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2020. zaustaviti gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava u EU-u i pomoći u zaustavljanju globalnog gubitka biološke raznolikosti do 2020., imajući u vidu stvarnu vrijednost biološke raznolikosti i ključan doprinos usluga ekosustava dobrobiti ljudi i gospodarskom blagostanju;

| F. | budući da su Unija i njezine države članice usvojile Program održivog razvoja do 2030. i njegove globalne ciljeve za održivi razvoj koji pozivaju na promjenu našeg svijeta i zaštitu našeg planeta, uključujući život na kopnu i u vodi, te su se obvezali na njegovu potpunu provedbu; |
| --- | --- |

F.

budući da su Unija i njezine države članice usvojile Program održivog razvoja do 2030. i njegove globalne ciljeve za održivi razvoj koji pozivaju na promjenu našeg svijeta i zaštitu našeg planeta, uključujući život na kopnu i u vodi, te su se obvezali na njegovu potpunu provedbu;

| G. | budući da narušavanje ekosustava predstavlja goleme društvene i gospodarske gubitke za Europsku uniju; |
| --- | --- |

G.

budući da narušavanje ekosustava predstavlja goleme društvene i gospodarske gubitke za Europsku uniju;

Opće primjedbe

| 1. | sa zabrinutošću primjećuje da se, uz trenutačni trend gubitka biološke raznolikosti, ciljevi iz Aichija u pogledu biološke raznolikosti za 2020. neće ostvariti te poziva sve stranke i dionike Konvencije o biološkoj raznolikosti da ulože pojačane napore; u tom kontekstu potiče Komisiju i države članice da se obvežu da će poduzeti hitne, znatne i dodatne napore u očuvanju biološke raznolikosti kako bi se ostvarili ciljevi EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je zaštita biološke raznolikosti jedan od ključnih izazova, a time i jedan od strateških interesa EU-a kojemu bi se trebala posvetiti najveća politička pozornost; traži od Komisije i država članica da putem svojih vanjskih instrumenata aktivno surađuju s trećim zemljama kako bi promicale i ojačale mjere i upravljanje u području očuvanja biološke raznolikosti, posebno u svim multilateralnim sporazumima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je potreban sveobuhvatan sustav upravljanja koji se odnosi na očuvanje i održivo korištenje biološke raznolikosti i usluga ekosustava; poziva EU i države članice da se i dalje snažno zalažu za dodatno jačanje Konvencije o biološkoj raznolikosti te da preuzmu vodeću ulogu u pripremi za okvir za razdoblje nakon 2020., posebno uoči četrnaestog i petnaestog sastanka Konferencije stranaka, te da transparentno izlože svoje vizije i prioritete za globalni okvir za biološku raznolikost nakon 2020.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da su očuvanje i obnova biološke raznolikosti u temelju postizanja većine ciljeva održivog razvoja i da je ključno za postizanje ciljeva politike EU-a povezanih sa, između ostalog, okolišem, sigurnošću opskrbe hranom, ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom na te promjene, zdravljem, smanjenjem rizika od katastrofa i migracijama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da su biološka raznolikost i očuvanje ekosustava inherentno sinergijski te da su ključan element održivog razvoja; naglašava da je potrebno da se u svim unutarnjim i vanjskim politikama EU-a vodi računa o biološkoj raznolikosti i da se poveća dosljednost ekološke politike te poziva države članice da olakšaju taj proces također u pogledu svojih obveza za potpunu provedbu UN-ovih ciljeva održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da je nužno zauzeti dugoročni strateški pristup i uhvatiti se u koštac s glavnim uzročnicima gubitka i slabljenja biološke raznolikosti te izraditi i provesti djelotvorne odluke i mjere za prepoznavanje i očuvanje zaštićenih područja na temelju njihove osjetljivosti, prisutnosti ugroženih vrsta ili utvrđenih nedostataka u znanju i/ili učinkovitom upravljanju, kako bi se ograničili gubitak biološke raznolikosti i negativan utjecaj na područja na kojima žive autohtone i lokalne zajednice kao i na njihove životne uvjete, obnovili ekosustavi i njihove usluge i izvan zaštićenih područja, uključila biološka raznolikost u druge sektore kao što su poljoprivreda, šumarstvo, planiranje uporabe zemljišta, razvojna suradnja, istraživanja i inovacije, prijevoz, rudarenje, zdravstvo, te uklonile neodgovarajuće subvencije; također smatra da je bitno zaustaviti gubitak biološke raznolikosti i njegov negativan učinak na zemlju i na sredstva za uzdržavanje lokalnih i autohtonih zajednica; |
| --- | --- |

6.

Provedba Konvencije i Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – 2020.

| 7. | podsjeća da COP14 u Egiptu predstavlja 25. obljetnicu stupanja na snagu Konvencije; stoga smatra da je od ključne važnosti povećati napore u provedbi trenutačnog Strateškog plana za biološku raznolikost za razdoblje 2011. – - 2020., usredotočiti se na ostvarenje ciljeva u pogledu biološke raznolikosti iz Aichija i ključne elemente Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima i poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti te raditi na ambicioznom strateškom planu za razdoblje nakon 2020. kao i na mehanizmu za njegovu provedbu te da se pritom mora imati u vidu scenarij za 2050. u kojemu će se voditi računa o novim izazovima u području biološke raznolikosti u skladu s Programom do 2030. i s njegovim ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava ulogu ciljeva u pogledu biološke raznolikosti iz Aichija u ostvarenju Programa do 2030. i njegovih ciljeva održivog razvoja, posebice 14. cilja održivog razvoja (Očuvanje i održivo korištenje oceanima, morima i morskim resursima) i 15. cilja održivog razvoja (Zaštita, obnavljanje i promicanje održivog korištenja kopnenih ekosustava, održivo gospodarenje šumama, borba protiv dezertifikacije i zaustavljanje i poništavanje učinaka degradacije tla te zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti); |
| --- | --- |

8.

| 9. | sa zabrinutošću primjećuje da u EU-u, u skladu s ocjenama (3) stanja očuvanosti vrsta i stanišnih tipova od interesa za očuvanje, samo 7 % morskih vrsta i 9 % morskih stanišnih tipova pokazuju „povoljno stanje očuvanosti” te da 27 % ocjena vrsta i 66 % ocjena stanišnih tipova pokazuju „nepovoljno stanje očuvanosti”; |
| --- | --- |

9.

Globalni okvir za biološku raznolikost nakon 2020.

| 10. | potiče korake kojima će se povećati razina ambicioznosti u pogledu globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. i poboljšati njegova djelotvornost; poziva Komisiju i države članice da aktivno sudjeluju u izradi jasnih, kvantitativnih, mjerljivih ciljeva te pokazatelja uspješnosti, boljih instrumenata za praćenje, postupaka preuzimanja obveza i mehanizama za preispitivanje i izvješćivanje sa zajedničkim standardima po uzoru na mehanizme iz Pariškog sporazuma o klimi kako bi se poboljšala transparentnost i odgovornost stranaka te opća učinkovitost narednog globalnog okvira za biološku raznolikost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je potreban snažniji međunarodni okvir za zaštitu biološke raznolikosti na globalnoj razini, za zaustavljanje njezina trenutačnog pada i za njezinu maksimalnu obnovu; smatra da bi se taj okvir trebao temeljiti na ciljevima i dobrovoljnim obvezama koje će obuhvaćati doprinose utvrđene na nacionalnoj razini uz potporu lokalnih i regionalnih doprinosa i druge odgovarajuće instrumente, financijske obveze i poboljšana jamstva za izgradnju kapaciteta, kao i mehanizam za reviziju koja će se provoditi svakih pet godina, pri čemu bi se naglasak trebao staviti na poboljšano upravljanje zaštićenim područjima i učinkovitije mjere očuvanja kao i na povećanje razine ambicioznosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je važno maksimalno skratiti vrijeme između donošenja globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. i njegova prenošenja u nacionalne ciljeve za biološku raznolikost, kako bi se izbjegla kašnjenja u poduzimanju konkretnih mjera za zaustavljanje gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

12.

Ekonomski aspekti i financiranje

| 13. | ističe činjenicu da gospodarski rast može olakšati održivi razvoj samo ako ne rezultira gubitkom biološke raznolikosti i smanjenjem sposobnosti prirode da doprinese dobrobiti čovjeka i naglašava važnost unapređivanja rješenja temeljenih na prirodi koja pomažu društvima u rješavanju složenih izazova iz društvenog i ekonomskog aspekta na potpuno održiv način; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava nužnost dostatnog financiranja biološke raznolikosti; naglašava činjenicu se da bi analiza sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira u pogledu njegove usklađenosti sa zaštitom biološke raznolikosti i moguća dodjela sredstava u svrhu biološke raznolikosti imala znatan i pozitivan učinak na ostvarenje vizije za 2050.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da promiču uspostavu novih međunarodnih financijskih mehanizama za očuvanje biološke raznolikosti na temelju Konvencije o biološkoj raznolikosti te naglašava važnost privatnih financijskih inicijativa u tom pogledu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je važno povećati ulaganja kako bi se ispunile preuzete obveze iz Pariškog sporazuma i smanjili učinci klimatskih promjena na biološku raznolikost te kako bi se zajamčila usklađenost između politika za ublažavanje klimatskih promjena i politika prilagodbe klimatskim promjenama i biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

16.

Šumarstvo i poljoprivreda

| 17. | pozdravlja činjenicu da se u preporuci 10.2.g (XXI/1.) za odluku koja će se donijeti tijekom 14. sastanka Konferencije stranaka spominje potencijal šumarstva i poljoprivrede; ističe usku povezanost poljoprivrednih djelatnosti i očuvanja biološke raznolikosti; naglašava činjenicu da se održivom poljoprivredom i šumarstvom u velikoj mjeri doprinosi raznolikosti vrsta, staništa i ekosustava te smanjuje učinak klimatskih promjena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | međutim, skreće pozornost na negativan učinak intenzivne poljoprivrede na biološku raznolikost, posebice u pogledu krčenja šuma i upotrebe pesticida; podsjeća na alarmantan pad broja oprašivača koji su ključni za dobro funkcioniranje ekosustava; poziva stranke da preuzmu čvrste obveze u pogledu održive poljoprivrede i šumarstva, uključujući podupiranjem zahtjeva za promicanje agroekoloških pristupa i postupno uklanjanje štetnih sredstava za zaštitu bilja i strategija za zaštitu bilja kako bi se osigurala zaštita tla i staništa; |
| --- | --- |

18.

Inovacije

| 19. | pozdravlja činjenicu da se u preporuci 10.2.h (XXI/1.) spominje tehnološki napredak; podsjeća na važnost inovacija, istraživanja i razvoja kada je riječ o postizanju ciljeva vizije za 2050. te poziva stranke da se osobito usredotoče na povezanost očuvanja biološke raznolikosti i pozitivnih učinaka na zdravlje ljudi i njihovo ekonomsko blagostanje te da koordiniraju mjere u području prikupljanja podataka; |
| --- | --- |

19.

Izgradnja kapaciteta, osviještenost javnosti i uključivanje svih dionika

| 20. | naglašava da su izgradnja kapaciteta i podizanje svijesti, između ostalog, o vrijednostima biološke raznolikosti i usluga ekosustava ključni za uspješnu provedbu; stoga pozdravlja činjenicu da je tijekom 13. sastanka Konferencije stranaka (COP13) u odluci XIII/23 i preporuci XXI/1 usvojen kratkoročni akcijski plan (2017. – 2022.) za jačanje i podupiranje izgradnje kapaciteta kao i odgovarajuća komunikacijska strategija te traži da se tijekom 14. sastanka Konferencije stranaka (COP14) ta ključna pitanja dodatno razmotre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost sveobuhvatnog i participativnog postupka za oblikovanje okvira za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja činjenicu da se u preporuci XXI/1. razmatraju kampanje za podizanje razine svijesti u okviru pripreme za COP14 i poziva stranke da promiču javnu osviještenost i sudjelovanje više dionika kako bi se u suradnji s lokalnim zajednicama i autohtonim stanovništvom došlo do prilagođenih rješenja za promicanje održive uporabe zemljišta u cilju da se poveća biološka raznolikost i zajamčili potpuno poštovanje regionalnih razlika između krajolika i staništa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja namjeru da se aktivno djeluje u skladu s pristupom koji uključuje više dionika, uključujući regionalne i lokalne sudionike, što je od temeljne važnosti za vrednovanje, zaštitu, očuvanje, održivo iskorištavanje i obnovu biološke raznolikosti te naglašava da će se boljom suradnjom s različitim razinama upravljanja i sektorima kao i poslovnim platformama za biološku raznolikost te između njih stvoriti mogućnosti za bolju provedbu ciljeva biološke raznolikosti i za uključivanje ciljeva biološke raznolikosti u druge politike; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL C 35, 31.1.2018., str. 2.

(2)  SL C 356, 4.10.2018., str. 38.

(3)  Međunarodna znanstveno-politička platforma za biološku raznolikost i usluge ekosustava, „Izvješće o regionalnoj procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava za Europu i središnju Aziju”, 2018.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/49 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/49

---

P8_TA(2018)0432

Politika zapošljavanja i socijalna politika europodručja

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (2018/2034(INI))

(2020/C 345/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 3. i 5. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3. i 5. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 16. veljače 2012. naslovljenu „Program za primjerene, sigurne i održive mirovine” (COM(2012)0055),

| — | uzimajući u obzir članke 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 9., 145., 148., 149., 152., 153., 174. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (1),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezinu Glavu IV. (Solidarnost),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, posebno ciljeve 1., 3., 4., 5., 8., 10. i 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, posebno ciljeve 1., 3., 4., 5., 8., 10. i 13.,

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 14. svibnja 2018. o ekonomskoj politici europodručja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća od 14. svibnja 2018. o ekonomskoj politici europodručja (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o promicanju socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o promicanju socijalnog gospodarstva kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. svibnja 2018. naslovljenu „Europski semestar 2018. – preporuke po državama članicama” (COM(2018)0400), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. svibnja 2018. naslovljenu „Europski semestar 2018. – preporuke po državama članicama” (COM(2018)0400),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2018.” (COM(2017)0690), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljenu „Godišnji pregled rasta 2018.” (COM(2017)0690),

| — | uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 22. studenoga 2017. uz komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. o Godišnjem pregledu rasta za 2018. (COM(2017)0674), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 22. studenoga 2017. uz komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. o Godišnjem pregledu rasta za 2018. (COM(2017)0674),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća od 22. studenoga 2017. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2017)0677) i stajalište Parlamenta od 19. travnja 2018. o istom predmetu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Vijeća od 22. studenoga 2017. o smjernicama politika zapošljavanja država članica (COM(2017)0677) i stajalište Parlamenta od 19. travnja 2018. o istom predmetu (3),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja od 22. studenoga 2017. (COM(2017)0770), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije za preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja od 22. studenoga 2017. (COM(2017)0770),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljeno „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2018.” (COM(2017)0771), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljeno „Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2018.” (COM(2017)0771),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljenu „Nacrti proračunskih planova za 2018.: ukupna ocjena” (COM(2017)0800), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2017. naslovljenu „Nacrti proračunskih planova za 2018.: ukupna ocjena” (COM(2017)0800),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Uspostava europskog stupa socijalnih prava” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Uspostava europskog stupa socijalnih prava” (COM(2017)0250),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. travnja 2017. naslovljenu „Inicijativa za potporu ravnoteži između poslovnog i privatnog života zaposlenih roditelja i skrbnika” (COM(2017)0252),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. travnja 2017. naslovljen „Pregled stanja u vezi s Preporukom iz 2013. ,Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti’” (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. travnja 2017. naslovljen „Pregled stanja u vezi s Preporukom iz 2013. ,Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti’” (SWD(2017)0258),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” i Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. te zaključke Vijeća od 7. ožujka 2011. u pogledu Europskog pakta (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” i Europski pakt za ravnopravnost spolova za razdoblje 2011. – 2020. te zaključke Vijeća od 7. ožujka 2011. u pogledu Europskog pakta (4),

| — | uzimajući u obzir ciljeve iz Barcelone o skrbi za djecu iz 2002., a naročito da se do 2010. osigura skrb za najmanje 90 % djece između tri godine starosti i obvezne školske dobi te za najmanje 33 % djece mlađe od tri godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve iz Barcelone o skrbi za djecu iz 2002., a naročito da se do 2010. osigura skrb za najmanje 90 % djece između tri godine starosti i obvezne školske dobi te za najmanje 33 % djece mlađe od tri godine,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. listopada 2016. naslovljenu „Tri godine provedbe Jamstva za mlade i Inicijative za zapošljavanje mladih” (COM(2016)0646),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 14. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 14. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (COM(2016)0604),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Jačanje europskih ulaganja za zapošljavanje i rast: prema drugoj fazi Europskog fonda za strateška ulaganja i novom europskom planu za vanjska ulaganja” (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. rujna 2016. naslovljenu „Jačanje europskih ulaganja za zapošljavanje i rast: prema drugoj fazi Europskog fonda za strateška ulaganja i novom europskom planu za vanjska ulaganja” (COM(2016)0581),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. lipnja 2016. naslovljenu „Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (COM(2016)0381),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356),

| — | uzimajući u obzir paket o kružnom gospodarstvu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket o kružnom gospodarstvu (5),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. lipnja 2016. naslovljenu „Europa ponovno ulaže – Analiza napretka Plana ulaganja za Europu i budući koraci” (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. lipnja 2016. naslovljenu „Europa ponovno ulaže – Analiza napretka Plana ulaganja za Europu i budući koraci” (COM(2016)0359),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2016. o pokretanju javne rasprave o europskom stupu socijalnih prava (COM(2016)0127) i njezine priloge, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2016. o pokretanju javne rasprave o europskom stupu socijalnih prava (COM(2016)0127) i njezine priloge,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o načinima reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2018. o načinima reintegracije radnika koji se oporavljaju od ozljede ili bolesti na kvalitetna radna mjesta (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2018. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2018. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2018. (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. studenoga 2017. o borbi protiv nejednakosti kao sredstvu za poticanje otvaranja radnih mjesta i rasta (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o ekonomskim politikama europodručja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. listopada 2017. o ekonomskim politikama europodručja (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2017. o politikama minimalnog dohotka kao sredstvu za suzbijanje siromaštva (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o novom programu vještina za Europu (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. (14),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o Turskoj za 2018. godinu: Trenutačna i buduća primjerenost primanja starijih osoba u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o Turskoj za 2018. godinu: Trenutačna i buduća primjerenost primanja starijih osoba u EU-u,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o starenju stanovništva iz 2018. i njegovu učinku na gospodarske i proračunske projekcije za države članice EU-a (2016. – 2070.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o starenju stanovništva iz 2018. i njegovu učinku na gospodarske i proračunske projekcije za države članice EU-a (2016. – 2070.),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 2. veljače 2016. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Europske platforme za poboljšanje suradnje u području sprečavanja i odvraćanja od neprijavljenog rada (15),

| — | uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju i proces iz Torina, koji je pokrenut 2014. u cilju jačanja sustava Ugovora o Europskoj socijalnoj povelji u okviru Vijeća Europe te u njezinu odnosu s pravom Europske unije (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidiranu Europsku socijalnu povelju i proces iz Torina, koji je pokrenut 2014. u cilju jačanja sustava Ugovora o Europskoj socijalnoj povelji u okviru Vijeća Europe te u njezinu odnosu s pravom Europske unije (16),

| — | uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o početnom izvješću Europske unije (rujan 2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključna zapažanja Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom o početnom izvješću Europske unije (rujan 2015.),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 5/2017 od ožujka 2017. naslovljeno: „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa, Garancija za mlade’ i Inicijative za zapošljavanje mladih”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 5/2017 od ožujka 2017. naslovljeno: „Nezaposlenost mladih – donose li politike EU-a promjene? Procjena programa, Garancija za mlade’ i Inicijative za zapošljavanje mladih”,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0329/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja te mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0329/2018),

| A. | budući da je u lipnju 2018. sezonski usklađena stopa nezaposlenosti u europodručju iznosila 8,3 %, što je pad u odnosu na 9,0 % u lipnju 2017. i najniža razina zabilježena u europodručju od prosinca 2008.; budući da je razlika u stopama nezaposlenosti među državama članicama europodručja velika, a najniže stope nezaposlenosti u lipnju 2018. zabilježene su na Malti (3,9 %) i u Njemačkoj (3,4 %), dok su najviše stope nezaposlenosti, koje su još uvijek razlog za zabrinutost, zabilježene u Grčkoj (20,2 % u travnju 2018.) i Španjolskoj (15,2 %), čije su stope zaposlenosti iznosile 57,8 %, odnosno 65,5 %; |
| --- | --- |

A.

budući da je u lipnju 2018. sezonski usklađena stopa nezaposlenosti u europodručju iznosila 8,3 %, što je pad u odnosu na 9,0 % u lipnju 2017. i najniža razina zabilježena u europodručju od prosinca 2008.; budući da je razlika u stopama nezaposlenosti među državama članicama europodručja velika, a najniže stope nezaposlenosti u lipnju 2018. zabilježene su na Malti (3,9 %) i u Njemačkoj (3,4 %), dok su najviše stope nezaposlenosti, koje su još uvijek razlog za zabrinutost, zabilježene u Grčkoj (20,2 % u travnju 2018.) i Španjolskoj (15,2 %), čije su stope zaposlenosti iznosile 57,8 %, odnosno 65,5 %;

| B. | budući da je u lipnju 2018. stopa nezaposlenosti mladih u europodručju iznosila 16,9 %, dok je u lipnju 2017. iznosila 18,9 %; budući da je unatoč stalnom padu ta stopa i dalje neprihvatljivo visoka i više od dvostrukog ukupnog prosjeka nezaposlenosti, s približno svakom trećom mladom osobom koja je nezaposlena u nekim zemljama; budući da primarna odgovornost za rješavanje problema nezaposlenosti ostaje na državama članicama u smislu razvoja i provedbe regulatornih okvira za tržište rada, sustave obrazovanja i osposobljavanja te aktivnih politika u području tržišta rada kako bi se osiguralo, između ostalog, stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta i plaća; |
| --- | --- |

B.

budući da je u lipnju 2018. stopa nezaposlenosti mladih u europodručju iznosila 16,9 %, dok je u lipnju 2017. iznosila 18,9 %; budući da je unatoč stalnom padu ta stopa i dalje neprihvatljivo visoka i više od dvostrukog ukupnog prosjeka nezaposlenosti, s približno svakom trećom mladom osobom koja je nezaposlena u nekim zemljama; budući da primarna odgovornost za rješavanje problema nezaposlenosti ostaje na državama članicama u smislu razvoja i provedbe regulatornih okvira za tržište rada, sustave obrazovanja i osposobljavanja te aktivnih politika u području tržišta rada kako bi se osiguralo, između ostalog, stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta i plaća;

| C. | budući da je razlika u stopama nezaposlenosti među državama članicama europodručja također značajna, a najniže stope nezaposlenosti u europodručju u lipnju 2018. zabilježene su na Malti (5,5 %) i u Njemačkoj (6,2 %), dok su najviše stope nezaposlenosti, koje su još uvijek razlog za zabrinutost, zabilježene u Grčkoj (42,3 % u travnju 2018.) i Španjolskoj (32,6 %); |
| --- | --- |

C.

budući da je razlika u stopama nezaposlenosti među državama članicama europodručja također značajna, a najniže stope nezaposlenosti u europodručju u lipnju 2018. zabilježene su na Malti (5,5 %) i u Njemačkoj (6,2 %), dok su najviše stope nezaposlenosti, koje su još uvijek razlog za zabrinutost, zabilježene u Grčkoj (42,3 % u travnju 2018.) i Španjolskoj (32,6 %);

| D. | budući da se druge države članice suočavaju s strukturnim izazovima na tržištu rada, kao što su niska stopa sudjelovanja te neusklađenost vještina i kvalifikacija; budući da postoji sve veća potreba za konkretnim mjerama za integraciju ili reintegraciju neaktivne radne snage kako bi se udovoljilo zahtjevima tržišta rada; |
| --- | --- |

D.

budući da se druge države članice suočavaju s strukturnim izazovima na tržištu rada, kao što su niska stopa sudjelovanja te neusklađenost vještina i kvalifikacija; budući da postoji sve veća potreba za konkretnim mjerama za integraciju ili reintegraciju neaktivne radne snage kako bi se udovoljilo zahtjevima tržišta rada;

| E. | budući da je ukupna stopa zaposlenosti u europodručju 2017. iznosila 71,0 %, dok je stopa zaposlenosti žena iznosila 65,4 %; budući da je cilj Europske unije u okviru strategije Europa 2020. ostvariti barem 75 % zaposlenosti za osobe u dobi od 20 do 64 godine, uključujući veću uključenost žena, starijih radnika i bolju integraciju migranata u radnu snagu; budući da je stopa zaposlenosti u europodručju krajem 2016. nadmašila razinu na kojoj je bila prije krize, a u drugom tromjesečju 2018. porasla je za 1,5 % u usporedbi s istim tromjesečjem prethodne godine; međutim, budući da je u nekim državama članicama još uvijek niža u odnosu na razine otprije deset godina, imajući na umu da se u istočnim zemljama to može pripisati dugoročnom smanjenju ukupnog stanovništva, a ne negativnim kretanjima na tržištu rada; budući da trend smanjenja broja odrađenih sati po zaposleniku, među ostalim i zbog neželjenog rada u nepunom radnom vremenu, ostaje razlog za zabrinutost, uz blagi pad (0,3 %) 2017. u odnosu na prethodnu godinu i još je otprilike 3,0 % niži nego 2008. (17); |
| --- | --- |

E.

budući da je ukupna stopa zaposlenosti u europodručju 2017. iznosila 71,0 %, dok je stopa zaposlenosti žena iznosila 65,4 %; budući da je cilj Europske unije u okviru strategije Europa 2020. ostvariti barem 75 % zaposlenosti za osobe u dobi od 20 do 64 godine, uključujući veću uključenost žena, starijih radnika i bolju integraciju migranata u radnu snagu; budući da je stopa zaposlenosti u europodručju krajem 2016. nadmašila razinu na kojoj je bila prije krize, a u drugom tromjesečju 2018. porasla je za 1,5 % u usporedbi s istim tromjesečjem prethodne godine; međutim, budući da je u nekim državama članicama još uvijek niža u odnosu na razine otprije deset godina, imajući na umu da se u istočnim zemljama to može pripisati dugoročnom smanjenju ukupnog stanovništva, a ne negativnim kretanjima na tržištu rada; budući da trend smanjenja broja odrađenih sati po zaposleniku, među ostalim i zbog neželjenog rada u nepunom radnom vremenu, ostaje razlog za zabrinutost, uz blagi pad (0,3 %) 2017. u odnosu na prethodnu godinu i još je otprilike 3,0 % niži nego 2008. (17);

| F. | budući da segmentacija tržišta rada posebno utječe na žene, niskokvalificirane osobe, mlade i starije, osobe s invaliditetom i osobe s migrantskim podrijetlom, koji također imaju veće mogućnosti zaposliti se u nepunom radnom vremenu i privremeno, što nastavlja biti slučaj uz sve ostale nestandardne i netipične oblike zapošljavanja i lažno samozapošljavanje; budući da je stopa zaposlenosti osoba u dobi od 55 do 64 godine u EU-u 2017. iznosila 57 %, što je 10 postotnih bodova niža od opće stope zaposlenosti, s razlikom između muškaraca i žena od 13 postotnih bodova, što je 3 postotna boda više u odnosu na ukupni broj radno sposobnog stanovništva; budući da demografske promjene upućuju sve veći broj starijih radnika; |
| --- | --- |

F.

budući da segmentacija tržišta rada posebno utječe na žene, niskokvalificirane osobe, mlade i starije, osobe s invaliditetom i osobe s migrantskim podrijetlom, koji također imaju veće mogućnosti zaposliti se u nepunom radnom vremenu i privremeno, što nastavlja biti slučaj uz sve ostale nestandardne i netipične oblike zapošljavanja i lažno samozapošljavanje; budući da je stopa zaposlenosti osoba u dobi od 55 do 64 godine u EU-u 2017. iznosila 57 %, što je 10 postotnih bodova niža od opće stope zaposlenosti, s razlikom između muškaraca i žena od 13 postotnih bodova, što je 3 postotna boda više u odnosu na ukupni broj radno sposobnog stanovništva; budući da demografske promjene upućuju sve veći broj starijih radnika;

| G. | budući da je univerzalni pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi osnovna potreba koju države članice moraju osigurati i u koju je potrebno ulagati; |
| --- | --- |

G.

budući da je univerzalni pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi osnovna potreba koju države članice moraju osigurati i u koju je potrebno ulagati;

| H. | budući da je 2016. godine postotak osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti u europodručju iznosio 23,1 %, što je još uvijek više u odnosu na 2009., te da je stopa siromaštva zaposlenih iznosila 9,5 %; budući da je 118 milijuna europskih građana i dalje izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, odnosno 1 milijun više u odnosu na razine prije krize; budući da je cilj strategije Europa 2020. u pogledu smanjenja rizika od siromaštva i socijalne isključenosti za 20 milijuna osoba u odnosu na referentno mjerilo iz 2008. još daleko od ostvarenja; budući da, dok je stopa materijalne oskudice u padu, monetarne stope siromaštva i stope izloženosti riziku od siromaštva su u porastu; |
| --- | --- |

H.

budući da je 2016. godine postotak osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti u europodručju iznosio 23,1 %, što je još uvijek više u odnosu na 2009., te da je stopa siromaštva zaposlenih iznosila 9,5 %; budući da je 118 milijuna europskih građana i dalje izloženo riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, odnosno 1 milijun više u odnosu na razine prije krize; budući da je cilj strategije Europa 2020. u pogledu smanjenja rizika od siromaštva i socijalne isključenosti za 20 milijuna osoba u odnosu na referentno mjerilo iz 2008. još daleko od ostvarenja; budući da, dok je stopa materijalne oskudice u padu, monetarne stope siromaštva i stope izloženosti riziku od siromaštva su u porastu;

| I. | budući da je stopa dugotrajne nezaposlenosti u europodručju u padu (s 5 % u 2016. na 4,4 % u 2017.), no budući da i dalje čini 48,5 % ukupne nezaposlenosti, što je neprihvatljivo visoko; |
| --- | --- |

I.

budući da je stopa dugotrajne nezaposlenosti u europodručju u padu (s 5 % u 2016. na 4,4 % u 2017.), no budući da i dalje čini 48,5 % ukupne nezaposlenosti, što je neprihvatljivo visoko;

| J. | budući da je, prema godišnjem pregledu stanja u području zapošljavanja i socijalnog razvoja u Europi za 2018., ograničena brzina rasta produktivnosti po zaposlenoj osobi koja utječe na porast plaća povezana s čimbenicima kao što su veći udio radnih mjesta u nepunom radnom vremenu i manji broj odrađenih radnih sati; |
| --- | --- |

J.

budući da je, prema godišnjem pregledu stanja u području zapošljavanja i socijalnog razvoja u Europi za 2018., ograničena brzina rasta produktivnosti po zaposlenoj osobi koja utječe na porast plaća povezana s čimbenicima kao što su veći udio radnih mjesta u nepunom radnom vremenu i manji broj odrađenih radnih sati;

| K. | budući da je stopa zaposlenosti na nepuno radno vrijeme i privremene zaposlenosti stabilna od 2013., iako odgovorna za visoki postotak ukupne zaposlenosti, s radom u nepunom radnom vremenu koji je 2017. iznosio 21,2 % svih ugovora; budući da je udio rada u nepunom radnom vremenu među ženama (31,4 %) znatno veći nego među muškarcima (8,2 %), te je riječ o pojavi koja može imati znatne posljedice na dobit i ostvarivanje prava na socijalnu zaštitu; budući da su 2016. mladi bili daleko najzastupljenija skupina zaposlenih na određeno vrijeme – 43,8 % svih zaposlenika u dobi od 15 do 24 godine; |
| --- | --- |

K.

budući da je stopa zaposlenosti na nepuno radno vrijeme i privremene zaposlenosti stabilna od 2013., iako odgovorna za visoki postotak ukupne zaposlenosti, s radom u nepunom radnom vremenu koji je 2017. iznosio 21,2 % svih ugovora; budući da je udio rada u nepunom radnom vremenu među ženama (31,4 %) znatno veći nego među muškarcima (8,2 %), te je riječ o pojavi koja može imati znatne posljedice na dobit i ostvarivanje prava na socijalnu zaštitu; budući da su 2016. mladi bili daleko najzastupljenija skupina zaposlenih na određeno vrijeme – 43,8 % svih zaposlenika u dobi od 15 do 24 godine;

| L. | budući da je adekvatnost mirovina i dalje izazov jer rizik od socijalne isključenosti raste s dobi, dok rodno uvjetovane razlike u mirovinama iznose 37 % te i dalje predstavljaju izazov za mnoge starije žene i povećavaju njihov rizik od izloženosti siromaštvu i od socijalne isključenosti; budući da su mirovinska prava osoba koje rade u nestandardnim oblicima zapošljavanja ili su samozaposlene niža nego kod zaposlenika; |
| --- | --- |

L.

budući da je adekvatnost mirovina i dalje izazov jer rizik od socijalne isključenosti raste s dobi, dok rodno uvjetovane razlike u mirovinama iznose 37 % te i dalje predstavljaju izazov za mnoge starije žene i povećavaju njihov rizik od izloženosti siromaštvu i od socijalne isključenosti; budući da su mirovinska prava osoba koje rade u nestandardnim oblicima zapošljavanja ili su samozaposlene niža nego kod zaposlenika;

| M. | budući da pristup socijalnim uslugama, kao što su usluge skrbi za djecu, zdravstvene usluge i usluge dugoročne skrbi, kao i pristupačnim usluge koje podupiru mobilnost, ima znatan utjecaj na primjerenost dohotka, posebno za osobe s niskim primanjima ili one koje se oslanjaju na socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

M.

budući da pristup socijalnim uslugama, kao što su usluge skrbi za djecu, zdravstvene usluge i usluge dugoročne skrbi, kao i pristupačnim usluge koje podupiru mobilnost, ima znatan utjecaj na primjerenost dohotka, posebno za osobe s niskim primanjima ili one koje se oslanjaju na socijalnu zaštitu;

| 1. | napominje da, unatoč tome što su gospodarski uvjeti u europodručju trenutačno povoljni i što ukupna stopa zaposlenosti stabilno raste, gospodarski oporavak i dalje nije jednakomjeran diljem europodručja te i dalje postoji znatan prostor za napredak u pogledu ekonomske konvergencije, borbe protiv nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti, rodne neravnoteže, segmentacije tržišta rada i nejednakosti, posebno za ranjive skupine, kao i u pogledu smanjenja broja osoba koje rade ispod razine njihove kvalifikacije, smanjenja siromaštva općenito, a naročito siromaštva zaposlenih, iskorjenjivanja siromaštva djece i poticanja produktivnosti i rasta plaća; primjećuje da bi dohodovna nejednakost bila mnogo veća da nema redistributivnih učinaka socijalnih prijenosa, čime se 2015. smanjio udio osoba kojima prijeti siromaštvo za otprilike jednu trećinu (33,7 %); međutim, žali zbog činjenice da taj učinak nije bio dovoljan i da se uvelike razlikovao među državama članicama, smanjujući nejednakosti prihoda za više od 20 % u Belgiji, Finskoj i Irskoj, ali za manje od 10 % u Estoniji, Grčkoj, Italiji, Latviji i Portugalu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su ostvarivanje socijalnih prava i pravilno funkcioniranje i učinkoviti sustav socijalne zaštite koji pruža odgovarajuću zaštitu svim radnicima, bez obzira na vrstu radnog odnosa, ugovor ili oblik zaposlenja, uz aktivne i održive politike tržišta rada, važni preduvjeti za smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti, posebno za najranjivije skupine, zatim za uspostavu uključivih nacionalnih tržišta rada te jačanje otpornosti i konkurentnosti gospodarstva europodručja u cjelini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja povećanu financijsku potporu državama članicama iz Programa potpore strukturnim reformama kako bi im se omogućilo da nastave s provedbom reformi u otvaranju kvalitetnih radnih mjesta, čime se potiče zapošljavanje, u smanjenju nezaposlenosti, s naglaskom na rješavanje problema dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih, te u nastojanjima da se povećaju plaće; pozdravlja prijedlog Komisije za povećanje područja primjene Programa potpore strukturnim reformama na zemlje čija valuta nije euro, s ciljem poticanja gospodarske i socijalne konvergencije diljem EU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje preporuke Komisije za pojedine zemlje za 2018. kao važan dio postupka europskog semestra i pozdravlja posebnu pozornost koja se u okviru tih preporuka pridaje društvenim izazovima; potiče Komisiju da osigura usklađenost između društvenih i gospodarskih preporuka za pojedine zemlje i da poštuje klauzulu o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, kako je navedeno u Zajednički dogovorenom stajalištu Vijeća o fleksibilnosti u okviru Pakta o stabilnosti i rastu; sa zabrinutošću primjećuje da je, u cijelosti ili djelomično, provedeno samo 50 % preporuka za 2017. te potiče države članice da stoga ulože veće napore za provedbu preporuka, posebice u sljedećim područjima:






  — | siromaštvo i društvena isključenost, uključujući siromaštvo djece i siromaštvo zaposlenih, posebno među ranjivim skupinama, |
| --- | --- | --- |

4.

—

siromaštvo i društvena isključenost, uključujući siromaštvo djece i siromaštvo zaposlenih, posebno među ranjivim skupinama,

| — | nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost u skladu s preporukama Vijeća o integraciji dugotrajno nezaposlenih na tržište rada (18), |
| --- | --- |

—

nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost u skladu s preporukama Vijeća o integraciji dugotrajno nezaposlenih na tržište rada (18),

| — | nejednakosti prihoda, |
| --- | --- |

—

nejednakosti prihoda,

| — | rast plaća, |
| --- | --- |

—

rast plaća,

| — | suzbijanje ranog napuštanja školovanja i velikog broja pripadnika skupine NEET, |
| --- | --- |

—

suzbijanje ranog napuštanja školovanja i velikog broja pripadnika skupine NEET,

| — | obrazovanje, cjeloživotno učenje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, |
| --- | --- |

—

obrazovanje, cjeloživotno učenje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje,

| — | održivost i primjerenost mirovinskih sustava, |
| --- | --- |

—

održivost i primjerenost mirovinskih sustava,

| — | zdravstvena skrb, uključujući dugotrajnu skrb, |
| --- | --- |

—

zdravstvena skrb, uključujući dugotrajnu skrb,

| — | sigurno i prilagodljivo zaposlenje, |
| --- | --- |

—

sigurno i prilagodljivo zaposlenje,

| — | rodna ravnoteža, posebno sudjelovanje žena na tržištu rada i razlike u plaćama i mirovinama; |
| --- | --- |

—

rodna ravnoteža, posebno sudjelovanje žena na tržištu rada i razlike u plaćama i mirovinama;

| 5. | ističe, stoga, da stvaranje dostojnih radnih mjesta, pristup socijalnoj zaštiti, bez obzira na radni odnos ili vrstu ugovora, i rast plaća znatno utječu na smanjenje nejednakosti, rizik od siromaštva i socijalne isključenosti te pridonose poboljšanju životnog standarda i podupiru gospodarski oporavak; naglašava da bi reforme država članica, kakve ih podupire Komisija u okviru preporuka za pojedine zemlje, stoga posebice trebalo usmjeriti na politike kojima se povećava produktivnost i potencijal održivog rasta, potiče otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i smanjuje nejednakost i siromaštvo, posebno siromaštvo djece; potiče stvaranje otvorenih oblika zaposlenja, istodobno osiguravajući prilagodljivost, promičući uključivo tržište rada i osiguravajući pravednu ravnotežu između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2018. o praćenju provedbe europskog stupa socijalnih prava (COM(2018)0130), u kojoj je stup usklađen s ciklusom europskog semestra tako što se u analizi poduzetih mjera i napretka ostvarenog na nacionalnoj razini odražavaju prioriteti europskog stupa socijalnih prava; naglašava da se socijalnim ciljevima i obvezama EU-a treba dati jednaki prioritet kao i njegovim gospodarskim ciljevima; poziva Komisiju i države članice na jačanje socijalnih prava provedbom europskog stupa socijalnih prava tako da se uspostavi stvarna socijalna dimenzija za EU (putem zakonodavstva, mehanizama za donošenje politika i financijskih instrumenata na odgovarajućoj razini); |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se tržišta rada zemalja europodručja znatno razlikuju, što predstavlja izazov za njihovo pravilno funkcioniranje; stoga poziva, ne dovodeći u pitanje načelo supsidijarnosti, na izradu dobro osmišljenih politika tržišta rada i na reforme kojima se stvaraju kvalitetna radna mjesta, promiču jednake mogućnosti, jednako postupanje prema radnicima te socijalna i solidarna ekonomija, olakšava jednak pristup tržištu rada i osigurava socijalna zaštita, olakšava mobilnost radne snage, reintegriraju nezaposleni i uklanjaju nejednakosti i neravnoteže među spolovima; poziva države članice da razviju socijalne i gospodarske politike u skladu s načelima iz preporuke Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (19), posebno osiguravajući odgovarajuću potporu dohotku, dostupnost tržišta rada i pristup kvalitetnim uslugama, a sve je to ključno za ostvarivanje održivih rezultata; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe potrebu za povećanjem stope zaposlenosti promicanjem dostojanstvenih radnih mjesta, posebice među dugotrajno nezaposlenima, niskokvalificiranim osobama, mladima i starijim radnicima, ženama, migrantima i osobama s invaliditetom, manjinama i marginaliziranim zajednicama poput Roma radi ostvarivanja cilja strategije Europa 2020., odnosno stope zaposlenosti od najmanje 75 % i ublažavanja rizika od siromaštva, posebno siromaštva djece i zaposlenih te socijalne isključenosti s kojom se te osobe suočavaju; ističe da je potrebno smanjiti broj osoba koje žive u siromaštvu kako bi se ostvario cilj strategije Europa 2020. u pogledu smanjenja siromaštva za 20 milijuna ljudi; ističe da je potrebno smanjiti siromaštvo djece provedbom Jamstva za djecu na razini EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice na razvoj mjera i strategija u skladu s europskim stupom socijalnih prava kako bi se odgovorilo na socijalne potrebe onih osoba kojima je tržište rada nedostupno, posebno onih koje su suočene s ekstremnom oskudicom kao što su beskućnici, djeca i mladi te osobe s kroničnim fizičkim i mentalnim zdravstvenim poteškoćama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na razvoj nacionalnih strategija i koordinaciju na razini EU-a u cilju borbe protiv starenja na tržištima rada kao odgovor na sve veći broj starijih radnika u radnoj snazi EU-a, među ostalim podizanjem svijesti o Direktivi Vijeća 2000/78/EZ o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (20), usklađivanjem propisa o zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu s ciljevima održivog razvoja i s obzirom na nove profesionalne rizike i one koji će se tek pojaviti, te osiguravanjem pristupa cjeloživotnom učenju i poboljšanjem politika kojima se podupire usklađivanje poslovnog i obiteljskog života; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice europodručja da u najvećoj mogućoj mjeri iskoriste povoljne ekonomske izglede i provedu reforme tržišta rada kojima se potiče stvaranje radnih mjesta s predvidljivim, sigurnim i otvorenim oblicima zapošljavanja, sklapanje pravno sigurnih ugovora o radu u kojima se navode uvjeti zaposlenja, sprečavajući i suzbijajući pritom lažno samozapošljavanje i osiguravajući odgovarajuću socijalnu zaštitu, bez obzira na radni odnos ili vrstu ugovora; poziva države članice da donesu i provedu predloženu preporuku Vijeća o pristupu socijalnoj zaštiti i da potaknu osobe u nestandardnim oblicima zaposlenja na upis u programe socijalne zaštite; naglašava važnost tekućih pregovora o direktivi o predvidivim i transparentnim radnim uvjetima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da ulažu u usluge skrbi tijekom cijelog životnog vijeka, da nastave s ostvarivanjem ciljeva iz Barcelone o skrbi za djecu iz 2002. i da razviju ciljeve skrbi za starije osobe i uzdržavane osobe; smatra da pružanje usluga skrbi u obitelji ne bi smjelo negativno utjecati na socijalne ili mirovinske naknade; u tom kontekstu poziva države članice da osiguraju dovoljnu akumulaciju mirovinskih prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice europodručja da smanje rodne razlike u mirovinama te da osiguraju međugeneracijsku pravednost kroz pristojne i dostatne mirovine, kako bi se iskorijenilo siromaštvo i socijalna isključenost u starijoj dobi te kako bi se osigurala dugoročna održivost i primjerenost mirovinskih sustava, povećale stope zaposlenosti na pristojnim radnim mjestima kojima se osiguravaju veći doprinosi za mirovinsko osiguranje, a ne preopterećuje mlađu generaciju; sa zabrinutošću napominje da su većini država članica europodručja rodna razlika u mirovinama te stopa prijevremenog umirovljenja i dalje visoke; ističe da se održivost mirovinskih sustava može povećati smanjenjem nezaposlenosti, učinkovitim suzbijanjem neprijavljenog rada i uključivanjem migranata i izbjeglica na tržište rada, među ostalim inicijativama; pozdravlja preporuku Komisije iz Izvješća o primjerenosti mirovina za 2018. o potrebi za holističkim razmatranjem primjerenosti starosnih dohodaka i financijske održivosti mirovinskih sustava; poziva na detaljniju analizu situacije pripadnika „četvrte dobi”, čija su se mirovinska prava možda smanjila tijekom vremena kao rezultat inflacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da reforme sustava socijalne zaštite u državama članicama moraju biti osmišljene tako da osobama koje mogu raditi olakšaju sudjelovanje na tržištu rada isplativim poslovima; u tom pogledu ističe da bi potpora dohotku trebala biti usmjerena na one kojima je to najpotrebnije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je stopa slobodnih radnih mjesta u europodručju u prvom tromjesečju 2018. iznosila 2,1 %, što je porast u odnosu na 1,9 % 2017.; ističe da je moguće steći odgovarajuće vještine i da se problem neusklađenosti između ponude i potražnje vještina može riješiti poboljšanjem kvalitete, dostupnosti i pristupačnosti obrazovanja i osposobljavanja te pristupa njima, uključujući usmjereno i kvalitetno osposobljavanje, poboljšavajući uzajamno priznavanje kvalifikacija, jačanjem mjera za usavršavanje i prekvalifikaciju te omogućavanjem neformalnog obrazovanja odraslih, što zahtijeva odgovarajuću potporu, uključujući financiranje na razini EU-a, ne dovodeći u pitanje članak 149. UFEU-a, te financiranje na nacionalnoj i regionalnoj razini; u tom pogledu poziva na ciljane mjere za potporu ranjivim skupinama, uključujući Rome, osobe s invaliditetom, osobe koje su rano napustile školovanje, dugotrajno nezaposlene osobe i migrante i izbjeglice; potvrđuje da je potrebno povećati relevantnost strukovnog osposobljavanja za tržište rada i poduzeti mjere za povećanje njegove privlačnosti u odnosu na akademski smjer; podržava stalnu provedbu i nadzor inicijative o oblicima usavršavanja kako bi se onima kojima je to potrebno pomoglo da steknu temeljne vještine za 21. stoljeće; poziva države članice da kao prioritet postave sveobuhvatno osposobljavanje u području digitalnih i poduzetničkih vještina i da u kontekstu usavršavanja i prekvalifikacije vode računa o prelasku na digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog toga što je u 19 država članica prosječna stopa općih državnih rashoda za obrazovanje kao postotak bruto domaćeg proizvoda padala svake godine od 2009. do 2016. (21), ističe da su dobro financirani sustavi javnog obrazovanja ključni za jednakost i socijalnu uključivost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | s velikom zabrinutošću podsjeća na trajno veliki broj europskih građana s lošom razinom pismenosti ili poteškoćama u pismenosti, uključujući funkcionalnu i medijsku nepismenost, što izaziva veliku zabrinutost u pogledu odgovarajućeg sudjelovanja u javnom životu i na tržištu rada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče promicanje politika sustava dvojnog obrazovanja i drugih sličnih politika; naglašava da učinkovita veza između obrazovanja, istraživanja, inovacija i tržišta rada može dati odlučujući doprinos otvaranju novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da je sigurno i odgovarajuće okruženje za učenje od ključne važnosti za dobrobit učenika i nastavnog osoblja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da razviju posebne mjere u okviru politika zapošljavanja, obrazovanja i socijalne politike kako bi se osiguralo učinkovito uključivanje osoba s invaliditetom i osoba u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu planiranja i promicanja organiziranih i ažuriranih programa strukovnog usmjeravanja u školama, posebno u ruralnim područjima i u pograničnim, planinskim i otočnim regijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče mobilnost studenata, radnika, sportaša i umjetnika u EU-u i europodručju; međutim, zabrinut je što značajne razlike u standardima života i rada u europodručju potiču neželjenu migraciju te dodatno pogoršavaju učinke takozvanog odljeva mozgova; ističe da je stvaranje dostojanstvenih radnih mjesta ključni preduvjet za rješavanje problema odljeva mozgova, kao i promicanje učinkovitih strategija obrazovanja, osposobljavanja i profesionalnog usmjeravanja; poziva da se u okviru budućih politika obrazovanja i zapošljavanja učinkovito riješi ta pojava, među ostalim potpunim razvojem europskog obrazovnog prostora; naglašava potrebu za razvojem europske studentske iskaznice radi promicanja mobilnosti u učenju i olakšavanja uzajamnog priznavanja svjedodžbi, diploma i stručnih kvalifikacija, smanjenja administrativnih opterećenja i troškova za studente i ustanove za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava se da bi, u skladu s referentnim vrijednostima za obrazovanje i osposobljavanje 2020. (ET 2020), do 2020. godine manje od 15 % petnaestogodišnjaka trebalo biti nedovoljno kvalificirano u čitanju, matematici i prirodnim znanostima; pozdravlja uključivanje pokazatelja „nezadovoljavajućih rezultata u obrazovanju” za petnaestogodišnjake (rezultati za niske rezultate u matematici iz istraživanja programa za međunarodnu procjenu učenika (PISA)) u novi pregled socijalnih pokazatelja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da bi, prema referentnim vrijednostima ET 2020, najmanje 95 % djece (od četiri godine do obvezne dobi školovanja) trebalo sudjelovati u predškolskom obrazovanju; naglašava da područje „predškolskog odgoja i obrazovanja” u pregledu socijalnih pokazatelja uključuje samo jedan pokazatelj, za djecu mlađu od tri godine u službenoj skrbi; ističe da nedostaju informacije o starijoj djeci ispod obvezne dobi za školovanje, kao i informacije o opsegu pružanja skrbi o djeci u broju odrađenih sati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzima u obzir pozitivnu ulogu otvorenog obrazovanja i otvorenih sveučilišta u procesu stjecanja znanja i vještina, osobito programe osposobljavanja za zaposlenike na internetu, s obzirom na to da je riječ o dinamičnom obliku učenja koji odgovara trenutačnim potrebama i interesima sudionika; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja svoj poziv da se omotnica Erasmus + u sljedećem VFO-u najmanje utrostruči kako bi se doprlo do većeg broja mladih, organizacija mladih i srednjoškolskih učenika i naučnika u cijeloj Europi; poziva na to da se posebna pozornost posveti osobama u nepovoljnom socioekonomskom položaju kako bi im se omogućilo da sudjeluju u programu te osobama s invaliditetom, u skladu s obvezama EU-a i država članica u okviru Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na strateški potencijal kulturnog i kreativnog sektora kao generatora poslova i bogatstva u EU-u; naglašava da kulturne i kreativne djelatnosti čine 11,2 % svih privatnih poduzeća i 7,5 % svih zaposlenih osoba u ukupnom gospodarstvu EU-a te da stvaraju 5,3 % ukupne europske bruto dodane vrijednosti (BDV), naglašava ulogu kulturnih i kreativnih djelatnosti u očuvanju i promicanju europske kulturne i jezične raznolikosti te njihova doprinosa gospodarskom rastu, inovacijama i zapošljavanju, osobito zapošljavanju mladih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je za osiguravanje konkurentnog položaja Unije, dostupnosti kvalificirane radne snage i zapošljivosti radne snage nužno odgovarajuće ulaganje i planiranje u području obrazovanja, posebno u području digitalnih vještina i programiranja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da osigura poticaje i tehničku pomoć mladima za osnivanje poduzeća i da predloži mjere za promicanje poduzetništva, među ostalim i u okviru školskih kurikuluma u državama članicama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je potrebno nastaviti s reformama kojima se tržište rada i radnu snagu priprema za digitalnu transformaciju, i u to uključiti osobe svih dobnih skupina i pozadina, pomoću fleksibilnog pristupa usmjerenog na polaznike, posebno organizacijom odgovarajućeg cjeloživotnog učenja i osposobljavanja u području digitalnih vještina, što je ključno za gospodarstvo temeljeno na znanju; naglašava važnost cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja kako bi se zajamčilo sudjelovanje u odgovarajućem, fleksibilnom i visokokvalitetnom osposobljavanju i karijeri; u tom kontekstu podsjeća na ograničenja predviđanja potreba za vještinama s obzirom na brze promjene naravi tržišta rada i u tom pogledu naglašava važnost transverzalnih vještina poput komunikacije, rješavanja problema, kreativnosti i sposobnosti učenja, čime se potiče otpornost ljudi i poboljšava njihova sposobnost prilagodbe na promjene i stjecanja novih vještina tijekom života; ističe da je potrebno osigurati da nacionalni sustavi socijalne zaštite pružaju odgovarajuću zaštitu svim zaposlenicima, uključujući nove oblike rada i nove vrste ugovora kao i primjerenu zaštitu onima koji ne mogu raditi ili koji ne mogu pronaći posao; poziva države članice da razviju politike tržišta rada kojima se podupire međusektorska mobilnost i prekvalifikacija radnika, što će postati sve važnije s obzirom na to da se naša tržišta rada prilagođavaju digitalnoj transformaciji naših gospodarstava; u tom pogledu naglašava da je potrebno osigurati sudjelovanje sindikata i udruga poslodavaca kako bi se osigurala pravedna preobrazba; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice europodručja da provedu potrebne reforme i povećaju socijalna ulaganja kako bi osigurale pristup, dostupnost, pristupačnost, kvalitetu i troškovnu učinkovitost svojih sustava zdravstvene zaštite; poziva na obnovu europskog cilja da se znatno poveća broj zdravih godina te da u tom smislu prevencija postane prioritet zdravstvenih politika EU-a, uz kurativne mjere; poziva na aktivnu provedbu promotivnih kampanja u području zdravstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na europsku strategiju za kvalitetu i pristupačnost sustava dugotrajne skrbi provedbom pristupa koji se temelji na zajednici i ostvarenju prava na dugotrajnu skrb i potporu; poziva na znatna ulaganja u usluge dugotrajne skrbi kako bi se pripremilo za veće potrebe predviđene u svjetlu demografskih promjena; uviđa da sektor dugotrajne skrbi ne osigurava odgovarajuće radne uvjete i poziva na ponovnu procjenu pružanja skrbi i uvjeta rada u tom sektoru kako bi se osigurala kvaliteta dugotrajne skrbi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | upućuje na potrebu za dobro osmišljenim politikama za postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, među ostalim osiguravanjem pristupačne skrbi o djeci, rane skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, uravnotežavanjem rodnog aspekta njegovatelja između muškaraca i žena te promicanjem prilagodljivih radnih uvjeta i korištenja povoljnog i plaćenog rodiljnog, očinskog i roditeljskog dopusta te dopusta za skrbnike; smatra da je u tom pogledu donošenje uravnotežene direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života za roditelje i skrbnike potreban korak prema uspostavi poboljšane ravnoteže između poslovnog i privatnog života; osim toga, poziva na donošenje europske inicijative o socijalnoj zaštiti i uslugama za neformalne njegovatelje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe važnost poboljšanja strukturiranog dijaloga i sudjelovanja organizacija poslodavaca, sindikata i organizacija civilnog društva u doprinosu razvoju i provedbi socijalnih politika i reformi te politika i reformi u području zapošljavanja te njihove aktivne uključenosti u postupak europskog semestra; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da, kako bi se održala i povećala globalna konkurentnost, regulatorni okviri za tržište rada država članica moraju biti jasni, jednostavni i fleksibilni te podržavati visoke standarde rada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(2)  SL C 179, 25.5.2018., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0181.

(4)  SL C 155, 25.5.2011., str. 10.

(5)  Direktive (EU) 2018/849, (EU) 2018/850, (EU) 2018/851 i (EU) 2018/852.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0325.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0078.

(8)  SL C 356, 4.10.2018., str. 89.

(9)  SL C 346, 27.9.2018., str. 200.

(10)  SL C 346, 27.9.2018., str. 156.

(11)  SL C 337, 20.9.2018., str. 135.

(12)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(13)  SL C 76, 28.2.2018., str. 93.

(14)  SL C 366, 27.10.2017., str. 117.

(15)  SL C 35, 31.1.2018., str. 157.

(16)  https://www.coe.int/en/web/turin-european-social-charter/turin-process

(17)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8030&further Pubs=yes

(18)  SL C 67, 20.2.2016., str. 1.

(19)  SL L 307, 18.11.2008., str. 11.

(20)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(21)  podaci Eurostata.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/58

---

P8_TA(2018)0433

Upotreba podataka korisnika Facebooka od strane društva Cambridge Analytica i utjecaj na zaštitu podataka

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka (2018/2855(RSP))

(2020/C 345/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije, Povelju EU-a o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. i 52., Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njezine članke 8., 9., 10., 11., 13., 16. i 17., te Protokol uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njegov članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije, Povelju EU-a o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. i 52., Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njezine članke 8., 9., 10., 11., 13., 16. i 17., te Protokol uz Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njegov članak 3.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegove članke 2., 17., 19., 20. i 25., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, a posebno njegove članke 2., 17., 19., 20. i 25.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka i njezin Dodatni protokol; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka i njezin Dodatni protokol;

| — | uzimajući u obzir istragu Donjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine o lažnim vijestima i peto privremeno izvješće o dezinformiranju i „lažnim vijestima” njegova Odbora za digitalne medije, kulturu, medije i sport, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istragu Donjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine o lažnim vijestima i peto privremeno izvješće o dezinformiranju i „lažnim vijestima” njegova Odbora za digitalne medije, kulturu, medije i sport,

| — | uzimajući u obzir saslušanja u Odboru za energiju i trgovinu Zastupničkog doma SAD-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir saslušanja u Odboru za energiju i trgovinu Zastupničkog doma SAD-a,

| — | uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/1250 od 12. srpnja 2016. u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu odluku Komisije (EU) 2016/1250 od 12. srpnja 2016. u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (3),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (4),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14 Maximillian Schrems protiv povjerenika za zaštitu podataka (5),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 25. siječnja 2018. u predmetu C-498/16 Maximillian Schrems protiv Facebook Ireland Limited (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 25. siječnja 2018. u predmetu C-498/16 Maximillian Schrems protiv Facebook Ireland Limited (6),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018. u predmetu C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein protiv Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018. u predmetu C-210/16 Unabhängiges Landeszentrum für Datenschutz Schleswig-Holstein protiv Wirtschaftsakademie Schleswig-Holstein GmbH (7),

| — | uzimajući u obzir podnošenje formalnog zahtjeva Davida Carolla u kojem od poduzeća Cambridge Analytica traži da mu vrati njegove osobne podatke i otkriju njihov izvor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir podnošenje formalnog zahtjeva Davida Carolla u kojem od poduzeća Cambridge Analytica traži da mu vrati njegove osobne podatke i otkriju njihov izvor,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka br. 3/2018 od 19. ožujka 2018. o internetskim manipulacijama i osobnim podacima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka br. 3/2018 od 19. ožujka 2018. o internetskim manipulacijama i osobnim podacima (8),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 3. listopada 2017. o automatiziranom donošenju odluka i profiliranju u svrhe Uredbe (EU) 2016/679 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Radne skupine osnovane na temelju članka 29. od 3. listopada 2017. o automatiziranom donošenju odluka i profiliranju u svrhe Uredbe (EU) 2016/679 (9),

| — | uzimajući u obzir dva niza pisanih odgovora na pitanja koja su ostala neodgovorena na sastanku između predsjednika klubova zastupnika Europskog parlamenta i glavnog izvršnog direktora Facebooka Zuckerberga, a koje je objavio Facebook 23. svibnja 2018. (10), odnosno 4. lipnja 2018. (11); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dva niza pisanih odgovora na pitanja koja su ostala neodgovorena na sastanku između predsjednika klubova zastupnika Europskog parlamenta i glavnog izvršnog direktora Facebooka Zuckerberga, a koje je objavio Facebook 23. svibnja 2018. (10), odnosno 4. lipnja 2018. (11);

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/234 od 14. veljače 2018. o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament (12) i Preporuku Komisije od 12. rujna 2018. o mrežama suradnje u području izbora, transparentnosti na internetu, zaštiti od kibersigurnosnih incidenata i borbi protiv kampanja dezinformiranja u kontekstu izbora za Europski parlament (C(2018)5949) i komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Osiguravanje slobodnih i poštenih europskih izbora” (COM(2018)0637); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije (EU) 2018/234 od 14. veljače 2018. o poticanju europskog karaktera i učinkovite provedbe izbora 2019. za Europski parlament (12) i Preporuku Komisije od 12. rujna 2018. o mrežama suradnje u području izbora, transparentnosti na internetu, zaštiti od kibersigurnosnih incidenata i borbi protiv kampanja dezinformiranja u kontekstu izbora za Europski parlament (C(2018)5949) i komunikaciju Komisije od 12. rujna 2018. naslovljenu „Osiguravanje slobodnih i poštenih europskih izbora” (COM(2018)0637);

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament (COM(2018)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. rujna 2018. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 1141/2014 u pogledu postupka provjere povezanog s kršenjima pravila o zaštiti osobnih podataka u kontekstu izbora za Europski parlament (COM(2018)0636),

| — | uzimajući u obzir Smjernice Komisije 12. rujna 2018. o primjeni prava Unije o zaštiti podataka u kontekstu izbora (COM(2018)0638), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice Komisije 12. rujna 2018. o primjeni prava Unije o zaštiti podataka u kontekstu izbora (COM(2018)0638),

| — | uzimajući u obzir temeljita saslušanja provedena u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, koja je ovlastio Europski parlament, o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljita saslušanja provedena u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, koja je ovlastio Europski parlament, o korištenju podataka korisnika Facebooka od strane poduzeća Cambridge Analytica i učinku na zaštitu podataka,

| — | uzimajući u obzir izvješća Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine o istrazi upotrebe analitike podataka i političkim kampanjama te izvješće pod nazivom „Democracy disrupted” (Remećenje demokracije) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine o istrazi upotrebe analitike podataka i političkim kampanjama te izvješće pod nazivom „Democracy disrupted” (Remećenje demokracije) (13),

| — | uzimajući u obzir izjavu Europske udruge za zaštitu potrošača (BEUC) od 25. lipnja 2018. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Europske udruge za zaštitu potrošača (BEUC) od 25. lipnja 2018. (14),

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije od 23. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije od 23. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je istraživačko novinarstvo otkrilo i objavilo veliko curenje podataka o korisnicima Facebooka u vezi s pristupom koji je Facebook dao aplikacijama treće strane i daljnju zloupotrebu tih podataka za izborne kampanje i druge povrede osobnih podataka koje posjeduju i prikupljaju velika poduzeća društvenih medija koje su potom izašle na vidjelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je istraživačko novinarstvo otkrilo i objavilo veliko curenje podataka o korisnicima Facebooka u vezi s pristupom koji je Facebook dao aplikacijama treće strane i daljnju zloupotrebu tih podataka za izborne kampanje i druge povrede osobnih podataka koje posjeduju i prikupljaju velika poduzeća društvenih medija koje su potom izašle na vidjelo;

| B. | budući da su te povrede osobnih podataka utjecale na građane u cijelome svijetu, uključujući europske građane i neeuropske građane koji borave na području Europske unije i budući da su brojni nacionalni parlamenti proveli saslušanja i istrage te objavili zaključke o tom pitanju; |
| --- | --- |

B.

budući da su te povrede osobnih podataka utjecale na građane u cijelome svijetu, uključujući europske građane i neeuropske građane koji borave na području Europske unije i budući da su brojni nacionalni parlamenti proveli saslušanja i istrage te objavili zaključke o tom pitanju;

| C. | budući da su se te povrede osobnih podataka dogodile tijekom duljeg razdoblja; budući da su poduzeća o kojima je riječ kršila propise EU-a o zaštiti podataka koji su se primjenjivali u to vrijeme, osobito Direktivu 95/46/EZ i Direktivu 2002/58/EZ; |
| --- | --- |

C.

budući da su se te povrede osobnih podataka dogodile tijekom duljeg razdoblja; budući da su poduzeća o kojima je riječ kršila propise EU-a o zaštiti podataka koji su se primjenjivali u to vrijeme, osobito Direktivu 95/46/EZ i Direktivu 2002/58/EZ;

| D. | budući da se zloupotreba koja je otkrivena u kontekstu skandala Cambridge Analytica dogodila prije primjene Opće uredbe o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

D.

budući da se zloupotreba koja je otkrivena u kontekstu skandala Cambridge Analytica dogodila prije primjene Opće uredbe o zaštiti podataka;

| E. | budući da je Facebook potvrdio da s poduzećem Cambridge Analytica nisu dijeljeni podaci o bankovnim računima, kreditnim karticama ili nacionalnom identitetu; |
| --- | --- |

E.

budući da je Facebook potvrdio da s poduzećem Cambridge Analytica nisu dijeljeni podaci o bankovnim računima, kreditnim karticama ili nacionalnom identitetu;

| F. | budući da je poduzeće Cambridge Analytica tvrdilo da je obrada podataka službeno obavljena u svrhe istraživanja, ali da su prikupljeni podaci naknadno preneseni za političku i komercijalnu upotrebu; |
| --- | --- |

F.

budući da je poduzeće Cambridge Analytica tvrdilo da je obrada podataka službeno obavljena u svrhe istraživanja, ali da su prikupljeni podaci naknadno preneseni za političku i komercijalnu upotrebu;

| G. | budući da početna reakcija predmetnih poduzeća nije ispunila očekivane standarde jer nije omogućena potpuna i neovisna istraga i revizija predmetnih nadležnih tijela na nacionalnoj ili europskoj razini; |
| --- | --- |

G.

budući da početna reakcija predmetnih poduzeća nije ispunila očekivane standarde jer nije omogućena potpuna i neovisna istraga i revizija predmetnih nadležnih tijela na nacionalnoj ili europskoj razini;

| H. | budući da su predsjednici klubova zastupnika u Europskom parlamentu 22. svibnja 2018. održali prvu za javnost zatvorenu razmjenu mišljenja s glavnim izvršnim direktorom i osnivačem Facebooka Markom Zuckerbergom i da je taj sastanak doveo do zahtjeva Konferencije predsjednika da Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u suradnji s odborima za ustavna pitanja, pravna pitanja te industriju, istraživanje i energetiku održi detaljna popratna saslušanja; |
| --- | --- |

H.

budući da su predsjednici klubova zastupnika u Europskom parlamentu 22. svibnja 2018. održali prvu za javnost zatvorenu razmjenu mišljenja s glavnim izvršnim direktorom i osnivačem Facebooka Markom Zuckerbergom i da je taj sastanak doveo do zahtjeva Konferencije predsjednika da Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u suradnji s odborima za ustavna pitanja, pravna pitanja te industriju, istraživanje i energetiku održi detaljna popratna saslušanja;

| I. | budući da su tri saslušanja o učinku slučaja Facebooka i poduzeća Cambridge Analytica na pitanja povezana sa zaštitom podataka, izbornim postupcima, lažnim vijestima i položajem društvenih medija na tržištu održana 4. lipnja, 25. lipnja i 2. srpnja 2018. uz sudjelovanje resornih povjerenika, izvršnog direktora Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, predsjednika Europskog odbora za zaštitu podataka, Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine, glavnog direktora Izbornog povjerenstva Ujedinjene Kraljevine, zainteresiranih građana i Facebooka; |
| --- | --- |

I.

budući da su tri saslušanja o učinku slučaja Facebooka i poduzeća Cambridge Analytica na pitanja povezana sa zaštitom podataka, izbornim postupcima, lažnim vijestima i položajem društvenih medija na tržištu održana 4. lipnja, 25. lipnja i 2. srpnja 2018. uz sudjelovanje resornih povjerenika, izvršnog direktora Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost, Europskog nadzornika za zaštitu podataka, predsjednika Europskog odbora za zaštitu podataka, Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine, glavnog direktora Izbornog povjerenstva Ujedinjene Kraljevine, zainteresiranih građana i Facebooka;

| J. | budući da je Facebook odbio delegirati zaposlenike na odgovarajućoj razini odgovornosti koji posjeduju potrebnu tehničku stručnost i znanje čije su sudjelovanje zatražili predsjednici predmetnih odborâ, nego je umjesto toga na sva tri saslušanja poslao zaposlenike iz službe za javnu politiku; budući da su informacije koje su tijekom saslušanja pružili predstavnici Facebooka bile nedovoljno precizne u pogledu konkretnih i posebnih mjera poduzetih radi jamčenja potpunog poštovanja prava EU-a o zaštiti podataka i da su bile općenite prirode; |
| --- | --- |

J.

budući da je Facebook odbio delegirati zaposlenike na odgovarajućoj razini odgovornosti koji posjeduju potrebnu tehničku stručnost i znanje čije su sudjelovanje zatražili predsjednici predmetnih odborâ, nego je umjesto toga na sva tri saslušanja poslao zaposlenike iz službe za javnu politiku; budući da su informacije koje su tijekom saslušanja pružili predstavnici Facebooka bile nedovoljno precizne u pogledu konkretnih i posebnih mjera poduzetih radi jamčenja potpunog poštovanja prava EU-a o zaštiti podataka i da su bile općenite prirode;

| K. | budući da Europski nadzornik za zaštitu podataka u Mišljenju br. 3/2018 iskazuje zabrinutost oko nekoliko nedoumica u vezi s internetskom manipulacijom i osobnim podacima; budući da Europski nadzornik za zaštitu podataka ustvrđuje da pravo tržišnog natjecanja ima ključnu ulogu u jamčenju odgovornosti dominantnih aktera na tržištu i očuvanju demokracije od prekomjerne tržišne moći; budući da bi se interesi pojedinaca trebali bolje odražavati u procjeni moguće zloupotrebe dominacije ili spajanja društava koja su eventualno nakupila znatnu informacijsku moć; |
| --- | --- |

K.

budući da Europski nadzornik za zaštitu podataka u Mišljenju br. 3/2018 iskazuje zabrinutost oko nekoliko nedoumica u vezi s internetskom manipulacijom i osobnim podacima; budući da Europski nadzornik za zaštitu podataka ustvrđuje da pravo tržišnog natjecanja ima ključnu ulogu u jamčenju odgovornosti dominantnih aktera na tržištu i očuvanju demokracije od prekomjerne tržišne moći; budući da bi se interesi pojedinaca trebali bolje odražavati u procjeni moguće zloupotrebe dominacije ili spajanja društava koja su eventualno nakupila znatnu informacijsku moć;

| L. | budući da je u svojem Mišljenju od 3. listopada 2017. Radna skupina osnovana na temelju članka 29. navela da profiliranje i automatizirano donošenje odluka može dovesti do znatnih rizika za prava i slobode pojedinaca za koje su potrebne odgovarajuće zaštitne mjere; |
| --- | --- |

L.

budući da je u svojem Mišljenju od 3. listopada 2017. Radna skupina osnovana na temelju članka 29. navela da profiliranje i automatizirano donošenje odluka može dovesti do znatnih rizika za prava i slobode pojedinaca za koje su potrebne odgovarajuće zaštitne mjere;

| M. | budući da je predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka istaknuo da se slučaj Facebooka i Cambridge Analytice dogodio prije stupanja na snagu Opće uredbe o zaštiti podataka i da se stoga ne primjenjuje sustav vodećeg nadzornog tijela u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka; budući da je istragu vodio Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

M.

budući da je predsjednik Europskog odbora za zaštitu podataka istaknuo da se slučaj Facebooka i Cambridge Analytice dogodio prije stupanja na snagu Opće uredbe o zaštiti podataka i da se stoga ne primjenjuje sustav vodećeg nadzornog tijela u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka; budući da je istragu vodio Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine;

| N. | budući da je Facebook priznao da je sklopio ugovor s poduzećem za razvoj aplikacija bez prethodne provjere uvjeta ugovora, čime je to poduzeće zadržalo pravo na otkrivanje osobnih podataka trećim stranama; budući da je taj propust imao teške posljedice i da je takva praksa već bila protuzakonita prema tada primjenjivom zakonu o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

N.

budući da je Facebook priznao da je sklopio ugovor s poduzećem za razvoj aplikacija bez prethodne provjere uvjeta ugovora, čime je to poduzeće zadržalo pravo na otkrivanje osobnih podataka trećim stranama; budući da je taj propust imao teške posljedice i da je takva praksa već bila protuzakonita prema tada primjenjivom zakonu o zaštiti podataka;

| O. | budući da su trenutačno u tijeku pregovori o Uredbi o privatnosti u elektroničkim komunikacijama; |
| --- | --- |

O.

budući da su trenutačno u tijeku pregovori o Uredbi o privatnosti u elektroničkim komunikacijama;

| P. | budući da je Europski odbor za zaštitu podataka upozorio na to da se u okviru mehanizma dosljednosti iz Opće uredbe o zaštiti podataka obrađuje već oko 100 prekograničnih predmeta; budući da taj mehanizam koordinira djelovanje nacionalnih tijela nadležnih za zaštitu podataka kako bi se zajamčio zajednički pristup u provedbi zakonodavstva EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europski odbor za zaštitu podataka upozorio na to da se u okviru mehanizma dosljednosti iz Opće uredbe o zaštiti podataka obrađuje već oko 100 prekograničnih predmeta; budući da taj mehanizam koordinira djelovanje nacionalnih tijela nadležnih za zaštitu podataka kako bi se zajamčio zajednički pristup u provedbi zakonodavstva EU-a o zaštiti podataka;

| Q. | budući da je Facebook, potpisnik sustava zaštite privatnosti, potvrdio da su osobni podaci do 2,7 milijuna građana EU-a bili među onima koje je poduzeće za političko savjetovanje Cambridge Analytica nepropisno upotrebljavalo; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Facebook, potpisnik sustava zaštite privatnosti, potvrdio da su osobni podaci do 2,7 milijuna građana EU-a bili među onima koje je poduzeće za političko savjetovanje Cambridge Analytica nepropisno upotrebljavalo;

| R. | budući da je 28. rujna 2018. Facebook objavio da je vanjski akter napao njegove sustave i iskoristio slabu točku koja mu je omogućila pristup pristupnim tokenima za 50 milijuna korisničkih računa na Facebooku te budući da su irska Komisija za zaštitu podatka i druga tijela za zaštitu podataka pokrenula postupak ispitivanja tih činjenica kako bi procijenili usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

R.

budući da je 28. rujna 2018. Facebook objavio da je vanjski akter napao njegove sustave i iskoristio slabu točku koja mu je omogućila pristup pristupnim tokenima za 50 milijuna korisničkih računa na Facebooku te budući da su irska Komisija za zaštitu podatka i druga tijela za zaštitu podataka pokrenula postupak ispitivanja tih činjenica kako bi procijenili usklađenost sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka;

| S. | budući da Savezno povjerenstvo SAD-a za trgovinu trenutačno istražuje je li Facebook propustio držati se svojih obećanja o privatnosti, što obuhvaća i poštovanje sustava zaštite privatnosti, i je li sudjelovao u nepravednim nedjelima kojima se prouzročuje znatna šteta potrošačima zbog kršenja Zakona Saveznog povjerenstva SAD-a za trgovinu te prethodnu nagodbu između Saveznog povjerenstva i Facebooka postignutu 2011.; |
| --- | --- |

S.

budući da Savezno povjerenstvo SAD-a za trgovinu trenutačno istražuje je li Facebook propustio držati se svojih obećanja o privatnosti, što obuhvaća i poštovanje sustava zaštite privatnosti, i je li sudjelovao u nepravednim nedjelima kojima se prouzročuje znatna šteta potrošačima zbog kršenja Zakona Saveznog povjerenstva SAD-a za trgovinu te prethodnu nagodbu između Saveznog povjerenstva i Facebooka postignutu 2011.;

| T. | budući da su četiri organizacije za zaštitu potrošača iz Belgije, Italije, Španjolske i Portugala pokrenule kolektivnu tužbu protiv Facebooka u kojoj traže financijsku naknadu štete za pogođene korisnike Facebooka u svojim zemljama; |
| --- | --- |

T.

budući da su četiri organizacije za zaštitu potrošača iz Belgije, Italije, Španjolske i Portugala pokrenule kolektivnu tužbu protiv Facebooka u kojoj traže financijsku naknadu štete za pogođene korisnike Facebooka u svojim zemljama;

| U. | budući da je Europska organizacija za zaštitu potrošača u svojoj izjavi predstavljenoj 25. lipnja 2018. navela da je potrebno zajamčiti odgovornost platformi za pristup trećih strana osobnim podacima; budući da Europska organizacija za zaštitu potrošača u istoj izjavi također ističe da bi poduzeća trebala činiti više kako bi zajamčila čvrste strukture odgovornosti za pristup partnera osobnim podacima i daljnje iskorištavanje tih podataka; |
| --- | --- |

U.

budući da je Europska organizacija za zaštitu potrošača u svojoj izjavi predstavljenoj 25. lipnja 2018. navela da je potrebno zajamčiti odgovornost platformi za pristup trećih strana osobnim podacima; budući da Europska organizacija za zaštitu potrošača u istoj izjavi također ističe da bi poduzeća trebala činiti više kako bi zajamčila čvrste strukture odgovornosti za pristup partnera osobnim podacima i daljnje iskorištavanje tih podataka;

| V. | budući da je istragom Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine obuhvaćena i veza između poduzeća Cambridge Analytica, njegova matičnog društva SCL Elections Limited i društva AggregateIQ te istraga uključuje navode prema kojima je moguće da su osobne podatke dobivene od Facebooka zloupotrijebile obje strane na referendumu o članstvu Ujedinjene Kraljevine u EU-u, a podaci su možda iskorišteni i za ciljanje glasača tijekom američkih predsjedničkih izbora 2016. godine; budući da je istraga Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine provedena uglavnom na temelju Zakona o zaštiti podataka iz 1998. i propisa o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (PECR) iz 2003., uz projekciju prema Općoj uredbi o zaštiti podataka prema potrebi; |
| --- | --- |

V.

budući da je istragom Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine obuhvaćena i veza između poduzeća Cambridge Analytica, njegova matičnog društva SCL Elections Limited i društva AggregateIQ te istraga uključuje navode prema kojima je moguće da su osobne podatke dobivene od Facebooka zloupotrijebile obje strane na referendumu o članstvu Ujedinjene Kraljevine u EU-u, a podaci su možda iskorišteni i za ciljanje glasača tijekom američkih predsjedničkih izbora 2016. godine; budući da je istraga Ureda povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine provedena uglavnom na temelju Zakona o zaštiti podataka iz 1998. i propisa o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (PECR) iz 2003., uz projekciju prema Općoj uredbi o zaštiti podataka prema potrebi;

| W. | budući da je Posebni odborza kulturu, medije i sport Donjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine saslušao svjedočenje koje je pokazalo navodno rusko upletanje u izborni proces u EU-u te je pozvao odgovorna nacionalna tijela da provjere te navode; budući da je u SAD-u u svibnju 2017. imenovan posebni državni odvjetnik za istraživanje ruskog upletanja u predsjedničke izbore 2016. i pitanja povezana s time te budući da je ta istraga u tijeku; |
| --- | --- |

W.

budući da je Posebni odborza kulturu, medije i sport Donjeg doma Parlamenta Ujedinjene Kraljevine saslušao svjedočenje koje je pokazalo navodno rusko upletanje u izborni proces u EU-u te je pozvao odgovorna nacionalna tijela da provjere te navode; budući da je u SAD-u u svibnju 2017. imenovan posebni državni odvjetnik za istraživanje ruskog upletanja u predsjedničke izbore 2016. i pitanja povezana s time te budući da je ta istraga u tijeku;

| X. | budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine Facebooku poslao obavijest o namjeri izdavanja novčane kazne u iznosu od 500 000 GBP zbog netransparentnosti i sigurnosnih pitanja u vezi s prikupljanjem podataka, što su povrede prvoga i sedmoga načela zaštite podataka prema Zakonu o zaštiti podataka iz 1998.; |
| --- | --- |

X.

budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine Facebooku poslao obavijest o namjeri izdavanja novčane kazne u iznosu od 500 000 GBP zbog netransparentnosti i sigurnosnih pitanja u vezi s prikupljanjem podataka, što su povrede prvoga i sedmoga načela zaštite podataka prema Zakonu o zaštiti podataka iz 1998.;

| Y. | budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine već izdao 23 informativne obavijesti za 17 različitih organizacija i pojedinaca, uključujući Facebook 23. veljače 2018., kako bi od organizacija zatražio strukturirano pružanje informacija; budući da je Facebook 18. svibnja 2018. potvrdio da je AggregateIQ izradio te u nekim slučajevima plasirao oglase uime kampanje Demokratske unionističke stranke nazvane Vote to Leave, i inicijativa Vote Leave, BeLeave i Veterans for Britain; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine već izdao 23 informativne obavijesti za 17 različitih organizacija i pojedinaca, uključujući Facebook 23. veljače 2018., kako bi od organizacija zatražio strukturirano pružanje informacija; budući da je Facebook 18. svibnja 2018. potvrdio da je AggregateIQ izradio te u nekim slučajevima plasirao oglase uime kampanje Demokratske unionističke stranke nazvane Vote to Leave, i inicijativa Vote Leave, BeLeave i Veterans for Britain;

| Z. | budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine izrazio zabrinutost u pogledu uvjeta informacija dostupnih korisnicima o izvorima podataka, dostupnosti i transparentnosti kontrola koje se nude korisnicima; budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine također izjavio da ukupnim informacijama o privatnosti i kontrolama koje je Facebook omogućio korisnici nisu učinkovito informirani o vjerojatnoj upotrebi svojih osobnih podataka; budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine izrazio zabrinutost zbog slučajeva u kojima je podacima pristupljeno s platforme Facebooka i da su iskorišteni za svrhe za koje nisu bili namijenjeni ili koje nositelji podataka ne bi razumno očekivali; |
| --- | --- |

Z.

budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine izrazio zabrinutost u pogledu uvjeta informacija dostupnih korisnicima o izvorima podataka, dostupnosti i transparentnosti kontrola koje se nude korisnicima; budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine također izjavio da ukupnim informacijama o privatnosti i kontrolama koje je Facebook omogućio korisnici nisu učinkovito informirani o vjerojatnoj upotrebi svojih osobnih podataka; budući da je Ured povjerenika za informiranje Ujedinjene Kraljevine izrazio zabrinutost zbog slučajeva u kojima je podacima pristupljeno s platforme Facebooka i da su iskorišteni za svrhe za koje nisu bili namijenjeni ili koje nositelji podataka ne bi razumno očekivali;

| AA. | budući da su prema podacima Izbornog povjerenstva Ujedinjene Kraljevine političke stranke u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom općih izbora 2017. potrošile 3,2 milijuna GBP na izravno oglašavanje na Facebooku; |
| --- | --- |

AA.

budući da su prema podacima Izbornog povjerenstva Ujedinjene Kraljevine političke stranke u Ujedinjenoj Kraljevini tijekom općih izbora 2017. potrošile 3,2 milijuna GBP na izravno oglašavanje na Facebooku;

| AB. | budući da su društvene mreže važna platforma za političke stranke i javne ustanove jer im omogućuju povezivanje s građanima; |
| --- | --- |

AB.

budući da su društvene mreže važna platforma za političke stranke i javne ustanove jer im omogućuju povezivanje s građanima;

| AC. | budući da se svjetske internetske platforme suočavaju s izazovima kad je riječ o učinkovitom suprotstavljanju lažnim vijestima s obzirom na razne prijetnje i medijska okružja u raznim zemljama i regijama; |
| --- | --- |

AC.

budući da se svjetske internetske platforme suočavaju s izazovima kad je riječ o učinkovitom suprotstavljanju lažnim vijestima s obzirom na razne prijetnje i medijska okružja u raznim zemljama i regijama;

| AD. | budući da analiza podataka i algoritmi sve više utječu na informacije koje se stavljaju na raspolaganje građanima; budući da takve tehnike, ako se zloupotrijebe, mogu ugroziti temeljna prava na informacije te slobodu medija i pluralizam; |
| --- | --- |

AD.

budući da analiza podataka i algoritmi sve više utječu na informacije koje se stavljaju na raspolaganje građanima; budući da takve tehnike, ako se zloupotrijebe, mogu ugroziti temeljna prava na informacije te slobodu medija i pluralizam;

| AE. | budući da su odgovornost i transparentnost u vezi s algoritmima presudne da bi pojedinci imali prave informacije i jasno shvaćanje kad je riječ o obradi njihovih osobnih podataka; budući bi to trebalo značiti primjenu tehničkih i operativnih mjera kojima se jamči transparentnost, nediskriminacija automatiziranim donošenjem odluka i zabrana izračunavanja vjerojatnosti ponašanja pojedinaca; budući da se transparentnošću pojedincima trebaju pružiti smislene informacije o logici, značenju i predviđenim posljedicama; budući da to treba obuhvaćati i informacije o podacima korištenima za osposobljavanje u području analize velikih podataka te omogućiti pojedincima da razumiju i nadziru odluke koje na njih utječu; |
| --- | --- |

AE.

budući da su odgovornost i transparentnost u vezi s algoritmima presudne da bi pojedinci imali prave informacije i jasno shvaćanje kad je riječ o obradi njihovih osobnih podataka; budući bi to trebalo značiti primjenu tehničkih i operativnih mjera kojima se jamči transparentnost, nediskriminacija automatiziranim donošenjem odluka i zabrana izračunavanja vjerojatnosti ponašanja pojedinaca; budući da se transparentnošću pojedincima trebaju pružiti smislene informacije o logici, značenju i predviđenim posljedicama; budući da to treba obuhvaćati i informacije o podacima korištenima za osposobljavanje u području analize velikih podataka te omogućiti pojedincima da razumiju i nadziru odluke koje na njih utječu;

| AF. | budući da je Facebook na sastanku s europskim povjerenicima održanom 2. srpnja 2018. obećao da će surađivati i omogućiti pristup podacima o navodnom manipuliranju glasanjem neovisnim akademskim stručnjacima; |
| --- | --- |

AF.

budući da je Facebook na sastanku s europskim povjerenicima održanom 2. srpnja 2018. obećao da će surađivati i omogućiti pristup podacima o navodnom manipuliranju glasanjem neovisnim akademskim stručnjacima;

| 1. | očekuje od svih internetskih platformi da zajamče potpuno pridržavanje prava Unije o zaštiti podataka, i to Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive 2002/58/EZ (e-privatnost) te da pomognu korisnicima da razumiju kako se njihovi osobni podaci obrađuju u ciljanom modelu oglašavanja i da su učinkovite kontrole dostupne, što obuhvaća osiguravanje korištenja posebnih pristanaka za različite svrhe obrađivanja podataka te veću transparentnost u pogledu postavki privatnosti, kao i izradu i isticanje obavijesti o privatnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se izuzeće za svrhe istraživanja u pravu Unije o zaštiti podataka nikada ne može kao izlika za zloupotrebu podataka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Facebooka da se koristi isključivo podacima osoba koje nisu korisnici Facebooka za stvaranje zbirnih skupova podataka iz kojih donosi zaključke o načinu upotrebe te usluge; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe potrebu za znatno većom algoritamskom odgovornošću i transparentnošću kad privatni i javni sektor te drugi akteri koji se koriste analizom podataka obrađuju i analiziraju podatke jer su one presudan mehanizam za jamčenje odgovarajuće informiranosti pojedinaca o obradi njihovih osobnih podataka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da digitalno doba zahtijeva prilagodbu izbornoga prava toj novoj digitalnoj stvarnosti i predlaže da bi se konvencionalne („izvan interneta”) zaštitne mjere izbora kao što su pravila primjenjiva na političke komunikacije tijekom izbornih razdoblja, transparentnost i ograničenja izbornih izdataka, poštovanje izborne šutnje i jednako postupanje prema kandidatima trebale primjenjivati i na internetu; smatra da bi države članice trebale uvesti obvezni sustav digitalnih otisaka za elektroničke kampanje i oglašavanje te provesti Preporuku Komisije u cilju povećanja transparentnosti plaćenih političkih oglasa i komunikacija na internetu; naglašava da bi svaki oblik političkog oglašavanja trebao obuhvaćati lako dostupne i razumljive informacije o organizaciji koja objavljuje te oglase i tko je pravno odgovoran za potrošnju kako bi bilo jasno tko je sponzorirao kampanje, što su zahtjevi slični postojećima za tiskane materijale koji se koriste u kampanjama, a koji su na snazi u brojnim državama članicama; ustrajno se zalaže za to da bi građani Unije trebali moći jednostavno prepoznati plaćene političke oglase i komunikacije na internetu te stranku, zakladu ili organizaciju koja stoji iza njih; nadalje, ustrajno se zalaže da bi transparentnost trebala uključivati i potpune informacije o kriterijima za odabir ciljne skupine konkretnog političkog oglašavanja i očekivane veličine ciljne skupine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da je Facebook ažurirao svoje postavke privatnosti kako bi se korisnicima omogućilo izuzeće iz ciljanog oglašavanja, uključujući prikazivanje oglasa koje se temelji na informacijama dobivenima od trećih strana i upotrebu njihovih osobnih podataka koje je prikupio Facebook za prikazivanje oglasa na drugim internetskim stranicama ili platformama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | preporučuje da sve internetske platforme razlikuju upotrebu njihovih internetskih oglasnih proizvoda u političke svrhe od one u komercijalne svrhe; podsjeća na to da obrada osobnih podataka za političko oglašavanje zahtijeva različitu pravnu osnovu od one za komercijalno oglašavanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je zahtjev da se provjeri identitet, lokacija i financijer političkih oglasa koju je Facebook nedavno uveo u SAD-u dobra inicijativa kojom će se povećati transparentnost i doprinijeti borbi protiv upletanja vanjskih aktera u izbore; poziva Facebook da za političke oglase u Europi uvede iste zahtjeve; poziva države članice da u tu svrhu prilagode svoje izborne zakone; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da bi profiliranje za političke i izborne svrhe te profiliranje na temelju ponašanja na internetu koje može otkriti politička opredjeljenja, kao što je interakcija političkim sadržajem, s obzirom na to da se, prema pravu EU-a o zaštiti podataka, odnosi na politička ili filozofska mišljenja, trebalo zabraniti i da bi platforme društvenih medija trebale pratiti i aktivno nadležnim tijelima javljati kad uoče pojavu takvoga ponašanja; također smatra da bi se trebalo zabraniti profiliranje za političke i izborne svrhe na temelju drugih podataka, kao što su društveno-gospodarski ili demografski čimbenici; poziva političke stranke i druge dionike uključene u izbore da se suzdrže od upotrebe profiliranja za političke i izborne svrhe; poziva političke stranke da budu transparentne u pogledu svoje upotrebe internetskih platformi i podataka; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na mjere koje je predložila Europska komisija radi osiguravanja slobodnih i poštenih europskih izbora, a posebno zakonodavnu izmjenu kojom bi se postrožila pravila o financiranju europskih političkih stranaka i uvela mogućnost nametanja financijskih sankcija za kršenje pravila o zaštiti podataka kako bi se namjerno utjecalo na ishod europskih izbora; podsjeća na to da obrada osobnih podataka koju provode političke stranke u EU-u podliježe Općoj uredbi o zaštiti podataka te da bi povreda načela, prava i obveza u okviru tog zakona dovela do dodatnih novčanih kazni i sankcija; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je upletanje u izbore velik rizik za demokraciju koji zahtijeva zajednički napor u kojem će sudjelovati pružatelji usluga, regulatorna tijela te politički akteri i stranke; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja paket koji je Komisija predstavila 12. rujna 2018. o pripremama za europske izbore; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na obećanje Facebooka u pogledu davanja pristupa podacima o navodnoj manipulaciji glasovanjem neovisnim akademskim stručnjacima i očekuje da će o glavnim zaključcima i predloženim rješenjima biti obaviješten prije kraja 2018. godine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje mjere koje je Facebook poduzeo kako bi se suzbila zloupotreba podataka, koje obuhvaćaju onemogućavanje ili zabranu aplikacija za koje se sumnja na zloupotrebu korisničkih podataka; očekuje da Facebook brzo reagira na prijave o sumnjivim aplikacijama ili onima koje krše pravila te da prije svega spriječi ulazak takvih aplikacija na platformu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da platforme društvenih medija nisu samo pasivne platforme koje samo grupiraju sadržaj koji stvaraju korisnici nego ističe da je tehnološki razvoj proširio razmjer i ulogu tih društava uvođenjem oglašavanja i objavljivanja sadržaja koje se temelji na algoritmima; zaključuje da bi se ta nova uloga trebala odražavati u regulatornom području; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa žaljenjem primjećuje da Facebook nije bio voljan na saslušanja poslati zaposlenike s odgovarajućim tehničkim kvalifikacijama i razinom poslovne odgovornosti te ističe da takav pristup šteti povjerenju koje europski građani imaju u društvene platforme; žali što Mark Zuckerberg nije želio prisustvovati javnoj raspravi sa zastupnicima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da Facebook nije povrijedio samo povjerenje građana EU-a, nego i pravo EU-a i podsjeća na to da je tijekom saslušanja predstavnik Facebooka potvrdio da je Facebook bio svjestan sadržaja uvjeta upotrebe aplikacije „This is your digital life” (Ovo je vaš digitalni život) po kojem su se podaci prikupljeni putem aplikacije mogli poslati trećim stranama; zaključuje da je Facebook svjesno pristao na ugovor s poduzećem za razvoj aplikacija koje je otvoreno najavilo da zadržava pravo na otkrivanje osobnih podataka trećim stranama; nadalje zaključuje da Facebook nadzire osobne podatke te je stoga pravno odgovoran za sklapanje ugovora s izvršiteljima obrade kojima se krši pravo EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prima na znanje poboljšanja u pogledu privatnosti koja je Facebook poduzeo nakon skandala u koji je bio upleten s poduzećem Cambridge Analytica, ali ga podsjeća da je obećao provesti potpunu internu reviziju o kojoj Europski parlament još nije obaviješten te mu preporučuje da provede znatne izmjene na svojoj platformi kako bi se zajamčila njezina usklađenost s pravom EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Facebook da dopusti i omogući ENISA-i i Europskom odboru za zaštitu podataka, unutar ograničenja njihovih mandata, da izvrše cjelovitu i neovisnu reviziju njegove platforme te da zaključke te revizije predstave Europskoj komisiji, Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima; smatra da bi se takva revizija trebala provesti i nad drugim većim platformama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe ozbiljnost borbe protiv svakog pokušaja manipuliranja europskim izborima i hitnu potrebu za jačanjem pravila koja se primjenjuju na platforme društvenih medija u pogledu obustave prihoda koji računi i internetske stranice koji šire dezinformacije ostvaruju od oglašavanja; pozdravlja pojedine planove kojima se utvrđuju konkretne mjere za borbu protiv dezinformacija u svim državama članicama EU-a koje su internetske platforme i industrija oglašavanja predstavile Komisiji 16. listopada 2018.; odlučno poziva internetske platforme da označuju sadržaj koji dijele botovi primjenjujući transparentna pravila, da ubrzaju ukidanje lažnih korisničkih računa, da postupaju u skladu sa sudskim nalozima i dostave pojedinosti o onima koji stvaraju ilegalni sadržaj i da surađuju s neovisnim subjektima koji provjeravaju činjenice i akademskom zajednicom kako bi se korisnike obavijestilo o dezinformacijama velikih razmjera i dali ispravci kad god je to moguće; i |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva sve internetske platforme koje pružaju usluge oglašavanja političkim strankama i kampanjama da u timove za prodajnu podršku uključe stručnjake koji političkim strankama i kampanjama mogu dati konkretne savjete o transparentnosti i odgovornosti u vezi s načinom sprečavanja korištenja osobnih podataka za ciljanje korisnika; poziva sve internetske platforme na kojima se kupcima oglasa omogućuje određeni odabir da osiguraju pravne savjete o odgovornostima tih kupaca kao zajedničkih nadzornika podataka, u skladu s presudom Suda Europske unije u predmetu C-210/16; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva sve internetske platforme da hitno uvedu planirane mjere transparentnosti u vezi s političkim oglašavanjem, a koje bi trebale obuhvaćati savjetovanje s nacionalnim tijelima zaduženima za promatranje i kontrolu izbora te njihovu ocjenu tih alata; insistira na tome da se takvo političko i izborno oglašavanje ne bi trebalo provoditi na temelju pojedinačnih korisničkih profila; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da izborna pravila prilagode izborna pravila kad je riječ o internetskim kampanjama, uključujući ona o transparentnosti financiranja, trajanju izborne šutnje i ulozi medija i dezinformacijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | preporučuje da se kao uvjet postavi da treće strane provode revizije po završetku referendumskih kampanja kako bi se zajamčilo brisanje osobnih podataka prikupljenih za potrebe kampanje ili da je ishođen odgovarajući pristanak ako su ti podaci podijeljeni; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Facebook da poboljša transparentnost kako bi korisnicima omogućio da razumiju kako i zašto bi ih politička stranka ili kampanja mogla ciljati; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se tijelima za zaštitu podataka trebala staviti na raspolaganje odgovarajuća sredstva kako bi izgradila isto tehničko stručno znanje koje imaju organizacije koje su predmet njihova nadzora; poziva države članice da osiguraju da se tijelima za zaštitu podataka pruže ljudski, tehnički i financijski resursi potrebni za učinkovito obavljanje njihovih zadaća i izvršavanje njihovih ovlasti, kako se zahtijeva člankom 52. Opće uredbe o zaštiti podataka; snažno potiče Komisiju da pomno nadzire države članice u pogledu njihove obveze stavljanja na raspolaganje tih resursa te da po potrebi pokrene postupke zbog povrede; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je Facebook samoovjerena organizacija u sklopu sustava zaštite privatnosti EU-a i SAD-a i da se kao takva okoristila odlukom o primjerenosti kao pravnim temeljem za prijenos i daljnju obradu osobnih podataka iz Europske unije u Sjedinjene Američke Države; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti te u svjetlu priznanja Facebooka da je došlo do velikih povreda privatnosti, poziva tijela SAD-a odgovorna za primjenu sustava zaštite privatnosti da bez odgode reagiraju na takva otkrića uz puno poštovanje pruženih jamstava i prihvaćenih obveza o pridržavanju postojećeg mehanizma sustava zaštite privatnosti te da prema potrebi uklone takva društva s popisa organizacija u sustavu zaštite privatnosti; u tom kontekstu pozdravlja uklanjanje poduzeća Cambridge Analytica iz sustava zaštite privatnosti u lipnju 2018.; također poziva nadležna tijela EU-a za zaštitu podataka da istraže takva otkrića te da, ako je to potrebno, obustave ili zabrane prijenose podataka u okviru sustava zaštite privatnosti; očekuje da Savezno povjerenstvo SAD-a za trgovinu da, kao odgovorno tijelo SAD-a, Komisiji dostavi detaljan sažetak svojih zaključaka kad završi svoju istragu povrede podataka u kojoj su sudjelovali Facebook i poduzeće Cambridge Analytica te da poduzme odgovarajuće provedbene mjere protiv uključenih društava kako bi se pružio odvraćajući učinak; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog toga što nije ispunjen rok od 1. rujna 2018. u kojem se Sjedinjene Američke Države moraju u potpunosti uskladiti sa sustavom zaštite privatnosti; stoga smatra da Komisija nije djelovala u skladu s člankom 45. stavkom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka; stoga u skladu sa svojom Rezolucijom od 5. srpnja 2018. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti, apelira na Komisiju da obustavi sustav zaštite privatnosti dok tijela SAD-a ne ispune njegove uvjete; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da zloupotreba osobnih podataka utječe na temeljna prava milijardi ljudi diljem svijeta; smatra da se Općom uredbom o zaštiti podataka i Direktivom o e-privatnosti pružaju najviši standardi zaštite; žali što je Facebook odlučio povući potez kako se na 1,5 milijardi korisnika koji nisu građani EU-a ne bi primjenjivala zaštita u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o e-privatnosti; dovodi u pitanje zakonitost takvog poteza; snažno potiče sve internetske platforme da primjenjuju norme Opće uredbe o zaštiti podataka (i e-privatnosti) na sve svoje usluge, bez obzira na to gdje ih nude, jer se visoki standard zaštite osobnih podataka sve više smatra velikom konkurentskom prednošću; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Europsku komisiju da unaprijedi pravila tržišnog natjecanja kako bi se u obzir uzela digitalna stvarnost i da razmotri poslovni model platformi društvenih medija i njihov mogući monopol, uzimajući u obzir činjenicu da bi takav monopol mogao postojati zbog posebnosti robne marke i količine osobnih podataka u njegovu posjedu umjesto tradicionalnog monopola, te da poduzme potrebne mjere da se to ispravi; poziva Komisiju da predloži izmjene Europskog zakonika za elektroničke komunikacije kojima se zahtijeva i od pružatelja komunikacijskih usluga OTT (eng. over-the-top – distribucija audiovizualnog i drugog sadržaja internetom) da se povežu s drugima kako bi se prevladao učinak zaključavanja za druge korisnike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | traži od Europskog parlamenta, Komisije, Vijeća i svih drugih institucija, agencija i tijela Europske unije da provjere da stranice društvenih mreža te analitički i marketinški alati kojima se koriste na svojim internetskim stranicama ni na koji način ne dovode u opasnost osobne podatke građana; predlaže da u tom smislu procijene svoje postojeće komunikacijske politike koje mogu dovesti do razmatranja zatvaranja korisničkih računa na Facebooku kao nužnog uvjeta za zaštitu osobnih podataka svih pojedinaca koji s njima kontaktiraju; nalaže svojem komunikacijskom odjelu da se strogo pridržava smjernica Europskog nadzornika za zaštitu podataka o zaštiti osobnih podataka koji se obrađuju putem internetskih usluga koje pružaju institucije EU-a (15); |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi Europska komisija u sljedećem sazivu jednom od svojih članova trebala posebno povjeriti odgovornost za portfelj privatnosti i zaštite podataka, s ciljem proaktivnog uključivanja partnera u Uniji i izvan nje i postizanja potpune usklađenosti svih zakonodavnih prijedloga s pravnom stečevinom EU-a u području privatnosti i zaštite podataka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | snažno potiče Vijeće da zaustavi blokadu Uredbe o e-privatnosti i da napokon postigne dogovor s Europskim parlamentom bez smanjivanja razine zaštite koja se trenutačno jamči Direktivom o e-privatnosti kako bi se osiguralo da su prava građana, posebno ona koja se odnose na zaštitu korisnika od ciljanog oglašavanja, zaštićena; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži od Komisije da provede reviziju aktivnosti industrije oglašavanja na društvenim medijima i predloži zakonodavstvo u slučaju da taj sektor i zainteresirane strane ne mogu postići dogovor o dobrovoljnim kodeksima ponašanja s mjerama odvraćajućeg učinka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva tijela za zaštitu podataka na nacionalnoj i europskoj razini da provedu temeljitu istragu Facebooka i njegovih aktualnih praksi kako bi novi mehanizam dosljednosti u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka mogao pouzdano poslužiti za uspostavu odgovarajućeg i učinkovitog odgovora europskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da poduzmu mjere za rješavanje rizika kojima je izložena sigurnost mrežnih i informacijskih sustava koji se koriste za organizaciju izbora. |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da bi države članice trebale surađivati s trećim stranama, uključujući medije, internetske platforme i pružatelje informacijskih tehnologija, u okviru aktivnosti za jačanje osviještenosti usmjerenih na povećanje transparentnosti izbora i izgradnju povjerenja u izborne procese; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi države članice, po potrebi uz potporu Eurojusta, trebale provesti istrage navodne zloupotrebe internetskog političkog prostora koju su počinile strane snage; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica i Sjedinjenih Američkih Država te Vijeću Europe i glavnom izvršnom direktoru Facebooka. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(3)  SL L 207, 1.8.2016., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0315.

(5)  ECLI:EU:C:2015:650.

(6)  ECLI:EU:C:2018:37.

(7)  ECLI:EU:C:2018:388.

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/18-03-19_online_manipulation_en.pdf

(9)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612053

(10)  http://www.europarl.europa.eu/the-president/en/newsroom/answers-from-facebook-to-questions-asked-during-mark-zuckerberg-meeting

(11)  http://www.europarl.europa.eu/resources/library/media/20180604RES04911 /20180604RES04911.pdf

(12)  SL L 45, 17.2.2018., str. 40.

(13)  https://ico.org.uk/media/action-weve-taken/2259369/democracy-disrupted-110718.pdf

https://ico.org.uk/about-the-ico/news-and-events/news-and-blogs/2018/07/findings-recommendations-and-actions-from-ico-investigation-into-data-analytics-in-political-campaigns/

(14)  http://www.beuc.eu/publications/beuc-x-2018-067_ep_hearing_facebook-cambridge_analytica.pdf

(15)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/16-11-07_guidelines_web_services_hr.pdf

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/67

---

P8_TA(2018)0434

Ubojstvo novinara Jamala Khashoggija u saudijskom konzulatu u Istanbulu

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ubojstvu novinara Džemala Hašogdžija u saudijskom konzulatu u Istanbulu (2018/2885(RSP))

(2020/C 345/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), Rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al-Nimra (3), Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4), Rezoluciju od 25. veljače 2016. (5) o humanitarnoj situaciji u Jemenu i rezolucije od 30. studenoga 2017. (6) i 4. listopada 2018. (7) o stanju u Jemenu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Saudijskoj Arabiji, osobito Rezoluciju od 11. ožujka 2014. o Saudijskoj Arabiji, njezinim odnosima s EU-om i ulozi na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi (1), Rezoluciju od 12. veljače 2015. o slučaju g. Raifa Badawija u Saudijskoj Arabiji (2), Rezoluciju od 8. listopada 2015. o slučaju Alija Muhameda al-Nimra (3), Rezoluciju od 31. svibnja 2018. o položaju boraca za prava žena u Saudijskoj Arabiji (4), Rezoluciju od 25. veljače 2016. (5) o humanitarnoj situaciji u Jemenu i rezolucije od 30. studenoga 2017. (6) i 4. listopada 2018. (7) o stanju u Jemenu,

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću od 2. travnja 2014. o uvođenju zajedničkih viznih ograničenja za ruske dužnosnike upletene u slučaj Sergeja Magnickog (8),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Europske komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini sa zajedničke konferencije za novinare s portugalskim ministrom vanjskih poslova održane 9. listopada 2018., njezinu izjavu od 15. listopada 2018. u kontekstu Vijeća za vanjske poslove i njezinu izjavu od 20. listopada 2018. u ime Europske unije o najnovijim događajima u vezi sa slučajem saudijskog novinara Džemala Hašogdžija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Europske komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Federice Mogherini sa zajedničke konferencije za novinare s portugalskim ministrom vanjskih poslova održane 9. listopada 2018., njezinu izjavu od 15. listopada 2018. u kontekstu Vijeća za vanjske poslove i njezinu izjavu od 20. listopada 2018. u ime Europske unije o najnovijim događajima u vezi sa slučajem saudijskog novinara Džemala Hašogdžija,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o utvrđivanju zajedničkih pravila kontrole izvoza vojne tehnologije i opreme (9),

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 19. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornika glavnog tajnika UN-a od 19. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 16. listopada 2018. u kojoj ona potiče Saudijsku Arabiju da otkrije sve što zna o nestanku Džemala Hašogdžija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 16. listopada 2018. u kojoj ona potiče Saudijsku Arabiju da otkrije sve što zna o nestanku Džemala Hašogdžija,

| — | uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a od 9. listopada 2018. u kojoj se traži istraga nestanka saudijskog novinara Džemala Hašogdžija u Istanbulu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a od 9. listopada 2018. u kojoj se traži istraga nestanka saudijskog novinara Džemala Hašogdžija u Istanbulu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Radne skupine UN-a za prisilne ili nedobrovoljne nestanke od 18. listopada 2018., u kojemu je izražena duboka zabrinutost zbog nove prakse otmica po nalogu države, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Radne skupine UN-a za prisilne ili nedobrovoljne nestanke od 18. listopada 2018., u kojemu je izražena duboka zabrinutost zbog nove prakse otmica po nalogu države,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova zemalja G7 od 17. listopada 2018. o nestanku Džemala Hašogdžija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova zemalja G7 od 17. listopada 2018. o nestanku Džemala Hašogdžija,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Ujedinjene Kraljevine, Francuske i Njemačke od 14. listopada 2018. o nestanku saudijskog novinara Džemala Hašogdžija te njihovu izjavu od 21. listopada 2018. o smrti dotičnog novinara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Ujedinjene Kraljevine, Francuske i Njemačke od 14. listopada 2018. o nestanku saudijskog novinara Džemala Hašogdžija te njihovu izjavu od 21. listopada 2018. o smrti dotičnog novinara,

| — | uzimajući u obzir izjavu Ministarstva vanjskih poslova Saudijske Arabije o nestanku saudijskog državljanina Džemala Hašogdžija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Ministarstva vanjskih poslova Saudijske Arabije o nestanku saudijskog državljanina Džemala Hašogdžija,

| — | uzimajući u obzir članstvo Saudijske Arabije u Vijeću UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članstvo Saudijske Arabije u Vijeću UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja,

| — | uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima koju je Saudijska Arabija ratificirala 2009. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima koju je Saudijska Arabija ratificirala 2009. godine,

| — | uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bečku konvenciju o konzularnim odnosima iz 1963.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je 2015. saudijskom blogeru Raifu Badawiju dodijeljena Nagrada Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je 2015. saudijskom blogeru Raifu Badawiju dodijeljena Nagrada Saharov za slobodu mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je istaknuti saudijski novinar Džemal Hašogdži nestao nakon što je 2. listopada 2018. ušao u konzulat Saudijske Arabije u Istanbulu kako bi ishodio dokumente koji su mu potrebni za sklapanje braka i da mu se od tada gubi svaki trag, unatoč prvotnim tvrdnjama saudijskih vlasti da je dotični novinar napustio zgradu konzulata; budući da su na vidjelo izašle iznimno zabrinjavajuće informacije o njegovoj sudbini, koje su potaknule navode o mogućem izvansudskom pogubljenju i ubojstvu po nalogu države; |
| --- | --- |

A.

budući da je istaknuti saudijski novinar Džemal Hašogdži nestao nakon što je 2. listopada 2018. ušao u konzulat Saudijske Arabije u Istanbulu kako bi ishodio dokumente koji su mu potrebni za sklapanje braka i da mu se od tada gubi svaki trag, unatoč prvotnim tvrdnjama saudijskih vlasti da je dotični novinar napustio zgradu konzulata; budući da su na vidjelo izašle iznimno zabrinjavajuće informacije o njegovoj sudbini, koje su potaknule navode o mogućem izvansudskom pogubljenju i ubojstvu po nalogu države;

| B. | budući da je Saudijska Arabija isprve zanijekala upletenost u nestanak Džemala Hašogdžija, ali je nakon snažnog pritiska međunarodne zajednice priznala da je Hašogdži ubijen u saudijskom konzulatu u Istanbulu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Saudijska Arabija isprve zanijekala upletenost u nestanak Džemala Hašogdžija, ali je nakon snažnog pritiska međunarodne zajednice priznala da je Hašogdži ubijen u saudijskom konzulatu u Istanbulu;

| C. | budući da je saudijski državni odvjetnik 19. listopada 2018. izjavio da je „istraga tog slučaja u tijeku, [...] u cilju pozivanja na odgovornost i privođenja pravdi svih uključenih osoba”; budući da je saudijski ministar vanjskih poslova 21. listopada 2018. izjavio da su tu operaciju proveli pojedinci koji su radili iza leđa nadređenima nadilazeći svoje nadležnosti i da su saudijske vlasti odlučne u tome da će kazniti sve odgovorne za to ubojstvo; budući da zbog činjenice da Muhamed bin Salman al-Saud ima potpunu kontrolu nad sigurnosnim službama nije vjerojatno da se bi se ikakva operacija provodila bez njegova znanja ili nadzora; |
| --- | --- |

C.

budući da je saudijski državni odvjetnik 19. listopada 2018. izjavio da je „istraga tog slučaja u tijeku, [...] u cilju pozivanja na odgovornost i privođenja pravdi svih uključenih osoba”; budući da je saudijski ministar vanjskih poslova 21. listopada 2018. izjavio da su tu operaciju proveli pojedinci koji su radili iza leđa nadređenima nadilazeći svoje nadležnosti i da su saudijske vlasti odlučne u tome da će kazniti sve odgovorne za to ubojstvo; budući da zbog činjenice da Muhamed bin Salman al-Saud ima potpunu kontrolu nad sigurnosnim službama nije vjerojatno da se bi se ikakva operacija provodila bez njegova znanja ili nadzora;

| D. | budući da postoje navodi, koje su saudijske vlasti proglasile „neutemeljenima” i „apsolutno lažnima”, da su snimke nadzornih kamera iz konzulata izbrisane, da je svim turskim službenicima u konzulatu naređeno da uzmu slobodan dan, da su dijelovi konzulata nakon nestanka Džemala Hašogdžija ponovno oličeni i da je 15 saudijskih državljana, od kojih je većina navodno povezana s princem prestolonasljednikom Muhamedom bin Salmanom, državnim sigurnosnim službama, vojskom ili drugim vladinim ministarstvima, stiglo u Istanbul u dva unajmljena zrakoplova 2. listopada 2018., na dan kada je nestao Džemal Hašogdži, i napustilo ga istog dana; |
| --- | --- |

D.

budući da postoje navodi, koje su saudijske vlasti proglasile „neutemeljenima” i „apsolutno lažnima”, da su snimke nadzornih kamera iz konzulata izbrisane, da je svim turskim službenicima u konzulatu naređeno da uzmu slobodan dan, da su dijelovi konzulata nakon nestanka Džemala Hašogdžija ponovno oličeni i da je 15 saudijskih državljana, od kojih je većina navodno povezana s princem prestolonasljednikom Muhamedom bin Salmanom, državnim sigurnosnim službama, vojskom ili drugim vladinim ministarstvima, stiglo u Istanbul u dva unajmljena zrakoplova 2. listopada 2018., na dan kada je nestao Džemal Hašogdži, i napustilo ga istog dana;

| E. | budući da su nakon Hašogdžijeva nestanka saudijska tijela ometala brzu, temeljitu, stvarnu, nepristranu i transparentnu istragu; budući da je istražiteljima tek nakon međunarodnog pritiska i dogovora s turskim vlastima 15. listopada 2018. dopušteno da provedu istragu u prostorijama saudijskog konzulata, a da im je pristup rezidenciji generalnog konzula odobren 17. listopada 2018.; |
| --- | --- |

E.

budući da su nakon Hašogdžijeva nestanka saudijska tijela ometala brzu, temeljitu, stvarnu, nepristranu i transparentnu istragu; budući da je istražiteljima tek nakon međunarodnog pritiska i dogovora s turskim vlastima 15. listopada 2018. dopušteno da provedu istragu u prostorijama saudijskog konzulata, a da im je pristup rezidenciji generalnog konzula odobren 17. listopada 2018.;

| F. | budući da su turski i saudijski dužnosnici objavili pokretanje zajedničke istrage nestanka Džemala Hašogdžija; budući da su stručnjaci iz UN-a pozvali na provođenje međunarodne i neovisne istrage njegova nestanka; budući da Europska unija i njezine države članice insistiraju na potrebi da se provede temeljita, vjerodostojna i transparentna istraga kako bi se rasvijetlile okolnosti ubojstva Džemala Hašogdžija i zajamčilo da se svi odgovorni privedu pravdi; |
| --- | --- |

F.

budući da su turski i saudijski dužnosnici objavili pokretanje zajedničke istrage nestanka Džemala Hašogdžija; budući da su stručnjaci iz UN-a pozvali na provođenje međunarodne i neovisne istrage njegova nestanka; budući da Europska unija i njezine države članice insistiraju na potrebi da se provede temeljita, vjerodostojna i transparentna istraga kako bi se rasvijetlile okolnosti ubojstva Džemala Hašogdžija i zajamčilo da se svi odgovorni privedu pravdi;

| G. | budući da napad na Džemala Hašogdžija koji su saudijski agenti počinili u saudijskom konzulatu u Istanbulu predstavlja očito kršenje članka 55.stavka 2. Bečke konvencije o konzularnim odnosima iz 1963. u kojem se navodi da se prostorije konzulata „ne smiju koristiti na način koji nije u skladu s obavljanjem konzularnih funkcija”; budući da se u članku 41. iste konvencije navodi i da se diplomatski imunitet može ukinuti u slučaju „teškog kaznenog djela” na temelju odluke nadležnog suda; |
| --- | --- |

G.

budući da napad na Džemala Hašogdžija koji su saudijski agenti počinili u saudijskom konzulatu u Istanbulu predstavlja očito kršenje članka 55.stavka 2. Bečke konvencije o konzularnim odnosima iz 1963. u kojem se navodi da se prostorije konzulata „ne smiju koristiti na način koji nije u skladu s obavljanjem konzularnih funkcija”; budući da se u članku 41. iste konvencije navodi i da se diplomatski imunitet može ukinuti u slučaju „teškog kaznenog djela” na temelju odluke nadležnog suda;

| H. | budući da su i Saudijska Arabija i Turska stranke Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, te su dužne poduzeti sve mjere za sprečavanje mučenja, prisilnih nestanaka i ostalih ozbiljnih povreda ljudskih prava, za istragu navoda o radnjama koje se mogu smatrati kaznenim djelima tog tipa i za privođenje pravdi osoba za koje se sumnja da su počinitelji; budući da u skladu s Konvencijom UN-a predmetno kazneno djelu ubojstva Džemala Hašogdžija podliježe univerzalnoj jurisdikciji i da se svi osumnjičenici mogu uhititi na teritoriju bilo koje države potpisnice i da im se eventualno može suditi pred njihovim domaćim sudovima; |
| --- | --- |

H.

budući da su i Saudijska Arabija i Turska stranke Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, te su dužne poduzeti sve mjere za sprečavanje mučenja, prisilnih nestanaka i ostalih ozbiljnih povreda ljudskih prava, za istragu navoda o radnjama koje se mogu smatrati kaznenim djelima tog tipa i za privođenje pravdi osoba za koje se sumnja da su počinitelji; budući da u skladu s Konvencijom UN-a predmetno kazneno djelu ubojstva Džemala Hašogdžija podliježe univerzalnoj jurisdikciji i da se svi osumnjičenici mogu uhititi na teritoriju bilo koje države potpisnice i da im se eventualno može suditi pred njihovim domaćim sudovima;

| I. | budući da su sloboda mišljenja i izražavanja te sloboda tiska i medija, na internetu i izvan njega, temeljna prava svakog čovjeka i ključni preduvjeti i katalizatori za demokratizaciju i reformu te su bitni za nadzor vlasti; budući da su slobodni i neovisni mediji u svakom društvu ključni za promicanje i zaštitu ljudskih prava; budući da su novinari često izloženi posebnom riziku od zastrašivanja i nasilja zbog svojeg rada na otkrivanju zlouporabe vlasti, razotkrivanju korupcije i preispitivanju uvriježenog mišljenja; |
| --- | --- |

I.

budući da su sloboda mišljenja i izražavanja te sloboda tiska i medija, na internetu i izvan njega, temeljna prava svakog čovjeka i ključni preduvjeti i katalizatori za demokratizaciju i reformu te su bitni za nadzor vlasti; budući da su slobodni i neovisni mediji u svakom društvu ključni za promicanje i zaštitu ljudskih prava; budući da su novinari često izloženi posebnom riziku od zastrašivanja i nasilja zbog svojeg rada na otkrivanju zlouporabe vlasti, razotkrivanju korupcije i preispitivanju uvriježenog mišljenja;

| J. | budući da je ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija dio opće represije nad istaknutim borcima za ljudska prava, aktivisticama, odvjetnicima, novinarima, piscima i blogerima, koja je još pojačana otkad je princ prestolonasljednik Muhamed bin Salman počeo učvršćivati kontrolu nad sigurnosnim institucijama u zemlji; budući da vlasti traže smrtnu kaznu za nekoliko tih aktivista; budući da su sustavi za nadzor i ostali predmeti dvojne uporabe korišteni za praćenje kretanja boraca za ljudska prava i kritičara u Saudijskoj Arabiji; budući da se saudijski novinari i borci za ljudska prava koji žive izvan zemlje, uključujući glavne gradove zapadnih zemalja, suočavaju s prijetnjama svojim obiteljima u Saudijskoj Arabiji; |
| --- | --- |

J.

budući da je ubojstvo novinara Džemala Hašogdžija dio opće represije nad istaknutim borcima za ljudska prava, aktivisticama, odvjetnicima, novinarima, piscima i blogerima, koja je još pojačana otkad je princ prestolonasljednik Muhamed bin Salman počeo učvršćivati kontrolu nad sigurnosnim institucijama u zemlji; budući da vlasti traže smrtnu kaznu za nekoliko tih aktivista; budući da su sustavi za nadzor i ostali predmeti dvojne uporabe korišteni za praćenje kretanja boraca za ljudska prava i kritičara u Saudijskoj Arabiji; budući da se saudijski novinari i borci za ljudska prava koji žive izvan zemlje, uključujući glavne gradove zapadnih zemalja, suočavaju s prijetnjama svojim obiteljima u Saudijskoj Arabiji;

| K. | budući da saudijski režim istovremeno provodi skupu međunarodnu medijsku kampanju, prikazuje se kao modernizacijska sila i najavljuje reforme, dok je sustav i dalje nedemokratski i diskriminatoran; budući da je nekoliko istaknutih govornika, pokrovitelja i medijskih partnera otkazalo svoje sudjelovanje na konferenciji o inicijativi za buduća ulaganja (Future Investment Initiative) u listopadu 2018. godine u Rijadu zbog zgroženosti nestankom Džemala Hašogdžija; |
| --- | --- |

K.

budući da saudijski režim istovremeno provodi skupu međunarodnu medijsku kampanju, prikazuje se kao modernizacijska sila i najavljuje reforme, dok je sustav i dalje nedemokratski i diskriminatoran; budući da je nekoliko istaknutih govornika, pokrovitelja i medijskih partnera otkazalo svoje sudjelovanje na konferenciji o inicijativi za buduća ulaganja (Future Investment Initiative) u listopadu 2018. godine u Rijadu zbog zgroženosti nestankom Džemala Hašogdžija;

| L. | budući da je saudijski režim u nekoliko navrata vršio pritisak na zemlje i međunarodne organizacije i prijetio im te blokirao neovisne međunarodne istrage kao odgovor na kritike iz tih zemalja i organizacija u pogledu kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji ili kršenja međunarodnog humanitarnog prava u Jemenu; |
| --- | --- |

L.

budući da je saudijski režim u nekoliko navrata vršio pritisak na zemlje i međunarodne organizacije i prijetio im te blokirao neovisne međunarodne istrage kao odgovor na kritike iz tih zemalja i organizacija u pogledu kršenja ljudskih prava u Saudijskoj Arabiji ili kršenja međunarodnog humanitarnog prava u Jemenu;

| M. | budući da je njemačka kancelarka 21. listopada 2018. izjavila da će Njemačka do daljnjega obustaviti izvoz oružja u Saudijsku Arabiju s obzirom na neobjašnjene okolnosti smrti Džemala Hašogdžija; |
| --- | --- |

M.

budući da je njemačka kancelarka 21. listopada 2018. izjavila da će Njemačka do daljnjega obustaviti izvoz oružja u Saudijsku Arabiju s obzirom na neobjašnjene okolnosti smrti Džemala Hašogdžija;

| 1. | najoštrijim mogućim riječima osuđuje mučenje i ubojstvo Džemala Hašogdžija i izražava sućut njegovoj obitelji i prijateljima; poziva saudijske vlasti da objave gdje se nalaze njegovi posmrtni ostaci; ponavlja da se sustavna praksa prisilnih nestanaka i izvansudskih pogubljenja smatra zločinom protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na neovisnu i nepristranu međunarodnu istragu okolnosti smrti Džemala Hašogdžija; poziva da se odgovorni identificiraju i privedu pravdi te da se održi pravično suđenje u skladu s međunarodnim standardima pred nepristranim sudom i uz prisutnost međunarodnih promatrača; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izrazito je zabrinut zbog informacija o sudbini Džemala Hašogdžija i umiješanosti saudijskih agenata; napominje da turski i saudijski službenici trenutačno provode istragu i podupire njihove daljnje zajedničke napore; poziva saudijske vlasti da u potpunosti surađuju s turskim vlastima, a na turske vlasti apelira da učine sve što je u njihovoj moći da stave na raspolaganje sve informacije kako bi se nepobitno utvrdilo što se točno dogodilo 2. listopada 2018.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da, ako nestanak i ubojstvo Džemala Hašogdžija budu pripisani saudijskim agentima, i državni subjekti i pojedinci moraju biti pozvani na odgovornost; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da u tom pogledu, nakon što se utvrde činjenice, bude spremna odrediti ciljane sankcije, uključujući zabranu izdavanja viza i zamrzavanje imovine protiv pojedinaca iz Saudijske Arabije, kao i sankcije protiv Kraljevine Saudijske Arabije zbog kršenja ljudskih prava; insistira na tome da bi takve sankcije trebale biti usmjerene ne samo na počinitelje nego i na nalogodavce i poticatelje na taj zločin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zabrinut je zbog mogućnosti da je nestanak Džemala Hašogdžija povezan s time što je posljednjih godina kritizirao saudijske politike; ponavlja svoj poziv saudijskim vlastima da poštuju temeljna prava, uključujući pravo na život i pravo na slobodu izražavanja i mirnog neslaganja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu, Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i države članice da u okviru odnosa EU-a s Vijećem za suradnju u Perzijskom zaljevu vode strukturni dijalog sa Saudijskom Arabijom o ljudskim pravima, temeljnim slobodama i zabrinjavajućoj ulozi te zemlje u regiji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje stalno uznemiravanje boraca za ljudska prava, odvjetnika aktivista, novinara, svećenika, pisaca i blogera koje saudijske vlasti provode unutar i izvan zemlje, čime se narušava vjerodostojnost procesa reformi u Saudijskoj Arabiji; ustraje u tome da saudijske vlasti poduzmu potrebne korake kako bi svima omogućile slobodno ostvarivanje prava bez sudskog uznemiravanja ili drugih oblika odmazde kao što su prijetnje obiteljima; poziva saudijske vlasti da odmah i bezuvjetno puste na slobodu sve borce za ljudska prava i ostale zatvorenike savjesti koji su pritvoreni i osuđeni samo zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja i mirnog djelovanja u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je važno obraniti slobodu izražavanja, i na internetu i izvan njega, slobodni tisak te zajamčiti zaštitu novinara; naglašava da su prijetnje, napadi ili ubojstva novinara neprihvatljivi u bilo kojim okolnostima i da izazivaju krajnju zabrinutost; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća saudijske vlasti na njihove međunarodne obveze na temelju Opće deklaracije o ljudskim pravima, Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i Konvencije UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče EU i države članice da zauzmu čvrsto stajalište na sljedećem zasjedanju Vijeća za ljudska prava u Ženevi na kojem će 5. studenoga 2018. Saudijska Arabija predstaviti kako stoji u području ljudskih prava u okviru univerzalnog periodičnog pregleda; ponovno poziva države članice EU-a da u Vijeću UN-a za ljudska prava predlože imenovanje posebnog izvjestitelja za ljudska prava u Saudijskoj Arabiji; poziva države članice da preuzmu inicijativu na sljedećem zasjedanju Vijeća za ljudska prava kako bi pokrenule pitanje članstva država s izrazito upitnim rezultatima u pogledu poštovanja ljudskih prava, a to podrazumijeva i Saudijsku Arabiju; žali zbog toga što je nekoliko država članica glasovalo za članstvo Saudijske Arabije u Vijeću za ljudska prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | snažno podržava inicijativu za uspostavu globalnog režima sankcija EU-a u vezi s ljudskim pravima protiv počinitelja povreda ljudskih prava diljem svijeta, uključujući sankcioniranje pojedinaca s pomoću zabrana izdavanja viza i zamrzavanja imovine; očekuje konkretne rezultate konferencije u organizaciji nizozemskih vlasti u cilju pokretanja inicijative, koja bi se trebala održati u studenome u Den Haagu, i potiče države članice i ESVD da u potpunosti podrže taj prijedlog; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva vlasti Saudijske Arabije da odmah i bezuvjetno oslobode Raifa Badawija jer ga se smatra zatvorenikom savjesti koji je pritvoren i osuđen samo zato što je uživao svoje pravo na slobodu izražavanja; poziva tijela EU-a da pokrenu to pitanje na svim kontaktima na visokoj razini i da osnuju međuinstitucijsku radnu skupinu s relevantnim akterima, uključujući ESVD i delegaciju EU-a, kako bi se pojačali napori da se on oslobodi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na moratorij za smrtnu kaznu; poziva na preispitivanje svih smrtnih kazni kako bi se zajamčilo da su na tim suđenjima poštovani međunarodni standardi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Vijeće da postigne zajedničko stajalište kako bi cijela Europska unija uvela embargo na oružje Saudijskoj Arabiji i da poštuje Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP; poziva na uvođenje embarga na izvoz nadzornih sustava i druge robe s dvojnom namjenom koja se u Saudijskoj Arabiji može koristiti za represiju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, glavnom tajniku UN-a, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava, Njegovu Veličanstvu kralju Salmanu bin Abdulazizu al-Saudu, princu prestolonasljedniku Muhamedu bin Salmanu al-Saudu, vladi Kraljevine Saudijske Arabije i glavnom tajniku Centra za nacionalni dijalog Kraljevine Saudijske Arabije; traži da se ova Rezolucija prevede na arapski. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 378, 9.11.2017., str. 64.

(2)  SL C 310, 25.8.2016., str. 29.

(3)  SL C 349, 17.10.2017., str. 34.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0232.

(5)  SL C 35, 31.1.2018., str. 142.

(6)  SL C 356, 4.10.2018., str. 104.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0383.

(8)  SL C 408, 30.11.2017., str. 43.

(9)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/71 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/71

---

P8_TA(2018)0435

Stanje na Azovskom moru

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Azovskom moru (2018/2870(RSP))

(2020/C 345/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji i Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 15. svibnja 2018. o djelomičnom otvaranju Kerčkoga mosta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 15. svibnja 2018. o djelomičnom otvaranju Kerčkoga mosta,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora, Ugovor o neširenju nuklearnog oružja i Povelju UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora, Ugovor o neširenju nuklearnog oružja i Povelju UN-a,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća (ZVSP) 2018/1085 od 30. srpnja 2018. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine (1), kojom se na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja dodaje šest subjekata uključenih u izgradnju Kerčkoga mosta kako je naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 269/2014, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća (ZVSP) 2018/1085 od 30. srpnja 2018. o izmjeni Odluke 2014/145/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja kojima se podrivaju ili ugrožavaju teritorijalna cjelovitost, suverenitet i neovisnost Ukrajine (1), kojom se na popis osoba, subjekata i tijela koji podliježu mjerama ograničavanja dodaje šest subjekata uključenih u izgradnju Kerčkoga mosta kako je naveden u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 269/2014,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Ruske Federacije i Ukrajine iz 2003. o suradnji u korištenju Azovskim morem i Kerčkim vratima, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima od 5. prosinca 1994. i Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska od 12. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Ruske Federacije i Ukrajine iz 2003. o suradnji u korištenju Azovskim morem i Kerčkim vratima, Memorandum iz Budimpešte o sigurnosnim jamstvima od 5. prosinca 1994. i Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska od 12. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je stanje u Azovskom moru bilo obrađeno bilateralnim sporazumom između Ukrajine i Rusije iz 2003. prema kojem su ta područja definirana kao unutarnje vode tih dviju država te se objema strankama daje ovlast da pregledavaju sumnjiva plovila; budući da je i Sporazumom iz 2003. i Konvencijom UN-a o pravu mora predviđena sloboda plovidbe; |
| --- | --- |

A.

budući da je stanje u Azovskom moru bilo obrađeno bilateralnim sporazumom između Ukrajine i Rusije iz 2003. prema kojem su ta područja definirana kao unutarnje vode tih dviju država te se objema strankama daje ovlast da pregledavaju sumnjiva plovila; budući da je i Sporazumom iz 2003. i Konvencijom UN-a o pravu mora predviđena sloboda plovidbe;

| B. | budući da izgradnja Kerčkoga mosta i plinovoda te polaganje podvodnih kablova do nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka bez pristanka Ukrajine predstavlja još jedno kršenje suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine od strane Ruske Federacije; |
| --- | --- |

B.

budući da izgradnja Kerčkoga mosta i plinovoda te polaganje podvodnih kablova do nezakonito pripojenog Krimskog poluotoka bez pristanka Ukrajine predstavlja još jedno kršenje suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine od strane Ruske Federacije;

| C. | budući da Kerčki most ograničava veličinu brodova koji mogu uploviti u ukrajinske luke na Azovskom moru na plovila visine iznad površine mora manje od 33 metra i dužine manje od 160 metara, zbog čega plovila klase „Panamax”, koja su činila više od 20 % ukupnog prometa prije izgradnje, ne mogu uploviti u Azovsko more; budući da su prije otvaranja mosta preko Kerčkih vrata u proljeće ove godine pregledi bili nasumični i neiscrpni te nisu narušavali slobodan protok plovila i tereta; |
| --- | --- |

C.

budući da Kerčki most ograničava veličinu brodova koji mogu uploviti u ukrajinske luke na Azovskom moru na plovila visine iznad površine mora manje od 33 metra i dužine manje od 160 metara, zbog čega plovila klase „Panamax”, koja su činila više od 20 % ukupnog prometa prije izgradnje, ne mogu uploviti u Azovsko more; budući da su prije otvaranja mosta preko Kerčkih vrata u proljeće ove godine pregledi bili nasumični i neiscrpni te nisu narušavali slobodan protok plovila i tereta;

| D. | budući da Rusija učestalo i nasilnički zaustavlja i pregledava brodove koji prolaze kroz Kerčka vrata na putu prema ukrajinskim lukama ili iz njih; budući da ti pregledi prouzročuju kašnjenja u trajanju do jednog tjedna i rezultiraju smanjenjem protoka tereta i osjetnim financijskim gubicima za lokalno gospodarstvo u Ukrajini i za trgovce čija plovila podliježu tom režimu; budući da je, prema ukrajinskim vladinim izvorima, više od 200 plovila do kraja rujna 2018. moralo proći kroz taj nerazmjeran postupak, uključujući više od 120 brodova registriranih u EU-u, dok su brodovi pod ruskom zastavom izuzeti od takvih kontrola; |
| --- | --- |

D.

budući da Rusija učestalo i nasilnički zaustavlja i pregledava brodove koji prolaze kroz Kerčka vrata na putu prema ukrajinskim lukama ili iz njih; budući da ti pregledi prouzročuju kašnjenja u trajanju do jednog tjedna i rezultiraju smanjenjem protoka tereta i osjetnim financijskim gubicima za lokalno gospodarstvo u Ukrajini i za trgovce čija plovila podliježu tom režimu; budući da je, prema ukrajinskim vladinim izvorima, više od 200 plovila do kraja rujna 2018. moralo proći kroz taj nerazmjeran postupak, uključujući više od 120 brodova registriranih u EU-u, dok su brodovi pod ruskom zastavom izuzeti od takvih kontrola;

| E. | budući da se ti gradovi i šira regija već suočavaju s negativnim gospodarskim i socijalnim posljedicama zbog pripojenja Krima i aktualnog sukoba u istočnoj Ukrajini koji potpiruje Rusija; budući da taj novi potez Rusije već ima znatan negativan utjecaj na lokalno gospodarstvo i da je doveo do naglog smanjenja teretnog prometa ukrajinskih luka; |
| --- | --- |

E.

budući da se ti gradovi i šira regija već suočavaju s negativnim gospodarskim i socijalnim posljedicama zbog pripojenja Krima i aktualnog sukoba u istočnoj Ukrajini koji potpiruje Rusija; budući da taj novi potez Rusije već ima znatan negativan utjecaj na lokalno gospodarstvo i da je doveo do naglog smanjenja teretnog prometa ukrajinskih luka;

| F. | budući da je izgradnja toga golemog mosta negativno utjecala na okoliš jer je snižena razina mora u tom prolazu, a utjecala je i na protok vode između Azovskog i Crnog mora; |
| --- | --- |

F.

budući da je izgradnja toga golemog mosta negativno utjecala na okoliš jer je snižena razina mora u tom prolazu, a utjecala je i na protok vode između Azovskog i Crnog mora;

| G. | budući da je Ukrajina u rujnu 2018. odlučila staviti izvan snage Sporazum o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije, koji je potpisan 1997., te uspostaviti pomorsku bazu na Azovskom moru, čime će dodatno povećati svoju vojnu prisutnost tako što će na to obalno područje rasporediti dodatne mornaričke snage i obalno topništvo; |
| --- | --- |

G.

budući da je Ukrajina u rujnu 2018. odlučila staviti izvan snage Sporazum o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije, koji je potpisan 1997., te uspostaviti pomorsku bazu na Azovskom moru, čime će dodatno povećati svoju vojnu prisutnost tako što će na to obalno područje rasporediti dodatne mornaričke snage i obalno topništvo;

| 1. | izražava žaljenje zbog nerazmjernih mjera Ruske Federacije u Azovskome moru, kojima se krši međunarodno pomorsko pravo i međunarodne obveze same Rusije; osuđuje prekomjerno zaustavljanje i pregledavanje komercijalnih plovila, što uključuje i ukrajinske brodove i plovila sa zastavama trećih zemalja, pa tako i brodove pod zastavama država članica EU-a; naglašava da se pregledi plovila, koji su dopušteni nasumično, ne bi trebali zloupotrebljavati ili provoditi zbog političkih razloga kako bi se dodatno destabilizirala sigurnost, integritet te socijalna i gospodarska situacija u Ukrajini; poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da od Ruske Federacije zahtijevaju da smjesta prestane s detaljnim i diskriminirajućim pregledima plovila i da, prema potrebi, razmotre uvođenje odgovarajućih protumjera; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava svoju ozbiljnu zabrinutost zbog vrlo nestabilnog sigurnosnog stanja na Azovskome moru koje bi lako moglo prerasti u otvoreni sukob; duboko je zabrinut zbog neprekidne militarizacije regije Azovskoga i Crnoga mora, posebno na nezakonito okupiranom i pripojenom Krimskom poluotoku, zbog razvoja kapaciteta za onemogućivanje pristupa i uskraćivanje područja (A2/AD) od strane Ruske Federacije, što uključuje nove protuzrakoplovne sustave S-400, te zbog preraspodjele vojnih i patrolnih plovila iz Kaspijskog jezera; žali zbog toga što je Azovsko more postalo nova pomorska dimenzija za ratoborno rusko djelovanje protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje izgradnju mosta preko Kerčkih vrata kojim se nezakonito pripojeni Krimski poluotok povezuje s kontinentalnom Rusijom te povredu pravâ plovidbe u ukrajinskim teritorijalnim vodama; ističe da Rusiju međunarodno pomorsko pravo i sporazum o bilateralnoj suradnji s Ukrajinom obvezuju da ne koči ili onemogućuje tranzitni prolazak kroz Kerčka vrata i Azovsko more; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe svoju potporu neovisnosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine, iznova potvrđuje suverenitet Ukrajine nad Krimskim poluotokom i njenim dijelom Azovskog mora te njezino apsolutno pravo na puni pristup Azovskome moru, kako je utvrđeno Konvencijom UN-a o pravu mora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog nezakonitog crpenja naftnih i plinskih resursa koje Ruska Federacija provodi na ukrajinskom teritoriju; ističe moguću opasnost da Rusija prisvoji postojeća ukrajinska naftna i plinska polja u Azovskome moru nakon što postigne cilj njegova pretvaranja u unutarnje jezero u okviru Ruske Federacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je taj obrazac kojim se povređuju teritorijalne vode europskih zemalja ili sprječava pomorski prijevoz Rusija već primijenila u Baltičkom moru, posebno protiv baltičkih država i Poljske (Vistula Lagoon); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pobliže prati razvoj sigurnosne situacije u Azovskome moru s obzirom na sve veću mogućnost sukoba na pragu Europe koji bi mogao imati šire sigurnosne posljedice s izravnim učinkom na EU i njegove države članice; u tom pogledu smatra da bi bilo vrlo korisno imenovati posebnog izaslanika EU-a za Krim i regiju Donbas, pod čiju bi nadležnost spadalo i Azovsko more; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da poduzme potrebne korake kako bi predložila da posebna promatračka misija OESS-a u Ukrajini, koja obuhvaća cijelo državno područje Ukrajine, uključujući pomorska područja, obuhvati i novo područje napetosti u Azovskom moru te naglašava da bi ili misija trebala biti opremljena potrebnim sredstvima za obavljanje svoje promatračke uloge u pomorskim područjima ili bi trebalo uspostaviti zasebnu međunarodnu misiju praćenja za to vodno tijelo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da je Kerčki most nezakonito izgrađen i pozdravlja odluku Vijeća o uvođenju mjera ograničavanja za šest poduzeća uključenih u njegovu izgradnju; apelira na potpredsjednicu Komisije/Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, kao i na države članice EU-a u Vijeću, da jasno da do znanja da će se ciljane sankcije protiv Rusije pojačati ako sukob u Azovskom moru eskalira; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno izražava zabrinutost zbog uključenosti europskih poduzeća u izgradnju Kerčkoga mosta koja su tim sudjelovanjem svjesno ili nesvjesno narušila sustav sankcija EU-a; u tom pogledu poziva Komisiju da ocijeni i verificira područje primjene mjera ograničavanja EU-a koje su na snazi te poziva države članice da razmjenjuju informacije o svim nacionalnim carinskim i kaznenim istragama slučajeva mogućeg kršenja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | daje podršku naporima Ukrajine u obliku diplomatskih mjera i pravnih procedura predviđenih međunarodnim pravom i relevantnim konvencijama, uključujući arbitražni postupak koji je u tijeku u skladu s Konvencijom UN-a o pravu mora, radi suzbijanja ruske neprijateljske prakse u Azovskome moru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da izrade potpunu procjenu ekonomske štete prouzročene de facto blokadom i da razmotre moguće načine pružanja potpore prijevoznicima i lukama na koje je to negativno utjecalo, posebice djelovanjem EU-a u lukama Mariupolj i Berdjansk, jačanjem socijalne otpornosti i promicanjem gospodarskog razvoja tih gradova i šire jugoistočne regije Ukrajine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog nepovoljnog utjecaja Kerčkog mosta na okoliš koji bi se mogao odraziti na interese svih zemalja crnomorskoga bazena: poziva Ukrajinu, Komisiju i države članice na obalama Crnoga mora da prate situaciju, razmjenjuju relevantne informacije i utvrde moguće potrebe sanacije okoliša; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava sućut obiteljima žrtava masovnog ubojstva u koledžu u Kerču 17. listopada 2018. u kojem je poginulo 20 osoba, a deseci su ranjeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije i državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL L 194, 31.7.2018., str. 147.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/74 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/74

---

P8_TA(2018)0436

Stanje u Venezueli

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o stanju u Venezueli (2018/2891(RSP))

(2020/C 345/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, a posebno one od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. (3), od 8. lipnja 2016. (4), od 27. travnja 2017. (5) i od 8. veljače 2018. (6) o stanju u Venezueli, od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (7) i od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Venezueli, a posebno one od 27. veljače 2014. o stanju u Venezueli (1), od 18. prosinca 2014. o progonu demokratske oporbe u Venezueli (2), od 12. ožujka 2015. (3), od 8. lipnja 2016. (4), od 27. travnja 2017. (5) i od 8. veljače 2018. (6) o stanju u Venezueli, od 3. svibnja 2018. o izborima u Venezueli (7) i od 5. srpnja 2018. o migracijskoj krizi i humanitarnoj situaciji u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom (8),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 8. veljače 2018. dala Fatou Bensouda, tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda, o pokretanju prethodne istrage o stanju na Filipinima i u Venezueli, kao i njezinu izjavu od 27. rujna 2018. o upućivanju skupine od šest država stranki u vezi sa stanjem u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 8. veljače 2018. dala Fatou Bensouda, tužiteljica Međunarodnog kaznenog suda, o pokretanju prethodne istrage o stanju na Filipinima i u Venezueli, kao i njezinu izjavu od 27. rujna 2018. o upućivanju skupine od šest država stranki u vezi sa stanjem u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 15. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 15. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir da je 19. rujna 2018. Eduardo Stein imenovan zajedničkim posebnim predstavnikom Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) i Agencije UN-a za migracije (IOM) za izbjeglice i migrante iz Venezuele u regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je 19. rujna 2018. Eduardo Stein imenovan zajedničkim posebnim predstavnikom Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) i Agencije UN-a za migracije (IOM) za izbjeglice i migrante iz Venezuele u regiji,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. listopada 2018. o smrti gradskog vijećnika Fernanda Albána u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. listopada 2018. o smrti gradskog vijećnika Fernanda Albána u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir izjavu Odbora za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 10. listopada 2018. o smrti Fernanda Albána, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Odbora za vanjske poslove i Pododbora za ljudska prava od 10. listopada 2018. o smrti Fernanda Albána,

| — | uzimajući u obzir izvješće o svojoj misiji usmjerenoj na migracijsku krizu i humanitarnu situaciju u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o svojoj misiji usmjerenoj na migracijsku krizu i humanitarnu situaciju u Venezueli i na njezinim kopnenim granicama s Kolumbijom i Brazilom,

| — | uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za 2017. dodijeli demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju odluku da Nagradu Saharov za 2017. dodijeli demokratskoj oporbi i političkim zatvorenicima u Venezueli,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje ozbiljno pogoršava; budući da je Venezuela suočena s dosad nezabilježenom socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom do koje je došlo zbog političke krize i čije su posljedice golem broj smrtnih slučajeva i otprilike 2,3 milijuna migranata i izbjeglica; |
| --- | --- |

A.

budući da se stanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Venezueli i dalje ozbiljno pogoršava; budući da je Venezuela suočena s dosad nezabilježenom socijalnom, ekonomskom i humanitarnom krizom do koje je došlo zbog političke krize i čije su posljedice golem broj smrtnih slučajeva i otprilike 2,3 milijuna migranata i izbjeglica;

| B. | budući da je 87 % stanovništva Venezuele pogođeno siromaštvom, dok razina krajnjega siromaštva iznosi 61,2 %; budući da se smrtnost majki povećala za 60 %, a smrtnost dojenčadi za 30 %; budući da 89 % stanovnika Venezuele nema dovoljno novca za opskrbu svoje obitelji hranom; budući da MMF predviđa da će inflacija 2018. iznositi 1,4 milijuna %, a 2019. 10 milijuna %; |
| --- | --- |

B.

budući da je 87 % stanovništva Venezuele pogođeno siromaštvom, dok razina krajnjega siromaštva iznosi 61,2 %; budući da se smrtnost majki povećala za 60 %, a smrtnost dojenčadi za 30 %; budući da 89 % stanovnika Venezuele nema dovoljno novca za opskrbu svoje obitelji hranom; budući da MMF predviđa da će inflacija 2018. iznositi 1,4 milijuna %, a 2019. 10 milijuna %;

| C. | budući da usprkos spremnosti međunarodne zajednice vlada Venezuele i dalje tvrdoglavo odbija otvoreno primiti i olakšati distribuciju međunarodne humanitarne pomoći svojem stanovništvu, čime zanemaruje odgovornost koju ima prema svojim građanima; |
| --- | --- |

C.

budući da usprkos spremnosti međunarodne zajednice vlada Venezuele i dalje tvrdoglavo odbija otvoreno primiti i olakšati distribuciju međunarodne humanitarne pomoći svojem stanovništvu, čime zanemaruje odgovornost koju ima prema svojim građanima;

| D. | budući da je 8. listopada 2018. venezuelski oporbeni političar Fernando Albán navodno mučen i ubijen u prostorijama Bolivarijanske nacionalne obavještajne službe (SEBIN), venezuelske političke policije; budući da su usprkos pozivima UN-a i EU-a vlasti odbile dopustiti neovisnu istragu o uzrocima smrti, uključujući međunarodnu autopsiju koju bi proveo neovisni forenzički tim; budući da je Fernando Albán bio u pritvoru u prostorijama SEBIN-a te su zato venezuelske vlasti odgovorne za to gdje se on nalazi; |
| --- | --- |

D.

budući da je 8. listopada 2018. venezuelski oporbeni političar Fernando Albán navodno mučen i ubijen u prostorijama Bolivarijanske nacionalne obavještajne službe (SEBIN), venezuelske političke policije; budući da su usprkos pozivima UN-a i EU-a vlasti odbile dopustiti neovisnu istragu o uzrocima smrti, uključujući međunarodnu autopsiju koju bi proveo neovisni forenzički tim; budući da je Fernando Albán bio u pritvoru u prostorijama SEBIN-a te su zato venezuelske vlasti odgovorne za to gdje se on nalazi;

| E. | budući da je 13. listopada 2018. Lorent Saleh, dobitnik Nagrade Saharov za 2017., oslobođen, izravno prevezen u zračnu luku i smjesta poslan u Španjolsku, što predstavlja čin prisilnog egzila; budući da je četiri godine proveo u zatvoru te da je pritom bio podvrgnut okrutnom mučenju, bez suđenja ili pripremnog ročišta koje je odgođeno 53 puta; budući da njegova svjedočanstva, zajedno s onima brojnih drugih žrtava, potvrđuju sustavnu represiju i okrutno i nečovječno postupanje prema političkim zatvorenicima u Venezueli; |
| --- | --- |

E.

budući da je 13. listopada 2018. Lorent Saleh, dobitnik Nagrade Saharov za 2017., oslobođen, izravno prevezen u zračnu luku i smjesta poslan u Španjolsku, što predstavlja čin prisilnog egzila; budući da je četiri godine proveo u zatvoru te da je pritom bio podvrgnut okrutnom mučenju, bez suđenja ili pripremnog ročišta koje je odgođeno 53 puta; budući da njegova svjedočanstva, zajedno s onima brojnih drugih žrtava, potvrđuju sustavnu represiju i okrutno i nečovječno postupanje prema političkim zatvorenicima u Venezueli;

| F. | budući da se u venezuelskim zatvorima i dalje nalazi više od dvjesto političkih zatvorenika; budući da je član Nacionalne skupštine Juan Recasens proizvoljno uhićen i podvrgnut mučenju te ga se i dalje drži u izolaciji, pri čemu se kontinuirano i nezakonito krši njegov politički imunitet; |
| --- | --- |

F.

budući da se u venezuelskim zatvorima i dalje nalazi više od dvjesto političkih zatvorenika; budući da je član Nacionalne skupštine Juan Recasens proizvoljno uhićen i podvrgnut mučenju te ga se i dalje drži u izolaciji, pri čemu se kontinuirano i nezakonito krši njegov politički imunitet;

| G. | budući da su bivši predsjednik Nacionalne skupštine i dobitnik Nagrade Saharov za 2017. Julio Borges. bivša državna odvjetnica Luisa Ortega Diaz i bivši državni odvjetnik Ministarstva pravosuđa Venezuele Zair Munaray Rodriguez neutemeljeno optuženi za sudjelovanje u pokušaju ubojstva predsjednika Venezuele Nicolása Madura; budući da su venezuelske vlasti za trojicu od njih putem Interpola izdale međunarodni uhidbeni nalog; |
| --- | --- |

G.

budući da su bivši predsjednik Nacionalne skupštine i dobitnik Nagrade Saharov za 2017. Julio Borges. bivša državna odvjetnica Luisa Ortega Diaz i bivši državni odvjetnik Ministarstva pravosuđa Venezuele Zair Munaray Rodriguez neutemeljeno optuženi za sudjelovanje u pokušaju ubojstva predsjednika Venezuele Nicolása Madura; budući da su venezuelske vlasti za trojicu od njih putem Interpola izdale međunarodni uhidbeni nalog;

| H. | budući da u Venezueli sve više vlada ozračje nasilja i potpunog nekažnjavanja u Venezueli, većinom zbog neuspjeha vlasti u tome da privedu pravdi počinitelje ozbiljnih povreda ljudskih prava, uključujući ubojstvo, prekomjernu uporabu sile nad prosvjednicima, samovoljno zadržavanje, mučenje i druge oblike ponižavajućeg i nečovječnog postupanja, ali i kriminalno nasilje; |
| --- | --- |

H.

budući da u Venezueli sve više vlada ozračje nasilja i potpunog nekažnjavanja u Venezueli, većinom zbog neuspjeha vlasti u tome da privedu pravdi počinitelje ozbiljnih povreda ljudskih prava, uključujući ubojstvo, prekomjernu uporabu sile nad prosvjednicima, samovoljno zadržavanje, mučenje i druge oblike ponižavajućeg i nečovječnog postupanja, ali i kriminalno nasilje;

| I. | budući da je 8. veljače 2018. tužiteljica MKS-a pokrenula prethodnu istragu o stanju u Venezueli; budući da je 27. rujna 2018. skupina šest država stranaka Rimskog statuta MKS-a (Argentina, Kanada, Kolumbija, Čile, Paragvaj i Peru) zatražila da tužiteljica pokrene istragu zločina protiv čovječnosti koji su počinjeni na državnom području Venezuele; budući da su Francuska i Kostarika također poduprle pozive na takve istrage; budući da je to prvo upućivanje skupine država stranki u vezi sa stanjem na državnom području druge države stranke; budući da je Parlament u dva navrata uputio isti poziv, u svojoj rezoluciji od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli i u rezoluciji od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (9); |
| --- | --- |

I.

budući da je 8. veljače 2018. tužiteljica MKS-a pokrenula prethodnu istragu o stanju u Venezueli; budući da je 27. rujna 2018. skupina šest država stranaka Rimskog statuta MKS-a (Argentina, Kanada, Kolumbija, Čile, Paragvaj i Peru) zatražila da tužiteljica pokrene istragu zločina protiv čovječnosti koji su počinjeni na državnom području Venezuele; budući da su Francuska i Kostarika također poduprle pozive na takve istrage; budući da je to prvo upućivanje skupine država stranki u vezi sa stanjem na državnom području druge države stranke; budući da je Parlament u dva navrata uputio isti poziv, u svojoj rezoluciji od 8. veljače 2018. o stanju u Venezueli i u rezoluciji od 13. rujna 2017. o političkim odnosima EU-a s Latinskom Amerikom (9);

| J. | budući da je Vijeće 13. studenoga 2017. donijelo odluku da se Venezueli uvede embargo na oružje i zabrana na povezani materijal koji bi se mogao upotrijebiti za unutarnju represiju; budući da je 22. siječnja 2018. jednoglasno odlučilo, kao odgovor na nepoštovanje demokratskih načela, protiv sedam osoba iz Venezuele koje obnašaju javne dužnosti uvesti sankcije u vidu restriktivnih mjera kao što su zabrana putovanja i zamrzavanje imovine; budući da su 25. lipnja 2018. sankcije proširene na još jedanaest venezuelskih dužnosnika odgovornih za kršenja ljudskih prava te podrivanje demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je Vijeće 13. studenoga 2017. donijelo odluku da se Venezueli uvede embargo na oružje i zabrana na povezani materijal koji bi se mogao upotrijebiti za unutarnju represiju; budući da je 22. siječnja 2018. jednoglasno odlučilo, kao odgovor na nepoštovanje demokratskih načela, protiv sedam osoba iz Venezuele koje obnašaju javne dužnosti uvesti sankcije u vidu restriktivnih mjera kao što su zabrana putovanja i zamrzavanje imovine; budući da su 25. lipnja 2018. sankcije proširene na još jedanaest venezuelskih dužnosnika odgovornih za kršenja ljudskih prava te podrivanje demokracije i vladavine prava;

| K. | budući da EU, kao ni druga demokratska tijela, nije priznao ni predsjedničke izbore ni izbore za Ustavotvornu nacionalnu skupštinu, kao ni vlasti uspostavljene tim nezakonitim procesom; budući da je Nacionalno izborno vijeće odredilo 9. prosinca 2018. kao datum izbora za gradska/općinska vijeća u toj zemlji; budući da glavne i najveće oporbene političke stranke, Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) i Voluntad Popular neće smjeti sudjelovati; budući da međunarodna zajednica neće prihvatiti izborne rezultate sve dok su vođe oporbe u zatvoru, a političkim se strankama zabranjuje sudjelovanje na izborima; |
| --- | --- |

K.

budući da EU, kao ni druga demokratska tijela, nije priznao ni predsjedničke izbore ni izbore za Ustavotvornu nacionalnu skupštinu, kao ni vlasti uspostavljene tim nezakonitim procesom; budući da je Nacionalno izborno vijeće odredilo 9. prosinca 2018. kao datum izbora za gradska/općinska vijeća u toj zemlji; budući da glavne i najveće oporbene političke stranke, Acción Democrática (AD), Primero Justicia (PJ), Un Nuevo Tiempo (UNT) i Voluntad Popular neće smjeti sudjelovati; budući da međunarodna zajednica neće prihvatiti izborne rezultate sve dok su vođe oporbe u zatvoru, a političkim se strankama zabranjuje sudjelovanje na izborima;

| L. | budući da zaključci Vijeća za vanjske poslove od 15. listopada 2018. uključuju upućivanje na političko rješenje trenutačne krize mogućnošću da se osnuje kontaktna skupina čiji bi cilj bio promicanje inicijative pod zajedničkim vodstvom ključnih regionalnih i međunarodnih partnera kako bi se stvorili uvjeti koji mogu dovesti do uspostave političkog procesa; |
| --- | --- |

L.

budući da zaključci Vijeća za vanjske poslove od 15. listopada 2018. uključuju upućivanje na političko rješenje trenutačne krize mogućnošću da se osnuje kontaktna skupina čiji bi cilj bio promicanje inicijative pod zajedničkim vodstvom ključnih regionalnih i međunarodnih partnera kako bi se stvorili uvjeti koji mogu dovesti do uspostave političkog procesa;

| M. | budući da dva pokušaja pokretanja nacionalnog dijaloga između vlade i oporbe, u kojima su posredovali Vatikan i međunarodna zajednica, s ciljem pronalaženja načina za izlazak iz krize, nisu uspjela zbog manjka ozbiljnosti venezuelskih vlasti, koje su isključivo željele dobiti na vremenu i steći međunarodno priznanje; |
| --- | --- |

M.

budući da dva pokušaja pokretanja nacionalnog dijaloga između vlade i oporbe, u kojima su posredovali Vatikan i međunarodna zajednica, s ciljem pronalaženja načina za izlazak iz krize, nisu uspjela zbog manjka ozbiljnosti venezuelskih vlasti, koje su isključivo željele dobiti na vremenu i steći međunarodno priznanje;

| 1. | izražava iskrenu sućut obitelji i prijateljima Fernanda Albána; osuđuje, u tom pogledu, kaznena djela koja su počinila nadležna tijela Venezuele i poziva u tom konkretnom slučaju da se provede neposredna neovisna istraga vlade, uključujući međunarodnu autopsiju koju bi proveo neovisni forenzički tim; podsjeća da je dužnost države osigurati sigurnost i tjelesni integritet svih osoba u pritvoru; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje upotrebu proizvoljnog pritvaranja te sudskog i administrativnog uznemiravanja za progon tisuća boraca za ljudska prava, izabranih članova oporbe i nezavisnih organizacija civilnog društva; apelira na venezuelske vlasti da se pobrinu za to da sva kršenja ljudskih prava odmah prestanu i da se počiniteljima sudi te da zajamče potpuno poštovanje svih temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na to da su dva prethodna pokušaja za pronalaženje političkog rješenja za krizu u Venezueli, posredstvom Vatikana i nacionalnim političkim dijalogom koji se održao u Dominikanskoj Republici, očigledno propala; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na prethodno navedeno stajalište Unije i Parlamenta da daljnji politički razvoj mora uključivati sljedeće bezuvjetne zahtjeve: trenutačno puštanje na slobodu svih političkih zatvorenika i prestanak mučenja, lošeg postupanja i uznemiravanja političkih protivnika, aktivista za ljudska prava i mirnih prosvjednika; novo i neovisno Državno izborno povjerenstvo koje imenuje Nacionalna skupština; održavanje slobodnih i poštenih izbora u skladu s međunarodnim standardima za osiguravanje vjerodostojnog postupka kojim se poštuje politički pluralizam, uz prisutnost demokratskih međunarodnih promatrača te priznaje ovlasti legitimne Nacionalne skupštine i raspuštanje Ustavotvorne nacionalne skupštine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa zanimanjem prima na znanje zaključke Vijeća o mogućoj uspostavi kontakata s regionalnim i međunarodnim partnerima radi istraživanja mogućnosti osnivanja kontaktne skupine; podsjeća u tom pogledu da uloga međunarodnih posrednika ili kontaktne posredničke skupine mora biti nepristrana i da je moraju prihvatiti obje strane; smatra da bi cilj ove istraživačke kontaktne skupine trebao biti da se mirnim sredstvima pronađe demokratsko i političko rješenje sukoba u Venezueli o kojem bi odlučivao isključivo venezuelanski narod; ističe potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da je pri ispitivanju mogućnosti pokretanja kontaktne skupine, potrebno ostvariti kontakte s legitimnim predstavnicima venezuelanske demokratske oporbe kako bi se potvrdilo je li većina građana za takvu inicijativu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u potpunosti podupire parlamentarnu izjavu MKS-a o brojnim zločinima i represivnim djelovanjima koje provodi venezuelski režim nad vlastitim građanima; poziva Uniju i države članice da se priključe inicijativi država stranaka MKS-a o istrazi zločina protiv čovječnosti koje je počinila venezuelska vlada na državnom području Venezuele kako bi se odgovorne osobe privele pravdi; podsjeća na predanost EU-a multilateralizmu, u okviru doktrine UN-a, i na ulogu Međunarodnog kaznenog suda u borbi protiv nekažnjavanja ozbiljnih zločina protiv čovječnosti i privođenju počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja uvođenje dodatnih ciljanih i reverzibilnih sankcija EU-a, koje neće naštetiti stanovnicima Venezuele, zbog održavanja izbora 20. svibnja 2018. koji su bili nezakoniti i nisu međunarodno priznati; poziva na jačanje tih sankcija ako se stanje ljudskih prava i demokracije u toj zemlji nastavi pogoršavati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pohvaljuje kolumbijsku vladu zbog brze reakcije i pomoći koju je pružila svim pridošlim Venezuelcima; isto tako pohvaljuje Brazil, Peru i druge zemlje u regiji, posebno one koje su potpisale Deklaraciju iz Quita o mobilnosti državljana Venezuele te regionalne i međunarodne organizacije, privatne i javne subjekte, Katoličku crkvu i obične građane u čitavoj regiji zbog aktivne pomoći i solidarnosti prema venezuelskim izbjeglicama i migrantima; poziva države članice koje su suočene s priljevom građana Venezuele da im pruže pristup osnovnim uslugama i odobre privremeni zaštićeni status i posebna prava boravka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na izuzetno zabrinjavajuće zaključke svoje misije na tromeđu Venezuele s Kolumbijom i Brazilom iz lipnja 2018. te poziva na slanje ad hoc izaslanstva u Peru tijekom 2019. kako bi se ocijenile posljedice venezuelske migracijske krize na terenu; ponavlja svoj poziv venezuelskim vlastima da hitno dozvole pružanje humanitarne pomoći u zemlji kako bi se spriječilo pogoršanje humanitarne i javne zdravstvene krize o lalp bo se provele kratkoročne mjere za borbu protiv pothranjenosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije da u suradnji s nedavno imenovanim zajedničkim posebnim predstavnikom UNHCR-a i IOM-a za venezuelanske izbjeglice i migrante u regiji, Eduardom Steinom mobiliziraju više sredstava i pomoći; u tom pogledu pozdravlja njegovo imenovanje koje jasno odražava regionalnu i globalnu razinu aktualne krize u Venezueli; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je Interpol međunarodna policijska organizacija posvećena prije svega borbi protiv međunarodnog kriminala; poziva Interpol da pomno razmotri zahtjeve vlade Venezuele u pogledu g. Borgesa, gđe Ortege Díaz i g. Mundaraya Rodrígueza, s obzirom na to da su izričito politički motivirani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i Nacionalnoj skupštini Bolivarijanske Republike Venezuele, vladama i parlamentima Republike Kolumbije, Republike Brazila i Republike Perua, Europsko-latinskoameričkoj parlamentarnoj skupštini, glavnom tajniku Organizacije američkih država i Skupini iz Lime. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL C 285, 29.8.2017., str. 145.

(2)  SL C 294, 12.8.2016., str. 21.

(3)  SL C 316, 30.8.2016., str. 190.

(4)  SL C 86, 6.3.2018., str. 101.

(5)  SL C 298, 23.8.2018., str. 137.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0041.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0199.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0313.

(9)  SL C 337, 20.9.2018., str. 71.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/78 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/78

---

P8_TA(2018)0437

Promicanje uzajamnog automatskog priznavanja diploma

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma (2018/2838(RSP))

(2020/C 345/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 26., 53. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 26., 53. i 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. o promicanju suradnje država članica u vezi s uzajamnim priznavanjem visokoškolskih diploma i svjedodžbi o završetku školovanja na razini sekundarnog obrazovanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. o promicanju suradnje država članica u vezi s uzajamnim priznavanjem visokoškolskih diploma i svjedodžbi o završetku školovanja na razini sekundarnog obrazovanja,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (1),

| — | uzimajući u obzir Priopćenje iz Bukurešta iz 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Priopćenje iz Bukurešta iz 2012.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 17. siječnja 2018. za preporuku Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (COM(2018)0024),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 22. svibnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog obrazovanja i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu (COM(2018)0270), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 22. svibnja 2018. za preporuku Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog obrazovanja i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu (COM(2018)0270),

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji u vezi s promicanjem automatskog uzajamnog priznavanja diploma (O-000084/2018 – B8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji u vezi s promicanjem automatskog uzajamnog priznavanja diploma (O-000084/2018 – B8-0415/2018),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da mobilnost u svrhu učenja potiče vještine, kompetencije i znanje uz istodobno promicanje europskih vrijednosti i aktivno sudjelovanje u društvu; |
| --- | --- |

A.

budući da mobilnost u svrhu učenja potiče vještine, kompetencije i znanje uz istodobno promicanje europskih vrijednosti i aktivno sudjelovanje u društvu;

| B. | budući da uzajamno priznavanje diploma te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu omogućuje državama članicama da intenziviraju i ubrzaju svoju suradnju u obrazovanju i osposobljavanju te za građane predstavlja jednu od opipljivih prednosti suradnje na razini EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da uzajamno priznavanje diploma te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu omogućuje državama članicama da intenziviraju i ubrzaju svoju suradnju u obrazovanju i osposobljavanju te za građane predstavlja jednu od opipljivih prednosti suradnje na razini EU-a;

| C. | budući da je poboljšanje postupaka priznavanja diploma visokog obrazovanja i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu preduvjet za uspostavu Europskog obrazovnog prostora (2) do 2025.; |
| --- | --- |

C.

budući da je poboljšanje postupaka priznavanja diploma visokog obrazovanja i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu preduvjet za uspostavu Europskog obrazovnog prostora (2) do 2025.;

| D. | budući da je već postignut znatan napredak na razini višeg obrazovanja, posebno s pomoću regionalnih sporazuma između nekih država članica koji mogu poslužiti kao nadahnuće za ostvarivanje automatskog priznavanja unutar europskog obrazovnog prostora; |
| --- | --- |

D.

budući da je već postignut znatan napredak na razini višeg obrazovanja, posebno s pomoću regionalnih sporazuma između nekih država članica koji mogu poslužiti kao nadahnuće za ostvarivanje automatskog priznavanja unutar europskog obrazovnog prostora;

| E. | budući da postupci uzajamnog priznavanja kvalifikacija višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom sekundarnog obrazovanja i dalje nisu dovoljno razvijeni; |
| --- | --- |

E.

budući da postupci uzajamnog priznavanja kvalifikacija višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu tijekom sekundarnog obrazovanja i dalje nisu dovoljno razvijeni;

| F. | budući da je mobilnost u svrhu učenja u EU-u sve važnija kako u smislu stvarnog broja sudionika, tako i glede kapaciteta i mogućnosti učenja; |
| --- | --- |

F.

budući da je mobilnost u svrhu učenja u EU-u sve važnija kako u smislu stvarnog broja sudionika, tako i glede kapaciteta i mogućnosti učenja;

| G. | budući da pravedno i transparentno priznavanje stranih kvalifikacija predstavlja tehnički cilj Bolonjskog procesa i temeljnu vrijednost kojom se podupire otvoren i uključiv Europski prostor visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

G.

budući da pravedno i transparentno priznavanje stranih kvalifikacija predstavlja tehnički cilj Bolonjskog procesa i temeljnu vrijednost kojom se podupire otvoren i uključiv Europski prostor visokog obrazovanja;

| H. | budući da je pravo na obrazovanje temeljno ljudsko pravo koje treba biti zajamčeno svima; |
| --- | --- |

H.

budući da je pravo na obrazovanje temeljno ljudsko pravo koje treba biti zajamčeno svima;

| 1. | poziva države članice da preuzmu političku obvezu i uspostave mehanizme za automatsko uzajamno priznavanje kvalifikacija visokog obrazovanja i višeg sekundarnog obrazovanja, kao i ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu, u skladu s ciljevima Europskog obrazovnog prostora; poziva Komisiju da podupre postizanje tog cilja poticanjem uzajamnog učenja i razmjene dobre prakse, na primjer redovitim izdavanjem „izjava o usporedivosti” diploma višeg sekundarnog obrazovanja i dosljednom primjenom tablice za ocjenjivanje Europskog sustava prikupljanja i prenošenja bodova (ECTS); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od država članica da povećaju transnacionalnu suradnju i da se koriste novim tehnologijama kako bi se povećala učinkovitost, smanjili troškovi, poboljšala transparentnost i u tu svrhu izgradilo povjerenje, u cilju iskorištavanja mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja koje proizlaze iz unutarnjeg tržišta; naglašava i potrebu za suradnjom s Komisijom u cilju učinkovitog razvoja i uspostave europske studentske iskaznice radi olakšavanja uzajamnog priznavanja diploma te razdoblja školovanja u inozemstvu, uz istodobno smanjenje administrativnih opterećenja i troškova za studente i obrazovne ustanove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice da započnu postupak suradnje u području općeg sekundarnog obrazovanja i osposobljavanja u cilju poticanja transparentnosti i izgradnje povjerenja između različitih sustava obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovo poziva na važnost i potencijal izvora financiranja EU-a i posebno programa Erasmus + u vezi s promicanjem mobilnosti na svim razinama obrazovanja te uspostavom europskih sveučilišta i zajedničkih magistarskih studija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je u tu svrhu važno jamčiti uključivost programa mobilnosti EU-a, posebno osiguravanjem sudjelovanja osoba s invaliditetom i onih u nepovoljnom socioekonomskom položaju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da olakšaju integraciju novopridošlih studenata, izbjeglica i migranata u obrazovno okruženje tako što će osigurati da početno priznavanje njihovih diploma ili ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu u državi članici EU-a ne povlači za sobom prekomjerno administrativno opterećenje, |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da uspostave mehanizme koji će olakšavati automatsko uzajamno priznavanje diploma te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu do 2025., u skladu s ciljevima Europskog obrazovnog prostora i temeljeći se na postojećim okvirima, uključujući okvir EU-a za ključne kompetencije; u tom smislu naglašava i važnost uzajamnih poveznica i komplementarnosti između Europskog obrazovnog prostora i Europskog prostora visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prepoznaje pozitivan primjer europske mature za suradnju među državama članicama u pogledu priznavanja kvalifikacija višeg sekundarnog obrazovanja; preporučuje, međutim, da države članice uklone sve neopravdane prepreke brzom i transparentnom priznavanju ocjena europskih škola za pristup visokom obrazovanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | preporučuje državama članicama da osiguraju, u cilju postizanja automatskog uzajamnog priznavanja diploma i pravednog pristupa ustanovama visokog obrazovanja, da svi europski studenti imaju pravo na više sekundarno obrazovanje pod istim uvjetima kao i državljani dotične države članice, odnosno da, bez obzira na njihovu jezičnu razinu, imaju pravo biti smješteni u razred svoje dobne skupine, na razini koja odgovara razredu u njihovoj matičnoj zemlji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0673&qid=1540305227395&from=EN

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/80 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/80

---

P8_TA(2018)0438

Uvođenje infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: vrijeme je za djelovanje!

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva u Europskoj uniji: vrijeme je za djelovanje! (2018/2023(INI))

(2020/C 345/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. studenoga 2017. naslovljenu „Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, uključujući procjenu nacionalnih okvira politike u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2014/94/EU” (COM(2017)0652), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. studenoga 2017. naslovljenu „Prema najširoj uporabi alternativnih goriva – Akcijski plan za infrastrukturu za alternativna goriva u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/94/EU, uključujući procjenu nacionalnih okvira politike u skladu s člankom 10. stavkom 2. Direktive 2014/94/EU” (COM(2017)0652),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (2),

| — | uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP 21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pariški sporazum, Odluku 1/CP.21 te 21. konferenciju stranaka (COP 21) UNFCCC-a i 11. konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka Protokola iz Kyota (CMP11), koje su održane u Parizu (Francuska) od 30. studenog do 11. prosinca 2015.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz lakih vozila te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 (preinaka) (COM(2017)0676), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz lakih vozila te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 (preinaka) (COM(2017)0676),

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pravilnik o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti (IGF pravilnik) zajedno s predloženim izmjenama da Pravilnik postane obvezan prema Međunarodnoj konvenciji o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), za suočavanje s izazovima koje predstavlja uvođenje upotrebe alternativnih goriva na regulatornoj razini u sektoru pomorskog prijevoza i s ciljem smanjenja rizika za brodove, njihovu posadu i okoliš na najmanju moguću mjeru u pogledu korištenih goriva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pravilnik o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti (IGF pravilnik) zajedno s predloženim izmjenama da Pravilnik postane obvezan prema Međunarodnoj konvenciji o zaštiti ljudskog života na moru (SOLAS), za suočavanje s izazovima koje predstavlja uvođenje upotrebe alternativnih goriva na regulatornoj razini u sektoru pomorskog prijevoza i s ciljem smanjenja rizika za brodove, njihovu posadu i okoliš na najmanju moguću mjeru u pogledu korištenih goriva,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. travnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0297/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam te mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A8-0297/2018),

| A. | budući da je mobilnost osnovna potreba i okosnica naših društava i gospodarstava te bi trebala biti čista, održiva, pouzdana, pristupačna cijenom i sigurna u svim aspektima, budući da u tom kontekstu čiste tehnologije nude ogromne prilike i koristi za društvo te imaju znatan učinak na zdravlje i okoliš, kao i na automobilsku industriju, opskrbljivače energijom, pružatelje komunalnih usluga i operatere mreža; |
| --- | --- |

A.

budući da je mobilnost osnovna potreba i okosnica naših društava i gospodarstava te bi trebala biti čista, održiva, pouzdana, pristupačna cijenom i sigurna u svim aspektima, budući da u tom kontekstu čiste tehnologije nude ogromne prilike i koristi za društvo te imaju znatan učinak na zdravlje i okoliš, kao i na automobilsku industriju, opskrbljivače energijom, pružatelje komunalnih usluga i operatere mreža;

| B. | budući da su države članice usvojile svoje nacionalne okvire politike koje je Komisija ocijenila u svojoj nedavnoj komunikaciji COM(2017)0652, u kojoj je istaknula da se ciljevi i uspostava infrastrukture za punjenje električnih vozila razlikuju od jedne do druge države članice jer je samo osam od 25 država članica u potpunosti ispunilo zahtjeve koji se odnose na nacionalne okvire politike utvrđene u Direktivi 2014/94/EU (3) te da dvije države članice nisu podnijele svoj nacionalni okvir politike do 16. studenoga 2016., kako je predviđeno člankom 3. Direktive 2014/94/EU; |
| --- | --- |

B.

budući da su države članice usvojile svoje nacionalne okvire politike koje je Komisija ocijenila u svojoj nedavnoj komunikaciji COM(2017)0652, u kojoj je istaknula da se ciljevi i uspostava infrastrukture za punjenje električnih vozila razlikuju od jedne do druge države članice jer je samo osam od 25 država članica u potpunosti ispunilo zahtjeve koji se odnose na nacionalne okvire politike utvrđene u Direktivi 2014/94/EU (3) te da dvije države članice nisu podnijele svoj nacionalni okvir politike do 16. studenoga 2016., kako je predviđeno člankom 3. Direktive 2014/94/EU;

| C. | budući da će dekarbonizacija prometa porpaviti kvalitetu zraka i ojačati energetsku sigurnost Europe i neovisnost o uvezenoj energiji i fosilnim gorivima te da će za to biti potrebna brza i konkretna promjena vrste energije, goriva i pogonskih sklopova koji se koriste, kao i povećanje energetske učinkovitosti, što će se postići uvođenjem najučinkovitijih i naprednih tehnologija, prelaskom na multimodalni prijevoz i promjenom ponašanja u pogledu mobilnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da će dekarbonizacija prometa porpaviti kvalitetu zraka i ojačati energetsku sigurnost Europe i neovisnost o uvezenoj energiji i fosilnim gorivima te da će za to biti potrebna brza i konkretna promjena vrste energije, goriva i pogonskih sklopova koji se koriste, kao i povećanje energetske učinkovitosti, što će se postići uvođenjem najučinkovitijih i naprednih tehnologija, prelaskom na multimodalni prijevoz i promjenom ponašanja u pogledu mobilnosti;

| D. | budući da je promet jedini od glavnih sektora gospodarstva u Europskoj uniji u kojem su se od 1990. povećale emisije stakleničkih plinova; budući da iz tog sektora dolazi 23 % emisija CO2 te da taj postotak i dalje raste; budući da se u cestovnom prometu upotrebljava barem 75 % ukupne energije koja se koristi u prometu i stvara gotovo 73 % emisija stakleničkih plinova prometnog sektora; budući da se količina prometa konstantno povećava, što se povezuje s rastom kretanja i količina robe koje se prevoze u EU-u i porastom mobilnosti ljudi; budući da će prema projekcijama za 2030. taj porast imati posljedice na klimatske promjene, kvalitetu zraka i potrošnju energije, kao i na infrastrukturu; budući da će dekarbonizacija cestovnog prometa korištenjem održivih alternativnih goriva zahtijevati fleksibilan pristup, što znači da bi za različite segmente vozila mogla biti različita alternativna goriva; |
| --- | --- |

D.

budući da je promet jedini od glavnih sektora gospodarstva u Europskoj uniji u kojem su se od 1990. povećale emisije stakleničkih plinova; budući da iz tog sektora dolazi 23 % emisija CO2 te da taj postotak i dalje raste; budući da se u cestovnom prometu upotrebljava barem 75 % ukupne energije koja se koristi u prometu i stvara gotovo 73 % emisija stakleničkih plinova prometnog sektora; budući da se količina prometa konstantno povećava, što se povezuje s rastom kretanja i količina robe koje se prevoze u EU-u i porastom mobilnosti ljudi; budući da će prema projekcijama za 2030. taj porast imati posljedice na klimatske promjene, kvalitetu zraka i potrošnju energije, kao i na infrastrukturu; budući da će dekarbonizacija cestovnog prometa korištenjem održivih alternativnih goriva zahtijevati fleksibilan pristup, što znači da bi za različite segmente vozila mogla biti različita alternativna goriva;

| E. | budući da je udio pomorskog prijevoza u svjetskoj trgovini količinski 80 %, a u globalnim emisijama stakleničkih plinova 3 %, čime pridonosi onečišćenju zraka blizu obalnih područja i luka; budući da bi, uzimajući u obzir njegov značajan doprinos svjetskom tržištu usluga prijevoza, postupno uvođenje alternativnih goriva u pomorski prijevoz imalo značajan pozitivni učinak na okoliš; |
| --- | --- |

E.

budući da je udio pomorskog prijevoza u svjetskoj trgovini količinski 80 %, a u globalnim emisijama stakleničkih plinova 3 %, čime pridonosi onečišćenju zraka blizu obalnih područja i luka; budući da bi, uzimajući u obzir njegov značajan doprinos svjetskom tržištu usluga prijevoza, postupno uvođenje alternativnih goriva u pomorski prijevoz imalo značajan pozitivni učinak na okoliš;

| F. | budući da se najkasnije do 2050. cestovni promet mora u potpunosti dekarbonizirati uz ostvarivanje nulte neto stope emisija kako bi se porast svjetske temperature zadržao na razini znatno manjoj od 2 oC i kako bi se pokušao postići cilj od 1,5 oC preuzet u okviru Pariškog sporazuma; budući da je za postizanje tog cilja prijelaz na alternativna goriva smislen, ali da su u dogledno vrijeme još uvijek potrebna konvencionalna goriva sve dok se ukupna potražnja ne bude mogla potpuno pokriti alternativnim gorivima; |
| --- | --- |

F.

budući da se najkasnije do 2050. cestovni promet mora u potpunosti dekarbonizirati uz ostvarivanje nulte neto stope emisija kako bi se porast svjetske temperature zadržao na razini znatno manjoj od 2 oC i kako bi se pokušao postići cilj od 1,5 oC preuzet u okviru Pariškog sporazuma; budući da je za postizanje tog cilja prijelaz na alternativna goriva smislen, ali da su u dogledno vrijeme još uvijek potrebna konvencionalna goriva sve dok se ukupna potražnja ne bude mogla potpuno pokriti alternativnim gorivima;

| G. | budući da je prelazak na održiva alternativna goriva i pogonske sklopove najbolji način dekarboniziranja postojećeg i budućeg voznog parka, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus vozila; budući da će ukupni učinak biti još veći kada ga se bude kombiniralo s većom učinkovitošću vozila, korištenjem javnog prijevoza i bicikala, razvojem zajedničke mobilnosti i poboljšanjem ukupne učinkovitosti prometnih sustava uz pomoć sustava C-ITS te korištenjem tehnologije za automatizaciju i digitalizaciju; budući da se urbanističkim i prostornim planiranjem mogu poduprijeti i nadopuniti tehnološki napori te podržati uspostava infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom; budući da se promicanjem alternativnih goriva može dati važan doprinos poboljšanju kvalitete zraka u gradovima; |
| --- | --- |

G.

budući da je prelazak na održiva alternativna goriva i pogonske sklopove najbolji način dekarboniziranja postojećeg i budućeg voznog parka, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus vozila; budući da će ukupni učinak biti još veći kada ga se bude kombiniralo s većom učinkovitošću vozila, korištenjem javnog prijevoza i bicikala, razvojem zajedničke mobilnosti i poboljšanjem ukupne učinkovitosti prometnih sustava uz pomoć sustava C-ITS te korištenjem tehnologije za automatizaciju i digitalizaciju; budući da se urbanističkim i prostornim planiranjem mogu poduprijeti i nadopuniti tehnološki napori te podržati uspostava infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom; budući da se promicanjem alternativnih goriva može dati važan doprinos poboljšanju kvalitete zraka u gradovima;

| H. | budući da viša cijena vozila na alternativna goriva u odnosu na obična vozila pogonjena motorom s unutarnjim sagorijevanjem, zajedno s nedostatkom infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom, potrošačima još uvijek predstavljaju jednu od glavnih prepreka pri odlučivanju za alternativna vozila; budući da se u tom kontekstu pokazalo da se prihvaćanje tih vozila na tržištu ubrzava zahvaljujući premijama, poreznim olakšicama i nefiskalnim poticajima koji su se za kupce pokazali kao ubrzivači prihvaćanja, a iznosi tih poticaja trebali bi odražavati razinu emisija stakleničkih i emisija onečišćujućih tvari i onečišćivača koju proizvodi određeno alternativno gorivo; |
| --- | --- |

H.

budući da viša cijena vozila na alternativna goriva u odnosu na obična vozila pogonjena motorom s unutarnjim sagorijevanjem, zajedno s nedostatkom infrastrukture za punjenje i opskrbu gorivom, potrošačima još uvijek predstavljaju jednu od glavnih prepreka pri odlučivanju za alternativna vozila; budući da se u tom kontekstu pokazalo da se prihvaćanje tih vozila na tržištu ubrzava zahvaljujući premijama, poreznim olakšicama i nefiskalnim poticajima koji su se za kupce pokazali kao ubrzivači prihvaćanja, a iznosi tih poticaja trebali bi odražavati razinu emisija stakleničkih i emisija onečišćujućih tvari i onečišćivača koju proizvodi određeno alternativno gorivo;

| I. | budući da prelazak na alternativna goriva i pogonske sklopove predstavlja priliku i poticaj za istraživanje konkurentnoj europskoj industriji da ponovno utvrdi svoj položaj predvodnika u tehnologiji; budući da je taj prelazak ključan za međunarodnu konkurentnost u pogledu znanja, tehnologije i tržišnog udjela; |
| --- | --- |

I.

budući da prelazak na alternativna goriva i pogonske sklopove predstavlja priliku i poticaj za istraživanje konkurentnoj europskoj industriji da ponovno utvrdi svoj položaj predvodnika u tehnologiji; budući da je taj prelazak ključan za međunarodnu konkurentnost u pogledu znanja, tehnologije i tržišnog udjela;

| J. | budući da će se preinakom Uredbe o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila, nadajmo se, postaviti ambiciozni ciljevi smanjenja emisija i potaknuti kupnju vozila s niskom ili nultom razinom emisija iz ispušne cijevi, pridržavajući se istodobno tehnološki neutralnog pristupa, čime će se otvoriti put dekarboniziranom voznom parku u Europi, za što će biti potrebno uvođenje adekvatne infrastrukturne mreže za alternativna goriva; budući da revizija Direktive o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu nadopunjuje Direktivu o alternativnim gorivima jamčeći dobavljačima potražnju i povećavajući prijelaz na čista vozila; |
| --- | --- |

J.

budući da će se preinakom Uredbe o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila, nadajmo se, postaviti ambiciozni ciljevi smanjenja emisija i potaknuti kupnju vozila s niskom ili nultom razinom emisija iz ispušne cijevi, pridržavajući se istodobno tehnološki neutralnog pristupa, čime će se otvoriti put dekarboniziranom voznom parku u Europi, za što će biti potrebno uvođenje adekvatne infrastrukturne mreže za alternativna goriva; budući da revizija Direktive o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu nadopunjuje Direktivu o alternativnim gorivima jamčeći dobavljačima potražnju i povećavajući prijelaz na čista vozila;

| K. | budući da je 94 % prometnog sektora u Europi ovisno o nafti, od čega je 90 % potrebno uvesti, između ostalog i iz nekih politički nestabilnih zemalja; |
| --- | --- |

K.

budući da je 94 % prometnog sektora u Europi ovisno o nafti, od čega je 90 % potrebno uvesti, između ostalog i iz nekih politički nestabilnih zemalja;

| L. | budući da se prema Direktivi 2014/94/EU u alternativna goriva ubrajaju i goriva fosilnog podrijetla, što je u suprotnosti s ciljem dekarbonizacije i postupnim napuštanjem fosilnih goriva; budući da treba dati prioritet rješenjima s niskom razinom i nultom stopom emisija iz ispušne cijevi tijekom cijeloga životnog ciklusa vozila; međutim, budući da za teška vozila i u sektoru pomorskog prijevoza ukapljeni i stlačeni prirodni plin kao prijelazne tehnologije mogu kratkoročno i srednjoročno pridonijeti čistijem zraku, osobito oko luka i duž obala; |
| --- | --- |

L.

budući da se prema Direktivi 2014/94/EU u alternativna goriva ubrajaju i goriva fosilnog podrijetla, što je u suprotnosti s ciljem dekarbonizacije i postupnim napuštanjem fosilnih goriva; budući da treba dati prioritet rješenjima s niskom razinom i nultom stopom emisija iz ispušne cijevi tijekom cijeloga životnog ciklusa vozila; međutim, budući da za teška vozila i u sektoru pomorskog prijevoza ukapljeni i stlačeni prirodni plin kao prijelazne tehnologije mogu kratkoročno i srednjoročno pridonijeti čistijem zraku, osobito oko luka i duž obala;

| M. | budući da se energetski i prometni sektor moraju bliže povezati kako bi se omogućila temeljita dekarbonizacija u području mobilnosti; budući da nositelji energije kao što su električna energija i vodik omogućuju mobilnost s nultom stopom emisija uz istodobno integriranje obnovljivih izvora energije; budući da se energetski sektor sve više okreće isključivo obnovljivim izvorima energije, potrebno je osigurati skladištenje viška energije u razdobljima niske potražnje; budući da električna vozila na baterijski pogon i vozila s pogonom na gorive ćelije mogu doprinijeti ostvarenju tog cilja; budući da će izvori energije s niskom razinom emisija biti prijelazni korak u prelasku na mobilnost s nultom stopom emisija; budući da bi tehnološka neutralnost trebala biti početna točka za uvođenje infrastrukture za alternativna goriva; |
| --- | --- |

M.

budući da se energetski i prometni sektor moraju bliže povezati kako bi se omogućila temeljita dekarbonizacija u području mobilnosti; budući da nositelji energije kao što su električna energija i vodik omogućuju mobilnost s nultom stopom emisija uz istodobno integriranje obnovljivih izvora energije; budući da se energetski sektor sve više okreće isključivo obnovljivim izvorima energije, potrebno je osigurati skladištenje viška energije u razdobljima niske potražnje; budući da električna vozila na baterijski pogon i vozila s pogonom na gorive ćelije mogu doprinijeti ostvarenju tog cilja; budući da će izvori energije s niskom razinom emisija biti prijelazni korak u prelasku na mobilnost s nultom stopom emisija; budući da bi tehnološka neutralnost trebala biti početna točka za uvođenje infrastrukture za alternativna goriva;

| N. | budući da se gotovo sve litij-ionske ćelije, glavna komponenta baterija u električnim vozilima, proizvode izvan Europske unije, najviše u Aziji; |
| --- | --- |

N.

budući da se gotovo sve litij-ionske ćelije, glavna komponenta baterija u električnim vozilima, proizvode izvan Europske unije, najviše u Aziji;

| O. | budući da su pametne, stabilne elektroenergetske mreže, bolje povezivanje elektroenergetske i plinske mreže pretvaranjem električne energije u plinovito gorivo, pristup mreži za pružatelje usluga punjenja, privatna mjesta za punjenje i izgradnja stanica za opskrbu vodikom ključni za elektromobilnost; budući da se kod vozila na baterijski pogon i vozila s pogonom na gorive ćelije pametnim i kontroliranim punjenjem može pomoći u uravnoteženju mreža, ali da za to još uvijek ne postoji regulatorni, porezni i tehnički okvir; |
| --- | --- |

O.

budući da su pametne, stabilne elektroenergetske mreže, bolje povezivanje elektroenergetske i plinske mreže pretvaranjem električne energije u plinovito gorivo, pristup mreži za pružatelje usluga punjenja, privatna mjesta za punjenje i izgradnja stanica za opskrbu vodikom ključni za elektromobilnost; budući da se kod vozila na baterijski pogon i vozila s pogonom na gorive ćelije pametnim i kontroliranim punjenjem može pomoći u uravnoteženju mreža, ali da za to još uvijek ne postoji regulatorni, porezni i tehnički okvir;

| P. | budući da se u sustavu transeuropskih prometna mreža (TEN-T) nalaze glavne prometne mreže u Europskoj uniji; budući da bi uvođenje infrastrukture za alternativna goriva i postizanje cilja da se osigura potpuna pokrivenost glavnih prometnih koridora transeuropske prometne mreže mjestima za napajanje do 2025. utvrđenog u komunikaciji trebali biti ključni prioriteti; budući da bi ovaj cilj trebalo dodatno nadopuniti izgradnjom infrastrukture za alternativna goriva i u okviru sveobuhvatne mreže TEN-t i u urbanim, ruralnim i rijetko naseljenim područjima, uzimajući u obzir strukturna i gospodarska ograničenja kako bi se postigla ravnomjernija pokrivenost; |
| --- | --- |

P.

budući da se u sustavu transeuropskih prometna mreža (TEN-T) nalaze glavne prometne mreže u Europskoj uniji; budući da bi uvođenje infrastrukture za alternativna goriva i postizanje cilja da se osigura potpuna pokrivenost glavnih prometnih koridora transeuropske prometne mreže mjestima za napajanje do 2025. utvrđenog u komunikaciji trebali biti ključni prioriteti; budući da bi ovaj cilj trebalo dodatno nadopuniti izgradnjom infrastrukture za alternativna goriva i u okviru sveobuhvatne mreže TEN-t i u urbanim, ruralnim i rijetko naseljenim područjima, uzimajući u obzir strukturna i gospodarska ograničenja kako bi se postigla ravnomjernija pokrivenost;

| 1. | pozdravlja ranije navedenu komunikaciju Komisije o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva; ističe da je potrebno daljnje usklađivanje i suradnja na razini EU-a kako bi se do 2050. dekarbonizirao prometni sektor i naglašava prilike za industriju, tehnologiju i zapošljavanje do kojih će doći u postupku uvođenja alternativnih goriva i odgovarajuće infrastrukture; |
| --- | --- |

1.

Pojačavanje napora

| 2. | međutim, poziva Komisiju da predloži reviziju Direktive 2014/94/EU, zadržavajući pritom trenutačnu definiciju alternativnih goriva navedenu u članku 2., i da se usredotoči na njezinu propisnu provedbu, uzimajući u obzir da ju je dosad samo 8 od 25 država članica potpuno provelo, kako bi se ispunile praznine u infrastrukturi za alternativna goriva diljem Europske unije; ističe potrebu za većim korištenjem alternativnih goriva i stvaranjem stabilnog okruženja za ulaganja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da Komisijina ocjena nacionalnih okvirnih planova otkriva da države članice ulažu različite razine napora, ambicije i dostupna financijska sredstva te da prelazak na alternativna goriva neće biti sveobuhvatan i ravnomjerno raspoređen; stoga poziva Komisiju da temeljito procijeni projekte i razinu ambicije nacionalnih okvirnih planova, da predloži dodatne mjere gdje je to potrebno i da podrži države članice s primjerima najboljih praksi; poziva Komisiju da za formuliranje kriterija održivosti zamijeni sustav nacionalnih okvirnih planova učinkovitijim instrumentima, uključujući konkretne, obvezujuće i provedive ciljeve; predlaže da Komisija uzme u obzir predviđeno i stvarno prihvaćanje vozila na alternativna goriva i njihov tehnološki napredak, dozvoli država članicama fleksibilnost u određivanju načina postizanja ciljeva i radi na cilju izgradnje transeuropske infrastrukturne mreže za sva alternativna goriva koja bi bila dostupna, kompatibilna i interoperabilna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva da se uzmu u obzir predviđeni porast kretanja i količine prevezene robe do 2030. kako bi nova infrastruktura bila dostatnih dimenzija i opremljena na odgovarajući način; ističe važnost aktualnog i budućeg tehnološkog napretka u području akumulatora, vodika ili pohrane energije i ističe da taj napredak treba uzeti u obzir pri odabiru strategija koje će se provoditi; ističe da nove infrastrukture treba prilagoditi promjenama u količinama i u tehnologijama; kao primjer navodi da će masivno povećanje broja električnih vozila povezano s autonomijom tih vozila do 400 km utjecati na rasprostranjenost postaja za punjenje električnih vozila kao i na vrstu potrebnog punjenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže godišnju procjenu stanja provedbe u državama članicama i proširenje područja primjene Direktive kako bi se težište premjestilo s osnovne mreže TEN-T i proširilo na sveobuhvatnu mrežu TEN-t, urbana i regionalna čvorišta te područja koja postižu „visoku” razinu na europskom indeksu kvalitete zraka više od 35 dana godišnje i s gustoćom stanovništva šest puta većom od prosjeka EU-a kako bi se postigla geografski široka pokrivenost i uključila i infrastruktura za javne vozne parkove; poziva Komisiju da u tom pogledu proširi područje primjene Instrumenta za povezivanje Europe i poveća sredstva za njegovo financiranje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podržava razvoj elektrificiranih cesta koje omogućuju punjenje električnih vozila tijekom vožnje; traži da ih se uvede u većem broju barem kada je riječ o cestama osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T; smatra da bi elektrificirane ceste mogle biti rješenje za smanjenje veličine baterija, a time i cijene novih vozila; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da osigura jednake tržišne uvjete za različita alternativna goriva i osigura tehnološku neutralnost, posebice pri promicanju distribucijske infrastrukture te da infrastruktura za vodik postane podložna zahtjevima jednakim infrastrukturi za stlačeni prirodni plin, ali da uravnoteži te zahtjeve za uvođenje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava važnost održivog urbanog planiranja, prijelaza s privatnog na dijeljeno i javno korištenje prijevozom te poziva upućenog Komisiji i državama članicama da osobito obrate pozornost na uvođenje infrastrukture za alternativna goriva za usluge kolektivnog i javnog prijevoza kao što su autobusi, tramvaji, vlakovi, dijeljeni automobili, taksiji i mali kombiji te za bicikle, mopede i motocikle; potiče uvođenje infrastrukture za alternativna goriva u gradskim i prigradskim područjima te da da prednost područjima s lošom kvalitetom zraka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče lokalna i regionalna tijela koja sudjeluju u Sporazumu gradonačelnika za klimu i energiju da se potrude u svoje akcijske planove za održivu energiju uključiti konkretne mjere posebno usmjerene na izgradnju ili dovršenje infrastrukture za punjenje električnih vozila; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da nadopuni ciljeve povezane s klimom iz Direktive 2014/94/EU dodatnim mjerama za čisti zrak nakon provjere prikladnosti direktivâ o kvaliteti zraka u EU-u 2004/107/EZ (4) i 2008/50/EZ (5); |
| --- | --- |

10.

| 11. | skreće pozornost na važnost održive javne nabave vozila na alternativna goriva kao pokretača potražnje za alternativnim gorivima i infrastrukturom za alternativna goriva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče opskrbu čistom energijom u zračnim lukama (za uporabu u prizemljenim zrakoplovima i za prijenosnu opremu u zračnim lukama) kako bi se smanjila potrošnja kerozina, popravila kvaliteta zraka, smanjio utjecaj klimatskih promjena i onečišćenje bukom; |
| --- | --- |

12.

Fond za čistu mobilnost: financiranje infrastrukture za alternativna goriva

| 13. | pozdravlja napore Komisije da osigura dodatnih 800 milijuna EUR kao početno financiranje za poticanje uvođenja infrastrukture za alternativna goriva; međutim, sumnja da će učinak financijske poluge biti dovoljan s obzirom na predviđene potrebe od 5,2 milijarde EUR do 2020. te dodatnih 16 – 22 milijarde ukupnih ulaganja do 2025. godine (6); poziva Komisiju da poveća iznos početnog financiranja kako bi se podržalo ne samo uvođenje, već i upravljanje takvom infrastrukturom tijekom neprofitabilne faze ulaska na tržište te kako bi se usredotočilo na potrebe operatera javnog prijevoza, uključujući podršku za infrastrukturu poput radionica za održavanje; ističe da je potrebno dodatno javno, a posebno privatno ulaganje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaže da procijenjene ulagačke potrebe od 25 milijardi EUR do 2025. sufinanciraju Europska unija s 10 % sredstava, a s 90 % industrija, u prvom redu proizvođači, opskrbljivači, proizvođači energije i goriva te druge zainteresirane strane; naglašava da bi infrastrukturni projekti za alternativna goriva trebali imati pristup bespovratnim sredstvima i zajmovima Instrumenta za povezivanje Europe, Europske investicijske banke (EIB) i Plana ulaganja za Europu te da bi se pritom trebalo osigurati da se ne naruši tržišno natjecanje; zahtijeva da se financijska sredstva iz fonda dodjeljuju u skladu s kriterijima održivosti, izvedivosti, tehnološke neutralnosti, klimatskih ciljeva, europske dodane vrijednosti, postizanja ciljeva i kohezijske politike; traži da Izvršna agencija za inovacije i mreže (INEA), koja već nadzire Instrument za povezivanje Europe, bude za to nadležna agencija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da su europski strukturni i investicijski fondovi 2 te Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond, InvestEU i Obzor Europa prikladni instrumenti za podršku izgradnje infrastrukture za alternativna goriva i kontinuiranom ulaganju u istraživanje i inovacije kako bi se postiglo bolje povezivanje sektora, primjerice prometnog i energetskog; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži od Komisije da predloži reviziju Direktive 1999/94/EZ Europskog parlamenta i vijeća (7) o oznakama na automobilima. smatra da svrha te revizije treba biti znatno poboljšanje informacija koje primaju potrošači o potrošnji goriva, emisijama CO2 i emisijama onečišćujućih tvari i omogućiti usporedivost učinkovitosti i emisija tradicionalnih tehnologija i tehnologija koje se služe alternativnim gorivima u stvarnim uvjetima vožnje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da sastavi uredbu o javno dostupnom roamingu u okviru infrastrukture za alternativna goriva, barem u mreži TEN-T; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da oporezivanje ima velik utjecaj na cjenovnu konkurentnost alternativnih goriva; stoga poziva države članice da revidiraju svoje okvire oporezivanja energije kako bi olakšale i potaknule prihvaćanje alternativnih goriva s malo ili bez ugljika i uklonile trenutačne razlike u oporezivanju električne energije za različite vrste prijevoza, primjerice električne energije za opskrbu brodova s kopna te energije za proizvodnju alternativnih goriva, uključujući pretvaranje električne energije u plinovito gorivo kao način skladištenja energije iz nestalnih obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da podrži dekarbonizaciju pomorskog sektora i sektora pomorskog prijevoza s pomoću jasnog usmjerenja na inovacije, digitalizaciju te prilagodbu luka i brodova; poziva Komisiju, države članice i njihove regije da uspostave zajednički „projekt plavih koridora UPP-a za otoke”, posebice za najudaljenije regije; naglašava da opskrba brodova energijom s kopna i u lukama na unutarnjim plovnim putovima i u morskim lukama može značajno pridonijeti smanjenu buke, emisija CO2 i drugih onečišćivača te poboljšati kvalitetu zraka; |
| --- | --- |

19.

Alternativna goriva – alternativna industrijska politika

| 20. | žali zbog presporog napretka u pogledu uvođenja infrastrukture za alternativna goriva i premale dostupnosti vozila na alternativni pogon, budući da se u 2017. moglo kupiti samo 19 modela baterijskih električnih vozila i 25 modela hibridnih električnih vozila, a 417 modela vozila s motorom s unutarnjim sagorijevanjem, te poziva proizvođače da u tom pogledu pojačaju napore prepoznaje nužnost politika kojima se potiče korištenje vozila s niskom ili nultom razinom emisija iz ispušne cijevi i povećava ponuda lakih i teških vozila na alternativna goriva kako bi ambiciozni standardi u pogledu emisija mogli biti ostvareni do 2025. i 2030. za nova laka i teška vozila, uključujući snažne poticaje za vozila s nultim i niskim emisijama; istodobno priznaje da su za to potrebna veća javna i privatna ulaganja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe povezanost između dostupnosti vozila na alternativna goriva, uvođenja infrastrukture za alternativna goriva i potražnje potrošača za tim tehnologijama; u tom pogledu ističe da bi prelazak na alternativna goriva i pogonske sklopove mogao pomoći industriji da bude globalno konkurentna i zadrži visokokvalitetna radna mjesta u Europi te nadoknaditi propuštene prilike u dekarbonizaciji automobilske industrije i nedostatak ulaganja u održivi prijevoz; ističe da će veće korištenje vozila na alternativna goriva sniziti troškove proizvodnje i ubrzati smanjivanje ukupnog troška vlasništva tih vozila; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na važnost funkcionalnog unutarnjeg tržišta koje osigurava laku pristupačnost postaja za opskrbu gorivom, interoperabilnost platnih usluga i tehničkih standarda, transparentno određivanje cijena goriva i interoperabilnost između poslužitelja i formata podataka; u tom pogledu naglašava važnost pravodobnih, lako razumljivih, točnih, dostupnih i transparentnih informacija za potrošače i dostupnost tih informacija na platformi otvorenih podataka; poziva na uvođenje višeenergetskih mjesta za punjenje kako se ne bi povećavao broj različitih distribucijskih mreža za svaku vrstu napajanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da će se većina punjenja električnih vozila obavljati kod kuće ili na poslu i nadopunjavati na javnim i polujavnim mjestima kao što su supermarketi, željezničke postaje ili zračne luke; u tom pogledu naglašava da je potreban veći naglasak na rješenjima za pametno punjenje i osiguravanje stabilnost mreže i omogućavanje vlastite potrošnje; naglašava da su za elektromobilnost na velike udaljenosti duž autocesta, glavnih cestovnih sustava i mrežnih čvorova potrebne brze i ultrabrze postaje za punjenje; ističe da su otvoreni pristup mjestima za punjenje, interoperabilnost tehnologija i plaćanja te slobodan izbor energije, uključujući energiju iz obnovljivih izvora, i dobavljači ključni čimbenici za funkcioniranje sustava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja inicijativu Komisije za osnivanje održivog Europskog saveza za baterije i snažno podržava proizvodnju europskih baterijskih ćelija proizvedenih uz pomoć tehnologija nove generacije; poziva Komisiju da proširi inicijativu na druge pogonske sklopove poput gorivih ćelija kako bi se održalo vodstvo Europe u području tehnologije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da ocijeni izvedivost procjena životnog ciklusa za alternativna goriva, baterije i pogonske sklopove kako bi se održivo dekarbonizirao sektor prometa i ocijenile njegove emisije i učinak na potražnju za energijom i vodom, upotrebu zemljišta, okoliš i zajednice; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 307, 28.10.2014., str. 1.

(2)  SL L 120, 15.5.2009., str. 5.

(3)  SL L 307, 28.10.2014., str. 1.

(4)  SL L 23, 26.1.2005., str. 3.

(5)  SL L 152, 11.6.2008., str. 1.

(6)  COM(2017)0652.

(7)  SL L 12, 18.1.2000., str. 16.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/86 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/86

---

P8_TA(2018)0439

Kako ovladati globalizacijom: trgovinski aspekti

Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o ovladavanju globalizacijom: trgovinski aspekti (2018/2005(INI))

(2020/C 345/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Dokument Europske komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije (COM(2017)0240) od 10. svibnja 2017. , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dokument Europske komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije (COM(2017)0240) od 10. svibnja 2017. ,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2017. naslovljenu „Uravnotežena i napredna trgovinska politika za ostvarivanje prednosti globalizacije” (COM(2017)0492), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. rujna 2017. naslovljenu „Uravnotežena i napredna trgovinska politika za ostvarivanje prednosti globalizacije” (COM(2017)0492),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (COM(2017)0487), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Europskoj uniji (COM(2017)0487),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. listopada 2015. naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o provedbi zajedničke trgovinske politike (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2016. o novoj, inovativnoj i budućnosti okrenutoj strategiji za trgovinu i ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2017. naslovljenu „Ususret strategiji digitalne trgovine” (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. rujna 2017. o provedbi strategije trgovinske politike „Trgovina za sve” – osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 13. rujna 2017. o provedbi strategije trgovinske politike „Trgovina za sve” – osiguravanje napredne trgovinske politike za svladavanje globalizacije (COM(2017)0491),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 9. studenoga 2017. o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini 1. siječnja 2016. – 31. prosinca 2016. (COM(2017)0654), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 9. studenoga 2017. o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini 1. siječnja 2016. – 31. prosinca 2016. (COM(2017)0654),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda, naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. usvojila Opća skupština Ujedinjenih naroda, naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 26/9 usvojenu 26. lipnja 2014., a osobito u njoj sadržanu odluku o „stvaranju međuvladine radne skupine otvorenog tipa o ljudskim pravima za transnacionalne korporacije i druga poduzeća čiji će zadatak biti izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava 26/9 usvojenu 26. lipnja 2014., a osobito u njoj sadržanu odluku o „stvaranju međuvladine radne skupine otvorenog tipa o ljudskim pravima za transnacionalne korporacije i druga poduzeća čiji će zadatak biti izrada pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u okviru međunarodnog prava o ljudskim pravima”,

| — | uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o procjenama utjecaja trgovinskih i investicijskih sporazuma na ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vodeća načela UN-a o procjenama utjecaja trgovinskih i investicijskih sporazuma na ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir govor o stanju Unije koji je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker održao 13. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor o stanju Unije koji je predsjednik Komisije Jean-Claude Juncker održao 13. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2321 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1036 o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije i Uredbe (EU) 2016/1037 o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 16. ožujka 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 16. ožujka 2017. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (6),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 4. listopada 2016. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 4. listopada 2016. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1236/2005 o trgovini određenom robom koja bi se mogla koristiti za izvršenje smrtne kazne, mučenje ili drugo okrutno, nečovječno ili ponižavajuće postupanje ili kažnjavanje (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o ljudskim pravima i socijalnim i ekološkim standardima u međunarodnim trgovinskim sporazumima (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2010. o međunarodnoj trgovinskoj politici u kontekstu nezaobilaznih mjera povezanih s klimatskim promjenama (9),

| — | uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument službi Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”,

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. srpnja 2015. naslovljen „Primjena vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima – trenutačno stanje”(SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 14. srpnja 2015. naslovljen „Primjena vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima – trenutačno stanje”(SWD(2015)0144),

| — | uzimajući u obzir smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje, objavljene 31. svibnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice OECD-a o postupanju s dužnom pažnjom za odgovorno poslovno ponašanje, objavljene 31. svibnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir Savez za suzbijanje trgovine proizvodima koji služe za mučenje, osnovan na Općoj skupštini UN-a 18. rujna 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Savez za suzbijanje trgovine proizvodima koji služe za mučenje, osnovan na Općoj skupštini UN-a 18. rujna 2017.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 10. travnja 2017. naslovljeno „Poboljšanje pristupa pravnim sredstvima u području poslovanja i ljudskih prava na razini EU-a” (1/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA) od 10. travnja 2017. naslovljeno „Poboljšanje pristupa pravnim sredstvima u području poslovanja i ljudskih prava na razini EU-a” (1/2017),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, osobito njezin članak 4. stavak 1. o zabrani ropstva i prisilnog rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, osobito njezin članak 4. stavak 1. o zabrani ropstva i prisilnog rada,

| — | uzimajući u obzir dokument o politici Međunarodnog monetarnog fonda, Svjetske banke i Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 10. travnja 2017. naslovljen „Trgovina kao pokretač rasta za sve: u prilog trgovini i politikama kojima se olakšava prilagodba”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument o politici Međunarodnog monetarnog fonda, Svjetske banke i Svjetske trgovinske organizacije (WTO) od 10. travnja 2017. naslovljen „Trgovina kao pokretač rasta za sve: u prilog trgovini i politikama kojima se olakšava prilagodba”,

| — | uzimajući u obzir dokument OECD-a o ključnim pitanjima iz lipnja 2017. naslovljen „Učinkovitom globalizacijom do boljeg života za sve” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument OECD-a o ključnim pitanjima iz lipnja 2017. naslovljen „Učinkovitom globalizacijom do boljeg života za sve” (10),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara iz 1970. i Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili ilegalno izvezenim kulturnim predmetima iz 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara iz 1970. i Konvenciju UNIDROIT-a o ukradenim ili ilegalno izvezenim kulturnim predmetima iz 1995.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029),

| — | uzimajući u obzir Opću uredbu EU-a o zaštiti podataka koja je na snazi od 25. travnja 2018. (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću uredbu EU-a o zaštiti podataka koja je na snazi od 25. travnja 2018. (11),

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Povelje Europske unije o temeljnim pravima iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir članke 167., 207., 208. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 167., 207., 208. i 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A8-0319/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje i Odbora za pravna pitanja (A8-0319/2018),

| A. | budući da je globalizacija trajan proces kojim se stvara novi niz budućih političkih, gospodarskih i socijalnih izazova zbog brzog tehnološkog napretka te budući da će se dogoditi promjene u gotovo svim sektorima; budući da regulatorni i zakonodavni okvir zaostaje za tim razvojem, što dovodi u pitanje značajna socijalna postignuća; |
| --- | --- |

A.

budući da je globalizacija trajan proces kojim se stvara novi niz budućih političkih, gospodarskih i socijalnih izazova zbog brzog tehnološkog napretka te budući da će se dogoditi promjene u gotovo svim sektorima; budući da regulatorni i zakonodavni okvir zaostaje za tim razvojem, što dovodi u pitanje značajna socijalna postignuća;

| B. | budući da je nejednakost dohotka i dalje na najvišim razinama u povijesti, no da se udio svjetskog stanovništva koje živi u ekstremnom siromaštvu smanjio s 44 % 1980. na 10 % 2015.; budući da se Parlament slaže s Komisijom da globalizacija podrazumijeva izazove, među ostalim, zato što su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama, te budući da, ako se ne poduzmu aktivne mjere, postoji opasnost da će globalizacija objediniti učinak tehnološkog napretka i nedavne gospodarske krize te doprinijeti daljnjem povećanju nejednakosti i socijalne polarizacije; |
| --- | --- |

B.

budući da je nejednakost dohotka i dalje na najvišim razinama u povijesti, no da se udio svjetskog stanovništva koje živi u ekstremnom siromaštvu smanjio s 44 % 1980. na 10 % 2015.; budući da se Parlament slaže s Komisijom da globalizacija podrazumijeva izazove, među ostalim, zato što su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama, te budući da, ako se ne poduzmu aktivne mjere, postoji opasnost da će globalizacija objediniti učinak tehnološkog napretka i nedavne gospodarske krize te doprinijeti daljnjem povećanju nejednakosti i socijalne polarizacije;

| C. | budući da otvorenost svjetske trgovine i globalizacija imaju neke pozitivne učinke jer su omogućile milijunima ljudi da se izdignu iz siromaštva te da kao takve mogu doprinijeti gospodarskom rastu, blagostanju i konkurentnosti zemalja; budući da globalizacija također podrazumijeva izazove i da su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama; budući da globalizacija ne bi smjela štetiti okolišu; budući da građani EU-a sve više zahtijevaju da se u okviru trgovinske politike Unije zajamči da je roba koja ulazi u tržište EU-a proizvedena u pristojnim i održivim uvjetima te da u globalnom kontekstu koji se mijenja EU promiče trgovinsku politiku koja se temelji na vrijednostima; |
| --- | --- |

C.

budući da otvorenost svjetske trgovine i globalizacija imaju neke pozitivne učinke jer su omogućile milijunima ljudi da se izdignu iz siromaštva te da kao takve mogu doprinijeti gospodarskom rastu, blagostanju i konkurentnosti zemalja; budući da globalizacija također podrazumijeva izazove i da su njezine koristi neravnomjerno raspoređene među ljudima i regijama; budući da globalizacija ne bi smjela štetiti okolišu; budući da građani EU-a sve više zahtijevaju da se u okviru trgovinske politike Unije zajamči da je roba koja ulazi u tržište EU-a proizvedena u pristojnim i održivim uvjetima te da u globalnom kontekstu koji se mijenja EU promiče trgovinsku politiku koja se temelji na vrijednostima;

| D. | budući da politike otvorene i poštene trgovine i ulaganja koje se temelje na vrijednostima iziskuju niz djelotvornih popratnih politika kako bi se za EU te za stanovništvo i gospodarstvo trećih zemalja maksimalno povećali dobici i smanjili gubici zbog liberalizacije trgovine; budući da bi provedba ciljeva UN-a u pogledu održivog razvoja, čiji je cilj okončanje siromaštva te postizanje društvenog napretka i napretka u zaštiti okoliša, trebala postati mjerilo uspjeha trgovinske politike Unije; |
| --- | --- |

D.

budući da politike otvorene i poštene trgovine i ulaganja koje se temelje na vrijednostima iziskuju niz djelotvornih popratnih politika kako bi se za EU te za stanovništvo i gospodarstvo trećih zemalja maksimalno povećali dobici i smanjili gubici zbog liberalizacije trgovine; budući da bi provedba ciljeva UN-a u pogledu održivog razvoja, čiji je cilj okončanje siromaštva te postizanje društvenog napretka i napretka u zaštiti okoliša, trebala postati mjerilo uspjeha trgovinske politike Unije;

| E. | budući da je protekcionizam suviše jednostavan i slab odgovor na izazove koje podrazumijeva globalizacija; budući da će protekcionističke politike koje se ne provode u skladu s pravilima WTO-a imati domino-efekt na sve te naštetiti uvoznicima, izvoznicima i potrošačima; budući da bi pošteni i etički trgovinski odnosi trebali postati pravilo u međunarodnim gospodarskim odnosima; |
| --- | --- |

E.

budući da je protekcionizam suviše jednostavan i slab odgovor na izazove koje podrazumijeva globalizacija; budući da će protekcionističke politike koje se ne provode u skladu s pravilima WTO-a imati domino-efekt na sve te naštetiti uvoznicima, izvoznicima i potrošačima; budući da bi pošteni i etički trgovinski odnosi trebali postati pravilo u međunarodnim gospodarskim odnosima;

| F. | budući da klimatske promjene prouzročene ljudskom aktivnošću dovode do još bržeg nestajanja biološke raznolikosti od onog iz najcrnjih prognoza Međuvladina panela o klimatskim promjenama te do srednjoročne prijetnje preživljavanju ekosustava, osobito morskih, zbog onečišćenja posebice povezanog s iskorištavanjem ugljikovodika; |
| --- | --- |

F.

budući da klimatske promjene prouzročene ljudskom aktivnošću dovode do još bržeg nestajanja biološke raznolikosti od onog iz najcrnjih prognoza Međuvladina panela o klimatskim promjenama te do srednjoročne prijetnje preživljavanju ekosustava, osobito morskih, zbog onečišćenja posebice povezanog s iskorištavanjem ugljikovodika;

| G. | budući da EU ima pravo donošenja politika u području trgovine kulturnim i audiovizualnim uslugama s ciljem zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja kao i kulturnog nasljeđa te doprinosa ostvarenju 4. cilja održivog razvoja o kvalitetnom obrazovanju; budući da te ostale odredbe uključuju zajedničku trgovinsku politiku definiranu u članku 207. UFEU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da EU ima pravo donošenja politika u području trgovine kulturnim i audiovizualnim uslugama s ciljem zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja kao i kulturnog nasljeđa te doprinosa ostvarenju 4. cilja održivog razvoja o kvalitetnom obrazovanju; budući da te ostale odredbe uključuju zajedničku trgovinsku politiku definiranu u članku 207. UFEU-a;

| H. | budući da se u članku 3. stavku 3. UEU-a navodi da EU mora poštovati svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurati očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 3. stavku 3. UEU-a navodi da EU mora poštovati svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurati očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe;

| I. | budući da EU odlikuje velika raznolikost tradicija i snažnih kulturnih i kreativnih industrija, malih i srednjih poduzeća i različitih sustava javnih medijskih tijela i javnog financiranja filma te budući da promicanje kulturne raznolikosti, pristupa kulturi i demokratskog dijaloga mora ostati vodeće načelo u skladu s pristupom EU-a međunarodnoj trgovini; |
| --- | --- |

I.

budući da EU odlikuje velika raznolikost tradicija i snažnih kulturnih i kreativnih industrija, malih i srednjih poduzeća i različitih sustava javnih medijskih tijela i javnog financiranja filma te budući da promicanje kulturne raznolikosti, pristupa kulturi i demokratskog dijaloga mora ostati vodeće načelo u skladu s pristupom EU-a međunarodnoj trgovini;

| J. | budući da kulturne i kreativne industrije doprinose stvaranju dostojanstvenih radnih mjesta i gospodarskom napretku te čine otprilike 2,6 % BDP-a Europske unije, bilježe veću stopu rasta od ostalih gospodarskih sektora i predstavljaju jedan od najotpornijih sektora za vrijeme financijske krize; budući da će razvoj trgovine robom i uslugama kulturne i kreativne industrije biti važan pokretač održivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

J.

budući da kulturne i kreativne industrije doprinose stvaranju dostojanstvenih radnih mjesta i gospodarskom napretku te čine otprilike 2,6 % BDP-a Europske unije, bilježe veću stopu rasta od ostalih gospodarskih sektora i predstavljaju jedan od najotpornijih sektora za vrijeme financijske krize; budući da će razvoj trgovine robom i uslugama kulturne i kreativne industrije biti važan pokretač održivog gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta u Europi;

| K. | budući da se Općom uredbom o zaštiti podataka utvrđuju visoki standardi obrade osobnih podataka koji od platformi i usluga internetskog prijenosa zahtijevaju određenu razinu odgovornosti u pogledu reguliranja međunarodne trgovine; |
| --- | --- |

K.

budući da se Općom uredbom o zaštiti podataka utvrđuju visoki standardi obrade osobnih podataka koji od platformi i usluga internetskog prijenosa zahtijevaju određenu razinu odgovornosti u pogledu reguliranja međunarodne trgovine;

| L. | budući da ovladavanje globalizacijom u pogledu trgovine kulturnim dobrima podrazumijeva strogo pridržavanje svih međunarodnih konvencija o zaštiti kulturne baštine, posebno odredbi iz Haške konvencije iz 1954., Konvencije UNESCO-a iz 1970. i Konvencije UNIDROIT-a iz 1995.; |
| --- | --- |

L.

budući da ovladavanje globalizacijom u pogledu trgovine kulturnim dobrima podrazumijeva strogo pridržavanje svih međunarodnih konvencija o zaštiti kulturne baštine, posebno odredbi iz Haške konvencije iz 1954., Konvencije UNESCO-a iz 1970. i Konvencije UNIDROIT-a iz 1995.;

| M. | budući da se međukulturnim dijalogom njeguje poštovanje i međusobno razumijevanje te se njime potiču pravednije socijalne i ekonomske razmjene, uključujući trgovinu, te se doprinosi razvoju praksi kojima se promiču interesi svih strana na ujednačeniji način pun poštovanja te borbi protiv nepoštenih praksi kao što su štetne klauzule i nametnuti jednostrani uvjeti; |
| --- | --- |

M.

budući da se međukulturnim dijalogom njeguje poštovanje i međusobno razumijevanje te se njime potiču pravednije socijalne i ekonomske razmjene, uključujući trgovinu, te se doprinosi razvoju praksi kojima se promiču interesi svih strana na ujednačeniji način pun poštovanja te borbi protiv nepoštenih praksi kao što su štetne klauzule i nametnuti jednostrani uvjeti;

Ovladavanje globalizacijom

| 1. | pozdravlja Dokument Komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije i njegov naglasak na lakšem pristupu pozitivnim učincima globalizacije, pritom ističući potrebu za suzbijanjem njezinih negativnih učinaka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da međunarodna trgovina ima odlučujuću ulogu u gospodarskom razvoju i suradnji među zemljama u globaliziranom gospodarstvu, ali i bitan učinak na mir, socijalno i ekološki održiv rast, zapošljavanje, iskorjenjivanje siromaštva i nesigurnosti opskrbe hranom, ljudska prava i borbu protiv klimatskih promjena; stoga prepoznaje sve veću odgovornost EU-a da u okviru svojih globalnih trgovinskih i vanjskih odnosa doprinese pružanju odgovora na te izazove; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je potrebno na djelotvoran način jačati kontrolu trgovinu robom s dvojnom namjenom te stoga poziva na provedbu obveza Unije u okviru Međunarodnog ugovora o trgovini oružjem; |
| --- | --- |

3.

Analiza

| 4. | napominje da su zbog globalizacije zemlje i gospodarstva sve povezaniji; napominje da je to dovelo do pojave međunarodnih vrijednosnih lanaca te ističe da se tim vrijednosnim lancima restrukturira međunarodna podjela rada, kao i međuovisnost zemalja; podsjeća na to da njihova izuzetno složena priroda, nedostatak transparentnosti i slabljenje odgovornosti mogu dovesti do većeg rizika od kršenja ljudskih i radničkih prava, konkretnog nekažnjavanja kaznenih djela protiv okoliša te izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara velikih razmjera; ponovno naglašava prednosti trgovinske politike EU-a koja se temelji na zajedničkim pravilima i vrijednostima, među ostalim u pogledu pitanja kao što su ljudska prava, uvjeti rada i zaštita okoliša; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da su koristi od globalizacije neravnomjerno raspoređene među regijama i društvima jer neke regije i sektori od nje imaju velike koristi, dok su druge pogođene strukturnim promjenama i porastom nezaposlenosti; napominje da je to, uz promjene u tehnologiji kao što su automatizacija i digitalizacija, razlog za sve veći skepticizam prema globalizaciji u nekim dijelovima društva ili za njezino odbacivanje; napominje da su financijska i gospodarska kriza utjecale na raspodjelu prihoda i pogoršale problem siromaštva; prima na znanje da je 2014. prosječni Ginijev koeficijent raspoloživog dohotka po kućanstvu dosegao najveću vrijednost zabilježenu u posljednjih 30 godina, no da je pokazao osobito negativan trend kada je riječ o skromnim i srednje visokim prihodima; primjećuje da se u mnogim državama članicama EU-a srednja klasa smanjila, dok je isto tako pao njezin udio u ukupnim prihodima; smatra da smanjenje srednje klase, strah građana od gubitka društvenog i ekonomskog položaja te skepticizam prema globalizaciji zajedno mogu dovesti do protekcionizma, suviše jednostavnog odgovora na uobičajene bojazni; napominje da u tom kontekstu ni nacionalističko-protekcionističke ni uobičajene politike nisu prikladan odgovor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da perspektiva održive i uspješne nacionalne budućnosti doprinosi smanjenju nezakonitih migracijskih tokova u Europu i olakšava njihovo upravljanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da u slučaju neuspješnog gospodarstva pati i demokracija; primjećuje da demokracija trenutačno slabi gotovo svagdje; naglašava da građani sada imaju više mogućnosti no ikad, no mnogi od njih smatraju da demokracija više ne služi njihovim interesima; ističe da, potaknute tim trendom, autokratske i nedemokratske države iskorištavaju naša društva kao oružje i koriste otpor stanovništva prema globalizaciji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da gospodarski značaj Kine i drugih zemalja jugoistočne Azije zamjetno raste; ističe da se u toj regiji povećavaju trgovinski i investicijski tokovi; naglašava da će se taj trend nastaviti i u narednim godinama; napominje da će to dovesti do relativnog gubitka važnosti trenutačnih globalnih gospodarskih središta Europe i Sjeverne Amerike, kao i do novih izazova u pogledu očuvanja međunarodne trgovinske politike koja se temelji na vrijednostima; ističe važnost prilagodbe tim novim gospodarskim izazovima; stoga ponovno naglašava da je potrebno dodatno ojačati multilateralni sustav koji se temelji na pravilima i vrijednostima; ističe da će ta kretanja vjerojatno ugroziti europske strateške interese; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da je globalizacija dovela do bržeg i šireg rasprostranjivanja tehnologije i inovacija te da tehnologija može biti ključni pokretač trgovine; ističe činjenicu da EU još nije razradio strategiju digitalne trgovine ni razmotrio moguće prednosti interneta i tehnologija digitalnog vođenja evidencije transakcija za međunarodnu trgovinu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da kinesko gospodarstvo znatno raste i povećava svoj tržišni udio na štetu Europe i Sjeverne Amerike; napominje da je nova kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put” pokušaj te zemlje da postane vodeća svjetska gospodarska sila; ističe da se kineski utjecaj, koji nije samo gospodarski već ima i stratešku i sigurnosnu dimenziju, širi i na samu Europu; vidi politiku „Amerika na prvom mjestu” kao pokušaj Sjedinjenih Američkih Država da se suoče s krizom te smatra da ta politika djeluje destruktivno na svjetski gospodarski poredak utemeljen na pravilima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je transatlantska os posljednjih desetljeća uvijek bila jamac slobodne globalne trgovine koja se temelji na vrijednostima i da u budućnosti ponovno može preuzeti tu ulogu; u vezi s tim napominje da bi se transatlantskim sporazumom mogao pružiti novi poticaj; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da se multilateralni svjetski gospodarski poredak u čijem je središtu WTO bori s prihvaćanjem tih korjenitih promjena, kao i drugačijih interesa država u međunarodnim sporazumima; napominje da sve veći protekcionizam u Sjedinjenim Američkim Državama i šire, kao i nedostatak razumijevanja za potrebe i očekivanja zemalja u razvoju u međunarodnim sporazumima, oslabljuju WTO; smatra da je žalbeno tijelo WTO-a osobito važno za rješavanje trgovinskih sporova te je ozbiljno zabrinut zbog toga što Sjedinjene Američke Države blokiraju imenovanje njegovih članova, čime se narušava funkcioniranje WTO-a; poziva Komisiju da pokaže fleksibilnost u provedbi reforme žalbenog tijela WTO-a, no da inzistira na mehanizmu za rješavanje koji se sastoji od dva koraka; žali zbog nedovoljne integracije ciljeva održivog razvoja u program svjetske trgovine te zbog toga što ih se ne uzima obzir na odgovarajući način; izražava stajalište da potrebe i očekivanja zemalja u razvoju treba bolje odraziti u međunarodnim sporazumima, kao i u Razvojnom programu iz Dohe; |
| --- | --- |

12.

Europska politika

| 13. | napominje da je EU suočen s izazovom uspješnog funkcioniranja u ovom globalnom okruženju koje se mijenja, što znači da treba osigurati svoju konkurentnost uz očuvanje socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša, povećati suradnju s rastućim gospodarstvima u jugoistočnoj Aziji, kao i s Indijom, Kinom i Latinskom Amerikom, te razmotriti problem sve jačeg proizvoljnog protekcionizma Sjedinjenih Američkih Država; napominje da je važno sudjelovati u restrukturiranju svjetskog gospodarskog poretka i poštovati potrebe zemalja u razvoju, kao i potrebe osoba u nepovoljnom ekonomskom i socijalnom položaju u razvijenim zemljama; ističe da težnje u smislu ostvarenja ciljeva održivog razvoja i provedbe Pariškog sporazuma moraju služiti kao sveobuhvatni okvir za ispunjavanje tih obveza te da pritom najvažnija mora biti usklađenost politika radi održivog razvoja; naglašava da su javne financije, službena razvojna pomoć i mobilizacija domaćih resursa potrebna sredstva za postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost popratnih politika kojima bi se poduprli pozitivni učinci i mogućnosti koje pruža globalizacija; naglašava potrebu za strukturiranim, uravnoteženim sporazumima o slobodnoj trgovini; ponovno naglašava potporu trgovinskoj politici Komisije i promicanju alata i instrumenata trgovinske politike radi reguliranja i rješavanja izazova povezanih s globalizacijom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da Europska unija nudi odgovarajući okvir potpore za izradu naprednih pravila o trgovini i ulaganjima, poticanje gospodarske suradnje, solidarnost među narodima i borbu protiv klimatskih promjena; potiče Uniju da nastavi razvijati svoje inicijative radi boljeg reguliranja globalizacije učinkovitim mjerama potpore; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primjećuje teškoće na koje države članice nailaze u samostalnom rješavanju problema kao što su migracijski tokovi, financijske krize, utaje poreza, terorizam i klimatske promjene; ističe zajedničku odgovornost i ulogu regija i gradova u ovladavanju globalizacijom; napominje da djelotvornost europskih mjera ovisi o nastojanjima država članica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da razilaženja između EU-a i SAD-a stvaraju nove izazove za EU, ali i prilike za traženje novih načina upravljanja globalizacijom, njezina oblikovanja i preuzimanja odgovornosti za nju; |
| --- | --- |

17.

Europski unutarnji odgovor

| 18. | slaže se s Komisijom da je očuvanje međunarodne konkurentnosti i istodobno jamčenje visokih socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša preduvjet za uspješnu europsku strategiju; pozdravlja daljnje jačanje unutarnjeg tržišta EU-a, kao i konsolidaciju ekonomske unije usklađivanjem standarda socijalne zaštite, plaća i životnog standarda; smatra da je navedeno usklađivanje ključno jer je snažno unutarnje tržište preduvjet za uspješnu provedbu međunarodnih strategija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da međunarodna konkurentnost snažno ovisi o uspješnom oblikovanju automatizacije i digitalizacije na društveno i ekološki odgovoran način, uz istovremenu zaštitu privatnog života europskih građana; napominje da će se zbog novih tehnologija, osobito tehnologije lanca blokova, preobraziti karakter međunarodne trgovine; napominje da je važno postići naše ciljeve u pogledu klimatske politike te da je potrebno što prije prijeći na obnovljive izvore energije; mišljenja je da EU mora hitno izraditi istinsku i učinkovitu industrijsku strategiju kako bi se smanjile vanjske slabosti i pritom potaknuo prelazak na niskougljično gospodarstvo; smatra da bi se na prilike i izazove koje globalizacija podrazumijeva, kao i na nedavne mjere određenih trećih zemalja, trebalo odgovoriti trgovinskom politikom EU-a koja daje prednost otvorenoj i poštenoj trgovini s transparentnim pravilima i snažnim multilateralnim sustavom unutar WTO-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da bi, u skladu s člankom 12. UFEU-a, kojim se priznaje da se zahtjevi zaštite potrošača moraju uzeti u obzir pri utvrđivanju i provedbi ostalih politika i aktivnosti Unije, posebno poglavlje o zaštiti potrošača moglo doprinijeti postizanju visoke razine zaštite potrošača preko pravnih zaštitnih mjera, primjerice u pogledu prava na zakonsko uređivanje i načela predostrožnosti, ali i donijeti konkretne koristi potrošačima i potaknuti povjerenje potrošača, među ostalim u vezi s internetskim uslugama, promicati održivu potrošnju, uključiti interes potrošača u provedbu sveobuhvatnih trgovinskih sporazuma i doprinijeti djelotvornoj provedbi zakona o zaštiti potrošača, također u prekograničnim situacijama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da treba osigurati ravnopravnije uvjete za mala i srednja poduzeća; traži od Komisije da uspostavi europsku trgovinsku strategiju za mala i srednja poduzeća kako bi se ta poduzeća uključila u međunarodne vrijednosne lance i kako bi se svladale trgovinske smetnje kao što su necarinske prepreke; ističe da je pristup informacijama jedna od najvećih prepreka za sudjelovanje malih i srednjih poduzeća na tržištu, što znači da je potrebno povećati transparentnost i potporu; zahtijeva da Komisija u tom kontekstu izradi instrumente kojima će olakšati postupanje s pravilima o podrijetlu i korištenje povlastica za mala i srednja poduzeća; skreće pozornost na velik potencijal neiskorištenih povlastica i zahtijeva da Komisija utvrdi ambiciozne ciljeve za povećanje njihovih stopa korištenja; napominje da su za postizanje ciljeva održivog razvoja važna mala i srednja poduzeća; poziva na to da se u trgovinske sporazume uvrste posebna poglavlja o potrebama i interesima malih i srednjih poduzeća, osobito u pogledu olakšavanja pristupa tržištu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da su potrebni učinkoviti instrumenti trgovinske zaštite te pozdravlja nedavnu reformu instrumenata trgovinske zaštite, koja se mora djelotvorno i razmjerno provesti kako bi zaštitila industrije i radna mjesta od dampinškog i nepošteno financiranog uvoza; potvrđuje da se instrumenti trgovinske zaštite ne bi smjeli koristiti u protekcionističke svrhe; podupire mjere koje je Komisija uvela nakon što je SAD nametnuo carine na čelik i aluminij; ističe da je potrebno što prije uspostaviti pravila o praćenju ulaganja kako bi se spriječila strana ulaganja koja su motivirana isključivo industrijskom politikom i služe za preuzimanje europskih tehnologija; podsjeća na potrebu za snažnim instrumentom za međunarodnu javnu nabavu; pozdravlja odlučne korake koji su poduzeti u integraciji dimenzije socijalnog i ekološkog dampinga u te instrumente te poziva Komisiju da nastavi razvijati dobre metode kako bi u potpunosti uzela u obzir navedene dimenzije, među ostalim u pogledu socijalnih standarda i standarda zaštite okoliša koji se primjenjuju u zemljama izvoznicama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da države članice, kao odgovor na gubitak radnih mjesta zbog globalizacije, moraju ojačati svoje politike tržišta rada i ponudu osposobljavanja; međutim, napominje da je potrebna reforma Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) kako bi se odgovorilo na nove izazove globalizacije, uključujući reformu preduvjeta za primanje potpore; naglašava da EGF mora postati proaktivniji alat čiji će cilj biti priprema radnika i poduzeća na borbu protiv negativnih učinaka globalizacije; napominje da manja poduzeća moraju imati pristup sredstvima iz EGF-a; ističe da bi se područje primjene EGF-a trebalo proširiti tako da uključuje i druge prilagodbe povezane s politikama te da mu je potreban dostatan proračun, kao i odgovarajući mehanizam za praćenje i evaluaciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prepoznaje pozitivne korake koje je Komisija poduzela kako bi povećala transparentnost u sporazumima o slobodnoj trgovini; poziva Komisiju da se bori protiv skepticizma prema globalizaciji daljnjim jačanjem transparentnosti u trgovinskim sporazumima, poboljšanjem praćenja propisa i zakonodavstva EU-a te povećanjem uključivosti građana; poziva Komisiju da vodi pregovore na potpuno transparentan način, kroz stalan dijalog s Europskim parlamentom, nacionalnim parlamentima, socijalnim partnerima i civilnim društvom; poziva Vijeće da informira i uključi nacionalne parlamente i civilno društvo prije nego što odobri mandate za pregovore i tijekom pregovora; žali zbog toga što je Vijeće u svojim zaključcima od 22. svibnja 2018. odlučilo zadržati status quo objavom smjernica za pregovore o sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini na pojedinačnoj osnovi; poziva Vijeće da objavi sve pregovaračke mandate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe potrebu za više globalnog upravljanja i pravila kako bi se bolje ovladalo globalizacijom; naglašava važnost poticajnih nacionalnih politika za jačanje konkurentnosti i otpornosti EU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da poljoprivredno-prehrambeni proizvodi iz EU-a zadovoljavaju najviše standarde u svijetu; traži od Komisije da osigura da uvezeni poljoprivredni proizvodi zadovoljavaju standarde EU-a i da poveća kontrolu uvezenih poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u zemlji podrijetla i nakon što stignu u EU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća na važnost učinkovite provedbe sklopljenih trgovinskih sporazuma kako bi se zajamčilo da naši poljoprivrednici mogu u potpunosti iskoristiti mogućnosti izvoza koje pružaju ti sporazumi, kao što je Sveobuhvatni ekonomski i trgovinski sporazum između EU-a i Kanade (CETA); |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe potrebu za razvijanjem novih trgovinskih pravila i propisa na svjetskoj razini kako bi se regulirali i uskladili proizvodnja te socijalni standardi i standardi zaštite okoliša u poljoprivredno-prehrambenom sektoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja trgovinski sporazum EU-a s Japanom, četvrtim najvećim tržištem za izvoz poljoprivrednih proizvoda iz EU-a, koji će pružiti dobre izvozne prilike za brojne poljoprivredne proizvode EU-a, kao što su mliječni proizvodi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost, kao prvo, uključivanja učinkovitih bilateralnih zaštitnih klauzula koje je moguće brzo iskoristiti i kojima se omogućuje privremena obustava povlastica ako bi, zbog stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, skok u uvozu ozbiljno naštetio ili mogao naštetiti osjetljivim sektorima i, kao drugo, revizije postojećih multilateralnih mehanizama zaštite u skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 (Uredba o jedinstvenom ZOT-u) (12), koji bi trebali imati preventivnu ulogu za osjetljive sektore na temelju referentnih količinskih i cjenovnih pragova i kada se ti pragovi dosegnu omogućiti automatsku aktivaciju mehanizama zaštite sa suspenzivnim učinkom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da je za EU od strateške važnosti da održava visoku razinu samodostatnosti u opskrbi hranom; smatra da globalizacija trgovine ne bi smjela ugroziti održivost poljoprivrednika EU-a koji proizvode hranu jer bi dugoročno to moglo dovesti do oblika vanjske ovisnosti kojoj smo već svjedočili u sektoru energije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da je Dokument Komisije za razmatranje o svladavanju globalizacije prvi dokument u kojem se spominje važnost jačanja standarda dobrobiti životinja u trgovinskom i investicijskom programu EU-a; pozdravlja spremnost Komisije da radi na poboljšanju globalnog upravljanja u tom području; poziva Komisiju da izričito uvrsti dobrobit životinja u svoju sljedeću političku strategiju te da iskoristi klauzule o preispitivanju u postojećim sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi dodatno unaprijedila odredbe o dobrobiti životinja; poziva Komisiju da zajamči da trgovinske povlastice ovise o poštovanju standarda EU-a u pogledu dobrobiti životinja, čime će se izjednačiti uvjeti i uvažiti želje većine građana EU-a; poziva Komisiju da uvidi važnu ulogu koju viši standardi dobrobiti životinja mogu imati u postizanju nekoliko ciljeva održivog razvoja, posebice onog o zdravlju u vezi s antimikrobnom otpornosti te o klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da se kultura i obrazovanje, uključujući cjeloživotno učenje, smatraju zajedničkim dobrom, da je pristup kulturi i obrazovanju ljudsko pravo i da se stoga kultura i obrazovanje ne mogu smatrati robom ili uslugama o kojima se odlučuje diskrecijski niti se njima može na taj način upravljati, već ih se treba smatrati javnim dobrima koje je potrebno očuvati i trajno unaprjeđivati; stoga poziva da se kulturne, audiovizualne i obrazovne usluge, uključujući one koje su dostupne na internetu, jasno isključe iz trgovinskih sporazuma između Unije i trećih zemalja, kao što je Sporazum o transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) sa Sjedinjenim Američkim Državama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | stoga ustraje u ključnoj ulozi koju je Konvencija UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005. odigrala u međunarodnim trgovinskim sporazumima u kojima se moraju uzeti u obzir i poštovati njezine relevantne odredbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da je izuzetno važno uravnotežiti trgovinske pregovore u pogledu autorskih prava kako bi se osiguralo da se pregovorima ne svedu na najmanji zajednički nazivnik, već da njihov cilj bude jamčenje najboljih mogućih pravila za zaštitu kulturne baštine, promicanje kulturne raznolikosti i jamčenje prihoda osobama zaposlenima u kulturi i medijima, poticanje i povećanje kreativnosti, širenje znanja i sadržaja, kao i prava potrošača u digitalnom dobu, te da oni predstavljaju otvoreno trgovinsko okruženje temeljeno na pravilima jer je to nužno za daljnji napredak kulturnih i kreativnih industrija Europske unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poziva EU da u trgovinskim pregovorima s trećim zemljama koristi svoje pravo donošenja ili zadržavanja mjera (osobito regulatorne i/ili financijske naravi) uključujući pravno obvezujuću opću odredbu za zaštitu i promicanje kulturne i jezične raznolikosti, kulturne baštine, slobode izražavanja, medijskog pluralizma i slobode medija, bez obzira na tehnologiju ili distribucijsku platformu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznaje zaštitu podataka kao jedno od temeljnih prava u Europskoj uniji; poziva na to da se u trgovinskim sporazumima zajamči visoka razina standarda zaštite podataka preko tzv. odluke o uzajamnoj primjerenosti između Europske unije i država koje nisu članice EU-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je važno da se nastavi s promicanjem programa Europske unije u vezi s oznakama zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih specijaliteta te sa sklapanjem relevantnih bilateralnih sporazuma s trećim zemljama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja nedavni mandat koji je Vijeće dalo Komisiji da u ime Europske unije pregovara o konvenciji kojom se uspostavlja multilateralni sud za rješavanje ulagačkih sporova kako bi se riješio problem ograničenja postojećeg sustava za rješavanje sporova između ulagača i države; napominje da će taj sud djelovati kao stalno tijelo za rješavanje ulagačkih sporova te će predstavljati transparentniji, koherentniji i pravedniji sustav, iznimno koristan za ulagače; nadalje, u tom kontekstu pozdravlja činjenicu da je Vijeće također odlučilo objaviti pregovaračke smjernice, što je zahtjev koji je Parlament već davno iznio u okviru svojih nastojanja da poveća transparentnost u području međunarodnih pregovora; |
| --- | --- |

39.

Europski vanjski odgovor

| 40. | poziva Komisiju da ciljeve održivog razvoja i Pariški sporazumu učini vodećim načelima trgovinske politike EU-a; napominje da u tom cilju reforme navedene u strategiji „Trgovina za sve” nisu dovoljne; poziva Komisiju da održivost smatra sveobuhvatnim načelom za sve trgovinske sporazume, među ostalim preko obveza povezanih s održivošću u svakom poglavlju, te da uvrsti posebno poglavlje koje će doprinijeti potpori i promicanju međunarodnih konvencija o socijalnim, radničkim i ljudskim pravima te multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša; napominje da primjenu tih obvezujućih i provedivih odredaba treba pratiti na prikladan način kako bi se započeli postupci savjetovanja s vladama i prema potrebi pokrenuli posebni mehanizmi za rješavanje sporova, kako je utvrđeno u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju; poziva Vijeće i Komisiju da budu ambiciozniji u pregovorima s industrijaliziranim zemljama partnerima u pogledu konvencija Međunarodne organizacije rada (MOR) na koje se treba upućivati u sporazumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da uvrsti solidna i sveobuhvatna poglavlja o održivom razvoju u sporazume o slobodnoj trgovini kako bi se poduprla međunarodna trgovina; pozdravlja plan Komisije u 15 točaka za veću djelotvornost poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje važnost uravnotežene i progresivne trgovinske politike u rješavanju izazova globalizacije u okviru uravnoteženih sporazuma o slobodnoj trgovini koji su već sklopljeni ili se o njima još vode pregovori, primjerice s Kanadom, Japanom, Singapurom, Australijom, Novim Zelandom, Vijetnamom i Meksikom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | traži od Komisije da nastavi s ambicioznom trgovinskom politikom i održava okruženje otvoreno za ulaganja; dodaje da bi se ratifikacija sklopljenih i potpisanih trgovinskih sporazuma trebala ostvariti brzo kako bi se ispoštovale obveze prema našim partnerima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da uključi pravila o digitalnoj trgovini u sporazume o slobodnoj trgovini koje sklapa EU, među ostalim pravila o prekograničnim tokovima podataka, kako bi pokazala da trgovina digitalnom robom i uslugama može donijeti stvarnu korist poduzećima i potrošačima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | čestita Komisiji na odluci da uspostavi novu Nagradu europskih gradova za poštenu i etičku trgovinu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da procijeni kako se tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija i tehnologije lanca blokova mogu iskoristiti za unapređenje međunarodne trgovine, da se pozabavi pitanjima kao što su transparentnost i fleksibilnost te da se bori protiv krivotvorenja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da Program UN-a do 2030. i Pariški klimatski sporazum služe kao mjerila doprinosa trgovinske politike EU-a dogovorenim globalnim ciljevima održivog razvoja; napominje da se u procjenama učinka provedenim prije početka pregovora mora uzeti u obzir ispunjenje ciljeva održivog razvoja; napominje da nacionalne strategije održivosti i planovi za provedbu Pariškog sporazuma moraju biti jedno od polazišta za procjene učinka; ističe da bi trgovinski sporazumi i njihovi mogući učinci trebali odgovoriti na zahtjeve ciljeva održivog razvoja; potiče Komisiju da u svojim budućim izvješćima o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini pruži evaluaciju, zajedno s podacima, o njihovom učinku na ispunjenje ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma; napominje da treba napraviti prilagodbe ako dijelovi sporazuma koče ispunjavanje ciljeva održivog razvoja ili Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | napominje da bi sustav Komisije za provedbu usklađenosti politika radi razvoja trebalo uskladiti s ciljem održivog razvoja br. 17.; ističe da se uzajamni učinci političkih područja kao što su trgovina, poljoprivreda, vanjska politika, ribarstvo, okoliš i porezi moraju dosljedno ocjenjivati u okviru civilnog društva, Komisije i nacionalnih parlamenata; napominje da kršenje odredbi o održivosti mora rezultirati korektivnim mjerama; poziva na ocjenu usklađenosti politika radi razvoja, u skladu s odredbama Ugovora iz Lisabona o zakonodavnim prijedlozima povezanima s trgovinom; primjećuje da su odgovorno poslovno ponašanje i odgovorno upravljanje globalnim lancima vrijednosti ključni za postizanje ciljeva održivog razvoja te da se u Programu do 2030. ističe da postoji hitna potreba za akcijskim planom EU-a o odgovornom poslovnom ponašanju kojim bi se potaknula usklađenost politika i dosljednost na razini EU-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da ratifikacija i primjena osnovnih standarda rada Međunarodne organizacije rada mora biti prioritet za provedbu svih sporazuma o slobodnoj trgovini; napominje da bi se organizirano civilno društvo i socijalni partneri trebali preko bilateralnih sastanaka s pregovaračkim partnerima uključiti u faze pripreme i provedbe sporazuma te u praćenje nakon njegove provedbe; napominje da bi trebalo uspostaviti djelotvoran i provediv mehanizam za rješavanje sporova, kao i djelotvorna tijela za praćenje koja će uključivati civilno društvo; |
| --- | --- |

49.

| 50. | napominje da je EU regulirao opskrbne lance drvne građe, ribe i minerala iz područja zahvaćenih sukobima te da je nekoliko država članica uspostavilo okvire za dužnu pažnju u raznim sektorima, što pokazuje potrebu za razvojem širokog okvira kojim će se osigurati jednaki uvjeti; stoga traži od Komisije da odgovori na sve veću složenost lanaca vrijednosti i na porast međuovisnosti proizvođača jasnim obvezama u pogledu transparentnosti i dužne pažnje za čitav opskrbni lanac jer je slaba provedba postojećih zakona o radu i standarda sigurnosti na radu u zemljama podrijetla i dalje goruće pitanje; poziva Komisiju da se nadoveže na postojeće zakonodavstvo EU-a u području minerala iz područja zahvaćenih sukobima i drvne građe, kao i na nedavno objavljene smjernice OECD-a o dužnoj pažnji u području odgovornog poslovnog ponašanja; primjećuje da su globalni vrijednosni lanci također doveli do toga da neki dobavljači ignoriraju zakone o radu, da se premještaju u zemlje izvan EU-a te da zapošljavaju radnike da rade u nesigurnim i neprihvatljivim uvjetima; podsjeća da takva praksa stvara nepoštenu konkurenciju dobavljačima koji poštuju radno pravo i međunarodne standarde i vladama koje žele poboljšati plaće i životni standard; ističe važnost pristojnih plaća i standarda sigurnosti na radu za održiv globalni sustav trgovanja i nove globalne vrijednosne lance; poziva Komisiju da prouči učinak uspona globalnih vrijednosnih lanaca i da predstavi konkretne prijedloge za poboljšanje uvjeta unutar njih, kao i da radi na multilateralnom i pravno obvezujućem okviru za korporativnu odgovornost i odgovorno poslovno ponašanje u pogledu pristojnog rada, održivosti okoliša i poštovanja ljudskih prava, u bliskoj suradnji s Međunarodnom organizacijom rada i OECD-om; uviđa da je za EU bolje da tijekom međunarodnih pregovora ustraje na takvom obvezujućem okviru nego da jednostrano nameće važna pravila; poziva EU i države članice da pokažu vodstvo i pojačaju angažman u raspravama u UN-u o obvezujućem sporazumu o poslovanju i ljudskim pravima; poziva Komisiju da se, u skladu s četiri strateška cilja Programa za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada, obveže na poštovanje, promicanje i provedbu u djelo međunarodnih radnih standarda te temeljnih načela i prava radnika; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava da su aktivne mjere za poboljšanje prilika za žene da iskoriste mogućnosti koje nude sporazumi o slobodnoj trgovini potrebne kako bi postigao cilj rodne ravnopravnosti; poziva na to da se u trgovinske sporazume uvrsti posebno poglavlje o trgovini i rodnoj ravnopravnosti i osnaživanju žena u kojem bi se predvidjele mjere za, među ostalim, bolju ravnotežu između profesionalnog i obiteljskog života te pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama, da osiguraju veće sudjelovanje poduzeća koja vode žene (osobito mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća) u javnoj nabavi te da podupiru internacionalizacija poduzeća koja vode žene i sudjelovanje žena u mogućnostima koje pruža 4. modalitet.; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da je, uzimajući u obzir napade na multilateralni svjetski gospodarski poredak, iznimno važno očuvati taj poredak jer bi bilo kakvo vraćanje na protekcionizam bilo štetno te bi dovelo do trgovinskog rata; napominje da se multilateralni poredak može održati samo ako se provedu reforme; mišljenja je da u taj poredak, kako bi se očuvao, treba bolje integrirati Program UN-a do 2030. i Pariški sporazum o klimatskim promjenama; poziva Komisiju da se aktivno uključi u deblokiranje žalbenog tijela WTO-a i traži od Komisije da promiče međunarodnu suradnju u borbi protiv nepoštenog tržišnog natjecanja i protekcionizma, koji štete i poduzećima i građanima; napominje da otvorena i poštena trgovina kojom se ispunjavaju ciljevi održivog razvoja i omogućuje prostor za potrebe zemalja u razvoju, kao što je navedeno u strategiji „Trgovina za sve”, treba biti glavni cilj EU-a; napominje da bi, s obzirom na to da multilateralne inicijative trenutačno imaju malo šanse za uspjeh, EU u međuvremenu trebao težiti bilateralnim i plurilateralnim sporazumima, u kojima je poštena trgovina jedno od vodećih načela, no smatra da EU u trenutačnoj situaciji ima priliku da pokaže snažnu vodeću ulogu u reformiranju multilateralnog trgovinskog poretka na održiv i izvediv način; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da je otvorena, poštena i održiva trgovina ekonomski poželjna te da ima važne političke učinke; napominje da je u svjetlu politike „Amerika na prvom mjestu”, kao i nove inicijative „Jedan pojas, jedan put”, od ključne strateške važnosti da EU upotrijebi trgovinu kao instrument promicanja demokratskog i održivog razvoja, kao i za jačanje dijaloga i tehničke pomoći, osobito u državama Istočnog partnerstva i u odnosu s afričkim partnerima; ističe da se trgovina i ulaganja u partnerskim zemljama moraju povezati sa strategijama za održivi razvoj; poziva Komisiju da se zalaže za dosljednu provedbu sporazuma o pridruživanju s državama Istočnog partnerstva; poziva Komisiju da u srednjoročnom razdoblju razvije strategiju za izgradnju stabilnih odnosa sa Zajednicom nezavisnih država (ZND); napominje da u provedbi sporazuma o gospodarskom partnerstvu s afričkim regijama i državama trgovina nije jedini važan aspekt, nego je ključno da se ti sporazumi povežu sa zahtjevima održivog razvoja u afričkim državama; traži od Komisije da radi na povećanju kapaciteta vlada da uključe pitanja povezana s održivim i uključivim gospodarskim razvojem u svoje nacionalne trgovinske strategije i programe; podsjeća na to da je, s obzirom na izazove globalizacije, važno da EU produbi suradnju o trgovinskim pitanjima s međunarodnim organizacijama kao što su UN, MOR, OECD i Svjetska banka; u tom kontekstu žali zbog činjenice da Unija i većina država članica nisu uspjele postići cilj od 0,7 % BND-a za financiranje razvojne suradnje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da bi upravljanje svjetskom trgovinom trebalo omogućiti trgovinsku integraciju kojom se stvaraju stvarne mogućnosti za održivi razvoj; u tom kontekstu ističe da postojeći sustav posebnog i diferenciranog postupanja u okviru WTO-a ne daje očekivane rezultate; naglašava potrebu da odredbe posebnog i diferenciranog postupanja postanu djelotvornije i operativnije u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava činjenicu da trgovinski sporazumi mogu imati negativan učinak na sigurnost opskrbe hranom u zemljama u razvoju; poziva EU da zaštiti lokalnu proizvodnju hrane i da spriječi štetne posljedice jeftinog uvoza, među ostalim u okviru sporazuma o gospodarskom partnerstvu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | osuđuje činjenicu da se najmanje 218 milijuna djece iskorištava za dječji rad, uglavnom radi smanjenja troškova; poziva EU da osigura da roba koja se prodaje u EU-u, a na sebi nosi etičke certifikate, nije proizvedena prisilnim radom i radom djece, kako bi se zajamčila vjerodostojna uporaba oznaka „pošteno” i „etičko” te kako bi se pomoglo potrošačima da donesu informirane odluke; |
| --- | --- |

56.

| 57. | napominje da je dosad sklopljen samo jedan potpuni sporazum o gospodarskom partnerstvu; stoga poziva EU da prizna poteškoće s kojima se susreću zemlje u razvoju povezane sa sporazumima o gospodarskom partnerstvu u razdoblju nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua; posebno ističe potrebu za provedbom dubinske analize učinaka tih sporazuma na afrička gospodarstva te na njihova tržišta rada i promicanje intraregionalne trgovine u Africi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žali zbog činjenice da svake godine iznos sredstava koji prelazi ukupnu godišnju službenu razvojnu pomoć izlazi iz Afrike preko nezakonitih financijskih tokova; ističe se štetni učinak izbjegavanja poreza za zemlje u razvoju, koji se posebno odražava u znatnim gubicima javnih sredstava koja bi se mogla koristiti za povećanje gospodarskog rasta, zaštitu okoliša i poboljšanje javnih usluga, ali i za doprinos socijalnoj koheziji; poziva Komisiju da joj u pregovorima o trgovinskim sporazumima borba protiv tog velikog problema bude prioritet i da se pri tome koristi svim alatima koji su joj na raspolaganju; ustraje u tome da se u sporazume EU-a o slobodnoj trgovini i povlaštene trgovinske režime uvrste snažne odredbe za borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ponavlja svoj poziv za uspostavu djelotvornih alata za globalnu borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza i jačanje suradnje u poreznim pitanjima sa zemljama u razvoju, uključujući mobilizaciju domaćih resursa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća na potrebu za osnivanjem međuvladinog tijela UN-a koje će ravnopravno sa zemljama u razvoju sudjelovati u reformi globalnih poreznih propisa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | snažno podupire daljnje uključivanje digitalnih tehnologija i usluga u razvojnu politiku EU-a; poziva Komisiju da poveća ulaganja u razvoj digitalne infrastrukture na južnoj polutki; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja plan EU-a za vanjska ulaganja u cilju poticanja održivog rasta, ulaganja i otvaranja radnih mjesta u zemljama u razvoju; poziva na proširenje trenutačnog mandata EIB-a za vanjsko kreditiranje kako bi se povećala njegova uloga u postizanju održivog razvoja – spajanjem, sufinanciranjem projekata i razvojem lokalnog privatnog sektora – s naglaskom na najnerazvijenijim zemljama i nestabilnim zemljama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pozdravlja strategiju Komisije „Potpora za trgovinu” ažuriranu 2017. u cilju jačanja i modernizacije potpore EU-a zemljama u razvoju; poziva na ulaganje dodatnih napora i na veća financijska sredstva EU-a „Potpori za trgovinu” kako bi se pomoglo zemljama u razvoju, posebno najnerazvijenijim zemljama, da postignu blagostanje preko trgovine i ulaganja te kako bi se poduprle njihove aktivnosti za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

63.

o

o o

| 64. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0230.

(2)  SL C 101, 16.3.2018., str. 30.

(3)  SL C 369, 11.10.2018., str. 22.

(4)  SL C 337, 20.9.2018., str. 33.

(5)  SL L 338, 19.12.2017., str. 1.

(6)  SL C 263, 25.07.2018., str. 371.

(7)  SL C 215, 19.6.2018., str. 261.

(8)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 31.

(9)  SL C 99 E, 3.4.2012., str. 94.

(10)  OECD, C/MIN(2017)2.

(11)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(12)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Utorak, 23. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/98 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/98

---

P8_TA(2018)0385

Savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre (2018/2058(IMM))

(2020/C 345/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre koji je 7. ožujka 2018. proslijedio Žalbeni sud (Corte d’Appello) u Napulju (Italija) u vezi sa sudskim postupkom koji je pokrenut protiv njega (Ref. br. 4831/2015 RG odnosno 4832/2015 RG) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 17. travnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za savjetovanje o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre koji je 7. ožujka 2018. proslijedio Žalbeni sud (Corte d’Appello) u Napulju (Italija) u vezi sa sudskim postupkom koji je pokrenut protiv njega (Ref. br. 4831/2015 RG odnosno 4832/2015 RG) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 17. travnja 2018.,

| — | nakon saslušanja Alfonsa Luigija Marre u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Alfonsa Luigija Marre u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. lipnja 2002. o imunitetu talijanskih zastupnika i praksi talijanskih vlasti u vezi s tim (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 11. lipnja 2002. o imunitetu talijanskih zastupnika i praksi talijanskih vlasti u vezi s tim (2),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. i članak 9. stavak 14. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. i članak 9. stavak 14. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0325/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0325/2018),

| A. | budući da je Alfonso Luigi Marra od 21. srpnja 1994. do 19. srpnja 1999. obnašao dužnost zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

A.

budući da je Alfonso Luigi Marra od 21. srpnja 1994. do 19. srpnja 1999. obnašao dužnost zastupnika u Europskom parlamentu;

| B. | budući da su protiv g. Marre pokrenuta dva sudska postupka u vezi s navodnim klevetničkim izjavama koje je iznio u letku od 19. rujna 1996., tj. dok je obnašao dužnost zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je odlukama i prvostupanjskog (presude od 17. i 22. veljače 2000.) i drugostupanjskog (presuda od 6. ožujka 2002.) suda g. Marri naređeno da isplati odštetu oštećenim stranama; budući da je talijanski Vrhovni sud (Corte di Cassazione) na zahtjev g. Marre 20. veljače 2007. donio odluku o upućivanju predmeta Sudu Europske unije radi donošenja prethodne odluke o tumačenju pravila Zajednice o imunitetu zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da su protiv g. Marre pokrenuta dva sudska postupka u vezi s navodnim klevetničkim izjavama koje je iznio u letku od 19. rujna 1996., tj. dok je obnašao dužnost zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je odlukama i prvostupanjskog (presude od 17. i 22. veljače 2000.) i drugostupanjskog (presuda od 6. ožujka 2002.) suda g. Marri naređeno da isplati odštetu oštećenim stranama; budući da je talijanski Vrhovni sud (Corte di Cassazione) na zahtjev g. Marre 20. veljače 2007. donio odluku o upućivanju predmeta Sudu Europske unije radi donošenja prethodne odluke o tumačenju pravila Zajednice o imunitetu zastupnika u Europskom parlamentu;

| C. | budući da je Parlament u međuvremenu 11. lipnja 2002. donio rezoluciju o imunitetu talijanskih zastupnika u Italiji i praksi talijanskih vlasti u tim pitanjima; budući da je Parlament u toj prigodi istaknuo da je slučaj Alfonsa Luigija Marre slučaj apsolutnog imuniteta prima facie, da bi nadležni sudovi trebali biti pozvani da Parlamentu pošalju dokumentaciju potrebnu kako bi se utvrdilo uključuju li predmetni slučajevi apsolutni imunitet u skladu s člankom 8. Protokola br. 7. i da bi nadležni sudovi trebali biti pozvani da obustave postupak do konačne odluke Parlamenta; budući da je iz naloga upućenog Sudu Europske unije bilo jasno da spomenuta rezolucija nije doprla do talijanskih sudova; |
| --- | --- |

C.

budući da je Parlament u međuvremenu 11. lipnja 2002. donio rezoluciju o imunitetu talijanskih zastupnika u Italiji i praksi talijanskih vlasti u tim pitanjima; budući da je Parlament u toj prigodi istaknuo da je slučaj Alfonsa Luigija Marre slučaj apsolutnog imuniteta prima facie, da bi nadležni sudovi trebali biti pozvani da Parlamentu pošalju dokumentaciju potrebnu kako bi se utvrdilo uključuju li predmetni slučajevi apsolutni imunitet u skladu s člankom 8. Protokola br. 7. i da bi nadležni sudovi trebali biti pozvani da obustave postupak do konačne odluke Parlamenta; budući da je iz naloga upućenog Sudu Europske unije bilo jasno da spomenuta rezolucija nije doprla do talijanskih sudova;

| D. | budući da je Sud Europske unije u kontekstu navedenog upućivanja radi donošenja prethodne odluke potvrdio da u slučaju postupaka pokrenutih protiv zastupnika u Europskom parlamentu pred nacionalnim sudom i obaviještenosti tog suda o pokretanju postupka za zaštitu povlastica i imuniteta tog zastupnika, kao što je predviđeno Poslovnikom Europskog parlamenta, taj sud mora obustaviti sudski postupak i zatražiti od Parlamenta da što prije objavi svoje mišljenje (3); |
| --- | --- |

D.

budući da je Sud Europske unije u kontekstu navedenog upućivanja radi donošenja prethodne odluke potvrdio da u slučaju postupaka pokrenutih protiv zastupnika u Europskom parlamentu pred nacionalnim sudom i obaviještenosti tog suda o pokretanju postupka za zaštitu povlastica i imuniteta tog zastupnika, kao što je predviđeno Poslovnikom Europskog parlamenta, taj sud mora obustaviti sudski postupak i zatražiti od Parlamenta da što prije objavi svoje mišljenje (3);

| E. | budući da je talijanski Vrhovni sud nakon odluke Suda 10. prosinca 2009. ponovno uputio predmet žalbenom sudu u Napulju radi donošenja odluke o predmetu g. Marre u svjetlu rezolucije Parlamenta od 11. lipnja 2002. i relevantne sudske prakse Suda Europske unije; budući da je žalbeni sud presudom od 5. prosinca 2012. bez obustave postupka i traženja mišljenja Parlamenta potvrdio svoje prethodne presude u skladu s kojima je g. Marri naloženo da isplati odštetu oštećenim strankama; budući je odlukom od 30. travnja 2015. talijanski Vrhovni sud pobio odluke Žalbenog suda i ponovno mu uputio predmet kako bi mogao obustaviti postupak i tražiti mišljenje Parlamenta; budući da je Žalbeni sud u Napulju zaista odlučio obustaviti postupak i pismom od 27. siječnja 2018. odlučio savjetovati se s Europskim parlamentom o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre; |
| --- | --- |

E.

budući da je talijanski Vrhovni sud nakon odluke Suda 10. prosinca 2009. ponovno uputio predmet žalbenom sudu u Napulju radi donošenja odluke o predmetu g. Marre u svjetlu rezolucije Parlamenta od 11. lipnja 2002. i relevantne sudske prakse Suda Europske unije; budući da je žalbeni sud presudom od 5. prosinca 2012. bez obustave postupka i traženja mišljenja Parlamenta potvrdio svoje prethodne presude u skladu s kojima je g. Marri naloženo da isplati odštetu oštećenim strankama; budući je odlukom od 30. travnja 2015. talijanski Vrhovni sud pobio odluke Žalbenog suda i ponovno mu uputio predmet kako bi mogao obustaviti postupak i tražiti mišljenje Parlamenta; budući da je Žalbeni sud u Napulju zaista odlučio obustaviti postupak i pismom od 27. siječnja 2018. odlučio savjetovati se s Europskim parlamentom o povlasticama i imunitetima Alfonsa Luigija Marre;

| F. | budući da se članci 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije međusobno isključuju (4); budući da se dotični predmet odnosi samo na navodne diskriminirajuće stavove koje je iznio zastupnik u Europskom parlamentu; budući da je stoga samo po sebi razumljivo da se primjenjuje samo članak 8.; |
| --- | --- |

F.

budući da se članci 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije međusobno isključuju (4); budući da se dotični predmet odnosi samo na navodne diskriminirajuće stavove koje je iznio zastupnik u Europskom parlamentu; budući da je stoga samo po sebi razumljivo da se primjenjuje samo članak 8.;

| G. | budući da u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti; budući da se taj imunitet, s obzirom na to da se njime želi zaštititi sloboda izražavanja i neovisnost zastupnika u Europskom parlamentu, mora smatrati apsolutnim imunitetom izuzetim iz bilo kakvih sudskih postupaka zbog izraženog mišljenja ili glasovanja pri obavljanju parlamentarnih dužnosti (5); |
| --- | --- |

G.

budući da u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 zastupnici u Europskom parlamentu ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti; budući da se taj imunitet, s obzirom na to da se njime želi zaštititi sloboda izražavanja i neovisnost zastupnika u Europskom parlamentu, mora smatrati apsolutnim imunitetom izuzetim iz bilo kakvih sudskih postupaka zbog izraženog mišljenja ili glasovanja pri obavljanju parlamentarnih dužnosti (5);

| H. | budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita (6); budući da su navodne klevetničke izjave iznesene između 1996. i 2001. prije presude u predmetu Patriciello iz 2011., činjenica je da su talijanski sudovi tražili mišljenje Odbora za pravna 2018, odnosno nakon donošenja sudske prakse; |
| --- | --- |

H.

budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi uživao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mišljenje mora iznijeti pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita (6); budući da su navodne klevetničke izjave iznesene između 1996. i 2001. prije presude u predmetu Patriciello iz 2011., činjenica je da su talijanski sudovi tražili mišljenje Odbora za pravna 2018, odnosno nakon donošenja sudske prakse;

| I. | budući da činjenice iz tog predmeta, koje se očituju u dokumentima dostavljenima Odboru za pravna pitanja i u saslušanju pred tim Odborom, upućuju na to da izjave g. Marre nisu u izravnoj i očitoj vezi s njegovim parlamentarnim aktivnostima; |
| --- | --- |

I.

budući da činjenice iz tog predmeta, koje se očituju u dokumentima dostavljenima Odboru za pravna pitanja i u saslušanju pred tim Odborom, upućuju na to da izjave g. Marre nisu u izravnoj i očitoj vezi s njegovim parlamentarnim aktivnostima;

| J. | budući da se stoga ne može smatrati da je g. Alfonso Luigi Marra postupao u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu u vezi s mišljenjima koja je izrazio u predmetnom slučaju; |
| --- | --- |

J.

budući da se stoga ne može smatrati da je g. Alfonso Luigi Marra postupao u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu u vezi s mišljenjima koja je izrazio u predmetnom slučaju;

| 1. | smatra da mišljenja koja je iznio Alfonso Luigi Marra nisu obuhvaćena zastupničkim imunitetom u smislu članka 8. Protokola br. 7.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Italije i Alfonsu Luigiju Marri. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 et T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  SL C 261 E, 30.10.2003., str. 102.

(3)  Navedeni spojeni predmeti C-200/07 i C-201/07 Marra, stavak 43.

(4)  Navedeni spojeni predmeti C-200/07 i C-201/07, Marra, stavak 45.

(5)  Navedeni spojeni predmeti C-200/07 i C-201/07, Marra, stavak 27.

(6)  Navedeni predmet C-163/10, Patriciello, stavci 33. i 35.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/101 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/101

---

P8_TA(2018)0386

Zahtjev za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu (2017/2133(IMM))

(2020/C 345/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu, koji je Glavni državni odvjetnik Vrhovnog suda Helenske Republike dostavio 31. svibnja 2017. u vezi s kaznenim postupkom pod brojem ABM:EOE 20/2017, objavljen na plenarnoj sjednici od 3. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Manolisu Kefalogiannisu, koji je Glavni državni odvjetnik Vrhovnog suda Helenske Republike dostavio 31. svibnja 2017. u vezi s kaznenim postupkom pod brojem ABM:EOE 20/2017, objavljen na plenarnoj sjednici od 3. srpnja 2017.,

| — | nakon saslušanja Manolisa Kefalogiannisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Manolisa Kefalogiannisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | saslušavši također Kristiana Knudsena, vršitelja dužnosti glavnog direktora Glavne uprave za kadrovske poslove Europskog parlamenta, |
| --- | --- |

—

saslušavši također Kristiana Knudsena, vršitelja dužnosti glavnog direktora Glavne uprave za kadrovske poslove Europskog parlamenta,

| — | nakon razmjene gledišta sa zamjenikom državnog odvjetnika za borbu protiv gospodarskog kriminala Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

nakon razmjene gledišta sa zamjenikom državnog odvjetnika za borbu protiv gospodarskog kriminala Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0333/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0333/2018),

| A. | budući da je zamjenik državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike zatražio da se zastupniku u Europskom parlamentu Manolisu Kefalogiannisu ukine zastupnički imunitet kako bi se omogućilo provođenje kaznenog postupka protiv njega zbog navodnog počinjenja dvaju kaznenih djela; |
| --- | --- |

A.

budući da je zamjenik državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike zatražio da se zastupniku u Europskom parlamentu Manolisu Kefalogiannisu ukine zastupnički imunitet kako bi se omogućilo provođenje kaznenog postupka protiv njega zbog navodnog počinjenja dvaju kaznenih djela;

| B. | budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”;

| C. | budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

C.

budući da, u skladu s člankom 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, zastupnici u Europskom parlamentu na nacionalnom teritoriju svoje države imaju isti imunitet koji se priznaje zastupnicima u parlamentu te države;

| D. | budući da se, u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike, tijekom trajanja zastupničkog mandata nijedan parlamentarni zastupnik ne smije kazneno goniti, uhititi, zatvoriti niti se u odnosu na njega mogu primijeniti ikakve druge mjere koje uključuju oduzimanje slobode, bez odobrenja Zastupničkog doma; |
| --- | --- |

D.

budući da se, u skladu s člankom 62. Ustava Helenske Republike, tijekom trajanja zastupničkog mandata nijedan parlamentarni zastupnik ne smije kazneno goniti, uhititi, zatvoriti niti se u odnosu na njega mogu primijeniti ikakve druge mjere koje uključuju oduzimanje slobode, bez odobrenja Zastupničkog doma;

| E. | budući da se zahtjev zamjenika državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike odnosi na postupke povezane s navodnim prekršajima u skladu s člankom 385. stavkom 1. točkom (b) grčkog kaznenog zakona i člankom 4. Zakona br. 2803/2000, od kojih se prvi odnosi na iznudu uz prijetnju, a drugi na prijevaru; |
| --- | --- |

E.

budući da se zahtjev zamjenika državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike odnosi na postupke povezane s navodnim prekršajima u skladu s člankom 385. stavkom 1. točkom (b) grčkog kaznenog zakona i člankom 4. Zakona br. 2803/2000, od kojih se prvi odnosi na iznudu uz prijetnju, a drugi na prijevaru;

| F. | budući da se Manolis Kefalogiannis tereti da je pokušao počiniti prijevaru protiv financijskih interesa Europske unije, prouzročivši štetu od više od 73 000 EUR tako što je pokušao pronevjeriti dio plaće svoje asistentice u iznosu od 4 240 EUR mjesečno između srpnja 2014. i kraja 2016. godine; |
| --- | --- |

F.

budući da se Manolis Kefalogiannis tereti da je pokušao počiniti prijevaru protiv financijskih interesa Europske unije, prouzročivši štetu od više od 73 000 EUR tako što je pokušao pronevjeriti dio plaće svoje asistentice u iznosu od 4 240 EUR mjesečno između srpnja 2014. i kraja 2016. godine;

| G. | budući da se u skladu s člankom 9. stavkom 8. Poslovnika Odbor za pravna pitanja ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja; |
| --- | --- |

G.

budući da se u skladu s člankom 9. stavkom 8. Poslovnika Odbor za pravna pitanja ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja;

| H. | budući da Europski parlament ne treba zauzimati stav o krivnji zastupnika niti o tomu zahtijevaju li djela koja mu se pripisuju pokretanje kaznenog postupka niti se treba izjašnjavati o prednostima nacionalnih pravnih i pravosudnih sustava; |
| --- | --- |

H.

budući da Europski parlament ne treba zauzimati stav o krivnji zastupnika niti o tomu zahtijevaju li djela koja mu se pripisuju pokretanje kaznenog postupka niti se treba izjašnjavati o prednostima nacionalnih pravnih i pravosudnih sustava;

| I. | budući da imunitet parlamentarnih zastupnika u skladu s člankom 5. stavkom 2. Poslovnika Europskog parlamenta nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika; |
| --- | --- |

I.

budući da imunitet parlamentarnih zastupnika u skladu s člankom 5. stavkom 2. Poslovnika Europskog parlamenta nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika;

| J. | budući da je svrha zastupničkog imuniteta zaštititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode pri izvršavanju zastupničkih dužnosti i koje se od tih dužnosti ne mogu odvojiti; |
| --- | --- |

J.

budući da je svrha zastupničkog imuniteta zaštititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode pri izvršavanju zastupničkih dužnosti i koje se od tih dužnosti ne mogu odvojiti;

| K. | budući da bi se, u slučajevima u kojima se predmetni postupak ne odnosi na izraženo mišljenje niti glasovanje zastupnika u smislu članka 8. Protokola br. 7. o povlasticama i imunitetima Europske unije, imunitet trebao ukinuti osim ako se pokaže da bi skrivena namjera pravnog postupka mogla biti da se našteti političkoj aktivnosti ili ugledu zastupnika, a time i neovisnosti Parlamenta (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

K.

budući da bi se, u slučajevima u kojima se predmetni postupak ne odnosi na izraženo mišljenje niti glasovanje zastupnika u smislu članka 8. Protokola br. 7. o povlasticama i imunitetima Europske unije, imunitet trebao ukinuti osim ako se pokaže da bi skrivena namjera pravnog postupka mogla biti da se našteti političkoj aktivnosti ili ugledu zastupnika, a time i neovisnosti Parlamenta (fumus persecutionis);

| L. | budući da bi bilo kakav zaključak trebao biti donesen na temelju informacija i objašnjenja dostavljenih u okviru ovog predmeta, uključujući odgovore koje je pružio zamjenik državnog odvjetnika za borbu protiv gospodarskog kriminala Helenske Republike tijekom razmjene gledišta i s obzirom na okolnosti u kojima su nadležna tijela vodila postupak protiv Manolisa Kefalogiannisa, postoje nesigurnosti u pogledu elemenata na kojima se temelji zahtjev za ukidanje imuniteta i ozbiljne dvojbe u vezi s postupkom, među ostalim i u vezi s obrazloženjem na kojem se zasniva zahtjev za ukidanje imuniteta; |
| --- | --- |

L.

budući da bi bilo kakav zaključak trebao biti donesen na temelju informacija i objašnjenja dostavljenih u okviru ovog predmeta, uključujući odgovore koje je pružio zamjenik državnog odvjetnika za borbu protiv gospodarskog kriminala Helenske Republike tijekom razmjene gledišta i s obzirom na okolnosti u kojima su nadležna tijela vodila postupak protiv Manolisa Kefalogiannisa, postoje nesigurnosti u pogledu elemenata na kojima se temelji zahtjev za ukidanje imuniteta i ozbiljne dvojbe u vezi s postupkom, među ostalim i u vezi s obrazloženjem na kojem se zasniva zahtjev za ukidanje imuniteta;

| M. | budući da se stoga može pretpostaviti da je riječ o slučaju u kojem postoji fumus persecutionis; |
| --- | --- |

M.

budući da se stoga može pretpostaviti da je riječ o slučaju u kojem postoji fumus persecutionis;

| N. | budući da stoga ne bi trebalo ukinuti imunitet Manolisu Kefalogiannisu; |
| --- | --- |

N.

budući da stoga ne bi trebalo ukinuti imunitet Manolisu Kefalogiannisu;

| 1. | odlučuje ne ukinuti imunitet Manolisu Kefalogiannisu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora državnom odvjetniku Vrhovnog suda Helenske Republike i Manolisu Kefalogiannisu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner / Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra / De Gregorio i Clemente, C 200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch / Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch / Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/103 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/103

---

P8_TA(2018)0387

Elektroničko izdanje Službenog lista Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 216/2013 o elektroničkom izdanju Službenog lista Europske unije (14463/2017 – C8-0412/2018 – 2017/0039(APP))

(Posebni zakonodavni postupak – suglasnost)

(2020/C 345/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (14463/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt uredbe Vijeća (14463/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0412/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0412/2018),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0323/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za pravna pitanja (A8-0323/2018),

| 1. | daje suglasnost za Nacrt uredbe Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

2.

---

Srijeda, 24. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/104

---

P8_TA(2018)0401

Zahtjev za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu (2018/2075(IMM))

(2020/C 345/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici od 28. svibnja 2018. za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu, koji je 21. veljače 2018. uputila ministrica pravosuđa Francuske Republike zbog sudske istrage (B-49 2018/00242) pokrenute protiv Steevea Brioisa na Regionalnom sudu u Nanterreu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na rasnu ili vjersku diskriminaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici od 28. svibnja 2018. za ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu, koji je 21. veljače 2018. uputila ministrica pravosuđa Francuske Republike zbog sudske istrage (B-49 2018/00242) pokrenute protiv Steevea Brioisa na Regionalnom sudu u Nanterreu povodom zahtjeva za spajanje predmeta koji je podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”, pri čemu ga se tereti za javno poticanje na rasnu ili vjersku diskriminaciju,

| — | nakon saslušanja zastupnika Steevea Brioisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Steevea Brioisa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen Ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen Ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995.,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0349/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0349/2018),

| A. | budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Steeveu Brioisu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je javni tužitelj Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Steeveu Brioisu u vezi s tužbom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881.i člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881., i članku 121. stavku 7. francuskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

B.

budući da se ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881.i člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82-652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881., i članku 121. stavku 7. francuskog Kaznenog zakona;

| C. | budući da je sudska istraga protiv Steevea Brioisa otvorena kao odgovor na građansku tužbu koju je 22. svibnja 2014. podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”; |
| --- | --- |

C.

budući da je sudska istraga protiv Steevea Brioisa otvorena kao odgovor na građansku tužbu koju je 22. svibnja 2014. podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”;

| D. | budući da je tužba podignuta zbog izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”); |
| --- | --- |

D.

budući da je tužba podignuta zbog izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”);

| E. | budući da se prema francuskom pravu kriminalna odgovornost može pripisati i drugima, a ne samo autoru publikacije; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema francuskom pravu kriminalna odgovornost može pripisati i drugima, a ne samo autoru publikacije;

| F. | budući da je tijekom istrage tadašnji direktor za publikacije u stranci Front National izjavio da su dotični priručnik sastavile službe glavnog tajništva; budući da je u to vrijeme Steeve Briois obnašao dužnost glavnog tajnika; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom istrage tadašnji direktor za publikacije u stranci Front National izjavio da su dotični priručnik sastavile službe glavnog tajništva; budući da je u to vrijeme Steeve Briois obnašao dužnost glavnog tajnika;

| G. | budući da su nadležna tijela zatražila ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu radi provođenja prvog ispitivanja dotičnog zastupnika u vezi s optužbama koje su podnesene protiv njega; |
| --- | --- |

G.

budući da su nadležna tijela zatražila ukidanje imuniteta Steeveu Brioisu radi provođenja prvog ispitivanja dotičnog zastupnika u vezi s optužbama koje su podnesene protiv njega;

| H. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države;

| I. | budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti;

| J. | budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi imao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mora iznijeti mišljenje pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita; |
| --- | --- |

J.

budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi imao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mora iznijeti mišljenje pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita;

| K. | budući da Steeve Briois nije bio zastupnik u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, navodno uvredljivi materijali bili su i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.; |
| --- | --- |

K.

budući da Steeve Briois nije bio zastupnik u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, navodno uvredljivi materijali bili su i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.;

| L. | budući da je jasno da optužbe nisu povezane s položajem Steevea Brioisa kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnose isključivo na nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014.; |
| --- | --- |

L.

budući da je jasno da optužbe nisu povezane s položajem Steevea Brioisa kao zastupnika u Europskom parlamentu, već se odnose isključivo na nacionalno ili regionalno djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014.;

| M. | budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

M.

budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| N. | budući da ne postoji razlog za sumnju da se sudskim postupkom pokrenutim nakon tužbe koju je udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” podnijela prije stupanja Steevea Brioisa na položaj zastupnika u Europskom parlamentu pokušava ometati njegov parlamentarni rad (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

budući da ne postoji razlog za sumnju da se sudskim postupkom pokrenutim nakon tužbe koju je udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité” podnijela prije stupanja Steevea Brioisa na položaj zastupnika u Europskom parlamentu pokušava ometati njegov parlamentarni rad (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Steeveu Brioisu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora ministrici pravosuđa Francuske Republike i Steveeu Brioisu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964.,Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/106

---

P8_TA(2018)0402

Zahtjev za ukidanje imuniteta Sophie Montel

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Sophie Montel (2018/2076(IMM))

(2020/C 345/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici 28. svibnja 2018. za ukidanje imuniteta Sophie Montel, koji je 21. veljače 2018. proslijedila ministrica pravosuđa Francuske Republike zbog sudske istrage (B-49 2018/00243) pokrenute protiv Sophie Montel na Regionalnom sudu u Nanterreu na temelju zahtjeva udruge „Maison des potes – Maison de l’égalité” za spajanje predmeta u vezi s javnim poticanjem na rasnu ili vjersku diskriminaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev objavljen na plenarnoj sjednici 28. svibnja 2018. za ukidanje imuniteta Sophie Montel, koji je 21. veljače 2018. proslijedila ministrica pravosuđa Francuske Republike zbog sudske istrage (B-49 2018/00243) pokrenute protiv Sophie Montel na Regionalnom sudu u Nanterreu na temelju zahtjeva udruge „Maison des potes – Maison de l’égalité” za spajanje predmeta u vezi s javnim poticanjem na rasnu ili vjersku diskriminaciju,

| — | nakon saslušanja Sophie Montel u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Sophie Montel u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen Ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, izmijenjen Ustavnim zakonom br. 95-880 od 4. kolovoza 1995.,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0350/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0350/2018),

| A. | budući da je državni odvjetnik Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnice u Europskom parlamentu Sophie Montel u vezi sa sudskim postupkom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je državni odvjetnik Žalbenog suda u Versaillesu zatražio ukidanje zastupničkog imuniteta zastupnice u Europskom parlamentu Sophie Montel u vezi sa sudskim postupkom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se ukidanje imuniteta Sophie Montel odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881. te člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82 – 652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881. i članku 121. stavku 7. francuskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

B.

budući da se ukidanje imuniteta Sophie Montel odnosi na navodno kazneno djelo javnog poticanja na diskriminaciju na temelju nacionalnosti, rase ili vjerske pripadnosti u usmenom ili pismenom obliku ili korištenjem slika ili elektroničkih javnih objava nepoznate osobe ili osoba, što je u okviru francuskog prava kazneno djelo u skladu s člankom 24. stavkom 8., člankom 23. stavkom 1. i člankom 42. Zakona od 29. srpnja 1881. te člankom 93. stavkom 3. Zakona br. 82 – 652 od 29. srpnja 1982., za koje su utvrđene kazne u članku 24., stavcima 8., 10., 11. i 12. Zakona od 29. srpnja 1881. i članku 121. stavku 7. francuskog Kaznenog zakona;

| C. | budući da je sudska istraga protiv Sophie Montel otvorena kao odgovor na građansku tužbu koju je 22. svibnja 2014. podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”; |
| --- | --- |

C.

budući da je sudska istraga protiv Sophie Montel otvorena kao odgovor na građansku tužbu koju je 22. svibnja 2014. podnijela udruga „Maison des Potes – Maison de l’Égalité”;

| D. | budući da je tužba podignuta zbog izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”); |
| --- | --- |

D.

budući da je tužba podignuta zbog izjave dane u brošuri „Petit guide pratique de l’élu municipal Front national” (Priručnik za lokalne vijećnike u stranci Front National), objavljenoj 19. rujna 2013. i postavljenoj na službenu internetsku stranicu stranke Front National 30. studenoga 2013., kojima se svi članovi stranke Front National izabrani na položaj lokalnog vijećnika na izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014. potiču na to da na prvoj sjednici novog lokalnog vijeća izdaju preporuku da se pri dodjeljivanju socijalnih stanova prednost daje francuskim državljanima („priorité nationale”);

| E. | budući da se prema francuskom pravu kriminalna odgovornost može pripisati i drugima, a ne samo autoru publikacije; |
| --- | --- |

E.

budući da se prema francuskom pravu kriminalna odgovornost može pripisati i drugima, a ne samo autoru publikacije;

| F. | budući da je tijekom istrage tadašnji direktor za publikacije u stranci Front National izjavio da su dotični priručnik sastavile službe glavnog tajništva; budući da je Sophie Montel u to vrijeme bila odgovorna za koordinaciju izabranih predstavnika u glavnom tajništvu; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom istrage tadašnji direktor za publikacije u stranci Front National izjavio da su dotični priručnik sastavile službe glavnog tajništva; budući da je Sophie Montel u to vrijeme bila odgovorna za koordinaciju izabranih predstavnika u glavnom tajništvu;

| G. | budući da su nadležna tijela zatražila ukidanje imuniteta Sophie Montel radi provođenja prvog ispitivanja dotične zastupnice u vezi s optužbama koje su podnesene protiv nje; |
| --- | --- |

G.

budući da su nadležna tijela zatražila ukidanje imuniteta Sophie Montel radi provođenja prvog ispitivanja dotične zastupnice u vezi s optužbama koje su podnesene protiv nje;

| H. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na području svoje države imaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države;

| I. | budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da se u članku 26. Ustava Francuske Republike navodi da se zastupnici u francuskom parlamentu ne mogu kazneno goniti, da se protiv njih ne može voditi istraga, da se ne mogu uhititi ni pritvoriti te da se protiv njih ne može pokrenuti sudski postupak zbog izraženih mišljenja ili glasovanja tijekom obnašanja službene dužnosti;

| J. | budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi imao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mora iznijeti mišljenje pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita; |
| --- | --- |

J.

budući da opseg imuniteta dodijeljenog zastupnicima u francuskom parlamentu zapravo odgovara opsegu imuniteta dodijeljenog zastupnicima u Europskom parlamentu na temelju članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; budući da je Sud Europske unije potvrdio da, kako bi imao imunitet, zastupnik u Europskom parlamentu mora iznijeti mišljenje pri obnašanju svojih dužnosti, čime se podrazumijeva povezanost izraženog mišljenja i parlamentarnih dužnosti; budući da ta povezanost mora biti izravna i očita;

| K. | budući da Sophie Montel nije bila zastupnica u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, da su navodno uvredljivi materijali bili i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.; |
| --- | --- |

K.

budući da Sophie Montel nije bila zastupnica u Europskom parlamentu kada se navodno kazneno djelo dogodilo, odnosno 19. rujna i 30. studenog 2013., međutim, da su navodno uvredljivi materijali bili i dalje dostupni svima koji su im htjeli pristupiti 23. lipnja i 2. listopada 2014.;

| L. | budući da je jasno da optužbe nisu povezane s položajem Sophie Montel kao zastupnice u Europskom parlamentu, već se odnose isključivo na njezino nacionalno ili regionalno političko djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014.; |
| --- | --- |

L.

budući da je jasno da optužbe nisu povezane s položajem Sophie Montel kao zastupnice u Europskom parlamentu, već se odnose isključivo na njezino nacionalno ili regionalno političko djelovanje, s obzirom na to da su izjave bile upućene budućim članovima lokalnih vijeća i povezane s lokalnim izborima održanima 23. i 30. ožujka 2014.;

| M. | budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnice u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

M.

budući da navodna djela nisu povezana s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem zastupnice u Europskom parlamentu pri obnašanju dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| N. | budući da nema razloga za sumnju da se sudskim postupkom pokrenutim na temelju tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela prije stupanja Sophie Montel na položaj zastupnice u Europskom parlamentu pokušava opstruirati njezin parlamentarni rad (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

N.

budući da nema razloga za sumnju da se sudskim postupkom pokrenutim na temelju tužbe koju je udruga „Maison des potes – Maison de l’égalité” podnijela prije stupanja Sophie Montel na položaj zastupnice u Europskom parlamentu pokušava opstruirati njezin parlamentarni rad (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Sophie Montel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi ministrici pravosuđa Francuske Republike i Sophie Montel. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/108 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/108

---

P8_TA(2018)0403

Zahtjev za ukidanje imuniteta Georgiosu Kyrtsosu

Odluka Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Georgiosu Kyrtsosu (2018/2041(IMM))

(2020/C 345/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev koji je objavljen na plenarnoj sjednici 14. ožujka 2018. za ukidanje parlamentarnog imuniteta Georgiosu Kyrtsosu i koji je 27. veljače 2018. uputio zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike u vezi s optužbama za neisplaćivanje uskršnjeg dodatka na plaću od 986,46 EUR (dokument br. AVM O 2017/6101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev koji je objavljen na plenarnoj sjednici 14. ožujka 2018. za ukidanje parlamentarnog imuniteta Georgiosu Kyrtsosu i koji je 27. veljače 2018. uputio zamjenik glavnog državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike u vezi s optužbama za neisplaćivanje uskršnjeg dodatka na plaću od 986,46 EUR (dokument br. AVM O 2017/6101),

| — | nakon saslušanja Georgiosa Kyrtsosa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Georgiosa Kyrtsosa u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 62. Ustava Helenske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0351/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0351/2018),

| A. | budući da je Ured državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Georgiosu Kyrtsosu u vezi s mogućom tužbom za navodno kazneno djelo; |
| --- | --- |

A.

budući da je Ured državnog odvjetnika Vrhovnog suda Helenske Republike zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Georgiosu Kyrtsosu u vezi s mogućom tužbom za navodno kazneno djelo;

| B. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na teritoriju svoje države imaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

B.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na teritoriju svoje države imaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| C. | budući da se prema članku 62. Ustava Helenske Republike zastupnici u parlamentu tijekom svojeg mandata ne smiju kazneno goniti, uhititi, zatvoriti te im se ni na koji drugi način ne smije oduzeti sloboda bez prethodnog odobrenja parlamenta; |
| --- | --- |

C.

budući da se prema članku 62. Ustava Helenske Republike zastupnici u parlamentu tijekom svojeg mandata ne smiju kazneno goniti, uhititi, zatvoriti te im se ni na koji drugi način ne smije oduzeti sloboda bez prethodnog odobrenja parlamenta;

| D. | budući da je Georgios Kyrtsos, kao zakonski predstavnik (predsjednik i glavni izvršni direktor) društva KMP Publishing House Ltd i Free Sunday Publishing House Ltd, 26. srpnja 2005. zaposlio svog bivšeg zaposlenika u ime KMP Publishing House Ltd u obama društvima na položaj umjetničkog direktora sklapanjem ugovora o radu; |
| --- | --- |

D.

budući da je Georgios Kyrtsos, kao zakonski predstavnik (predsjednik i glavni izvršni direktor) društva KMP Publishing House Ltd i Free Sunday Publishing House Ltd, 26. srpnja 2005. zaposlio svog bivšeg zaposlenika u ime KMP Publishing House Ltd u obama društvima na položaj umjetničkog direktora sklapanjem ugovora o radu;

| E. | budući da je Georgios Kyrtsos optužen za neisplaćivanje uskršnjeg dodatka na plaću od 986,46 EUR bivšem zaposleniku 27. travnja 2016. kršeći tako Zakon o izvanrednom stanju br. 690/1945, koji je zamijenjen člankom 8. stavkom 1. Zakona 236/95, što predstavlja kazneno djelo na temelju članka 28. Zakona br. 3996/2011 u vezi sa Zajedničkom ministarskom odlukom 19040/1981; |
| --- | --- |

E.

budući da je Georgios Kyrtsos optužen za neisplaćivanje uskršnjeg dodatka na plaću od 986,46 EUR bivšem zaposleniku 27. travnja 2016. kršeći tako Zakon o izvanrednom stanju br. 690/1945, koji je zamijenjen člankom 8. stavkom 1. Zakona 236/95, što predstavlja kazneno djelo na temelju članka 28. Zakona br. 3996/2011 u vezi sa Zajedničkom ministarskom odlukom 19040/1981;

| F. | budući da navodno kazneno djelo očito nema nikakve veze s funkcijom Georgiosa Kyrtsosa kao zastupnika u Europskom parlamentu, nego je prvenstveno povezano s njegovim bivšim položajem direktora dvaju novinskih društva; |
| --- | --- |

F.

budući da navodno kazneno djelo očito nema nikakve veze s funkcijom Georgiosa Kyrtsosa kao zastupnika u Europskom parlamentu, nego je prvenstveno povezano s njegovim bivšim položajem direktora dvaju novinskih društva;

| G. | budući da taj slučaj kaznenog gonjenja nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem dotičnog zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju njegovih dužnosti u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

G.

budući da taj slučaj kaznenog gonjenja nije povezan s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem dotičnog zastupnika u Europskom parlamentu pri obnašanju njegovih dužnosti u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| H. | budući da nema osnove za pretpostavku da je cilj kaznenog postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

budući da nema osnove za pretpostavku da je cilj kaznenog postupka naštetiti političkoj aktivnosti zastupnika (fumus persecutionis);

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Georgiosu Kyrtsosu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora odmah proslijedi grčkim nadležnim tijelima i Georgiosu Kyrtsosu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Utorak, 23. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/110 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/110

---

P8_TA(2018)0388

Sporazum između EU-a i Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, sporazuma između Europske unije i Zajednice Bahama o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Zajednice Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12389/2017 – C8-0173/2018 – 2017/0169(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12389/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12389/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Zajednice Bahama o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Zajednice Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12388/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Zajednice Bahama o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Zajednice Bahama o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12388/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0173/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0173/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0304/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0304/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Zajednice Bahama. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/111 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/111

---

P8_TA(2018)0389

Sporazum između EU-a i Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Mauricijusa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12396/2017 – C8-0177/2018 – 2017/0167(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12396/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12396/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Mauricijusa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12395/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Mauricijusa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Mauricijusa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12395/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0177/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0177/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0303/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0303/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Mauricijusa. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/112 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/112

---

P8_TA(2018)0390

Sporazum između EU-a i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Antigve i Barbude o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12383/2017 – C8-0174/2018 – 2017/0171(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12383/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12383/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Antigve i Barbude o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12382/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Antigve i Barbude o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Antigve i Barbude o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12382/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0174/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0174/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0305/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0305/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Antigve i Barbude. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/113 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/113

---

P8_TA(2018)0391

Sporazum između EU-a i Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12393/2017 – C8-0176/2018 – 2017/0176(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12393/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12393/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12391/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12391/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0176/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0176/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0306/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0306/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Federacije Svetog Kristofora i Nevisa. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/114

---

P8_TA(2018)0392

Sporazum između EU-a i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Barbadosa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12386/2017– C8-0175/2018 – 2017/0179(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12386/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12386/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Barbadosa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12385/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Barbadosa o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Barbadosa o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12385/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0175/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0175/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0301/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0301/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Barbadosa. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/115 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/115

---

P8_TA(2018)0393

Sporazum između EU-a i Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Sejšela o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12399/2017 – C8-0172/2018 – 2017/0168(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12399/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12399/2017),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Sejšela o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12398/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma između Europske unije i Republike Sejšela o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i Republike Sejšela o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (12398/2017),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom a i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0172/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom a i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0172/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0302/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0302/2018),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Sejšela. |
| --- | --- |

2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/116 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/116

---

P8_TA(2018)0394

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Portugala EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev Portugala – EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel) (COM(2018)0621 – C8-0399/2018 – 2018/2223(BUD))

(2020/C 345/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0621 – C8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0621 – C8-0399/2018),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (1) (Uredba o EGF-u),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3) (Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013.), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0311/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0311/2018),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima suočenima s posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće; |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije radnicima koji su proglašeni viškom trebala biti dinamična i dostupna što je brže i učinkovitije moguće;

| C. | budući da je Portugal podnio zahtjev EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1161 radnika u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 14 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja odjeće) u regijama razine NUTS 2 Norte (PT11), Centro (PT16) i Lisboa (PT17) u Portugalu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Portugal podnio zahtjev EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja 1161 radnika u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 14 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja odjeće) u regijama razine NUTS 2 Norte (PT11), Centro (PT16) i Lisboa (PT17) u Portugalu;

| D. | budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru na razini odjeljka NACE-a Rev. 2 i smještena su u jednoj regiji ili dvjema susjednim regijama ili u više od dviju susjednih regija razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 500 radnika pogođeno u dvije regije zajedno u državi članici; |
| --- | --- |

D.

budući da se zahtjev temelji na intervencijskim kriterijima iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se uvjetuje da najmanje 500 radnika bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru na razini odjeljka NACE-a Rev. 2 i smještena su u jednoj regiji ili dvjema susjednim regijama ili u više od dviju susjednih regija razine NUTS 2 pod uvjetom da je više od 500 radnika pogođeno u dvije regije zajedno u državi članici;

| 1. | slaže se s Komisijom da su uvjeti iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ispunjeni i da Portugal stoga u skladu s tom Uredbom ima pravo na financijski doprinos u iznosu od 4 655 883 EUR, što iznosi 60 % ukupnog troška od 7 759 806 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su portugalska tijela zahtjev podnijela 24. travnja 2018. te da je, na temelju dodatnih informacija koje je Portugal pružio, Komisija ocjenjivanje zahtjeva dovršila 10. rujna 2018. i o tome istoga dana obavijestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da Portugal smatra da su otpuštanja povezana s velikim strukturnim promjenama u tokovima svjetske trgovine nastalima zbog globalizacije, posebice zbog liberalizacije trgovine tekstilom i odjećom, nakon isteka sporazuma o vlaknima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) krajem 2004., što je dovelo do radikalnih promjena u strukturi svjetske trgovine tekstilom i odjećom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da stopa nezaposlenosti u sektoru odjeće u okruzima u kojima je došlo do otpuštanja nadmašuje stopu nezaposlenosti u regijama Norte, Centro i Lisboa, gdje su ti okruzi smješteni, te da su izgledi za ponovno zapošljavanje niski jer su otpušteni radnici uglavnom niskokvalificirane žene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da se očekuje da će otpuštanja provedena u dva poduzeća koja djeluju u portugalskom sektoru odjeće imati znatne negativne posljedice za lokalno gospodarstvo te da je učinak otpuštanja povezan s poteškoćama u ponovnom uključivanju radnika na tržište rada zbog nedostatka radnih mjesta, niskog stupnja obrazovanja otpuštenih radnika, kao i zbog velikog broja ljudi koji traže posao; |
| --- | --- |

5.

| 6. | preporučuje upotrebu strukturnih i investicijskih fondova, osobito Europskog socijalnog fonda, za poboljšanje kvalifikacija portugalskih radnika kako bi se smanjila nezaposlenost, a osobito nezaposlenost mladih i dugotrajna nezaposlenost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se zahtjev odnosi na 1 161 radnika koji su proglašeni viškom, od čega će njih 730 biti ciljani korisnici predloženih mjera; ističe činjenicu da su većina otpuštenih radnika žene (88,63 %); nadalje, napominje da je 20,55 % otpuštenih radnika starije od 55 godina; s obzirom na tu činjenicu uviđa važnost aktivnih mjera tržišta rada koje sufinancira EGF kako bi se povećali izgledi da se te ranjive skupine ponovno uključe na tržište rada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja činjenicu da će se prilagođene usluge sufinancirane iz EGF-a pružiti za najviše 730 osoba mlađih od 30 godina koje nisu zaposlene, ne školuju se niti osposobljavaju (NEET); |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da Portugal priprema tri vrste mjera za otpuštene radnike zbog kojih je podnesen taj zahtjev: i. osposobljavanje i ponovno osposobljavanje, ii. promicanje poduzetništva i iii. naknade; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi se osposobljavanjem i ponovnim osposobljavanjem trebale stvoriti stvarne alternative za reintegraciju u regiji uzimajući u obzir sektore sa sve većom potražnjom na tržištu rada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da financijske naknade, uključujući naknade za osposobljavanje, mobilnost i obroke ne premašuju maksimalno 35 % ukupnih sredstava kako je navedeno u Uredbi o EGF-u te da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potvrđuje da je u dogovoru s radnom skupinom, koju su činili predstavnici Portugalske službe za zapošljavanje i stručno osposobljavanje, predstavnici sindikata, Institut za socijalnu sigurnost i Služba za uvjete rada, sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da su portugalska tijela potvrdila da za prihvatljive mjere nije dodijeljena pomoć iz drugih financijskih instrumenata ili fondova Unije te da su dostavile jamstva da će svaki oblik dvostrukog financiranja biti spriječen i da će se predložene mjere nadopunjavati mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponavlja da doprinosi iz EGF-a ne smiju zamijeniti ni aktivnosti za koje su prema nacionalnom pravu ili kolektivnim ugovorima odgovorna poduzeća ni mjere za restrukturiranje poduzeća ili sektora te pozdravlja potvrdu Portugala u tom pogledu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da bi se u skladu s člankom 7. Uredbe o EGF-u pri izradi usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama trebale predvidjeti buduće perspektive na tržištu rada i tražene vještine te da bi taj paket trebao biti usklađen sa zaokretom prema održivom gospodarstvu koje se temelji na učinkovitom korištenju resursa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da potakne nacionalne vlasti da u budućim prijedlozima preciznije utvrde sektore koji imaju potencijal za rast, a stoga i za zapošljavanje, te da prikupe utemeljene podatke o učinku financiranja iz EGF-a, pa i one o kvaliteti radnih mjesta te stopi ponovnog uključenja na tržište rada zahvaljujući EGF-u; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na svoj poziv Komisiji da javnosti omogući pristup svim dokumentima povezanima s predmetima EGF-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji slijedom zahtjeva Portugala EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2018/1720.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/120 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/120

---

P8_TA(2018)0395

Imenovanje glavnog direktora EFSU-a

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o prijedlogu za imenovanje glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0100/2018 – C8-0423/2018 – 2018/0903(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja od 19. srpnja 2018. o ponovnom imenovanju njegova glavnog direktora (C8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja od 19. srpnja 2018. o ponovnom imenovanju njegova glavnog direktora (C8-0423/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. stavak 6. Uredbe (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0314/2018),

| A. | budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 predviđeno da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) na razdoblje od tri godine koje se može jednom produžiti nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 predviđeno da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) na razdoblje od tri godine koje se može jednom produžiti nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka;

| B. | budući da je Upravljački odbor EFSU-a 19. srpnja 2018. donio prijedlog o ponovnom imenovanju glavnog direktora i zamjenice glavnog direktora EFSU-a i proslijedio ga Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Upravljački odbor EFSU-a 19. srpnja 2018. donio prijedlog o ponovnom imenovanju glavnog direktora i zamjenice glavnog direktora EFSU-a i proslijedio ga Europskom parlamentu;

| C. | budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 25. rujna 2018. održali saslušanje s Wilhelmom Moltererom, predloženim kandidatom za dužnost glavnog direktora EFSU-a, na kojem je on održao uvodnu riječ, a zatim odgovarao na pitanja članova odborâ; |
| --- | --- |

C.

budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 25. rujna 2018. održali saslušanje s Wilhelmom Moltererom, predloženim kandidatom za dužnost glavnog direktora EFSU-a, na kojem je on održao uvodnu riječ, a zatim odgovarao na pitanja članova odborâ;

| 1. | daje suglasnost za imenovanje Wilhelma Molterera na dužnost glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/121 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/121

---

P8_TA(2018)0396

Imenovanje zamjenika glavnog direktora EFSU-a

Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu imenovanja zamjenice izvršnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja (N8-0101/2018 – C8-0424/2018 – 2018/0904(NLE))

(Suglasnost)

(2020/C 345/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 19. srpnja 2018. o ponovnom imenovanju njegove zamjenice glavnog direktora (C8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Upravljačkog odbora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) od 19. srpnja 2018. o ponovnom imenovanju njegove zamjenice glavnog direktora (C8-0424/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 7. Uredbe (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 — Europski fond za strateška ulaganja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 7. Uredbe (EU) br. 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 — Europski fond za strateška ulaganja (1),

| — | uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 122.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješća Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0312/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0312/2018),

| A. | budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 predviđeno da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) na razdoblje od tri godine koje se može jednom produžiti nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka; |
| --- | --- |

A.

budući da je člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) 2015/1017 predviđeno da glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora EFSU-a imenuje Europska investicijska banka (EIB) na razdoblje od tri godine koje se može jednom produžiti nakon odobrenja Europskog parlamenta i nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira u skladu s postupcima EIB-a, o čemu se Europski parlament obavješćuje pravovremeno i u svim fazama postupka;

| B. | budući da je Upravljački odbor EFSU-a 19. srpnja 2018. donio prijedlog o ponovnom imenovanju glavnog direktora i zamjenice glavnog direktora EFSU-a i proslijedio ga Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

B.

budući da je Upravljački odbor EFSU-a 19. srpnja 2018. donio prijedlog o ponovnom imenovanju glavnog direktora i zamjenice glavnog direktora EFSU-a i proslijedio ga Europskom parlamentu;

| C. | budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 25. rujna 2018. održali saslušanje s Ilijanom Canovom, predloženom kandidatkinjom za dužnost zamjenice glavnog direktora EFSU-a, tijekom kojeg je ona održala uvodnu riječ, a zatim odgovarala na pitanja članova odborâ; |
| --- | --- |

C.

budući da su Odbor za proračune i Odbor za ekonomsku i monetarnu politiku 25. rujna 2018. održali saslušanje s Ilijanom Canovom, predloženom kandidatkinjom za dužnost zamjenice glavnog direktora EFSU-a, tijekom kojeg je ona održala uvodnu riječ, a zatim odgovarala na pitanja članova odborâ;

| 1. | daje suglasnost za imenovanje Ilijane Canove na dužnost zamjenice glavnog direktora Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskoj investicijskoj banci i vladama država članica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/122 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/122

---

P8_TA(2018)0397

Kvaliteta vode namijenjene za ljudsku potrošnju ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (preinaka) (COM(2017)0753 – C8-0019/2018 – 2017/0332(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2020/C 345/32)

Amandmani 161, 187, 206 i 213

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Direktivom 98/83/EZ utvrđen je pravni okvir za zaštitu zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće. Isto bi trebalo biti cilj ove Direktive. U tu je svrhu potrebno na razini Unije utvrditi minimalne zahtjeve koje voda namijenjena za tu svrhu mora ispunjavati. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi osigurale da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ne sadržava nikakve mikroorganizme i parazite ni tvari koje u određenim slučajevima predstavljaju moguću opasnost za zdravlje ljudi te da ispunjuje te minimalne zahtjeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Direktivom 98/83/EZ utvrđen je pravni okvir za zaštitu zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće. Isto bi trebalo biti cilj ove Direktive. U tu je svrhu potrebno na razini Unije utvrditi minimalne zahtjeve koje voda namijenjena za tu svrhu mora ispunjavati. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi osigurale da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ne sadržava nikakve mikroorganizme i parazite ni tvari koje u određenim slučajevima predstavljaju moguću opasnost za zdravlje ljudi te da ispunjuje te minimalne zahtjeve.

| (2) | Direktivom 98/83/EZ utvrđen je pravni okvir za zaštitu zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće. Isto bi trebalo biti cilj ove Direktive
  i njome bi trebalo osigurati univerzalan pristup takvoj vodi za sve u Uniji
  . U tu je svrhu potrebno na razini Unije utvrditi minimalne zahtjeve koje voda namijenjena za tu svrhu mora ispunjavati. Države članice trebale bi poduzeti
  sve
  potrebne mjere kako bi osigurale da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ne sadržava nikakve mikroorganizme i parazite ni tvari koje u određenim slučajevima predstavljaju moguću opasnost za zdravlje ljudi te da ispunjuje te minimalne zahtjeve. |
| --- | --- |

(2)

Direktivom 98/83/EZ utvrđen je pravni okvir za zaštitu zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće. Isto bi trebalo biti cilj ove Direktive
  i njome bi trebalo osigurati univerzalan pristup takvoj vodi za sve u Uniji
  . U tu je svrhu potrebno na razini Unije utvrditi minimalne zahtjeve koje voda namijenjena za tu svrhu mora ispunjavati. Države članice trebale bi poduzeti
  sve
  potrebne mjere kako bi osigurale da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ne sadržava nikakve mikroorganizme i parazite ni tvari koje u određenim slučajevima predstavljaju moguću opasnost za zdravlje ljudi te da ispunjuje te minimalne zahtjeve.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | U skladu s komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 2. prosinca 2015. naslovljenom „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”, ovom bi se Direktivom trebalo nastojati poticati učinkovitost i održivost vodnih resursa, čime bi se ispunili ciljevi kružnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

U skladu s komunikacijom Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 2. prosinca 2015. naslovljenom „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”, ovom bi se Direktivom trebalo nastojati poticati učinkovitost i održivost vodnih resursa, čime bi se ispunili ciljevi kružnog gospodarstva.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) priznala je 28. srpnja 2010. pravo na vodu i odvodnju kao ljudsko pravo i stoga pristup čistoj pitkoj vodi ne bi smio biti ograničen nepristupačnošću cijene za krajnjeg korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2b)

Opća skupština Ujedinjenih naroda (UN) priznala je 28. srpnja 2010. pravo na vodu i odvodnju kao ljudsko pravo i stoga pristup čistoj pitkoj vodi ne bi smio biti ograničen nepristupačnošću cijene za krajnjeg korisnika.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2c) | Potrebna je usklađenost Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2c)

Potrebna je usklađenost Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i ove Direktive.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2d) | Zahtjevi utvrđeni u ovoj Direktivi trebali bi odražavati nacionalno stanje i uvjete opskrbljivača vodom u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2d)

Zahtjevi utvrđeni u ovoj Direktivi trebali bi odražavati nacionalno stanje i uvjete opskrbljivača vodom u državama članicama.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Potrebno je iz opsega ove Direktive izuzeti prirodne mineralne vode i vode koje su lijekovi jer su te vode obuhvaćene Direktivom 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (68) i Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (69). Međutim, Direktivom 2009/54/EZ obuhvaćene su i prirodne mineralne vode i izvorske vode, a samo bi prvu kategoriju trebalo izuzeti iz područja primjene ove Direktive. U skladu s člankom 9. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2009/54/EZ izvorske vode moraju zadovoljavati odredbe ove Direktive. Kad je riječ o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude a namijenjena je za prodaju ili uporabu u proizvodnji, pripremi ili obradi hrane, ta bi voda trebala zadovoljavati odredbe ove Direktive do točke usklađenosti
  (tj. slavine)
  , a iza te točke trebalo bi je smatrati hranom u skladu s člankom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (70). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Potrebno je iz opsega ove Direktive izuzeti prirodne mineralne vode i vode koje su lijekovi jer su te vode obuhvaćene Direktivom 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (68) i Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (69). Međutim, Direktivom 2009/54/EZ obuhvaćene su i prirodne mineralne vode i izvorske vode, a samo bi prvu kategoriju trebalo izuzeti iz područja primjene ove Direktive. U skladu s člankom 9. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2009/54/EZ izvorske vode moraju zadovoljavati odredbe ove Direktive. Kad je riječ o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude a namijenjena je za prodaju ili uporabu u proizvodnji, pripremi ili obradi hrane, ta bi voda trebala zadovoljavati odredbe ove Direktive do točke usklađenosti
  (tj. slavine)
  , a iza te točke trebalo bi je smatrati hranom u skladu s člankom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (70).

| (3) | Potrebno je iz opsega ove Direktive izuzeti prirodne mineralne vode i vode koje su lijekovi jer su te vode obuhvaćene Direktivom 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (68) i Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (69). Međutim, Direktivom 2009/54/EZ obuhvaćene su i prirodne mineralne vode i izvorske vode, a samo bi prvu kategoriju trebalo izuzeti iz područja primjene ove Direktive. U skladu s člankom 9. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2009/54/EZ izvorske vode moraju zadovoljavati odredbe ove Direktive.
  No ta se obveza ne bi trebala odnositi na mikrobiološke parametre iz Priloga I. dijela A ove Direktive.
  Kad je riječ o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  iz javne vodoopskrbe ili privatnih bunara
  koja se stavlja u boce ili posude a namijenjena je za prodaju ili uporabu u 
  profesionalnoj
  proizvodnji, pripremi ili obradi hrane, ta bi voda
  u načelu i dalje
  trebala zadovoljavati odredbe ove Direktive do točke usklađenosti, a iza te točke trebalo bi je smatrati hranom u skladu s člankom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (70).
  U slučaju kada su mjerodavni zahtjevi u pogledu sigurnosti hrane ispunjeni, nadležna tijela trebala bi imati ovlasti za davanje odobrenja za ponovnu uporabu vode u prehrambenoj industriji. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je iz opsega ove Direktive izuzeti prirodne mineralne vode i vode koje su lijekovi jer su te vode obuhvaćene Direktivom 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (68) i Direktivom 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (69). Međutim, Direktivom 2009/54/EZ obuhvaćene su i prirodne mineralne vode i izvorske vode, a samo bi prvu kategoriju trebalo izuzeti iz područja primjene ove Direktive. U skladu s člankom 9. stavkom 4. trećim podstavkom Direktive 2009/54/EZ izvorske vode moraju zadovoljavati odredbe ove Direktive.
  No ta se obveza ne bi trebala odnositi na mikrobiološke parametre iz Priloga I. dijela A ove Direktive.
  Kad je riječ o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  iz javne vodoopskrbe ili privatnih bunara
  koja se stavlja u boce ili posude a namijenjena je za prodaju ili uporabu u 
  profesionalnoj
  proizvodnji, pripremi ili obradi hrane, ta bi voda
  u načelu i dalje
  trebala zadovoljavati odredbe ove Direktive do točke usklađenosti, a iza te točke trebalo bi je smatrati hranom u skladu s člankom 2. drugim podstavkom Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (70).
  U slučaju kada su mjerodavni zahtjevi u pogledu sigurnosti hrane ispunjeni, nadležna tijela trebala bi imati ovlasti za davanje odobrenja za ponovnu uporabu vode u prehrambenoj industriji.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Nakon zaključenja europske građanske inicijative o pravu na vodu (Right2Water) (71) pokrenuto je javno savjetovanje na razini Unije i provedena je evaluacija primjerenosti i učinkovitosti propisa (REFIT) Direktive 98/83/EZ (72). Na temelju evaluacije zaključeno je da je određene odredbe Direktive 98/83/EZ potrebno ažurirati. Utvrđena su četiri područja u kojima postoji mogućnost za poboljšanje, konkretno popis vrijednosti parametara temeljen na kvaliteti, ograničena upotreba pristupa temeljenog na riziku, nejasne odredbe o obavješćivanju potrošača i razlike u sustavima odobravanja materijala u kontaktu s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. K tome, u okviru europske građanske inicijative o pravu na vodu utvrđena je problematična činjenica da dio stanovništva
  , posebice marginalizirane skupine,
  nema pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju, što je
  preuzeta
  obveza u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja UN-ova Programa razvoja do 2030. Zadnje je utvrđeno pitanje općeniti nedostatak svijesti o gubicima vode čiji su uzrok nedostatna ulaganja u održavanje i obnovu vodne infrastrukture, što je istaknuto i u
  specijalnom
  izvješću Europskog revizorskog suda o vodnoj infrastrukturi (73). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Nakon zaključenja europske građanske inicijative o pravu na vodu (Right2Water) (71) pokrenuto je javno savjetovanje na razini Unije i provedena je evaluacija primjerenosti i učinkovitosti propisa (REFIT) Direktive 98/83/EZ (72). Na temelju evaluacije zaključeno je da je određene odredbe Direktive 98/83/EZ potrebno ažurirati. Utvrđena su četiri područja u kojima postoji mogućnost za poboljšanje, konkretno popis vrijednosti parametara temeljen na kvaliteti, ograničena upotreba pristupa temeljenog na riziku, nejasne odredbe o obavješćivanju potrošača i razlike u sustavima odobravanja materijala u kontaktu s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. K tome, u okviru europske građanske inicijative o pravu na vodu utvrđena je problematična činjenica da dio stanovništva
  , posebice marginalizirane skupine,
  nema pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju, što je
  preuzeta
  obveza u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja UN-ova Programa razvoja do 2030. Zadnje je utvrđeno pitanje općeniti nedostatak svijesti o gubicima vode čiji su uzrok nedostatna ulaganja u održavanje i obnovu vodne infrastrukture, što je istaknuto i u
  specijalnom
  izvješću Europskog revizorskog suda o vodnoj infrastrukturi (73).

| (4) | Nakon zaključenja europske građanske inicijative o pravu na vodu (Right2Water), (71)

  kojom je Unija pozvana da poveća napore u ostvarivanju univerzalnog pristupa vodi,
  pokrenuto je javno savjetovanje na razini Unije i provedena je evaluacija primjerenosti i učinkovitosti propisa (REFIT) Direktive 98/83/EZ (72). Na temelju evaluacije zaključeno je da je određene odredbe Direktive 98/83/EZ potrebno ažurirati. Utvrđena su četiri područja u kojima postoji mogućnost za poboljšanje, konkretno popis vrijednosti parametara temeljen na kvaliteti, ograničena upotreba pristupa temeljenog na riziku, nejasne odredbe o obavješćivanju potrošača i razlike u sustavima odobravanja materijala u kontaktu s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  te posljedice toga za zdravlje ljudi
  . K tome, u okviru europske građanske inicijative o pravu na vodu utvrđena je problematična činjenica da dio stanovništva
  među ranjivim i marginaliziranim skupinama ima ograničen pristup ili uopće
  nema pristup
  cijenom pristupačnoj
  vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju, što je obveza
  preuzeta
  u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja UN-ova Programa razvoja do 2030.
  U tom je kontekstu Europski parlament priznao pravo pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve u Uniji.
  Zadnje je utvrđeno pitanje općeniti nedostatak svijesti o gubicima vode čiji su uzrok nedostatna ulaganja u održavanje i obnovu vodne infrastrukture, što je istaknuto i u
  tematskom
  izvješću Europskog revizorskog suda o vodnoj infrastrukturi (73)

  , kao i ponekad nedovoljno poznavanje vodnih sustava
  . |
| --- | --- |

(4)

Nakon zaključenja europske građanske inicijative o pravu na vodu (Right2Water), (71)

  kojom je Unija pozvana da poveća napore u ostvarivanju univerzalnog pristupa vodi,
  pokrenuto je javno savjetovanje na razini Unije i provedena je evaluacija primjerenosti i učinkovitosti propisa (REFIT) Direktive 98/83/EZ (72). Na temelju evaluacije zaključeno je da je određene odredbe Direktive 98/83/EZ potrebno ažurirati. Utvrđena su četiri područja u kojima postoji mogućnost za poboljšanje, konkretno popis vrijednosti parametara temeljen na kvaliteti, ograničena upotreba pristupa temeljenog na riziku, nejasne odredbe o obavješćivanju potrošača i razlike u sustavima odobravanja materijala u kontaktu s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  te posljedice toga za zdravlje ljudi
  . K tome, u okviru europske građanske inicijative o pravu na vodu utvrđena je problematična činjenica da dio stanovništva
  među ranjivim i marginaliziranim skupinama ima ograničen pristup ili uopće
  nema pristup
  cijenom pristupačnoj
  vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju, što je obveza
  preuzeta
  u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja UN-ova Programa razvoja do 2030.
  U tom je kontekstu Europski parlament priznao pravo pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve u Uniji.
  Zadnje je utvrđeno pitanje općeniti nedostatak svijesti o gubicima vode čiji su uzrok nedostatna ulaganja u održavanje i obnovu vodne infrastrukture, što je istaknuto i u
  tematskom
  izvješću Europskog revizorskog suda o vodnoj infrastrukturi (73)

  , kao i ponekad nedovoljno poznavanje vodnih sustava
  .

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | Kako bi ispunile ambiciozne ciljeve utvrđene u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja Ujedinjenih naroda, države članice trebale bi biti obvezne provesti akcijske planove kojima se jamči univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj vodi za piće za sve do 2030. godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Kako bi ispunile ambiciozne ciljeve utvrđene u skladu sa šestim ciljem održivog razvoja Ujedinjenih naroda, države članice trebale bi biti obvezne provesti akcijske planove kojima se jamči univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj vodi za piće za sve do 2030. godine.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4b) | Europski parlament donio 8. rujna 2015. Rezoluciju o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (Pravo na vodu). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4b)

Europski parlament donio 8. rujna 2015. Rezoluciju o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (Pravo na vodu).

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Voda namijenjena za ljudsku potrošnju ima temeljnu ulogu u trenutačnim naporima Europske unije da ojača zaštitu zdravlja ljudi i okoliša od kemikalija koje djeluju kao endokrini disruptori. Propisi o endokrino disruptivnim tvarima u ovoj Direktivi obećavajući su korak naprijed u skladu s ažuriranom strategijom EU-a o endokrinim disruptorima koju je Komisija dužna donijeti bez daljnje odgode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Voda namijenjena za ljudsku potrošnju ima temeljnu ulogu u trenutačnim naporima Europske unije da ojača zaštitu zdravlja ljudi i okoliša od kemikalija koje djeluju kao endokrini disruptori. Propisi o endokrino disruptivnim tvarima u ovoj Direktivi obećavajući su korak naprijed u skladu s ažuriranom strategijom EU-a o endokrinim disruptorima koju je Komisija dužna donijeti bez daljnje odgode.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Sve dok znanstvena saznanja nisu dovoljna da se utvrdi rizik ili nepostojanje rizika koji određena tvar prisutna u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju predstavlja za zdravlje ljudi ili dopuštene vrijednosti za prisutnost te tvari, u skladu s načelom predostrožnosti tu tvar treba staviti pod nadzor u iščekivanju jasnijih znanstvenih podataka. Stoga bi države članice trebale zasebno pratiti te nove parametre. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Sve dok znanstvena saznanja nisu dovoljna da se utvrdi rizik ili nepostojanje rizika koji određena tvar prisutna u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju predstavlja za zdravlje ljudi ili dopuštene vrijednosti za prisutnost te tvari, u skladu s načelom predostrožnosti tu tvar treba staviti pod nadzor u iščekivanju jasnijih znanstvenih podataka. Stoga bi države članice trebale zasebno pratiti te nove parametre.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6b) | Indikatorski parametri ne utječu izravno na javno zdravlje, no oni su važni kao pokazatelj kojim se utvrđuje funkcioniranje postrojenja za proizvodnju i distribuciju vode te kvaliteta vode. Oni mogu pomoći u utvrđivanju nedostataka u obradi vode i ujedno imaju važnu ulogu u povećanju i održavanju povjerenja potrošača u kvalitetu vode. Stoga bi ih države članice trebale nadzirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6b)

Indikatorski parametri ne utječu izravno na javno zdravlje, no oni su važni kao pokazatelj kojim se utvrđuje funkcioniranje postrojenja za proizvodnju i distribuciju vode te kvaliteta vode. Oni mogu pomoći u utvrđivanju nedostataka u obradi vode i ujedno imaju važnu ulogu u povećanju i održavanju povjerenja potrošača u kvalitetu vode. Stoga bi ih države članice trebale nadzirati.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kad je nužno
  zaštititi zdravlje
  ljudi unutar
  njihova
  državnog područja, države članice trebale bi biti obvezne odrediti vrijednosti za dodatne parametre koji nisu uvršteni u Prilog I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kad je nužno
  zaštititi zdravlje
  ljudi unutar
  njihova
  državnog područja, države članice trebale bi biti obvezne odrediti vrijednosti za dodatne parametre koji nisu uvršteni u Prilog I.

| (7) | Kad je
  to
  nužno
  radi cjelovite provedbe načela predostrožnosti i zaštite zdravlja
  ljudi unutar
  svog
  državnog područja, države članice trebale bi biti obvezne odrediti vrijednosti za dodatne parametre koji nisu uvršteni u Prilog I. |
| --- | --- |

(7)

Kad je
  to
  nužno
  radi cjelovite provedbe načela predostrožnosti i zaštite zdravlja
  ljudi unutar
  svog
  državnog područja, države članice trebale bi biti obvezne odrediti vrijednosti za dodatne parametre koji nisu uvršteni u Prilog I.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U Direktivi 98/83/EZ preventivno planiranje sigurnosti i elementi temeljeni na riziku razmatrani su u ograničenoj mjeri. Prvi elementi pristupa temeljenog na riziku uvedeni su još 2015. Direktivom (EU) 2015/1787, kojom je Direktiva 98/83/EZ izmijenjena kako bi se državama članicama omogućilo odstupanje od programa praćenja koje su uspostavile, pod uvjetom da su provedene vjerodostojne procjene rizika koje se mogu temeljiti na smjernicama WHO-a za kvalitetu vode za piće (76). Te smjernice, u kojima je utvrđen takozvani pristup „plan za sigurnost vode”, zajedno s normom EN 15975-2 za sigurnost opskrbe vodom za piće međunarodno su priznata načela na kojima se temelje proizvodnja i distribucija te praćenje i analiza parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju. Ta bi načela trebalo zadržati u ovoj Direktivi. Kako bi se osiguralo da ta načela nisu ograničena na aspekte praćenja, kako bi se resursi i vrijeme usmjerili na važne rizike i isplative mjere na izvoru, te kako bi se izbjegle analize i rasprave o nevažnim pitanjima, prikladno je uvesti potpuni pristup temeljen na riziku diljem opskrbnog lanca, od područja vodozahvata do distribucije i najzad do slavine. Taj bi se pristup trebao sastojati od triju sastavnica: prva je sastavnica procjena opasnosti povezanih s područjem vodozahvata koju provode države članice („procjena opasnosti”) u skladu sa smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode (77); druga je sastavnica mogućnost da opskrbljivač vodom prilagodi praćenje glavnim rizicima („procjena rizika opskrbe”); treća je sastavnica ocjena mogućih rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava (npr. Legionella ili olovo) koju provode države članice („procjena rizika domaće distribucije”). Te bi procjene trebalo redovito preispitivati, među ostalim kao reakciju na ekstremne vremenske prilike povezane s klimatskim uvjetima ili poznate promjene ljudskih aktivnosti u području vodozahvata, ili kao odgovor na incidente povezane s izvorom. Pristupom temeljenim na riziku osigurava se stalna razmjena informacija između nadležnih tijela
  i
  opskrbljivača vodom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U Direktivi 98/83/EZ preventivno planiranje sigurnosti i elementi temeljeni na riziku razmatrani su u ograničenoj mjeri. Prvi elementi pristupa temeljenog na riziku uvedeni su još 2015. Direktivom (EU) 2015/1787, kojom je Direktiva 98/83/EZ izmijenjena kako bi se državama članicama omogućilo odstupanje od programa praćenja koje su uspostavile, pod uvjetom da su provedene vjerodostojne procjene rizika koje se mogu temeljiti na smjernicama WHO-a za kvalitetu vode za piće (76). Te smjernice, u kojima je utvrđen takozvani pristup „plan za sigurnost vode”, zajedno s normom EN 15975-2 za sigurnost opskrbe vodom za piće međunarodno su priznata načela na kojima se temelje proizvodnja i distribucija te praćenje i analiza parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju. Ta bi načela trebalo zadržati u ovoj Direktivi. Kako bi se osiguralo da ta načela nisu ograničena na aspekte praćenja, kako bi se resursi i vrijeme usmjerili na važne rizike i isplative mjere na izvoru, te kako bi se izbjegle analize i rasprave o nevažnim pitanjima, prikladno je uvesti potpuni pristup temeljen na riziku diljem opskrbnog lanca, od područja vodozahvata do distribucije i najzad do slavine. Taj bi se pristup trebao sastojati od triju sastavnica: prva je sastavnica procjena opasnosti povezanih s područjem vodozahvata koju provode države članice („procjena opasnosti”) u skladu sa smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode (77); druga je sastavnica mogućnost da opskrbljivač vodom prilagodi praćenje glavnim rizicima („procjena rizika opskrbe”); treća je sastavnica ocjena mogućih rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava (npr. Legionella ili olovo) koju provode države članice („procjena rizika domaće distribucije”). Te bi procjene trebalo redovito preispitivati, među ostalim kao reakciju na ekstremne vremenske prilike povezane s klimatskim uvjetima ili poznate promjene ljudskih aktivnosti u području vodozahvata, ili kao odgovor na incidente povezane s izvorom. Pristupom temeljenim na riziku osigurava se stalna razmjena informacija između nadležnih tijela
  i
  opskrbljivača vodom.

| (8) | U Direktivi 98/83/EZ preventivno planiranje sigurnosti i elementi temeljeni na riziku razmatrani su u ograničenoj mjeri. Prvi elementi pristupa temeljenog na riziku uvedeni su još 2015. Direktivom (EU) 2015/1787, kojom je Direktiva 98/83/EZ izmijenjena kako bi se državama članicama omogućilo odstupanje od programa praćenja koje su uspostavile, pod uvjetom da su provedene vjerodostojne procjene rizika koje se mogu temeljiti na smjernicama WHO-a za kvalitetu vode za piće (76). Te smjernice, u kojima je utvrđen takozvani pristup „plan za sigurnost vode”, zajedno s normom EN 15975-2 za sigurnost opskrbe vodom za piće međunarodno su priznata načela na kojima se temelje proizvodnja i distribucija te praćenje i analiza parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju. Ta bi načela trebalo zadržati u ovoj Direktivi. Kako bi se osiguralo da ta načela nisu ograničena na aspekte praćenja, kako bi se resursi i vrijeme usmjerili na važne rizike i isplative mjere na izvoru, te kako bi se izbjegle analize i rasprave o nevažnim pitanjima, prikladno je uvesti potpuni pristup temeljen na riziku diljem opskrbnog lanca, od područja vodozahvata do distribucije i najzad do slavine. Taj bi se pristup trebao
  temeljiti na saznanjima stečenima i mjerama provedenima u okviru Direktive 2000/60/EZ te bi trebao više uzimati u obzir učinak klimatskih promjena na vodne resurse. Pristup temeljen na riziku trebao bi se
  sastojati od triju sastavnica: prva je sastavnica procjena opasnosti povezanih s područjem vodozahvata koju provode države članice („procjena opasnosti”) u skladu sa smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode (77); druga je sastavnica mogućnost da opskrbljivač vodom prilagodi praćenje glavnim rizicima („procjena rizika opskrbe”); treća je sastavnica ocjena mogućih rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava (npr. Legionella ili olovo) koju provode države članice („procjena rizika domaće distribucije”)
  , pri čemu posebnu pozornost treba usmjeriti na prioritetne prostore
  . Te bi procjene trebalo redovito preispitivati, među ostalim kao reakciju na ekstremne vremenske prilike povezane s klimatskim uvjetima ili poznate promjene ljudskih aktivnosti u području vodozahvata, ili kao odgovor na incidente povezane s izvorom. Pristupom temeljenim na riziku osigurava se stalna razmjena informacija između nadležnih tijela, opskrbljivača vodom
  i drugih dionika, između ostalog i onih odgovornih za izvore onečišćenja ili rizik od onečišćenja. Iznimno bi se provedba pristupa temeljenog na riziku trebala prilagoditi posebnim ograničenjima pomorskih plovila za desalinizaciju i za prijevoz putnika. Naime, brodovi koji plove pod europskom zastavom podliježu međunarodnom regulatornom okviru kada plove međunarodnim vodama. Osim toga, prijevoz i proizvodnja vode za ljudsku potrošnju na brodu podliježu posebnim ograničenjima, što iziskuje odgovarajuću prilagodbu odredbi ove Direktive. |
| --- | --- |

(8)

U Direktivi 98/83/EZ preventivno planiranje sigurnosti i elementi temeljeni na riziku razmatrani su u ograničenoj mjeri. Prvi elementi pristupa temeljenog na riziku uvedeni su još 2015. Direktivom (EU) 2015/1787, kojom je Direktiva 98/83/EZ izmijenjena kako bi se državama članicama omogućilo odstupanje od programa praćenja koje su uspostavile, pod uvjetom da su provedene vjerodostojne procjene rizika koje se mogu temeljiti na smjernicama WHO-a za kvalitetu vode za piće (76). Te smjernice, u kojima je utvrđen takozvani pristup „plan za sigurnost vode”, zajedno s normom EN 15975-2 za sigurnost opskrbe vodom za piće međunarodno su priznata načela na kojima se temelje proizvodnja i distribucija te praćenje i analiza parametara za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju. Ta bi načela trebalo zadržati u ovoj Direktivi. Kako bi se osiguralo da ta načela nisu ograničena na aspekte praćenja, kako bi se resursi i vrijeme usmjerili na važne rizike i isplative mjere na izvoru, te kako bi se izbjegle analize i rasprave o nevažnim pitanjima, prikladno je uvesti potpuni pristup temeljen na riziku diljem opskrbnog lanca, od područja vodozahvata do distribucije i najzad do slavine. Taj bi se pristup trebao
  temeljiti na saznanjima stečenima i mjerama provedenima u okviru Direktive 2000/60/EZ te bi trebao više uzimati u obzir učinak klimatskih promjena na vodne resurse. Pristup temeljen na riziku trebao bi se
  sastojati od triju sastavnica: prva je sastavnica procjena opasnosti povezanih s područjem vodozahvata koju provode države članice („procjena opasnosti”) u skladu sa smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode (77); druga je sastavnica mogućnost da opskrbljivač vodom prilagodi praćenje glavnim rizicima („procjena rizika opskrbe”); treća je sastavnica ocjena mogućih rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava (npr. Legionella ili olovo) koju provode države članice („procjena rizika domaće distribucije”)
  , pri čemu posebnu pozornost treba usmjeriti na prioritetne prostore
  . Te bi procjene trebalo redovito preispitivati, među ostalim kao reakciju na ekstremne vremenske prilike povezane s klimatskim uvjetima ili poznate promjene ljudskih aktivnosti u području vodozahvata, ili kao odgovor na incidente povezane s izvorom. Pristupom temeljenim na riziku osigurava se stalna razmjena informacija između nadležnih tijela, opskrbljivača vodom
  i drugih dionika, između ostalog i onih odgovornih za izvore onečišćenja ili rizik od onečišćenja. Iznimno bi se provedba pristupa temeljenog na riziku trebala prilagoditi posebnim ograničenjima pomorskih plovila za desalinizaciju i za prijevoz putnika. Naime, brodovi koji plove pod europskom zastavom podliježu međunarodnom regulatornom okviru kada plove međunarodnim vodama. Osim toga, prijevoz i proizvodnja vode za ljudsku potrošnju na brodu podliježu posebnim ograničenjima, što iziskuje odgovarajuću prilagodbu odredbi ove Direktive.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Neučinkovita uporaba vodnih resursa, a posebno gubitak vode u infrastrukturi za opskrbu vodom, dovodi do prekomjernog iskorištavanja oskudnih resursa vode za ljudsku potrošnju. To državama članicama znatno otežava ostvarivanje ciljeva utvrđenih u skladu s Direktivom 2000/60/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Neučinkovita uporaba vodnih resursa, a posebno gubitak vode u infrastrukturi za opskrbu vodom, dovodi do prekomjernog iskorištavanja oskudnih resursa vode za ljudsku potrošnju. To državama članicama znatno otežava ostvarivanje ciljeva utvrđenih u skladu s Direktivom 2000/60/EZ.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Procjena
  opasnosti
  trebala
  bi
  biti usmjerena
  na
  smanjenje
  razine potrebne obrade za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju, primjerice smanjenjem pritisaka koji uzrokuju onečišćenje vodnih tijela koja se koriste za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju. U tom cilju, države članice trebale bi utvrditi opasnosti i moguće izvore onečišćenja povezane s tim vodnim tijelima te pratiti onečišćujuće tvari koje su proglasile relevantnima, primjerice zbog utvrđenih opasnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ili farmaceutski proizvodi utvrđeni u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (78)), zbog njihove prirodne prisutnosti u području vodozahvata (npr. arsen) ili zbog informacija dobivenih od opskrbljivača vodom (npr. naglo povišenje koncentracije određenog parametra u sirovoj vodi). Te bi parametre trebalo upotrebljavati kao markere zbog kojih nadležna tijela, u suradnji
  s opskrbljivačima vodom
  i 
  dionicima
  , poduzimaju aktivnosti za smanjenje pritiska na vodna tijela, kao što su mjere za sprečavanje ili ublažavanje (uključujući, prema potrebi, istraživanje utjecaja na zdravlje), kako bi se zaštitila ta vodna tijela i riješio izvor onečišćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Procjena
  opasnosti
  trebala
  bi
  biti usmjerena
  na
  smanjenje
  razine potrebne obrade za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju, primjerice smanjenjem pritisaka koji uzrokuju onečišćenje vodnih tijela koja se koriste za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju. U tom cilju, države članice trebale bi utvrditi opasnosti i moguće izvore onečišćenja povezane s tim vodnim tijelima te pratiti onečišćujuće tvari koje su proglasile relevantnima, primjerice zbog utvrđenih opasnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ili farmaceutski proizvodi utvrđeni u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (78)), zbog njihove prirodne prisutnosti u području vodozahvata (npr. arsen) ili zbog informacija dobivenih od opskrbljivača vodom (npr. naglo povišenje koncentracije određenog parametra u sirovoj vodi). Te bi parametre trebalo upotrebljavati kao markere zbog kojih nadležna tijela, u suradnji
  s opskrbljivačima vodom
  i 
  dionicima
  , poduzimaju aktivnosti za smanjenje pritiska na vodna tijela, kao što su mjere za sprečavanje ili ublažavanje (uključujući, prema potrebi, istraživanje utjecaja na zdravlje), kako bi se zaštitila ta vodna tijela i riješio izvor onečišćenja.

| (9) | U okviru procjene
  opasnosti
  trebalo
  bi
  primjenjivati sveobuhvatan pristup procjeni rizika koji se temelji
  na
  izričitom cilju smanjenja
  razine potrebne obrade za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju, primjerice smanjenjem pritisaka koji uzrokuju onečišćenje vodnih tijela koja se koriste za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju. U tom cilju, države članice trebale bi utvrditi opasnosti i moguće izvore onečišćenja povezane s tim vodnim tijelima te pratiti onečišćujuće tvari koje su proglasile relevantnima, primjerice zbog utvrđenih opasnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ili farmaceutski proizvodi utvrđeni u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (78)), zbog njihove prirodne prisutnosti u području vodozahvata (npr. arsen) ili zbog informacija dobivenih od opskrbljivača vodom (npr. naglo povišenje koncentracije određenog parametra u sirovoj vodi).
  U skladu s Direktivom 2000/60/EZ
  te bi parametre trebalo upotrebljavati kao markere zbog kojih nadležna tijela, u suradnji
  sa svim dionicima, između ostalog
  i 
  onima odgovornima za izvore onečišćenja ili potencijalne izvore onečišćenja
  , poduzimaju aktivnosti za smanjenje pritiska na vodna tijela, kao što su mjere za sprečavanje ili ublažavanje (uključujući, prema potrebi, istraživanje utjecaja na zdravlje), kako bi se zaštitila ta vodna tijela i riješio izvor onečišćenja
  ili rizik od onečišćenja. Ako država članica procjenom opasnosti utvrdi nepostojanje određenog parametra u dotičnom području vodozahvata, na primjer zbog toga što ta tvar nikada nije prisutna u podzemnim ili površinskim vodama, ona bi o tome trebala obavijestiti odgovarajuće opskrbljivače vodom i trebala bi im biti u mogućnosti dozvoliti da smanje učestalost praćenja za taj parametar ili da uklone taj parametar s popisa parametara koje je potrebno pratiti bez provedbe procjene rizika u opskrbi
  . |
| --- | --- |

(9)

U okviru procjene
  opasnosti
  trebalo
  bi
  primjenjivati sveobuhvatan pristup procjeni rizika koji se temelji
  na
  izričitom cilju smanjenja
  razine potrebne obrade za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju, primjerice smanjenjem pritisaka koji uzrokuju onečišćenje vodnih tijela koja se koriste za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju. U tom cilju, države članice trebale bi utvrditi opasnosti i moguće izvore onečišćenja povezane s tim vodnim tijelima te pratiti onečišćujuće tvari koje su proglasile relevantnima, primjerice zbog utvrđenih opasnosti (npr. mikroplastika, nitrati, pesticidi ili farmaceutski proizvodi utvrđeni u skladu s Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (78)), zbog njihove prirodne prisutnosti u području vodozahvata (npr. arsen) ili zbog informacija dobivenih od opskrbljivača vodom (npr. naglo povišenje koncentracije određenog parametra u sirovoj vodi).
  U skladu s Direktivom 2000/60/EZ
  te bi parametre trebalo upotrebljavati kao markere zbog kojih nadležna tijela, u suradnji
  sa svim dionicima, između ostalog
  i 
  onima odgovornima za izvore onečišćenja ili potencijalne izvore onečišćenja
  , poduzimaju aktivnosti za smanjenje pritiska na vodna tijela, kao što su mjere za sprečavanje ili ublažavanje (uključujući, prema potrebi, istraživanje utjecaja na zdravlje), kako bi se zaštitila ta vodna tijela i riješio izvor onečišćenja
  ili rizik od onečišćenja. Ako država članica procjenom opasnosti utvrdi nepostojanje određenog parametra u dotičnom području vodozahvata, na primjer zbog toga što ta tvar nikada nije prisutna u podzemnim ili površinskim vodama, ona bi o tome trebala obavijestiti odgovarajuće opskrbljivače vodom i trebala bi im biti u mogućnosti dozvoliti da smanje učestalost praćenja za taj parametar ili da uklone taj parametar s popisa parametara koje je potrebno pratiti bez provedbe procjene rizika u opskrbi
  .

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Vrijednostima parametara koji se upotrebljavaju za ocjenu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju treba udovoljavati do one točke kada je voda namijenjena za ljudsku potrošnju dostupna odgovarajućem korisniku. Međutim, domaći distribucijski sustav može utjecati na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. WHO napominje da od svih patogena prisutnih u vodi u Uniji Legionella izaziva najveće opterećenje za zdravstvo. Prenosi se toplovodnim sustavima i to udisanjem, primjerice tijekom tuširanja. Stoga je jasno povezana s domaćim distribucijskim sustavom. Budući da bi nametanje jednostrane obveze praćenja tog patogena u svim privatnim i javnim prostorima rezultiralo nerazumno visokim troškovima, prikladnije je rješenje procjena rizika domaće distribucije. K tome, u okviru procjene rizika domaće distribucije trebalo bi razmotriti i moguće rizike koji proizlaze iz proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Procjena rizika domaće distribucije stoga bi, među ostalim, trebala uključivati i usmjeravanje praćenja na prioritetne prostore, procjenu rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava te povezanih proizvoda i materijala
  , te provjeru svojstava građevnih proizvoda
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  na temelju izjave o njihovim svojstvima u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (79). Zajedno s izjavom o svojstvima trebalo bi dostaviti i informacije navedene u člancima 31. i 33. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (80). Na temelju te procjene države članice trebale bi poduzeti sve nužne mjere kako bi se, među ostalim, osigurala uspostava prikladnih mjera za kontrolu i upravljanje (npr. u slučaju izbijanja bolesti) u skladu sa smjernicama WHO-a (81) te da migracija iz
  građevnih proizvoda ne ugrožava zdravlje ljudi. Međutim, ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 305/2011, ako bi te mjere podrazumijevale ograničenja slobodnog prometa proizvoda i materijala u Uniji, ta bi ograničenja trebala biti prikladno opravdana i strogo razmjerna te ne bi smjela predstavljati sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikriveno ograničenje trgovine između država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Vrijednostima parametara koji se upotrebljavaju za ocjenu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju treba udovoljavati do one točke kada je voda namijenjena za ljudsku potrošnju dostupna odgovarajućem korisniku. Međutim, domaći distribucijski sustav može utjecati na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. WHO napominje da od svih patogena prisutnih u vodi u Uniji Legionella izaziva najveće opterećenje za zdravstvo. Prenosi se toplovodnim sustavima i to udisanjem, primjerice tijekom tuširanja. Stoga je jasno povezana s domaćim distribucijskim sustavom. Budući da bi nametanje jednostrane obveze praćenja tog patogena u svim privatnim i javnim prostorima rezultiralo nerazumno visokim troškovima, prikladnije je rješenje procjena rizika domaće distribucije. K tome, u okviru procjene rizika domaće distribucije trebalo bi razmotriti i moguće rizike koji proizlaze iz proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Procjena rizika domaće distribucije stoga bi, među ostalim, trebala uključivati i usmjeravanje praćenja na prioritetne prostore, procjenu rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava te povezanih proizvoda i materijala
  , te provjeru svojstava građevnih proizvoda
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  na temelju izjave o njihovim svojstvima u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (79). Zajedno s izjavom o svojstvima trebalo bi dostaviti i informacije navedene u člancima 31. i 33. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (80). Na temelju te procjene države članice trebale bi poduzeti sve nužne mjere kako bi se, među ostalim, osigurala uspostava prikladnih mjera za kontrolu i upravljanje (npr. u slučaju izbijanja bolesti) u skladu sa smjernicama WHO-a (81) te da migracija iz
  građevnih proizvoda ne ugrožava zdravlje ljudi. Međutim, ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. 305/2011, ako bi te mjere podrazumijevale ograničenja slobodnog prometa proizvoda i materijala u Uniji, ta bi ograničenja trebala biti prikladno opravdana i strogo razmjerna te ne bi smjela predstavljati sredstvo proizvoljne diskriminacije ili prikriveno ograničenje trgovine između država članica.

| (11) | Vrijednostima parametara koji se upotrebljavaju za ocjenu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju treba udovoljavati do one točke kada je voda namijenjena za ljudsku potrošnju dostupna odgovarajućem korisniku. Međutim, domaći distribucijski sustav može utjecati na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. WHO napominje da od svih patogena prisutnih u vodi u Uniji Legionella izaziva najveće opterećenje za zdravstvo
  , posebno Legionella pneumophila, koja je uzročnik većine slučajeva legionarske bolesti u Uniji
  . Prenosi se toplovodnim sustavima i to udisanjem, primjerice tijekom tuširanja. Stoga je jasno povezana s domaćim distribucijskim sustavom. Budući da bi nametanje jednostrane obveze praćenja tog patogena u svim privatnim i javnim prostorima rezultiralo nerazumno visokim troškovima
  i bilo protivno načelu supsidijarnosti
  , prikladnije je rješenje procjena rizika domaće distribucije
  , uz poseban naglasak na prioritetne prostore
  . K tome, u okviru procjene rizika domaće distribucije trebalo bi razmotriti i moguće rizike koji proizlaze iz proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Procjena rizika domaće distribucije stoga bi, među ostalim, trebala uključivati i usmjeravanje praćenja na prioritetne prostore, procjenu rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava te povezanih proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Zajedno s izjavom o svojstvima trebalo bi dostaviti i informacije navedene u člancima 31. i 33. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (80). Na temelju te procjene države članice trebale bi poduzeti sve nužne mjere kako bi se, među ostalim, osigurala uspostava prikladnih mjera za kontrolu i upravljanje (npr. u slučaju izbijanja bolesti) u skladu sa smjernicama WHO-a (81) te da migracija iz
  tvari
  i materijala u 
  dodiru s vodom
  ne
  ugrožava zdravlje ljudi
  . |
| --- | --- |

(11)

Vrijednostima parametara koji se upotrebljavaju za ocjenu kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju treba udovoljavati do one točke kada je voda namijenjena za ljudsku potrošnju dostupna odgovarajućem korisniku. Međutim, domaći distribucijski sustav može utjecati na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. WHO napominje da od svih patogena prisutnih u vodi u Uniji Legionella izaziva najveće opterećenje za zdravstvo
  , posebno Legionella pneumophila, koja je uzročnik većine slučajeva legionarske bolesti u Uniji
  . Prenosi se toplovodnim sustavima i to udisanjem, primjerice tijekom tuširanja. Stoga je jasno povezana s domaćim distribucijskim sustavom. Budući da bi nametanje jednostrane obveze praćenja tog patogena u svim privatnim i javnim prostorima rezultiralo nerazumno visokim troškovima
  i bilo protivno načelu supsidijarnosti
  , prikladnije je rješenje procjena rizika domaće distribucije
  , uz poseban naglasak na prioritetne prostore
  . K tome, u okviru procjene rizika domaće distribucije trebalo bi razmotriti i moguće rizike koji proizlaze iz proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Procjena rizika domaće distribucije stoga bi, među ostalim, trebala uključivati i usmjeravanje praćenja na prioritetne prostore, procjenu rizika koji proizlaze iz domaćeg distribucijskog sustava te povezanih proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Zajedno s izjavom o svojstvima trebalo bi dostaviti i informacije navedene u člancima 31. i 33. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (80). Na temelju te procjene države članice trebale bi poduzeti sve nužne mjere kako bi se, među ostalim, osigurala uspostava prikladnih mjera za kontrolu i upravljanje (npr. u slučaju izbijanja bolesti) u skladu sa smjernicama WHO-a (81) te da migracija iz
  tvari
  i materijala u 
  dodiru s vodom
  ne
  ugrožava zdravlje ljudi
  .

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Odredbama Direktive 98/83/EZ o osiguravanju kvalitete obrade, opreme i materijala nisu uspješno uklonjene prepreke unutarnjem tržištu u pogledu slobodnog prometa građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Još su na snazi nacionalna odobrenja proizvoda, a zahtjevi se razlikuju među državama članicama. Stoga je proizvođačima teško i skupo plasirati svoje proizvode diljem Unije.
  Uklanjanje tehničkih prepreka može se učinkovito ostvariti jedino uspostavom usklađenih tehničkih specifikacija za građevne proizvode u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011. Tom se uredbom omogućuje izrada europskih normi kojima će se uskladiti metode ocjene građevnih proizvoda
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  i graničnih razina i razreda koje treba utvrditi u pogledu razina bitne značajke
  .
  U tom cilju, zahtjev za normizaciju u području higijene i sigurnosti
  proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 uključen je u program rada za normizaciju za 2017.

   (82)

  , a norma treba biti objavljena 2018. Objavom te usklađene norme u Službenom listu Europske
  unije
  osigurat će
  se
  racionalno odlučivanje o stavljanju na tržište ili stavljanju na raspolaganje
  na
  tržištu sigurnih građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Posljedično, odredbe o opremi
  i 
  materijalima u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  trebalo
  bi izbrisati jer će ih djelomično zamijeniti odredbe povezane s procjenom rizika domaće distribucije i dopuniti mjerodavne usklađene norme u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Odredbama Direktive 98/83/EZ o osiguravanju kvalitete obrade, opreme i materijala nisu uspješno uklonjene prepreke unutarnjem tržištu u pogledu slobodnog prometa građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Još su na snazi nacionalna odobrenja proizvoda, a zahtjevi se razlikuju među državama članicama. Stoga je proizvođačima teško i skupo plasirati svoje proizvode diljem Unije.
  Uklanjanje tehničkih prepreka može se učinkovito ostvariti jedino uspostavom usklađenih tehničkih specifikacija za građevne proizvode u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011. Tom se uredbom omogućuje izrada europskih normi kojima će se uskladiti metode ocjene građevnih proizvoda
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  i graničnih razina i razreda koje treba utvrditi u pogledu razina bitne značajke
  .
  U tom cilju, zahtjev za normizaciju u području higijene i sigurnosti
  proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011 uključen je u program rada za normizaciju za 2017.

   (82)

  , a norma treba biti objavljena 2018. Objavom te usklađene norme u Službenom listu Europske
  unije
  osigurat će
  se
  racionalno odlučivanje o stavljanju na tržište ili stavljanju na raspolaganje
  na
  tržištu sigurnih građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju. Posljedično, odredbe o opremi
  i 
  materijalima u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  trebalo
  bi izbrisati jer će ih djelomično zamijeniti odredbe povezane s procjenom rizika domaće distribucije i dopuniti mjerodavne usklađene norme u skladu s Uredbom (EU) br. 305/2011
  .

| (12) | Odredbama Direktive 98/83/EZ o osiguravanju kvalitete obrade, opreme i materijala nisu uspješno uklonjene prepreke unutarnjem tržištu u pogledu slobodnog prometa građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  niti je osigurana dovoljna zaštita s obzirom na zdravlje ljudi
  . Još su na snazi nacionalna odobrenja proizvoda, a zahtjevi se razlikuju među državama članicama. Stoga je proizvođačima teško i skupo plasirati svoje proizvode diljem Unije.
  Ta je situacija rezultat nepostojanja europskih minimalnih normi u području higijene
  za
  sve
  proizvode
  i materijale
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  , što je preduvjet za potpunu provedbu uzajamnog priznavanja između država članica
  .
  Uklanjanje tehničkih prepreka i usklađenost svih
  proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  na razini
  Unije
  može
  se
  učinkovito ostvariti jedino uspostavom minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete
  na
  razini Unije. Stoga bi te odredbe trebalo ojačati postupkom usklađivanja tih proizvoda i materijala. To bi se
  trebalo
  temeljiti na stečenom iskustvu i napretku brojnih država članica koje su nekoliko godina međusobno surađivale u zajedničkim naporima da se postigne regulatorna konvergencija
  . |
| --- | --- |

(12)

Odredbama Direktive 98/83/EZ o osiguravanju kvalitete obrade, opreme i materijala nisu uspješno uklonjene prepreke unutarnjem tržištu u pogledu slobodnog prometa građevnih proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  niti je osigurana dovoljna zaštita s obzirom na zdravlje ljudi
  . Još su na snazi nacionalna odobrenja proizvoda, a zahtjevi se razlikuju među državama članicama. Stoga je proizvođačima teško i skupo plasirati svoje proizvode diljem Unije.
  Ta je situacija rezultat nepostojanja europskih minimalnih normi u području higijene
  za
  sve
  proizvode
  i materijale
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  , što je preduvjet za potpunu provedbu uzajamnog priznavanja između država članica
  .
  Uklanjanje tehničkih prepreka i usklađenost svih
  proizvoda i materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju
  na razini
  Unije
  može
  se
  učinkovito ostvariti jedino uspostavom minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete
  na
  razini Unije. Stoga bi te odredbe trebalo ojačati postupkom usklađivanja tih proizvoda i materijala. To bi se
  trebalo
  temeljiti na stečenom iskustvu i napretku brojnih država članica koje su nekoliko godina međusobno surađivale u zajedničkim naporima da se postigne regulatorna konvergencija
  .

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Svaka država članica trebala bi osigurati uspostavu programa praćenja da bi se moglo provjeriti da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ispunjava zahtjeve ove Direktive. Većinu praćenja za svrhe ove Direktive provode opskrbljivači vodom. Opskrbljivačima vodom trebalo bi dati određenu fleksibilnost u pogledu parametara koje prate za potrebe procjene rizika opskrbe. Ako parametar nije otkriven, opskrbljivači vodom trebali bi moći smanjiti učestalost praćenja ili u potpunosti prestati pratiti taj parametar. Procjenu rizika opskrbe trebalo bi primijeniti na većinu parametara. Međutim, osnovni popis parametara trebalo bi uvijek pratiti s određenom minimalnom učestalošću. Ovom se Direktivom uglavnom utvrđuju odredbe o učestalosti praćenja za potrebe provjere usklađenosti te samo ograničene odredbe o praćenju za operativne potrebe. Moglo bi biti potrebno dodatno praćenje za operativne potrebe kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje obrade vode, što se prepušta diskrecijskoj odluci opskrbljivača vodom. U tom pogledu opskrbljivači vodom mogu se koristiti smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Svaka država članica trebala bi osigurati uspostavu programa praćenja da bi se moglo provjeriti da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ispunjava zahtjeve ove Direktive. Većinu praćenja za svrhe ove Direktive provode opskrbljivači vodom. Opskrbljivačima vodom trebalo bi dati određenu fleksibilnost u pogledu parametara koje prate za potrebe procjene rizika opskrbe. Ako parametar nije otkriven, opskrbljivači vodom trebali bi moći smanjiti učestalost praćenja ili u potpunosti prestati pratiti taj parametar. Procjenu rizika opskrbe trebalo bi primijeniti na većinu parametara. Međutim, osnovni popis parametara trebalo bi uvijek pratiti s određenom minimalnom učestalošću. Ovom se Direktivom uglavnom utvrđuju odredbe o učestalosti praćenja za potrebe provjere usklađenosti te samo ograničene odredbe o praćenju za operativne potrebe. Moglo bi biti potrebno dodatno praćenje za operativne potrebe kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje obrade vode, što se prepušta diskrecijskoj odluci opskrbljivača vodom. U tom pogledu opskrbljivači vodom mogu se koristiti smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode.

| (13) | Svaka država članica trebala bi osigurati uspostavu programa praćenja da bi se moglo provjeriti da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ispunjava zahtjeve ove Direktive. Većinu praćenja za svrhe ove Direktive provode opskrbljivači vodom
  , no države članice trebale bi po potrebi pojasniti kako su među nadležnim tijelima raspoređene obveze koje proizlaze iz prenošenja ove Direktive
  . Opskrbljivačima vodom trebalo bi dati određenu fleksibilnost u pogledu parametara koje prate za potrebe procjene rizika opskrbe. Ako parametar nije otkriven, opskrbljivači vodom trebali bi moći smanjiti učestalost praćenja ili u potpunosti prestati pratiti taj parametar. Procjenu rizika opskrbe trebalo bi primijeniti na većinu parametara. Međutim, osnovni popis parametara trebalo bi uvijek pratiti s određenom minimalnom učestalošću. Ovom se Direktivom uglavnom utvrđuju odredbe o učestalosti praćenja za potrebe provjere usklađenosti te samo ograničene odredbe o praćenju za operativne potrebe. Moglo bi biti potrebno dodatno praćenje za operativne potrebe kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje obrade vode, što se prepušta diskrecijskoj odluci opskrbljivača vodom. U tom pogledu opskrbljivači vodom mogu se koristiti smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode. |
| --- | --- |

(13)

Svaka država članica trebala bi osigurati uspostavu programa praćenja da bi se moglo provjeriti da voda namijenjena za ljudsku potrošnju ispunjava zahtjeve ove Direktive. Većinu praćenja za svrhe ove Direktive provode opskrbljivači vodom
  , no države članice trebale bi po potrebi pojasniti kako su među nadležnim tijelima raspoređene obveze koje proizlaze iz prenošenja ove Direktive
  . Opskrbljivačima vodom trebalo bi dati određenu fleksibilnost u pogledu parametara koje prate za potrebe procjene rizika opskrbe. Ako parametar nije otkriven, opskrbljivači vodom trebali bi moći smanjiti učestalost praćenja ili u potpunosti prestati pratiti taj parametar. Procjenu rizika opskrbe trebalo bi primijeniti na većinu parametara. Međutim, osnovni popis parametara trebalo bi uvijek pratiti s određenom minimalnom učestalošću. Ovom se Direktivom uglavnom utvrđuju odredbe o učestalosti praćenja za potrebe provjere usklađenosti te samo ograničene odredbe o praćenju za operativne potrebe. Moglo bi biti potrebno dodatno praćenje za operativne potrebe kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje obrade vode, što se prepušta diskrecijskoj odluci opskrbljivača vodom. U tom pogledu opskrbljivači vodom mogu se koristiti smjernicama WHO-a i Priručnikom za plan za sigurnost vode.

Amandman 188

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Pristup temeljen na riziku
  postupno
  bi
  trebali
  primjenjivati svi opskrbljivači vodom, uključujući male opskrbljivače vodom, jer su tijekom ocjene Direktive 98/83/EZ kod tih opskrbljivača utvrđeni nedostaci u njezinoj provedbi, ponekad uzrokovani troškovima provedbe nepotrebnih operacija praćenja. Pri primjeni pristupa temeljenog na riziku trebalo bi uzeti u obzir sigurnosne aspekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Pristup temeljen na riziku
  postupno
  bi
  trebali
  primjenjivati svi opskrbljivači vodom, uključujući male opskrbljivače vodom, jer su tijekom ocjene Direktive 98/83/EZ kod tih opskrbljivača utvrđeni nedostaci u njezinoj provedbi, ponekad uzrokovani troškovima provedbe nepotrebnih operacija praćenja. Pri primjeni pristupa temeljenog na riziku trebalo bi uzeti u obzir sigurnosne aspekte.

| (14) | Pristup temeljen na riziku
  trebali
  bi primjenjivati svi opskrbljivači vodom, uključujući
  vrlo
  male
  , male i srednje
  opskrbljivače vodom, jer su tijekom ocjene Direktive 98/83/EZ kod tih opskrbljivača utvrđeni nedostaci u njezinoj provedbi, ponekad uzrokovani troškovima provedbe nepotrebnih operacija praćenja
  , uz mogućnost odstupanja za vrlo male opskrbljivače
  . Pri primjeni pristupa temeljenog na riziku trebalo bi uzeti u obzir sigurnosne aspekte
  i načelo „onečišćivač plaća”. Kad je riječ o manjim opskrbljivačima vodom, nadležno tijelo trebalo bi poduprijeti operacije praćenja davanjem stručne potpore. |
| --- | --- |

(14)

Pristup temeljen na riziku
  trebali
  bi primjenjivati svi opskrbljivači vodom, uključujući
  vrlo
  male
  , male i srednje
  opskrbljivače vodom, jer su tijekom ocjene Direktive 98/83/EZ kod tih opskrbljivača utvrđeni nedostaci u njezinoj provedbi, ponekad uzrokovani troškovima provedbe nepotrebnih operacija praćenja
  , uz mogućnost odstupanja za vrlo male opskrbljivače
  . Pri primjeni pristupa temeljenog na riziku trebalo bi uzeti u obzir sigurnosne aspekte
  i načelo „onečišćivač plaća”. Kad je riječ o manjim opskrbljivačima vodom, nadležno tijelo trebalo bi poduprijeti operacije praćenja davanjem stručne potpore.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Kako bi se postigla najveća moguća zaštita javnog zdravlja, države članice trebale bi zajamčiti jasnu i uravnoteženu raspodjelu odgovornosti za primjenu pristupa temeljenog na riziku u skladu sa svojim nacionalnim institucionalnim i pravnim okvirom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Kako bi se postigla najveća moguća zaštita javnog zdravlja, države članice trebale bi zajamčiti jasnu i uravnoteženu raspodjelu odgovornosti za primjenu pristupa temeljenog na riziku u skladu sa svojim nacionalnim institucionalnim i pravnim okvirom.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | U slučaju neispunjavanja zahtjeva koje određuje ova Direktiva, dotična država članica trebala bi odmah istražiti uzrok i osigurati poduzimanje potrebnih korektivnih aktivnosti što je prije moguće da bi se ponovno uspostavila kvaliteta vode. U slučajevima kad opskrba vodom predstavlja moguću opasnost za zdravlje ljudi, trebalo bi zabraniti opskrbu takvom vodom ili ograničiti njezinu upotrebu
  . K
  tome
  , važno je objasniti da
  bi
  države članice neispunjenje
  minimalnih zahtjeva za vrijednosti povezane s mikrobiološkim i kemijskim parametrima trebale
  automatski smatrati potencijalnom opasnošću
  za zdravlje ljudi. U slučaju potrebe za korektivnim aktivnostima radi ponovne uspostave kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju, u skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora, prioritet bi trebalo dati aktivnostima kojima se problem rješava na izvoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

U slučaju neispunjavanja zahtjeva koje određuje ova Direktiva, dotična država članica trebala bi odmah istražiti uzrok i osigurati poduzimanje potrebnih korektivnih aktivnosti što je prije moguće da bi se ponovno uspostavila kvaliteta vode. U slučajevima kad opskrba vodom predstavlja moguću opasnost za zdravlje ljudi, trebalo bi zabraniti opskrbu takvom vodom ili ograničiti njezinu upotrebu
  . K
  tome
  , važno je objasniti da
  bi
  države članice neispunjenje
  minimalnih zahtjeva za vrijednosti povezane s mikrobiološkim i kemijskim parametrima trebale
  automatski smatrati potencijalnom opasnošću
  za zdravlje ljudi. U slučaju potrebe za korektivnim aktivnostima radi ponovne uspostave kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju, u skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora, prioritet bi trebalo dati aktivnostima kojima se problem rješava na izvoru.

| (15) | U slučaju neispunjavanja zahtjeva koje određuje ova Direktiva, dotična država članica trebala bi odmah istražiti uzrok i osigurati poduzimanje potrebnih korektivnih aktivnosti što je prije moguće da bi se ponovno uspostavila kvaliteta vode. U slučajevima kad opskrba vodom predstavlja moguću opasnost za zdravlje ljudi, trebalo bi zabraniti opskrbu takvom vodom ili ograničiti njezinu upotrebu
  te o
  tome
  pravodobno obavijestiti građane koji
  bi
  mogli biti pogođeni. K tome, u slučaju neispunjenja
  minimalnih zahtjeva za vrijednosti povezane s mikrobiološkim i kemijskim parametrima
  , države članice
  trebale
  bi utvrditi predstavlja li premašivanje vrijednosti potencijalnu opasnost
  za zdravlje ljudi.
  U tu bi svrhu države članice posebno trebale uzeti u obzir mjeru u kojoj su minimalni zahtjevi premašeni i vrstu parametra o kojemu je riječ.
  U slučaju potrebe za korektivnim aktivnostima radi ponovne uspostave kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju, u skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora, prioritet bi trebalo dati aktivnostima kojima se problem rješava na izvoru. |
| --- | --- |

(15)

U slučaju neispunjavanja zahtjeva koje određuje ova Direktiva, dotična država članica trebala bi odmah istražiti uzrok i osigurati poduzimanje potrebnih korektivnih aktivnosti što je prije moguće da bi se ponovno uspostavila kvaliteta vode. U slučajevima kad opskrba vodom predstavlja moguću opasnost za zdravlje ljudi, trebalo bi zabraniti opskrbu takvom vodom ili ograničiti njezinu upotrebu
  te o
  tome
  pravodobno obavijestiti građane koji
  bi
  mogli biti pogođeni. K tome, u slučaju neispunjenja
  minimalnih zahtjeva za vrijednosti povezane s mikrobiološkim i kemijskim parametrima
  , države članice
  trebale
  bi utvrditi predstavlja li premašivanje vrijednosti potencijalnu opasnost
  za zdravlje ljudi.
  U tu bi svrhu države članice posebno trebale uzeti u obzir mjeru u kojoj su minimalni zahtjevi premašeni i vrstu parametra o kojemu je riječ.
  U slučaju potrebe za korektivnim aktivnostima radi ponovne uspostave kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju, u skladu s člankom 191. stavkom 2. Ugovora, prioritet bi trebalo dati aktivnostima kojima se problem rješava na izvoru.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Važno je spriječiti da zagađena voda prouzroči potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi. Stoga bi opskrba takvom vodom trebala biti zabranjena odnosno njezina upotreba ograničena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Važno je spriječiti da zagađena voda prouzroči potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi. Stoga bi opskrba takvom vodom trebala biti zabranjena odnosno njezina upotreba ograničena.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Države članice
  više ne
  bi
  trebale
  biti ovlaštene odobriti odstupanja od ove Direktive. Početna je svrha odstupanja bila dati državama članicama do devet godina da riješe neusklađenost s vrijednošću parametra.
  Pokazalo
  se
  da je zbog tog postupka dolazilo do opterećenja za države članice i za Komisiju. K tome,
  u nekim
  je
  slučajevima postupak rezultirao kašnjenjem u poduzimanju korektivnih aktivnosti jer se mogućnost odstupanja smatrala prijelaznim razdobljem.
  Odredbe o odstupanjima stoga bi trebalo izbrisati. Ako su premašene vrijednosti parametara
  ,
  radi zaštite zdravlja
  ljudi
  trebale bi
  se
  odmah primjenjivati
  odredbe
  povezane s korektivnim aktivnostima, bez mogućnosti odobrenja odstupanja od vrijednosti parametra
  . No, odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju na datum stupanja na snagu ove Direktive trebala bi se primjenjivati
  do isteka odstupanja, ali ih ne bi trebalo obnoviti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Države članice
  više ne
  bi
  trebale
  biti ovlaštene odobriti odstupanja od ove Direktive. Početna je svrha odstupanja bila dati državama članicama do devet godina da riješe neusklađenost s vrijednošću parametra.
  Pokazalo
  se
  da je zbog tog postupka dolazilo do opterećenja za države članice i za Komisiju. K tome,
  u nekim
  je
  slučajevima postupak rezultirao kašnjenjem u poduzimanju korektivnih aktivnosti jer se mogućnost odstupanja smatrala prijelaznim razdobljem.
  Odredbe o odstupanjima stoga bi trebalo izbrisati. Ako su premašene vrijednosti parametara
  ,
  radi zaštite zdravlja
  ljudi
  trebale bi
  se
  odmah primjenjivati
  odredbe
  povezane s korektivnim aktivnostima, bez mogućnosti odobrenja odstupanja od vrijednosti parametra
  . No, odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju na datum stupanja na snagu ove Direktive trebala bi se primjenjivati
  do isteka odstupanja, ali ih ne bi trebalo obnoviti
  .

| (16) | Države članice
  trebale
  bi biti ovlaštene odobriti odstupanja od ove Direktive. Početna je svrha odstupanja bila dati državama članicama do devet godina da riješe neusklađenost s vrijednošću parametra.
  Taj
  se
  postupak pokazao korisnim za države članice s obzirom na razinu ambicioznosti Direktive. Međutim, treba napomenuti da je
  u nekim slučajevima
  taj
  postupak rezultirao kašnjenjem u poduzimanju korektivnih aktivnosti jer se mogućnost odstupanja
  ponekad
  smatrala prijelaznim razdobljem.
  S obzirom na, s jedne strane, postrožene parametre kvalitete predviđene ovom Direktivom, i na, s druge strane, sve češće otkrivanje novih onečišćujućih tvari koje iziskuju pojačane mjere evaluacije, praćenja i upravljanja, potrebno je zadržati postupak odobravanja odstupanja prilagođen tim činjenicama pod uvjetom da dotična odstupanja ne predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi te pod uvjetom da se opskrba vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju na predmetnom području ne može održati na neki drugi razuman način.
  Odredbe
  Direktive 98/83/EZ o odstupanjima stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se zajamčilo da države članice brže i djelotvornije ispune zahtjeve iz ove Direktive
  . No odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju na datum stupanja na snagu ove Direktive trebala bi se primjenjivati
  u skladu s uvjetima utvrđenima odredbama koje su na snazi u trenutku odobravanja odstupanja
  . |
| --- | --- |

(16)

Države članice
  trebale
  bi biti ovlaštene odobriti odstupanja od ove Direktive. Početna je svrha odstupanja bila dati državama članicama do devet godina da riješe neusklađenost s vrijednošću parametra.
  Taj
  se
  postupak pokazao korisnim za države članice s obzirom na razinu ambicioznosti Direktive. Međutim, treba napomenuti da je
  u nekim slučajevima
  taj
  postupak rezultirao kašnjenjem u poduzimanju korektivnih aktivnosti jer se mogućnost odstupanja
  ponekad
  smatrala prijelaznim razdobljem.
  S obzirom na, s jedne strane, postrožene parametre kvalitete predviđene ovom Direktivom, i na, s druge strane, sve češće otkrivanje novih onečišćujućih tvari koje iziskuju pojačane mjere evaluacije, praćenja i upravljanja, potrebno je zadržati postupak odobravanja odstupanja prilagođen tim činjenicama pod uvjetom da dotična odstupanja ne predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi te pod uvjetom da se opskrba vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju na predmetnom području ne može održati na neki drugi razuman način.
  Odredbe
  Direktive 98/83/EZ o odstupanjima stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se zajamčilo da države članice brže i djelotvornije ispune zahtjeve iz ove Direktive
  . No odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju na datum stupanja na snagu ove Direktive trebala bi se primjenjivati
  u skladu s uvjetima utvrđenima odredbama koje su na snazi u trenutku odobravanja odstupanja
  .

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Komisija je 2014. u odgovoru na europsku građansku inicijativu „Right2Water” (83) pozvala države članice da svim građanima osiguraju pristup minimalnoj vodoopskrbi u skladu s preporukama WHO-a. Usto, obvezala se nastaviti poboljšavati pristup sigurnoj vodi za piće [...] za sve stanovništvo kroz politike zaštite okoliša (84). To je u skladu sa šestim UN-ovim ciljem održivog razvoja i povezanim specifičnim ciljem Ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve. Koncept pravičnog pristupa obuhvaća niz aspekata kao što su dostupnost (primjerice zbog geografskih razloga, nedostatka infrastrukture ili specifične situacije u kojoj se nalazi određeni dio stanovništva), kvaliteta, prihvatljivost ili cjenovna pristupačnost. Kad je riječ o cjenovnoj pristupačnosti vode, važno je podsjetiti da države članice pri određivanju cijene vode u skladu s načelom povrata troškova utvrđenim u Direktivi
  2000/60/EZ
  mogu uzeti u obzir razlike u ekonomskim i socijalnim uvjetima stanovništva te stoga mogu donijeti socijalne cijene ili poduzeti mjere za zaštitu stanovništva slabijeg socioekonomskog stanja. Ovom se Direktivom konkretno obrađuju pitanja pristupa vodi povezani s kvalitetom i dostupnošću. Kako bi se riješila ta pitanja, u okviru odgovora na europsku građansku
  incijativu
  te kako bi se doprinijelo provedbi 20. načela europskog stupa socijalnih prava (85) u kojem se navodi da „svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu”, od država članica trebalo bi zahtijevati da riješe problem pristupa vodi na nacionalnoj razini, a opet imati određena diskrecijska prava u pogledu konkretnih mjera koje će se provesti. To se može postići djelovanjima usmjerenima na, među ostalim, poboljšavanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve, primjerice postavljanjem javnih fontana za piće u gradovima
  , te
  na promicanje njezine upotrebe poticanjem besplatne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u javnim zgradama i restoranima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Komisija je 2014. u odgovoru na europsku građansku inicijativu „Right2Water” (83) pozvala države članice da svim građanima osiguraju pristup minimalnoj vodoopskrbi u skladu s preporukama WHO-a. Usto, obvezala se nastaviti poboljšavati pristup sigurnoj vodi za piće [...] za sve stanovništvo kroz politike zaštite okoliša (84). To je u skladu sa šestim UN-ovim ciljem održivog razvoja i povezanim specifičnim ciljem Ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve. Koncept pravičnog pristupa obuhvaća niz aspekata kao što su dostupnost (primjerice zbog geografskih razloga, nedostatka infrastrukture ili specifične situacije u kojoj se nalazi određeni dio stanovništva), kvaliteta, prihvatljivost ili cjenovna pristupačnost. Kad je riječ o cjenovnoj pristupačnosti vode, važno je podsjetiti da države članice pri određivanju cijene vode u skladu s načelom povrata troškova utvrđenim u Direktivi
  2000/60/EZ
  mogu uzeti u obzir razlike u ekonomskim i socijalnim uvjetima stanovništva te stoga mogu donijeti socijalne cijene ili poduzeti mjere za zaštitu stanovništva slabijeg socioekonomskog stanja. Ovom se Direktivom konkretno obrađuju pitanja pristupa vodi povezani s kvalitetom i dostupnošću. Kako bi se riješila ta pitanja, u okviru odgovora na europsku građansku
  incijativu
  te kako bi se doprinijelo provedbi 20. načela europskog stupa socijalnih prava (85) u kojem se navodi da „svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu”, od država članica trebalo bi zahtijevati da riješe problem pristupa vodi na nacionalnoj razini, a opet imati određena diskrecijska prava u pogledu konkretnih mjera koje će se provesti. To se može postići djelovanjima usmjerenima na, među ostalim, poboljšavanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve, primjerice postavljanjem javnih fontana za piće u gradovima
  , te
  na promicanje njezine upotrebe poticanjem besplatne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u javnim zgradama i restoranima.

| (17) | Komisija je 2014. u odgovoru na europsku građansku inicijativu „Right2Water” (83) pozvala države članice da svim građanima osiguraju pristup minimalnoj vodoopskrbi u skladu s preporukama WHO-a. Usto, obvezala se nastaviti poboljšavati pristup sigurnoj vodi za piće [...] za sve stanovništvo kroz politike zaštite okoliša (84).
  To je u skladu s člancima 1. i 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, ali i
  sa šestim UN-ovim ciljem održivog razvoja i povezanim specifičnim ciljem Ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve. Koncept pravičnog pristupa obuhvaća niz aspekata kao što su dostupnost (primjerice zbog geografskih razloga, nedostatka infrastrukture ili specifične situacije u kojoj se nalazi određeni dio stanovništva), kvaliteta, prihvatljivost ili cjenovna pristupačnost. Kad je riječ o cjenovnoj pristupačnosti vode, važno je podsjetiti da
  , ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 4. Direktive 2000/60/EZ,
  države članice pri određivanju cijene vode u skladu s načelom povrata troškova utvrđenim u 
  toj
  Direktivi mogu uzeti u obzir razlike u ekonomskim i socijalnim uvjetima stanovništva te stoga mogu donijeti socijalne cijene ili poduzeti mjere za zaštitu stanovništva slabijeg socioekonomskog stanja. Ovom se Direktivom konkretno obrađuju pitanja pristupa vodi povezani s kvalitetom i dostupnošću. Kako bi se riješila ta pitanja, u okviru odgovora na europsku građansku
  inicijativu
  te kako bi se doprinijelo provedbi 20. načela europskog stupa socijalnih prava (85) u kojem se navodi da „svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu”, od država članica trebalo bi zahtijevati da riješe problem pristupa vodi
  po pristupačnoj cijeni
  na nacionalnoj razini, a opet imati određena diskrecijska prava u pogledu konkretnih mjera koje će se provesti. To se može postići djelovanjima usmjerenima na, među ostalim, poboljšavanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve, primjerice
  izbjegavanjem postavljanja neopravdano strožih zahtjeva u pogledu kvalitete vode iz razloga javnog zdravlja koji bi rezultirali povećanjem cijene vode za građane,
  postavljanjem javnih fontana za piće u gradovima
  i
  na promicanje njezine upotrebe poticanjem besplatne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u javnim zgradama i restoranima
  , trgovačkim i sportskim centrima te tranzitnim i prolaznim mjestima kao što su željeznički kolodvori ili zračne luke. Države članice trebale bi imati slobodu da odrede odgovarajuću kombinaciju takvih instrumenata u odnosu na svoje specifične okolnosti na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je 2014. u odgovoru na europsku građansku inicijativu „Right2Water” (83) pozvala države članice da svim građanima osiguraju pristup minimalnoj vodoopskrbi u skladu s preporukama WHO-a. Usto, obvezala se nastaviti poboljšavati pristup sigurnoj vodi za piće [...] za sve stanovništvo kroz politike zaštite okoliša (84).
  To je u skladu s člancima 1. i 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, ali i
  sa šestim UN-ovim ciljem održivog razvoja i povezanim specifičnim ciljem Ostvariti univerzalan i pravedan pristup sigurnoj i cijenom pristupačnoj pitkoj vodi za sve. Koncept pravičnog pristupa obuhvaća niz aspekata kao što su dostupnost (primjerice zbog geografskih razloga, nedostatka infrastrukture ili specifične situacije u kojoj se nalazi određeni dio stanovništva), kvaliteta, prihvatljivost ili cjenovna pristupačnost. Kad je riječ o cjenovnoj pristupačnosti vode, važno je podsjetiti da
  , ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 4. Direktive 2000/60/EZ,
  države članice pri određivanju cijene vode u skladu s načelom povrata troškova utvrđenim u 
  toj
  Direktivi mogu uzeti u obzir razlike u ekonomskim i socijalnim uvjetima stanovništva te stoga mogu donijeti socijalne cijene ili poduzeti mjere za zaštitu stanovništva slabijeg socioekonomskog stanja. Ovom se Direktivom konkretno obrađuju pitanja pristupa vodi povezani s kvalitetom i dostupnošću. Kako bi se riješila ta pitanja, u okviru odgovora na europsku građansku
  inicijativu
  te kako bi se doprinijelo provedbi 20. načela europskog stupa socijalnih prava (85) u kojem se navodi da „svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu”, od država članica trebalo bi zahtijevati da riješe problem pristupa vodi
  po pristupačnoj cijeni
  na nacionalnoj razini, a opet imati određena diskrecijska prava u pogledu konkretnih mjera koje će se provesti. To se može postići djelovanjima usmjerenima na, među ostalim, poboljšavanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve, primjerice
  izbjegavanjem postavljanja neopravdano strožih zahtjeva u pogledu kvalitete vode iz razloga javnog zdravlja koji bi rezultirali povećanjem cijene vode za građane,
  postavljanjem javnih fontana za piće u gradovima
  i
  na promicanje njezine upotrebe poticanjem besplatne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju u javnim zgradama i restoranima
  , trgovačkim i sportskim centrima te tranzitnim i prolaznim mjestima kao što su željeznički kolodvori ili zračne luke. Države članice trebale bi imati slobodu da odrede odgovarajuću kombinaciju takvih instrumenata u odnosu na svoje specifične okolnosti na nacionalnoj razini.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (86) naveo da bi države članice trebale obratiti posebnu pozornost potrebama ranjivih društvenih skupina (87). Specifičan položaj manjinskih kultura kao što su Romi
  , Sinte,
  Putnici
  , Kale, Gens du voyage itd.
  , bez obzira na to jesu li sjedilačke, a posebice izostanak pristupa vodi za piće, priznat je i u Komisijinu Izvješću o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (88) te u Preporuci Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (89). U tom općem kontekstu primjereno je da države članice posvete posebnu pozornost ranjivim i marginaliziranim skupinama poduzimajući potrebne mjere kako bi osigurale da te skupine imaju pristup vodi. Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da definiraju te skupine, one bi trebale uključivati barem izbjeglice, nomadske zajednice, beskućnike i manjinske kulture, kao što su Romi
  , Sinte,
  Putnici,
  Kale, Gens du voyage itd.,
  bez obzira na to jesu li sjedilačke. Te bi mjere za osiguravanje pristupa, prepuštene prosudbi država članica, mogle primjerice uključivati osiguravanje alternativnih sustava opskrbe (individualne uređaje za obradu), opskrbu vodom kamionima-cisternama (kamionima i spremnicima) te osiguravanje nužne infrastrukture za kampove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (86) naveo da bi države članice trebale obratiti posebnu pozornost potrebama ranjivih društvenih skupina (87). Specifičan položaj manjinskih kultura kao što su Romi
  , Sinte,
  Putnici
  , Kale, Gens du voyage itd.
  , bez obzira na to jesu li sjedilačke, a posebice izostanak pristupa vodi za piće, priznat je i u Komisijinu Izvješću o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (88) te u Preporuci Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (89). U tom općem kontekstu primjereno je da države članice posvete posebnu pozornost ranjivim i marginaliziranim skupinama poduzimajući potrebne mjere kako bi osigurale da te skupine imaju pristup vodi. Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da definiraju te skupine, one bi trebale uključivati barem izbjeglice, nomadske zajednice, beskućnike i manjinske kulture, kao što su Romi
  , Sinte,
  Putnici,
  Kale, Gens du voyage itd.,
  bez obzira na to jesu li sjedilačke. Te bi mjere za osiguravanje pristupa, prepuštene prosudbi država članica, mogle primjerice uključivati osiguravanje alternativnih sustava opskrbe (individualne uređaje za obradu), opskrbu vodom kamionima-cisternama (kamionima i spremnicima) te osiguravanje nužne infrastrukture za kampove.

| (18) | Europski parlament u svojoj je Rezoluciji o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (86) naveo da bi države članice trebale obratiti posebnu pozornost potrebama ranjivih društvenih skupina (87). Specifičan položaj manjinskih kultura kao što su Romi
  i
  Putnici, bez obzira na to jesu li sjedilačke, a posebice izostanak pristupa vodi za piće, priznat je i u Komisijinu Izvješću o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (88) te u Preporuci Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (89). U tom općem kontekstu primjereno je da države članice posvete posebnu pozornost ranjivim i marginaliziranim skupinama poduzimajući potrebne mjere kako bi osigurale da te skupine imaju pristup vodi.
  S obzirom na načelo povrata troškova iz Direktive 2000/60/EZ, države članice trebale bi poboljšati pristup vodi za ranjive i marginalizirane skupine bez ugrožavanja opskrbe vodom visoke kvalitete po univerzalno pristupačnim cijenama.
  Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da definiraju te skupine, one bi trebale uključivati barem izbjeglice, nomadske zajednice, beskućnike i manjinske kulture, kao što su Romi
  i
  Putnici, bez obzira na to jesu li sjedilačke. Te bi mjere za osiguravanje pristupa, prepuštene prosudbi država članica, mogle primjerice uključivati osiguravanje alternativnih sustava opskrbe (individualne uređaje za obradu), opskrbu vodom kamionima-cisternama (kamionima i spremnicima) te osiguravanje nužne infrastrukture za kampove.
  Ako su lokalna javna tijela odgovorna za ispunjenje tih obveza, države članice trebale bi se pobrinuti da im osiguraju dostatna financijska sredstva te tehničke i materijalne kapacitete i dati im odgovarajuću podršku, primjerice davanjem stručne potpore. Konkretno, distribucija vode za ranjive i marginalizirane skupine ne bi smjela rezultirati nerazmjernim troškovima za lokalna javna tijela. |
| --- | --- |

(18)

Europski parlament u svojoj je Rezoluciji o praćenju europske građanske inicijative „Right2Water” (86) naveo da bi države članice trebale obratiti posebnu pozornost potrebama ranjivih društvenih skupina (87). Specifičan položaj manjinskih kultura kao što su Romi
  i
  Putnici, bez obzira na to jesu li sjedilačke, a posebice izostanak pristupa vodi za piće, priznat je i u Komisijinu Izvješću o provedbi Okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma (88) te u Preporuci Vijeća o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (89). U tom općem kontekstu primjereno je da države članice posvete posebnu pozornost ranjivim i marginaliziranim skupinama poduzimajući potrebne mjere kako bi osigurale da te skupine imaju pristup vodi.
  S obzirom na načelo povrata troškova iz Direktive 2000/60/EZ, države članice trebale bi poboljšati pristup vodi za ranjive i marginalizirane skupine bez ugrožavanja opskrbe vodom visoke kvalitete po univerzalno pristupačnim cijenama.
  Ne dovodeći u pitanje pravo država članica da definiraju te skupine, one bi trebale uključivati barem izbjeglice, nomadske zajednice, beskućnike i manjinske kulture, kao što su Romi
  i
  Putnici, bez obzira na to jesu li sjedilačke. Te bi mjere za osiguravanje pristupa, prepuštene prosudbi država članica, mogle primjerice uključivati osiguravanje alternativnih sustava opskrbe (individualne uređaje za obradu), opskrbu vodom kamionima-cisternama (kamionima i spremnicima) te osiguravanje nužne infrastrukture za kampove.
  Ako su lokalna javna tijela odgovorna za ispunjenje tih obveza, države članice trebale bi se pobrinuti da im osiguraju dostatna financijska sredstva te tehničke i materijalne kapacitete i dati im odgovarajuću podršku, primjerice davanjem stručne potpore. Konkretno, distribucija vode za ranjive i marginalizirane skupine ne bi smjela rezultirati nerazmjernim troškovima za lokalna javna tijela.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | U Sedmom programu djelovanja za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (90) zatraženo je da javnost ima pristup jasnim informacijama o okolišu na nacionalnoj razini. Direktivom 98/83/EZ bio je predviđen samo pasivni pristup informacijama, što znači da su države članice trebale osigurati samo da su informacije dostupne. Te bi odredbe stoga trebalo zamijeniti
  kao
  bi se osiguralo da su ažurne informacije lako dostupne, primjerice na internetskoj stranici
  čiju bi poveznicu trebalo aktivno dijeliti
  . Ažurne informacije ne bi trebale uključivati samo rezultate programa praćenja, nego i dodatne informacije koje bi javnosti mogle biti korisne, kao što su
  podaci o indikatorima (željezo, tvrdoća, minerali itd.) koji često utječu na percepciju potrošača
  o 
  vodi iz slavine. U tom cilju, indikatorske parametre
  iz
  Direktive 98/83/EZ koji nisu davali informacije povezane sa zdravljem trebalo bi zamijeniti informacijama na internetu o tim parametrima
  . Vrlo veliki opskrbljivači vodom trebali bi na internetu učiniti dostupnima i dodatne informacije o, među ostalim,
  energetskoj učinkovitosti,
  upravljanju,
  upravi,
  strukturi
  troškova
  i primijenjenoj obradi.
  Pretpostavlja se da će bolje informiranje potrošača
  i veća transparentnost
  doprinijeti porastu
  pouzdanja građana u vodu kojom se opskrbljuju
  . Očekuje se da će to pak
  dovesti do povećane potrošnje vode iz slavine, čime se
  doprinosi
  smanjenju plastičnog otpada i emisija stakleničkih plinova, te imati pozitivan utjecaj na ublažavanje klimatskih promjena i na okoliš u cjelini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

U Sedmom programu djelovanja za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (90) zatraženo je da javnost ima pristup jasnim informacijama o okolišu na nacionalnoj razini. Direktivom 98/83/EZ bio je predviđen samo pasivni pristup informacijama, što znači da su države članice trebale osigurati samo da su informacije dostupne. Te bi odredbe stoga trebalo zamijeniti
  kao
  bi se osiguralo da su ažurne informacije lako dostupne, primjerice na internetskoj stranici
  čiju bi poveznicu trebalo aktivno dijeliti
  . Ažurne informacije ne bi trebale uključivati samo rezultate programa praćenja, nego i dodatne informacije koje bi javnosti mogle biti korisne, kao što su
  podaci o indikatorima (željezo, tvrdoća, minerali itd.) koji često utječu na percepciju potrošača
  o 
  vodi iz slavine. U tom cilju, indikatorske parametre
  iz
  Direktive 98/83/EZ koji nisu davali informacije povezane sa zdravljem trebalo bi zamijeniti informacijama na internetu o tim parametrima
  . Vrlo veliki opskrbljivači vodom trebali bi na internetu učiniti dostupnima i dodatne informacije o, među ostalim,
  energetskoj učinkovitosti,
  upravljanju,
  upravi,
  strukturi
  troškova
  i primijenjenoj obradi.
  Pretpostavlja se da će bolje informiranje potrošača
  i veća transparentnost
  doprinijeti porastu
  pouzdanja građana u vodu kojom se opskrbljuju
  . Očekuje se da će to pak
  dovesti do povećane potrošnje vode iz slavine, čime se
  doprinosi
  smanjenju plastičnog otpada i emisija stakleničkih plinova, te imati pozitivan utjecaj na ublažavanje klimatskih promjena i na okoliš u cjelini.

| (19) | U Sedmom programu djelovanja za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (90) zatraženo je da javnost ima pristup jasnim informacijama o okolišu na nacionalnoj razini. Direktivom 98/83/EZ bio je predviđen samo pasivni pristup informacijama, što znači da su države članice trebale osigurati samo da su informacije dostupne. Te bi odredbe stoga trebalo zamijeniti
  kako
  bi se osiguralo da su ažurne
  , razumljive i za potrošače relevantne
  informacije lako dostupne, primjerice
  u obliku knjižice,
  na internetskoj stranici
  ili u aplikaciji za pametni telefon
  . Ažurne informacije ne bi trebale uključivati samo rezultate programa praćenja, nego i dodatne informacije koje bi javnosti mogle biti korisne, kao što su
  rezultati praćenja opskrbljivača vodom u pogledu parametara kvalitete vode i informacije
  o 
  indikatorskim parametrima
  iz
  Priloga I. dijela Ba
  . Vrlo veliki opskrbljivači vodom trebali bi na internetu učiniti dostupnima i dodatne informacije o, među ostalim, upravljanju, strukturi
  cijena
  i primijenjenoj obradi.
  Bolje informiranje potrošača o relevantnim podacima
  i veća transparentnost
  trebali bi biti usmjereni na porast
  pouzdanja građana u vodu kojom se opskrbljuju
  te u vodne usluge, a trebale bi i
  dovesti do povećane potrošnje vode iz slavine, čime
  će
  se
  doprinijeti
  smanjenju
  upotrebe plastike odnosno
  plastičnog otpada i emisija stakleničkih plinova, te imati pozitivan utjecaj na ublažavanje klimatskih promjena i na okoliš u cjelini. |
| --- | --- |

(19)

U Sedmom programu djelovanja za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (90) zatraženo je da javnost ima pristup jasnim informacijama o okolišu na nacionalnoj razini. Direktivom 98/83/EZ bio je predviđen samo pasivni pristup informacijama, što znači da su države članice trebale osigurati samo da su informacije dostupne. Te bi odredbe stoga trebalo zamijeniti
  kako
  bi se osiguralo da su ažurne
  , razumljive i za potrošače relevantne
  informacije lako dostupne, primjerice
  u obliku knjižice,
  na internetskoj stranici
  ili u aplikaciji za pametni telefon
  . Ažurne informacije ne bi trebale uključivati samo rezultate programa praćenja, nego i dodatne informacije koje bi javnosti mogle biti korisne, kao što su
  rezultati praćenja opskrbljivača vodom u pogledu parametara kvalitete vode i informacije
  o 
  indikatorskim parametrima
  iz
  Priloga I. dijela Ba
  . Vrlo veliki opskrbljivači vodom trebali bi na internetu učiniti dostupnima i dodatne informacije o, među ostalim, upravljanju, strukturi
  cijena
  i primijenjenoj obradi.
  Bolje informiranje potrošača o relevantnim podacima
  i veća transparentnost
  trebali bi biti usmjereni na porast
  pouzdanja građana u vodu kojom se opskrbljuju
  te u vodne usluge, a trebale bi i
  dovesti do povećane potrošnje vode iz slavine, čime
  će
  se
  doprinijeti
  smanjenju
  upotrebe plastike odnosno
  plastičnog otpada i emisija stakleničkih plinova, te imati pozitivan utjecaj na ublažavanje klimatskih promjena i na okoliš u cjelini.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Iz istih razloga te kako bi se podigla svijest o posljedicama potrošnje vode, potrošači bi trebali primati informacije (primjerice na računu ili putem pametnih aplikacija) o potrošenoj količini, strukturi troškova cijene koju naplaćuje opskrbljivač vodom, uključujući
  fiksne
  i 
  varijabilne troškove
  , kao i o cijeni po litri vode namijenjene za ljudsku potrošnju, čime bi se omogućila usporedba s cijenom flaširane vode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Iz istih razloga te kako bi se podigla svijest o posljedicama potrošnje vode, potrošači bi trebali primati informacije (primjerice na računu ili putem pametnih aplikacija) o potrošenoj količini, strukturi troškova cijene koju naplaćuje opskrbljivač vodom, uključujući
  fiksne
  i 
  varijabilne troškove
  , kao i o cijeni po litri vode namijenjene za ljudsku potrošnju, čime bi se omogućila usporedba s cijenom flaširane vode.

| (20) | Iz istih razloga te kako bi se podigla svijest o posljedicama potrošnje vode, potrošači bi trebali primati informacije
  na sve dostupniji način
  (primjerice na računu ili putem pametnih aplikacija) o 
  godišnjoj
  potrošenoj količini,
  kretanju potrošnje zajedno s usporedbom s prosječnom potrošnjom kućanstava ako opskrbljivač vodom raspolaže tim informacijama,
  strukturi troškova cijene koju naplaćuje opskrbljivač vodom, uključujući
  udio fiksnih
  i 
  varijabilnih troškova
  , kao i o cijeni po litri vode namijenjene za ljudsku potrošnju, čime bi se omogućila usporedba s cijenom flaširane vode. |
| --- | --- |

(20)

Iz istih razloga te kako bi se podigla svijest o posljedicama potrošnje vode, potrošači bi trebali primati informacije
  na sve dostupniji način
  (primjerice na računu ili putem pametnih aplikacija) o 
  godišnjoj
  potrošenoj količini,
  kretanju potrošnje zajedno s usporedbom s prosječnom potrošnjom kućanstava ako opskrbljivač vodom raspolaže tim informacijama,
  strukturi troškova cijene koju naplaćuje opskrbljivač vodom, uključujući
  udio fiksnih
  i 
  varijabilnih troškova
  , kao i o cijeni po litri vode namijenjene za ljudsku potrošnju, čime bi se omogućila usporedba s cijenom flaširane vode.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Načela
  koja treba razmotriti pri određivanju cijene vode, posebice načelo povrata troškova vodnih usluga i načelo „onečišćivač plaća”, utvrđena su u 
  Direktivi 2000/60/EZ
  . No, financijska održivost pružanja vodnih usluga nije uvijek zajamčena, što nekada rezultira nedostatnim ulaganjem u održavanje vodne infrastrukture. Kako se tehnike praćenja poboljšavaju sve se više uočavaju
  gubici
  u mreži, koji su uglavnom posljedica nedostatnih ulaganja, pa bi trebalo na razini Unije poticati smanjenje gubitaka vode kako bi se poboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. U skladu s načelom supsidijarnosti
  to
  bi
  pitanje trebalo riješiti povećanjem transparentnosti i informiranjem potrošača o gubicima u mreži i energetskoj učinkovitosti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Načela
  koja treba razmotriti pri određivanju cijene vode, posebice načelo povrata troškova vodnih usluga i načelo „onečišćivač plaća”, utvrđena su u 
  Direktivi 2000/60/EZ
  . No, financijska održivost pružanja vodnih usluga nije uvijek zajamčena, što nekada rezultira nedostatnim ulaganjem u održavanje vodne infrastrukture. Kako se tehnike praćenja poboljšavaju sve se više uočavaju
  gubici
  u mreži, koji su uglavnom posljedica nedostatnih ulaganja, pa bi trebalo na razini Unije poticati smanjenje gubitaka vode kako bi se poboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. U skladu s načelom supsidijarnosti
  to
  bi
  pitanje trebalo riješiti povećanjem transparentnosti i informiranjem potrošača o gubicima u mreži i energetskoj učinkovitosti
  .

| (21) | Temeljna načela
  koja treba razmotriti pri određivanju cijene vode,
  ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 4. Direktive 2000/60/EZ,
  posebice načelo povrata troškova vodnih usluga i načelo „onečišćivač plaća”, utvrđena su u 
  toj Direktivi
  . No, financijska održivost pružanja vodnih usluga nije uvijek zajamčena, što nekada rezultira nedostatnim ulaganjem u održavanje vodne infrastrukture. Kako se tehnike praćenja poboljšavaju sve se više uočavaju
  razine gubitaka
  u mreži, koji su uglavnom posljedica nedostatnih ulaganja, pa bi trebalo na razini Unije poticati smanjenje gubitaka vode kako bi se poboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. U skladu s načelom supsidijarnosti
  , kako
  bi
  se podigla svijest o tom pitanju, informacije koje se na to odnose trebalo bi na transparentniji način razmjenjivati s potrošačima
  . |
| --- | --- |

(21)

Temeljna načela
  koja treba razmotriti pri određivanju cijene vode,
  ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 4. Direktive 2000/60/EZ,
  posebice načelo povrata troškova vodnih usluga i načelo „onečišćivač plaća”, utvrđena su u 
  toj Direktivi
  . No, financijska održivost pružanja vodnih usluga nije uvijek zajamčena, što nekada rezultira nedostatnim ulaganjem u održavanje vodne infrastrukture. Kako se tehnike praćenja poboljšavaju sve se više uočavaju
  razine gubitaka
  u mreži, koji su uglavnom posljedica nedostatnih ulaganja, pa bi trebalo na razini Unije poticati smanjenje gubitaka vode kako bi se poboljšala učinkovitost vodne infrastrukture. U skladu s načelom supsidijarnosti
  , kako
  bi
  se podigla svijest o tom pitanju, informacije koje se na to odnose trebalo bi na transparentniji način razmjenjivati s potrošačima
  .

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive u određenom roku nakon utvrđenog datuma za njezino prenošenje. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe Direktive, na mjerodavnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima
  te na svim dostupnim preporukama WHO-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive u određenom roku nakon utvrđenog datuma za njezino prenošenje. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe Direktive, na mjerodavnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima
  te na svim dostupnim preporukama WHO-a
  .

| (25) | U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive u određenom roku nakon utvrđenog datuma za njezino prenošenje. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe Direktive, na
  svim dostupnim preporukama WHO-a, kao i na
  mjerodavnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima. |
| --- | --- |

(25)

U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive u određenom roku nakon utvrđenog datuma za njezino prenošenje. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe Direktive, na
  svim dostupnim preporukama WHO-a, kao i na
  mjerodavnim znanstvenim, analitičkim i epidemiološkim podacima.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se Direktiva prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku ili kako bi se utvrdili zahtjevi za praćenje za potrebe procjene opasnosti i procjene rizika domaće distribucije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora za izmjenu priloga od I. do IV. ovoj Direktivi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. K tome, ovlast utvrđena u napomeni 10. dijela C Priloga I. Direktivi 98/83/EZ za utvrđivanje učestalosti i metoda praćenja za radioaktivne tvari zastarjela je zbog donošenja Direktive Vijeća 2013/51/Euratom (96) te bi je stoga trebalo izbrisati. Ovlast utvrđena u drugom podstavku dijela A Priloga III. Direktivi 98/83/EZ o izmjenama Direktive više nije nužna i trebalo bi je izbrisati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se Direktiva prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku ili kako bi se utvrdili zahtjevi za praćenje za potrebe procjene opasnosti i procjene rizika domaće distribucije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora za izmjenu priloga od I. do IV. ovoj Direktivi. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. K tome, ovlast utvrđena u napomeni 10. dijela C Priloga I. Direktivi 98/83/EZ za utvrđivanje učestalosti i metoda praćenja za radioaktivne tvari zastarjela je zbog donošenja Direktive Vijeća 2013/51/Euratom (96) te bi je stoga trebalo izbrisati. Ovlast utvrđena u drugom podstavku dijela A Priloga III. Direktivi 98/83/EZ o izmjenama Direktive više nije nužna i trebalo bi je izbrisati.

| (28) | Kako bi se Direktiva prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku ili kako bi se utvrdili zahtjevi za praćenje za potrebe procjene opasnosti i procjene rizika domaće distribucije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora za izmjenu priloga od I. do IV. ovoj Direktivi
  te poduzimanje mjera potrebnih na temelju izmjena utvrđenih u članku 10.a
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. K tome, ovlast utvrđena u napomeni 10. dijela C Priloga I. Direktivi 98/83/EZ za utvrđivanje učestalosti i metoda praćenja za radioaktivne tvari zastarjela je zbog donošenja Direktive Vijeća 2013/51/Euratom (96) te bi je stoga trebalo izbrisati. Ovlast utvrđena u drugom podstavku dijela A Priloga III. Direktivi 98/83/EZ o izmjenama Direktive više nije nužna i trebalo bi je izbrisati. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se Direktiva prilagodila znanstvenom i tehničkom napretku ili kako bi se utvrdili zahtjevi za praćenje za potrebe procjene opasnosti i procjene rizika domaće distribucije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora za izmjenu priloga od I. do IV. ovoj Direktivi
  te poduzimanje mjera potrebnih na temelju izmjena utvrđenih u članku 10.a
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. K tome, ovlast utvrđena u napomeni 10. dijela C Priloga I. Direktivi 98/83/EZ za utvrđivanje učestalosti i metoda praćenja za radioaktivne tvari zastarjela je zbog donošenja Direktive Vijeća 2013/51/Euratom (96) te bi je stoga trebalo izbrisati. Ovlast utvrđena u drugom podstavku dijela A Priloga III. Direktivi 98/83/EZ o izmjenama Direktive više nije nužna i trebalo bi je izbrisati.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ova se Direktiva odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. | 1.   Ova se Direktiva odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  za sve u Europskoj uniji
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ova se Direktiva odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

1.   Ova se Direktiva odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  za sve u Europskoj uniji
  .

Amandmani 163, 189, 207 i 215

Amandmani 163, 189, 207 i 215

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 2.

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Cilj je ove Direktive zaštita zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće. | 2.   Cilj je ove Direktive zaštita zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće
  te osiguravanje univerzalnog pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Cilj je ove Direktive zaštita zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće.

2.   Cilj je ove Direktive zaštita zdravlja ljudi od negativnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode namijenjene za ljudsku potrošnju osiguravanjem njezine zdravstvene ispravnosti i čistoće
  te osiguravanje univerzalnog pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  .

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | „voda namijenjena za ljudsku potrošnju” znači sva voda, bilo u njezinu izvornom stanju ili nakon obrade, koja je namijenjena za piće, kuhanje, pripremu ili proizvodnju hrane ili druge potrebe domaćinstva u javnim i privatnim prostorima, neovisno o njezinu podrijetlu te o tome opskrbljuju li se ljudi njome iz distribucijske mreže, dostavlja li se cisternom ili, kad je riječ o izvorskim vodama, pakira u bocama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

„voda namijenjena za ljudsku potrošnju” znači sva voda, bilo u njezinu izvornom stanju ili nakon obrade, koja je namijenjena za piće, kuhanje, pripremu ili proizvodnju hrane ili druge potrebe domaćinstva u javnim i privatnim prostorima, neovisno o njezinu podrijetlu te o tome opskrbljuju li se ljudi njome iz distribucijske mreže, dostavlja li se cisternom ili, kad je riječ o izvorskim vodama, pakira u bocama.

| 1. | „voda namijenjena za ljudsku potrošnju” znači sva voda, bilo u njezinu izvornom stanju ili nakon obrade, koja je namijenjena za piće, kuhanje, pripremu ili proizvodnju hrane ili
  ostale svrhe povezane s hranom, ili
  druge potrebe domaćinstva u javnim i privatnim prostorima
  , uključujući poduzeća za poslovanje s hranom
  , neovisno o njezinu podrijetlu te o tome opskrbljuju li se ljudi njome iz distribucijske mreže, dostavlja li se cisternom ili, kad je riječ o izvorskim vodama, pakira u bocama
  ili posudama
  . |
| --- | --- |

1.

„voda namijenjena za ljudsku potrošnju” znači sva voda, bilo u njezinu izvornom stanju ili nakon obrade, koja je namijenjena za piće, kuhanje, pripremu ili proizvodnju hrane ili
  ostale svrhe povezane s hranom, ili
  druge potrebe domaćinstva u javnim i privatnim prostorima
  , uključujući poduzeća za poslovanje s hranom
  , neovisno o njezinu podrijetlu te o tome opskrbljuju li se ljudi njome iz distribucijske mreže, dostavlja li se cisternom ili, kad je riječ o izvorskim vodama, pakira u bocama
  ili posudama
  .

ostale svrhe povezane s hranom, ili

, uključujući poduzeća za poslovanje s hranom

ili posudama

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | „domaći distribucijski sustav” znači cijevi, oprema i naprave koje se instaliraju između slavina koje se u normalnim okolnostima rabe za prehranu ljudi u javnim i privatnim prostorima te distribucijsku mrežu no samo onda kada za njih ne odgovara opskrbljivač vodom u svojstvu opskrbljivača vodom prema odgovarajućem nacionalnom pravu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

„domaći distribucijski sustav” znači cijevi, oprema i naprave koje se instaliraju između slavina koje se u normalnim okolnostima rabe za prehranu ljudi u javnim i privatnim prostorima te distribucijsku mrežu no samo onda kada za njih ne odgovara opskrbljivač vodom u svojstvu opskrbljivača vodom prema odgovarajućem nacionalnom pravu.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3. | „opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje u prosjeku najmanje 10 m3 vode namijenjene za ljudsku potrošnju dnevno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.

„opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje u prosjeku najmanje 10 m3 vode namijenjene za ljudsku potrošnju dnevno.

3

| 3. | „opskrbljivač vodom’” znači
  pravni
  subjekt koji isporučuje u prosjeku najmanje 10 m3 vode namijenjene za ljudsku potrošnju dnevno. |
| --- | --- |

3.

„opskrbljivač vodom’” znači
  pravni
  subjekt koji isporučuje u prosjeku najmanje 10 m3 vode namijenjene za ljudsku potrošnju dnevno.

pravni

3

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a. | „vrlo mali opskrbljivač vodom” znači subjekt koji isporučuje manje od 50 m3 vode dnevno ili opslužuje manje od 250 ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.

3a.

„vrlo mali opskrbljivač vodom” znači subjekt koji isporučuje manje od 50 m3

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | „mali opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje manje od 500 m3 dnevno ili opslužuje manje od
  5 000
  ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

„mali opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje manje od 500 m3 dnevno ili opslužuje manje od
  5 000
  ljudi.

3

5 000

| 4. | „mali opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje manje od 500 m3 dnevno ili opslužuje manje od
  2 500
  ljudi. |
| --- | --- |

4.

„mali opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje manje od 500 m3 dnevno ili opslužuje manje od
  2 500
  ljudi.

3

2 500

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a. | „opskrbljivač vodom srednje veličine” znači subjekt koji isporučuje najmanje 500 m3 dnevno ili opslužuje najmanje 2 500 ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.

4a.

„opskrbljivač vodom srednje veličine” znači subjekt koji isporučuje najmanje 500 m3

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | „veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  500
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje 5 000 ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

„veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  500
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje 5 000 ljudi.

500

3

| 5. | „veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  5 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje 25 000 ljudi. |
| --- | --- |

5.

„veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  5 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje 25 000 ljudi.

5 000

3

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | „vrlo veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  5 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje
  50 000
  ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.

„vrlo veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  5 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje
  50 000
  ljudi.

5 000

3

50 000

| 6. | „vrlo veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  20 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje
  100 000
  ljudi. |
| --- | --- |

6.

„vrlo veliki opskrbljivač vodom’” znači subjekt koji isporučuje najmanje
  20 000
   m3 dnevno ili opslužuje najmanje
  100 000
  ljudi.

20 000

3

100 000

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

Članak 2. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | „prioritetni prostori” znači veliki prostori s 
  mnogo korisnika
  potencijalno izloženih rizicima povezanima s vodom, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove, zgrade sa smještajnim kapacitetima, kaznene ustanove i kampovi, kako su ih utvrdile države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.

„prioritetni prostori” znači veliki prostori s 
  mnogo korisnika
  potencijalno izloženih rizicima povezanima s vodom, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove, zgrade sa smještajnim kapacitetima, kaznene ustanove i kampovi, kako su ih utvrdile države članice.

mnogo korisnika

| 7. | „prioritetni prostori” znači veliki prostori s 
  velikim brojem osoba koji nisu kućanstvo, osobito ranjivih skupina,
  potencijalno izloženih rizicima povezanima s vodom, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove
  , domovi umirovljenika, škole, sveučilišta i druge obrazovne ustanove, jaslice i vrtići, sportski i rekreacijski centri, prostori za razonodu i izložbeni prostori
  , zgrade sa smještajnim kapacitetima, kaznene ustanove i kampovi, kako su ih utvrdile države članice. |
| --- | --- |

7.

„prioritetni prostori” znači veliki prostori s 
  velikim brojem osoba koji nisu kućanstvo, osobito ranjivih skupina,
  potencijalno izloženih rizicima povezanima s vodom, kao što su bolnice, zdravstvene ustanove
  , domovi umirovljenika, škole, sveučilišta i druge obrazovne ustanove, jaslice i vrtići, sportski i rekreacijski centri, prostori za razonodu i izložbeni prostori
  , zgrade sa smještajnim kapacitetima, kaznene ustanove i kampovi, kako su ih utvrdile države članice.

velikim brojem osoba koji nisu kućanstvo, osobito ranjivih skupina,

, domovi umirovljenika, škole, sveučilišta i druge obrazovne ustanove, jaslice i vrtići, sportski i rekreacijski centri, prostori za razonodu i izložbeni prostori

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8a. | „poduzeće za poslovanje s hranom” znači poduzeće za poslovanje s hranom kako je definirano u članku 3. točki (2) Uredbe (EZ) br. 178/2002. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8a.

8a.

„poduzeće za poslovanje s hranom” znači poduzeće za poslovanje s hranom kako je definirano u članku 3. točki (2) Uredbe (EZ) br. 178/2002.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Samo se članci 4., 5., 6. i 11. ove Direktive primjenjuju na vodu koja se u poduzećima za poslovanje s hranom upotrebljava za proizvodnju, obradu, čuvanje ili stavljanje na tržište proizvoda ili tvari namijenjenih ljudskoj potrošnji. Međutim, nijedan članak ove Direktive ne primjenjuje se kad poduzeće za poslovanje s hranom može nadležna nacionalna tijela uvjeriti da kvaliteta vode koju koristi ne utječe na higijenu proizvoda ili tvari nastalih njegovim poslovanjem i da su ti proizvodi ili tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Samo se članci 4., 5., 6. i 11. ove Direktive primjenjuju na vodu koja se u poduzećima za poslovanje s hranom upotrebljava za proizvodnju, obradu, čuvanje ili stavljanje na tržište proizvoda ili tvari namijenjenih ljudskoj potrošnji. Međutim, nijedan članak ove Direktive ne primjenjuje se kad poduzeće za poslovanje s hranom može nadležna nacionalna tijela uvjeriti da kvaliteta vode koju koristi ne utječe na higijenu proizvoda ili tvari nastalih njegovim poslovanjem i da su ti proizvodi ili tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.b (novi)

Članak 3. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Proizvođač vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude ne smatra se opskrbljivačem vodom.




  Odredbe ove Direktive primjenjuju se na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude ako nije obuhvaćena obvezama na temelju ostalog zakonodavstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Proizvođač vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude ne smatra se opskrbljivačem vodom.

Odredbe ove Direktive primjenjuju se na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude ako nije obuhvaćena obvezama na temelju ostalog zakonodavstva Unije.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1.c (novi)

Članak 3. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Pomorska plovila za desalinizaciju vode, za prijevoz putnika i koja djeluju kao opskrbljivači vodom podliježu člancima od 1. do 7. i od 9. do 12. ove Direktive i njezinim prilozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1c.
     
  Pomorska plovila za desalinizaciju vode, za prijevoz putnika i koja djeluju kao opskrbljivači vodom podliježu člancima od 1. do 7. i od 9. do 12. ove Direktive i njezinim prilozima.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 1. – točka c

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | države članice poduzele su sve druge potrebne mjere da ispune zahtjeve navedene
  u člancima od 5. do 12. ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

države članice poduzele su sve druge potrebne mjere da ispune zahtjeve navedene
  u člancima od 5. do 12. ove Direktive.

u člancima od 5. do 12. ove Direktive.

| (c) | države članice poduzele su sve druge potrebne mjere da ispune zahtjeve navedene: |
| --- | --- |

(c)

države članice poduzele su sve druge potrebne mjere da ispune zahtjeve navedene:

| | i. | u člancima od 4. do 12. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju isporučenu krajnjim korisnicima iz distribucijske mreže ili iz cisterne; |
| --- | --- | --- |

i.

i.

u člancima od 4. do 12. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju isporučenu krajnjim korisnicima iz distribucijske mreže ili iz cisterne;

u člancima od 4. do 12. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju isporučenu krajnjim korisnicima iz distribucijske mreže ili iz cisterne;

| ii. | u člancima 4., 5. i 6. te članku 11. stavku 4. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju u boce ili posude stavlja poduzeće za poslovanje s hranom; |
| --- | --- |

ii.

ii.

u člancima 4., 5. i 6. te članku 11. stavku 4. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju u boce ili posude stavlja poduzeće za poslovanje s hranom;

u člancima 4., 5. i 6. te članku 11. stavku 4. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju u boce ili posude stavlja poduzeće za poslovanje s hranom;

| iii. | u člancima 4., 5., 6. i 11. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju poduzeće za poslovanje s hranom proizvodi i upotrebljava za proizvodnju, obradu i distribuciju hrane. |
| --- | --- |

iii.

iii.

u člancima 4., 5., 6. i 11. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju poduzeće za poslovanje s hranom proizvodi i upotrebljava za proizvodnju, obradu i distribuciju hrane.

u člancima 4., 5., 6. i 11. ove Direktive za vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koju poduzeće za poslovanje s hranom proizvodi i upotrebljava za proizvodnju, obradu i distribuciju hrane.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice moraju osigurati da mjere koje se poduzimaju s ciljem provedbe ove Direktive ni pod kojim okolnostima ne dozvoljavaju, izravno ili neizravno, bilo kakvo smanjenje postojeće kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili bilo kakvo povećanje onečišćenja voda koje se rabe za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju . | 2.   Države članice moraju osigurati da mjere koje se poduzimaju s ciljem provedbe ove Direktive
  u cijelosti zadovoljavaju načelo predostrožnosti te
  ni pod kojim okolnostima ne dozvoljavaju, izravno ili neizravno, bilo kakvo smanjenje postojeće kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili bilo kakvo povećanje onečišćenja voda koje se rabe za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice moraju osigurati da mjere koje se poduzimaju s ciljem provedbe ove Direktive ni pod kojim okolnostima ne dozvoljavaju, izravno ili neizravno, bilo kakvo smanjenje postojeće kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili bilo kakvo povećanje onečišćenja voda koje se rabe za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju .

2.   Države članice moraju osigurati da mjere koje se poduzimaju s ciljem provedbe ove Direktive
  u cijelosti zadovoljavaju načelo predostrožnosti te
  ni pod kojim okolnostima ne dozvoljavaju, izravno ili neizravno, bilo kakvo smanjenje postojeće kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju ili bilo kakvo povećanje onečišćenja voda koje se rabe za proizvodnju vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice poduzimaju mjere kako bi se pobrinule da nadležna tijela provode sveobuhvatnu procjenu razina gubitaka vode na svom državnom području i mogućnosti za smanjenje gubitaka vode u sektoru za piće. Pri toj se procjeni uzimaju u obzir relevantni aspekti javnog zdravlja te okolišni, tehnički i gospodarski aspekti. Države članice dužne su do 31. prosinca 2022. donijeti nacionalne ciljeve za smanjenje razina gubitaka opskrbljivača vodom na svom državnom području do 31. prosinca 2030. godine. Države članice mogu uvesti prikladne poticaje kako bi se pobrinule da opskrbljivači vodom na njihovu državnom području ostvare nacionalne ciljeve. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Države članice poduzimaju mjere kako bi se pobrinule da nadležna tijela provode sveobuhvatnu procjenu razina gubitaka vode na svom državnom području i mogućnosti za smanjenje gubitaka vode u sektoru za piće. Pri toj se procjeni uzimaju u obzir relevantni aspekti javnog zdravlja te okolišni, tehnički i gospodarski aspekti. Države članice dužne su do 31. prosinca 2022. donijeti nacionalne ciljeve za smanjenje razina gubitaka opskrbljivača vodom na svom državnom području do 31. prosinca 2030. godine. Države članice mogu uvesti prikladne poticaje kako bi se pobrinule da opskrbljivači vodom na njihovu državnom području ostvare nacionalne ciljeve.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 4. – stavak 2.b (novi)

Članak 4. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Ako nadležno tijelo zaduženo za proizvodnju i distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju upravljanje cjelokupne djelatnosti proizvodnje ili opskrbe vodom ili njezina dijela prenese na opskrbljivača vodom, u ugovoru između nadležnog tijela i opskrbljivača vodom specificiraju se odgovornosti svake stranke koje proizlaze iz ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  Ako nadležno tijelo zaduženo za proizvodnju i distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju upravljanje cjelokupne djelatnosti proizvodnje ili opskrbe vodom ili njezina dijela prenese na opskrbljivača vodom, u ugovoru između nadležnog tijela i opskrbljivača vodom specificiraju se odgovornosti svake stranke koje proizlaze iz ove Direktive.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice utvrđuju vrijednosti koje se primjenjuju na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju za parametre određene u Prilogu I.
  , koje ne smiju biti blaže od vrijednosti određenih u tom Prilogu. | 1.   Države članice utvrđuju vrijednosti koje se primjenjuju na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju za parametre određene u Prilogu I. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice utvrđuju vrijednosti koje se primjenjuju na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju za parametre određene u Prilogu I.
  , koje ne smiju biti blaže od vrijednosti određenih u tom Prilogu.

1.   Države članice utvrđuju vrijednosti koje se primjenjuju na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju za parametre određene u Prilogu I.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Vrijednosti utvrđene u skladu sa stavkom 1. ne smiju biti blaže od onih utvrđenih u Prilogu I. dijelovima A, B i Ba. Kad je riječ o parametrima iz Priloga I. dijela Ba, vrijednosti se određuju samo za potrebe praćenja te radi pridržavanja zahtjeva utvrđenih člankom 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Vrijednosti utvrđene u skladu sa stavkom 1. ne smiju biti blaže od onih utvrđenih u Prilogu I. dijelovima A, B i Ba. Kad je riječ o parametrima iz Priloga I. dijela Ba, vrijednosti se određuju samo za potrebe praćenja te radi pridržavanja zahtjeva utvrđenih člankom 12.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi zajamčile da sredstva za obradu, materijali i dezinfekcijski postupci koji se primjenjuju za dezinfekciju u sustavima opskrbe vodom nemaju negativne učinke na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Svako onečišćenje vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog uporabe takvih sredstava, materijala i postupaka mora se svesti na minimum, ali se pritom ne smijet ugroziti učinkovitost dezinfekcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi zajamčile da sredstva za obradu, materijali i dezinfekcijski postupci koji se primjenjuju za dezinfekciju u sustavima opskrbe vodom nemaju negativne učinke na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Svako onečišćenje vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog uporabe takvih sredstava, materijala i postupaka mora se svesti na minimum, ali se pritom ne smijet ugroziti učinkovitost dezinfekcije.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi zajamčile da sredstva za obradu, materijali i dezinfekcijski postupci koji se primjenjuju za dezinfekciju u sustavima opskrbe vodom nemaju negativne učinke na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju. Svako onečišćenje vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog uporabe takvih sredstava, materijala i postupaka mora se svesti na minimum, ali se pritom ne smijet ugroziti učinkovitost dezinfekcije.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Vrijednosti parametara određene u skladu s člankom 5. za parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A i B moraju se poštovati: | Vrijednosti parametara određene u skladu s člankom 5. za parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A, B i 
  C
  moraju se poštovati: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Vrijednosti parametara određene u skladu s člankom 5. za parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A i B moraju se poštovati:

Vrijednosti parametara određene u skladu s člankom 5. za parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A, B i 
  C
  moraju se poštovati:

C

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – točka c

Članak 6. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u slučaju
  izvorske vode
  , na točki na kojoj se voda stavlja u boce. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u slučaju
  izvorske vode
  , na točki na kojoj se voda stavlja u boce.

izvorske vode

| (c) | u slučaju
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude
  , na točki na kojoj se voda stavlja u boce
  ili posude
  . |
| --- | --- |

(c)

u slučaju
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude
  , na točki na kojoj se voda stavlja u boce
  ili posude
  .

vode namijenjene za ljudsku potrošnju koja se stavlja u boce ili posude

ili posude

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | u slučaju vode koja se rabi u poduzeću za poslovanje s hranom, a vodu isporučuje opskrbljivač vodom, na točki u poduzeću za poslovanje s hranom na kojoj se voda isporučuje poduzeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

u slučaju vode koja se rabi u poduzeću za poslovanje s hranom, a vodu isporučuje opskrbljivač vodom, na točki u poduzeću za poslovanje s hranom na kojoj se voda isporučuje poduzeću.

u slučaju vode koja se rabi u poduzeću za poslovanje s hranom, a vodu isporučuje opskrbljivač vodom, na točki u poduzeću za poslovanje s hranom na kojoj se voda isporučuje poduzeću.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a. | Kad je riječ o vodi iz stavka 1. točke (a), smatra se da su države članice ispunile svoje obveze iz ovog članka kada se može utvrditi da neusklađenost s parametara utvrđenim u članku 5. proizlazi iz privatnog distribucijskog sustava ili njegova održavanja, osim u prioritetnim prostorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.

1a.

Kad je riječ o vodi iz stavka 1. točke (a), smatra se da su države članice ispunile svoje obveze iz ovog članka kada se može utvrditi da neusklađenost s parametara utvrđenim u članku 5. proizlazi iz privatnog distribucijskog sustava ili njegova održavanja, osim u prioritetnim prostorima.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | procjene opasnosti vodnih tijela
  koja
  se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju u skladu s člankom 8.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

procjene opasnosti vodnih tijela
  koja
  se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju u skladu s člankom 8.;

koja

| (a) | procjene opasnosti vodnih tijela
  ili dijelova vodnih tijela koji
  se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  koju provode države članice
  u skladu s člankom 8.; |
| --- | --- |

(a)

procjene opasnosti vodnih tijela
  ili dijelova vodnih tijela koji
  se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  koju provode države članice
  u skladu s člankom 8.;

ili dijelova vodnih tijela koji

koju provode države članice

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | procjene rizika opskrbe koju provode opskrbljivači vodom za potrebe praćenja kvalitete vode koju isporučuju u skladu s člankom 9. i Prilogom II. dijelom C; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

procjene rizika opskrbe koju provode opskrbljivači vodom za potrebe praćenja kvalitete vode koju isporučuju u skladu s člankom 9. i Prilogom II. dijelom C;

| (b) | procjene rizika opskrbe koju provode opskrbljivači vodom
  u svakom sustavu opskrbe vodom
  za potrebe
  zaštite i
  praćenja kvalitete vode koju isporučuju u skladu s člankom 9. i Prilogom II. dijelom C; |
| --- | --- |

(b)

procjene rizika opskrbe koju provode opskrbljivači vodom
  u svakom sustavu opskrbe vodom
  za potrebe
  zaštite i
  praćenja kvalitete vode koju isporučuju u skladu s člankom 9. i Prilogom II. dijelom C;

u svakom sustavu opskrbe vodom

zaštite i

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice mogu prilagoditi provedbu pristupa koji se temelji na riziku, ne dovodeći pritom u pitanje cilj ove Direktive koji se odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju i zdravlje potrošača, kada postoje posebna ograničenja zbog zemljopisnih okolnosti kao što su udaljenost ili dostupnost vodoopskrbnog područja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Države članice mogu prilagoditi provedbu pristupa koji se temelji na riziku, ne dovodeći pritom u pitanje cilj ove Direktive koji se odnosi na kvalitetu vode namijenjene za ljudsku potrošnju i zdravlje potrošača, kada postoje posebna ograničenja zbog zemljopisnih okolnosti kao što su udaljenost ili dostupnost vodoopskrbnog područja.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1.b (novi)

Članak 7. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Države članice osiguravaju jasnu i prikladnu raspodjelu odgovornosti među dionicima, kako ih definiraju države članice, za primjenu pristupa temeljenog na riziku u pogledu vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju i domaćih distribucijskih sustava. Ta raspodjela odgovornosti prilagođena je njihovom institucionalnom i pravnom okviru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1b.
     
  Države članice osiguravaju jasnu i prikladnu raspodjelu odgovornosti među dionicima, kako ih definiraju države članice, za primjenu pristupa temeljenog na riziku u pogledu vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju i domaćih distribucijskih sustava. Ta raspodjela odgovornosti prilagođena je njihovom institucionalnom i pravnom okviru.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Procjene opasnosti moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju. | 2.   Procjene opasnosti moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine
  , uzimajući u obzir uvjet iz članka 7. Direktive 2000/60/EZ da države članice utvrde vodna tijela,
  i prema potrebi
  se
  ažuriraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Procjene opasnosti moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju.

2.   Procjene opasnosti moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine
  , uzimajući u obzir uvjet iz članka 7. Direktive 2000/60/EZ da države članice utvrde vodna tijela,
  i prema potrebi
  se
  ažuriraju.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.

Članak 7. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Vrlo veliki opskrbljivači vodom i veliki opskrbljivači
  vodom moraju izraditi procjene rizika opskrbe
  do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive], a mali opskrbljivači vodom
  do [6 godina poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju u redovitim razmacima od najviše šest godina i prema potrebi ažuriraju. | 3.   
  Opskrbljivači
  vodom moraju izraditi procjene rizika opskrbe do [6 godina poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju u redovitim razmacima od najviše šest godina i prema potrebi ažuriraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Vrlo veliki opskrbljivači vodom i veliki opskrbljivači
  vodom moraju izraditi procjene rizika opskrbe
  do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive], a mali opskrbljivači vodom
  do [6 godina poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju u redovitim razmacima od najviše šest godina i prema potrebi ažuriraju.

3.   
  Opskrbljivači
  vodom moraju izraditi procjene rizika opskrbe do [6 godina poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju u redovitim razmacima od najviše šest godina i prema potrebi ažuriraju.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 3.a (novi)

Članak 7. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  U skladu s člancima 8. i 9. ove Direktive države članice poduzimaju potrebne korektivne mjere u okviru programa mjera i planova upravljanja riječnim slivovima iz članaka 11. i 13. Direktive 2000/60/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  U skladu s člancima 8. i 9. ove Direktive države članice poduzimaju potrebne korektivne mjere u okviru programa mjera i planova upravljanja riječnim slivovima iz članaka 11. i 13. Direktive 2000/60/EZ.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 4.

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Procjene rizika domaće distribucije moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju. | 4.   Procjene rizika domaće distribucije
  u prostorima navedenima u članku 10. stavku 1.
  moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Procjene rizika domaće distribucije moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju.

4.   Procjene rizika domaće distribucije
  u prostorima navedenima u članku 10. stavku 1.
  moraju biti provedene do [3 godine poslije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Te se procjene preispituju svake tri godine i prema potrebi ažuriraju.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – naslov

Članak 8. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Procjena opasnosti vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju | Procjena
  i praćenje
  opasnosti
  vodnih tijela te postupanje u opasnostima
  vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Procjena opasnosti vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju

Procjena
  i praćenje
  opasnosti
  vodnih tijela te postupanje u opasnostima
  vodnih tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju

i praćenje

vodnih tijela te postupanje u opasnostima

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje članke
  6
  .
  i 7
  .
  Direktive 2000/60/EZ
  , države članice osiguravaju provođenje procjene opasnosti koja obuhvaća vodna tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju iz kojih se u prosjeku zahvaća više od 10 m3 dnevno. Procjena opasnosti uključuje sljedeće elemente: | 1.   Ne dovodeći u pitanje
  Direktivu 2000/60/EZ, posebno njezine
  članke
  od 4
  .
  do 8
  ., države članice
  u suradnji sa svojim tijelima nadležnim za vode
  osiguravaju provođenje procjene opasnosti koja obuhvaća vodna tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju iz kojih se u prosjeku zahvaća više od 10 m3 dnevno. Procjena opasnosti uključuje sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ne dovodeći u pitanje članke
  6
  .
  i 7
  .
  Direktive 2000/60/EZ
  , države članice osiguravaju provođenje procjene opasnosti koja obuhvaća vodna tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju iz kojih se u prosjeku zahvaća više od 10 m3 dnevno. Procjena opasnosti uključuje sljedeće elemente:

1.   Ne dovodeći u pitanje
  Direktivu 2000/60/EZ, posebno njezine
  članke
  od 4
  .
  do 8
  ., države članice
  u suradnji sa svojim tijelima nadležnim za vode
  osiguravaju provođenje procjene opasnosti koja obuhvaća vodna tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju iz kojih se u prosjeku zahvaća više od 10 m3 dnevno. Procjena opasnosti uključuje sljedeće elemente:

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka a

Članak 8. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | utvrđivanje svih vodozahvata na vodnim tijelima obuhvaćenima procjenom opasnosti i georeferentnih podataka o njima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

utvrđivanje svih vodozahvata na vodnim tijelima obuhvaćenima procjenom opasnosti i georeferentnih podataka o njima;

| (a) | utvrđivanje svih vodozahvata na vodnim tijelima
  ili dijelovima vodnih tijela
  obuhvaćenima procjenom opasnosti i georeferentnih podataka o njima;
  Budući da su podaci iz ove točke potencijalno osjetljive prirode, posebno u pogledu zaštite javnog zdravlja, države članice dužne su pobrinuti se za to da oni budu zaštićeni i da se priopćavaju isključivo relevantnim tijelima; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje svih vodozahvata na vodnim tijelima
  ili dijelovima vodnih tijela
  obuhvaćenima procjenom opasnosti i georeferentnih podataka o njima;
  Budući da su podaci iz ove točke potencijalno osjetljive prirode, posebno u pogledu zaštite javnog zdravlja, države članice dužne su pobrinuti se za to da oni budu zaštićeni i da se priopćavaju isključivo relevantnim tijelima;

ili dijelovima vodnih tijela

Budući da su podaci iz ove točke potencijalno osjetljive prirode, posebno u pogledu zaštite javnog zdravlja, države članice dužne su pobrinuti se za to da oni budu zaštićeni i da se priopćavaju isključivo relevantnim tijelima;

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka b

Članak 8. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | izradu karata zaštitnih zona koje su uspostavljene u skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive 2000/60/EZ
  i zaštićenih područja iz članka 6. te direktive
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

izradu karata zaštitnih zona koje su uspostavljene u skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive 2000/60/EZ
  i zaštićenih područja iz članka 6. te direktive
  ;

i zaštićenih područja iz članka 6. te direktive

| (b) | izradu karata zaštitnih zona koje su uspostavljene u skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive 2000/60/EZ; |
| --- | --- |

(b)

izradu karata zaštitnih zona koje su uspostavljene u skladu s člankom 7. stavkom 3. Direktive 2000/60/EZ;

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka c

Članak 8. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | utvrđivanje opasnosti i mogućih izvora onečišćenja koji utječu na vodna tijela obuhvaćena procjenom opasnosti. U tu svrhu države članice mogu upotrijebiti pregled utjecaja ljudske aktivnosti proveden u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacije o znatnim pritiscima prikupljene u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

utvrđivanje opasnosti i mogućih izvora onečišćenja koji utječu na vodna tijela obuhvaćena procjenom opasnosti. U tu svrhu države članice mogu upotrijebiti pregled utjecaja ljudske aktivnosti proveden u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacije o znatnim pritiscima prikupljene u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi;

| (c) | utvrđivanje opasnosti i mogućih izvora onečišćenja koji utječu na vodna tijela obuhvaćena procjenom opasnosti.
  Takva istraživanja i utvrđivanje izvora onečišćenja redovito se ažuriraju kako bi se otkrile nove tvari koje utječu na mikroplastiku, osobito na PFAS.
  U tu svrhu države članice mogu upotrijebiti pregled utjecaja ljudske aktivnosti proveden u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacije o znatnim pritiscima prikupljene u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj Direktivi; |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje opasnosti i mogućih izvora onečišćenja koji utječu na vodna tijela obuhvaćena procjenom opasnosti.
  Takva istraživanja i utvrđivanje izvora onečišćenja redovito se ažuriraju kako bi se otkrile nove tvari koje utječu na mikroplastiku, osobito na PFAS.
  U tu svrhu države članice mogu upotrijebiti pregled utjecaja ljudske aktivnosti proveden u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacije o znatnim pritiscima prikupljene u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj Direktivi;

Takva istraživanja i utvrđivanje izvora onečišćenja redovito se ažuriraju kako bi se otkrile nove tvari koje utječu na mikroplastiku, osobito na PFAS.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka d – uvodni dio

Članak 8. – stavak 1. – točka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | redovito praćenje relevantnih
  onečišćujućih tvari
  u vodnim tijelima obuhvaćenima procjenom opasnosti, odabranih sa sljedećih popisa: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

redovito praćenje relevantnih
  onečišćujućih tvari
  u vodnim tijelima obuhvaćenima procjenom opasnosti, odabranih sa sljedećih popisa:

onečišćujućih tvari

| (d) | redovito praćenje
  onečišćujućih tvari
  relevantnih
  za opskrbu vodom
  u vodnim tijelima
  ili dijelovima vodnih tijela
  obuhvaćenima procjenom opasnosti, odabranih sa sljedećih popisa: |
| --- | --- |

(d)

redovito praćenje
  onečišćujućih tvari
  relevantnih
  za opskrbu vodom
  u vodnim tijelima
  ili dijelovima vodnih tijela
  obuhvaćenima procjenom opasnosti, odabranih sa sljedećih popisa:

onečišćujućih tvari

za opskrbu vodom

ili dijelovima vodnih tijela

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – točka d – podtočka iv.

Članak 8. – stavak 1. – točka d – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | druge
  relevantne onečišćujuće tvari, kao što je mikroplastika, ili onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv koje su države članice utvrdile na temelju pregleda utjecaja ljudske aktivnosti provedenog u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacija o znatnim pritiscima prikupljenih u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

druge
  relevantne onečišćujuće tvari, kao što je mikroplastika, ili onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv koje su države članice utvrdile na temelju pregleda utjecaja ljudske aktivnosti provedenog u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacija o znatnim pritiscima prikupljenih u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi.

druge

| (iv) | parametri isključivo za potrebe praćenja iz Priloga I. dijela Ca ili druge
  relevantne onečišćujuće tvari, kao što je mikroplastika
  , pod uvjetom da se primjenjuje metodologija za mjerenje mikroplastike kako je navedeno u članku 11. stavku 5.b
  , ili onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv koje su države članice utvrdile na temelju pregleda utjecaja ljudske aktivnosti provedenog u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacija o znatnim pritiscima prikupljenih u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi. |
| --- | --- |

(iv)

parametri isključivo za potrebe praćenja iz Priloga I. dijela Ca ili druge
  relevantne onečišćujuće tvari, kao što je mikroplastika
  , pod uvjetom da se primjenjuje metodologija za mjerenje mikroplastike kako je navedeno u članku 11. stavku 5.b
  , ili onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv koje su države članice utvrdile na temelju pregleda utjecaja ljudske aktivnosti provedenog u skladu s člankom 5. Direktive 2000/60/EZ i informacija o znatnim pritiscima prikupljenih u skladu s točkom 1.4. Priloga II. toj direktivi.

parametri isključivo za potrebe praćenja iz Priloga I. dijela Ca ili druge

, pod uvjetom da se primjenjuje metodologija za mjerenje mikroplastike kako je navedeno u članku 11. stavku 5.b

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Vrlo mali opskrbljivači vodom mogu biti izuzeti iz zahtjeva navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka pod uvjetom da nadležno tijelo otprije raspolaže ažuriranim dokumentiranim informacijama o relevantnim parametrima iz tih točaka. Nadležno tijelo preispituje to izuzeće najmanje svake tri godine te ga prema potrebi ažurira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Vrlo mali opskrbljivači vodom mogu biti izuzeti iz zahtjeva navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka pod uvjetom da nadležno tijelo otprije raspolaže ažuriranim dokumentiranim informacijama o relevantnim parametrima iz tih točaka. Nadležno tijelo preispituje to izuzeće najmanje svake tri godine te ga prema potrebi ažurira.

Vrlo mali opskrbljivači vodom mogu biti izuzeti iz zahtjeva navedenih u točkama (a), (b) i (c) ovog stavka pod uvjetom da nadležno tijelo otprije raspolaže ažuriranim dokumentiranim informacijama o relevantnim parametrima iz tih točaka. Nadležno tijelo preispituje to izuzeće najmanje svake tri godine te ga prema potrebi ažurira.

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za potrebe redovitog praćenja države članice mogu upotrebljavati praćenje provedeno u skladu s drugim zakonodavstvom Unije. | Za potrebe redovitog praćenja
  te otkrivanja novih štetnih tvari u okviru novih istraga
  države članice mogu upotrebljavati praćenje provedeno
  u skladu s drugim zakonodavstvom Unije te kapacitete za istragu
  u skladu s drugim zakonodavstvom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za potrebe redovitog praćenja države članice mogu upotrebljavati praćenje provedeno u skladu s drugim zakonodavstvom Unije.

Za potrebe redovitog praćenja
  te otkrivanja novih štetnih tvari u okviru novih istraga
  države članice mogu upotrebljavati praćenje provedeno
  u skladu s drugim zakonodavstvom Unije te kapacitete za istragu
  u skladu s drugim zakonodavstvom Unije.

te otkrivanja novih štetnih tvari u okviru novih istraga

u skladu s drugim zakonodavstvom Unije te kapacitete za istragu

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice obavješćuju opskrbljivače vodom koji upotrebljavaju vodno tijelo obuhvaćeno procjenom opasnosti o rezultatima praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d), a na temelju rezultata praćenja mogu: | Briše se. |
| (a) | zahtijevati od opskrbljivača vodom dodatno praćenje ili obradu određenih parametara; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.
     
  Države članice obavješćuju opskrbljivače vodom koji upotrebljavaju vodno tijelo obuhvaćeno procjenom opasnosti o rezultatima praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d), a na temelju rezultata praćenja mogu:

Briše se.

Briše se.

(a)

(a)

zahtijevati od opskrbljivača vodom dodatno praćenje ili obradu određenih parametara;

zahtijevati od opskrbljivača vodom dodatno praćenje ili obradu određenih parametara;

| (b) | dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno ne bi uzrokovao pogoršanje kvalitete vode. |
| --- | --- |

(b)

(b)

dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno ne bi uzrokovao pogoršanje kvalitete vode.

dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno ne bi uzrokovao pogoršanje kvalitete vode.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 4.

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  U slučajevima kad je opskrbljivaču vodom dopušteno smanjiti učestalost praćenja u skladu sa stavkom 2. točkom (b) države članice nastavljaju redovito pratiti te parametre u vodnom tijelu obuhvaćenom procjenom opasnosti. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  U slučajevima kad je opskrbljivaču vodom dopušteno smanjiti učestalost praćenja u skladu sa stavkom 2. točkom (b) države članice nastavljaju redovito pratiti te parametre u vodnom tijelu obuhvaćenom procjenom opasnosti.

Briše se.

Briše se.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ države članice poduzimaju sljedeće mjere u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim
  dionicama ili osiguravaju da opskrbljivači vodom poduzimaju te mjere
  : | Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ države članice poduzimaju sljedeće mjere u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim
  dionicima
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ države članice poduzimaju sljedeće mjere u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim
  dionicama ili osiguravaju da opskrbljivači vodom poduzimaju te mjere
  :

dionicama ili osiguravaju da opskrbljivači vodom poduzimaju te mjere

Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ države članice poduzimaju sljedeće mjere u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim
  dionicima
  :

dionicima

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka a

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | preventivne mjere za smanjenje potrebne razine obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

preventivne mjere za smanjenje potrebne razine obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ;

preventivne mjere za smanjenje potrebne razine obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ;

Briše se.

Briše se.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka aa (nova)

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | osiguravaju da onečišćivači, u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim relevantnim dionicima, poduzimaju preventivne mjere za smanjenje ili izbjegavanje razine potrebne obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ, kao i dodatne mjere koje se smatraju potrebnima slijedom nadzora provedenog na osnovi stavka 1. točke (d) ovog članka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

osiguravaju da onečišćivači, u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim relevantnim dionicima, poduzimaju preventivne mjere za smanjenje ili izbjegavanje razine potrebne obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ, kao i dodatne mjere koje se smatraju potrebnima slijedom nadzora provedenog na osnovi stavka 1. točke (d) ovog članka;

osiguravaju da onečišćivači, u suradnji s opskrbljivačima vodom i drugim relevantnim dionicima, poduzimaju preventivne mjere za smanjenje ili izbjegavanje razine potrebne obrade i za zaštitu kvalitete vode, uključujući mjere iz članka 11. stavka 3. točke (d) Direktive 2000/60/EZ, kao i dodatne mjere koje se smatraju potrebnima slijedom nadzora provedenog na osnovi stavka 1. točke (d) ovog članka;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka b

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mjere za ublažavanje koje se smatraju nužnima na temelju praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) kako bi se utvrdio i riješio izvor onečišćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mjere za ublažavanje koje se smatraju nužnima na temelju praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) kako bi se utvrdio i riješio izvor onečišćenja.

| (b) | mjere za ublažavanje koje se smatraju nužnima na temelju praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) kako bi se utvrdio i riješio izvor onečišćenja
  i izbjegla dodatna obrada kad se preventivne mjere ne smatraju dovoljno prikladnima ili učinkovitima za pravodobno rješavanje izvora onečišćenja
  . |
| --- | --- |

(b)

mjere za ublažavanje koje se smatraju nužnima na temelju praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) kako bi se utvrdio i riješio izvor onečišćenja
  i izbjegla dodatna obrada kad se preventivne mjere ne smatraju dovoljno prikladnima ili učinkovitima za pravodobno rješavanje izvora onečišćenja
  .

i izbjegla dodatna obrada kad se preventivne mjere ne smatraju dovoljno prikladnima ili učinkovitima za pravodobno rješavanje izvora onečišćenja

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka ba (nova)

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | ako se mjere iz točaka (aa) i (b) ne smatraju dovoljnima za odgovarajuću zaštitu zdravlja ljudi, od opskrbljivača vodom traže da provedu dodatno praćenje nekih parametara na mjestu zahvaćanja ili obrade, ali samo ako je to nužno za sprečavanje zdravstvenih rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

ako se mjere iz točaka (aa) i (b) ne smatraju dovoljnima za odgovarajuću zaštitu zdravlja ljudi, od opskrbljivača vodom traže da provedu dodatno praćenje nekih parametara na mjestu zahvaćanja ili obrade, ali samo ako je to nužno za sprečavanje zdravstvenih rizika.

ako se mjere iz točaka (aa) i (b) ne smatraju dovoljnima za odgovarajuću zaštitu zdravlja ljudi, od opskrbljivača vodom traže da provedu dodatno praćenje nekih parametara na mjestu zahvaćanja ili obrade, ali samo ako je to nužno za sprečavanje zdravstvenih rizika.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 5.a (novi)

Članak 8. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice obavješćuju opskrbljivače vodom koji upotrebljavaju vodno tijelo ili dijelove vodnih tijela obuhvaćenih procjenom opasnosti o rezultatima praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) te, na temelju rezultata praćenja i informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ, mogu: |
| | (a) | dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara ili broja parametara koji se prate bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno neće uzrokovati pogoršanje kvalitete vode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Države članice obavješćuju opskrbljivače vodom koji upotrebljavaju vodno tijelo ili dijelove vodnih tijela obuhvaćenih procjenom opasnosti o rezultatima praćenja provedenog u skladu sa stavkom 1. točkom (d) te, na temelju rezultata praćenja i informacija prikupljenih u skladu sa stavcima 1. i 2. te u okviru Direktive 2000/60/EZ, mogu:

(a)

(a)

dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara ili broja parametara koji se prate bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno neće uzrokovati pogoršanje kvalitete vode;

dopustiti opskrbljivačima vodom da smanje učestalost praćenja određenih parametara ili broja parametara koji se prate bez obveze provođenja procjene rizika opskrbe, pod uvjetom da to nisu bitni parametri u smislu Priloga II. dijela B točke 1., te pod uvjetom da nijedan čimbenik koji se može razumno predvidjeti vjerojatno neće uzrokovati pogoršanje kvalitete vode;

| (b) | ako je opskrbljivaču vodom dopušteno smanjiti učestalost praćenja u skladu s točkom (a), nastaviti redovito pratiti te parametre u vodnom tijelu obuhvaćenom procjenom opasnosti. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ako je opskrbljivaču vodom dopušteno smanjiti učestalost praćenja u skladu s točkom (a), nastaviti redovito pratiti te parametre u vodnom tijelu obuhvaćenom procjenom opasnosti.

ako je opskrbljivaču vodom dopušteno smanjiti učestalost praćenja u skladu s točkom (a), nastaviti redovito pratiti te parametre u vodnom tijelu obuhvaćenom procjenom opasnosti.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Procjena rizika opskrbe | Procjena
  i praćenje
  rizika opskrbe
  te upravljanje njima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Procjena rizika opskrbe

Procjena
  i praćenje
  rizika opskrbe
  te upravljanje njima

i praćenje

te upravljanje njima

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom provedu procjenu rizika opskrbe kojom se omogućuje prilagodba učestalosti praćenja za sve parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A i
  B
  koji nisu bitni parametri u skladu s Prilogom II. dijelom B ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi. | Države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom provedu procjenu rizika opskrbe
  u skladu s Prilogom II. dijelom C
  kojom se omogućuje prilagodba učestalosti praćenja za sve parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A
  , B
  i 
  Ba
  koji nisu bitni parametri u skladu s Prilogom II. dijelom B ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom provedu procjenu rizika opskrbe kojom se omogućuje prilagodba učestalosti praćenja za sve parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A i
  B
  koji nisu bitni parametri u skladu s Prilogom II. dijelom B ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi.

B

Države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom provedu procjenu rizika opskrbe
  u skladu s Prilogom II. dijelom C
  kojom se omogućuje prilagodba učestalosti praćenja za sve parametre navedene u Prilogu I. dijelovima A
  , B
  i 
  Ba
  koji nisu bitni parametri u skladu s Prilogom II. dijelom B ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi.

u skladu s Prilogom II. dijelom C

, B

Ba

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za te parametre države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom mogu odstupati od učestalosti uzorkovanja utvrđenih u Prilogu II. dijelu B u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Prilogu II. dijelu C. | Za te parametre države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom mogu odstupati od učestalosti uzorkovanja utvrđenih u Prilogu II. dijelu B u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Prilogu II dijelu C
  i ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi i pristupu pročišćavanju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za te parametre države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom mogu odstupati od učestalosti uzorkovanja utvrđenih u Prilogu II. dijelu B u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Prilogu II. dijelu C.

Za te parametre države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom mogu odstupati od učestalosti uzorkovanja utvrđenih u Prilogu II. dijelu B u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Prilogu II dijelu C
  i ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi i pristupu pročišćavanju
  .

i ovisno o njihovoj prisutnosti u sirovoj vodi i pristupu pročišćavanju

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 3.

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U tu svrhu opskrbljivači vodom
  bit će obvezni uzeti
  u obzir rezultate procjene opasnosti provedene u skladu s člankom 8. ove Direktive i rezultate praćenja provedenog u skladu s člankom 7. stavkom 1. i člankom 8. Direktive 2000/60/EZ. | U tu svrhu opskrbljivači vodom
  uzimaju
  u obzir rezultate procjene opasnosti provedene u skladu s člankom 8. ove Direktive i rezultate praćenja provedenog u skladu s člankom 7. stavkom 1. i člankom 8. Direktive 2000/60/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U tu svrhu opskrbljivači vodom
  bit će obvezni uzeti
  u obzir rezultate procjene opasnosti provedene u skladu s člankom 8. ove Direktive i rezultate praćenja provedenog u skladu s člankom 7. stavkom 1. i člankom 8. Direktive 2000/60/EZ.

bit će obvezni uzeti

U tu svrhu opskrbljivači vodom
  uzimaju
  u obzir rezultate procjene opasnosti provedene u skladu s člankom 8. ove Direktive i rezultate praćenja provedenog u skladu s člankom 7. stavkom 1. i člankom 8. Direktive 2000/60/EZ.

uzimaju

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice mogu izuzeti vrlo male opskrbljivače vodom iz stavka 1. pod uvjetom da nadležno tijelo otprije raspolaže ažuriranim dokumentiranim informacijama o relevantnim parametrima i smatra da ta izuzeća ne dovode do rizika za zdravlje ljudi, ali se pritom ne dovode u pitanje obveze tijela utvrđene člankom 4.




  Nadležno tijelo preispituje izuzeće svake tri godine ili kada se u slivnom području otkriju nove opasnosti od onečišćenja te ga po potrebi ažurira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Države članice mogu izuzeti vrlo male opskrbljivače vodom iz stavka 1. pod uvjetom da nadležno tijelo otprije raspolaže ažuriranim dokumentiranim informacijama o relevantnim parametrima i smatra da ta izuzeća ne dovode do rizika za zdravlje ljudi, ali se pritom ne dovode u pitanje obveze tijela utvrđene člankom 4.

Nadležno tijelo preispituje izuzeće svake tri godine ili kada se u slivnom području otkriju nove opasnosti od onečišćenja te ga po potrebi ažurira.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Procjene
  rizika
  opskrbe odobravaju nadležna tijela
  . | 2.   
  Za procjene
  rizika
  u vezi s opskrbom odgovorni su opskrbljivači vodom koji osiguravaju da su one usklađene s ovom Direktivom
  .
  U tu svrhu opskrbljivači vodom mogu zatražiti potporu nadležnih tijela. |
| | Države članice mogu od nadležnih tijela zatražiti da odobre ili prate procjene rizika opskrbljivača vodom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Procjene
  rizika
  opskrbe odobravaju nadležna tijela
  .

2.   
  Za procjene
  rizika
  u vezi s opskrbom odgovorni su opskrbljivači vodom koji osiguravaju da su one usklađene s ovom Direktivom
  .
  U tu svrhu opskrbljivači vodom mogu zatražiti potporu nadležnih tijela.

Države članice mogu od nadležnih tijela zatražiti da odobre ili prate procjene rizika opskrbljivača vodom.

Države članice mogu od nadležnih tijela zatražiti da odobre ili prate procjene rizika opskrbljivača vodom.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na temelju rezultata procjene rizika opskrbe koja se provodi u skladu sa stavkom 1. države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom uspostave plan za sigurnost vode prilagođen utvrđenim rizicima i proporcionalan veličini opskrbljivača vodom. Na primjer, taj se plan za sigurnost vode može odnositi na upotrebu materijala koji dolaze u dodir s vodom, proizvode za obradu vode, moguće rizike koje predstavljaju cijevi koje puštaju vodu ili mjere prilagodbe na postojeće ili buduće izazove kao što su klimatske promjene, a države članice će ih dodatno specificirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Na temelju rezultata procjene rizika opskrbe koja se provodi u skladu sa stavkom 1. države članice osiguravaju da opskrbljivači vodom uspostave plan za sigurnost vode prilagođen utvrđenim rizicima i proporcionalan veličini opskrbljivača vodom. Na primjer, taj se plan za sigurnost vode može odnositi na upotrebu materijala koji dolaze u dodir s vodom, proizvode za obradu vode, moguće rizike koje predstavljaju cijevi koje puštaju vodu ili mjere prilagodbe na postojeće ili buduće izazove kao što su klimatske promjene, a države članice će ih dodatno specificirati.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – naslov

Članak 10. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Procjena rizika
  domaće
  distribucije | Procjena
  i praćenje
  rizika
  unutarnje
  distribucije
  te upravljanje njima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Procjena rizika
  domaće
  distribucije

domaće

Procjena
  i praćenje
  rizika
  unutarnje
  distribucije
  te upravljanje njima

i praćenje

unutarnje

te upravljanje njima

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 10. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju provedbu procjene rizika domaće distribucije koja obuhvaća sljedeće elemente: | 1.   Države članice osiguravaju provedbu procjene rizika domaće distribucije
  u prioritetnim prostorima
  koja obuhvaća sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju provedbu procjene rizika domaće distribucije koja obuhvaća sljedeće elemente:

1.   Države članice osiguravaju provedbu procjene rizika domaće distribucije
  u prioritetnim prostorima
  koja obuhvaća sljedeće elemente:

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – točka a

Članak 10. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | procjenu mogućih rizika povezanih s domaćim distribucijskim sustavima i s povezanim proizvodima i materijalima te utječu li oni na kvalitetu vode u točki izlaza iz slavina koje se uobičajeno koriste za ljudsku potrošnju
  , posebno ako se voda isporučuje javnosti u prioritetnim prostorima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

procjenu mogućih rizika povezanih s domaćim distribucijskim sustavima i s povezanim proizvodima i materijalima te utječu li oni na kvalitetu vode u točki izlaza iz slavina koje se uobičajeno koriste za ljudsku potrošnju
  , posebno ako se voda isporučuje javnosti u prioritetnim prostorima
  ;

, posebno ako se voda isporučuje javnosti u prioritetnim prostorima

| (a) | procjenu mogućih rizika povezanih s domaćim distribucijskim sustavima i s povezanim proizvodima i materijalima te utječu li oni na kvalitetu vode u točki izlaza iz slavina koje se uobičajeno koriste za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(a)

procjenu mogućih rizika povezanih s domaćim distribucijskim sustavima i s povezanim proizvodima i materijalima te utječu li oni na kvalitetu vode u točki izlaza iz slavina koje se uobičajeno koriste za ljudsku potrošnju;

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – točka b – podstavak 1.

Članak 10. – stavak 1. – točka b – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | redovito praćenje parametara navedenih u Prilogu I. dijelu C. u prostorima gdje
  se potencijalna opasnost za zdravlje ljudi smatra najvećom. Relevantni parametri i prostori
  za
  praćenje odabiru se na temelju
  procjene provedene u skladu s točkom (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

redovito praćenje parametara navedenih u Prilogu I. dijelu C. u prostorima gdje
  se potencijalna opasnost za zdravlje ljudi smatra najvećom. Relevantni parametri i prostori
  za
  praćenje odabiru se na temelju
  procjene provedene u skladu s točkom (a).

se potencijalna opasnost za zdravlje ljudi smatra najvećom. Relevantni parametri i prostori

praćenje odabiru se na temelju

| (b) | redovito praćenje parametara navedenih u Prilogu I. dijelu C u 
  prioritetnim
  prostorima gdje
  su utvrđeni specifični rizici
  za
  kvalitetu vode tijekom
  procjene provedene u skladu s točkom (a). |
| --- | --- |

(b)

redovito praćenje parametara navedenih u Prilogu I. dijelu C u 
  prioritetnim
  prostorima gdje
  su utvrđeni specifični rizici
  za
  kvalitetu vode tijekom
  procjene provedene u skladu s točkom (a).

prioritetnim

su utvrđeni specifični rizici

kvalitetu vode tijekom

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – točka b – podstavak 2.

Članak 10. – stavak 1. – točka b – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad je riječ o redovitom praćenju
  iz prvog podstavka, države članice
  mogu uspostaviti strategiju praćenja
  usmjerenu na prioritetne prostore
  ; | Kad je riječ o redovitom praćenju
  , države članice jamče pristup instalacijama u prioritetnim prostorima za potrebe uzorkovanja te
  mogu uspostaviti strategiju praćenja
  , posebno kad je riječ o bakteriji Legionella pneumophila
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o redovitom praćenju
  iz prvog podstavka, države članice
  mogu uspostaviti strategiju praćenja
  usmjerenu na prioritetne prostore
  ;

iz prvog podstavka, države članice

usmjerenu na prioritetne prostore

Kad je riječ o redovitom praćenju
  , države članice jamče pristup instalacijama u prioritetnim prostorima za potrebe uzorkovanja te
  mogu uspostaviti strategiju praćenja
  , posebno kad je riječ o bakteriji Legionella pneumophila
  ;

, države članice jamče pristup instalacijama u prioritetnim prostorima za potrebe uzorkovanja te

, posebno kad je riječ o bakteriji Legionella pneumophila

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – točka c

Članak 10. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | provjeru jesu li svojstva
  građevnih
  proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju prikladna
  u pogledu bitnih značajki povezanih s temeljnim zahtjevom
  za
  građevinske radove navedenim u točki 3. podtočki (e) Priloga I. Uredbi (EU) br. 305/2011
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

provjeru jesu li svojstva
  građevnih
  proizvoda u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju prikladna
  u pogledu bitnih značajki povezanih s temeljnim zahtjevom
  za
  građevinske radove navedenim u točki 3. podtočki (e) Priloga I. Uredbi (EU) br. 305/2011
  .

građevnih

u pogledu bitnih značajki povezanih s temeljnim zahtjevom

građevinske radove navedenim u točki 3. podtočki (e) Priloga I. Uredbi (EU) br. 305/2011

| (c) | provjeru jesu li svojstva proizvoda
  i materijala
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju prikladna za
  zaštitu zdravlja ljudi
  . |
| --- | --- |

(c)

provjeru jesu li svojstva proizvoda
  i materijala
  u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju prikladna za
  zaštitu zdravlja ljudi
  .

i materijala

zaštitu zdravlja ljudi

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1. – točka ca (nova)

Članak 10. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | provjeru o tome jesu li upotrijebljeni materijali prikladni za kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i jesu li ispunjeni zahtjevi navedeni u članku 11. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

provjeru o tome jesu li upotrijebljeni materijali prikladni za kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i jesu li ispunjeni zahtjevi navedeni u članku 11.

provjeru o tome jesu li upotrijebljeni materijali prikladni za kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i jesu li ispunjeni zahtjevi navedeni u članku 11.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako na temelju procjene provedene u skladu sa stavkom 1. točkom (a) smatraju da postoji rizik za zdravlje ljudi koji proizlazi iz domaćeg distribucijskog sustava ili iz povezanih proizvoda i materijala, ili ako je praćenjem provedenim u skladu sa stavkom 1. točkom (b) utvrđeno da vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelu C nisu ostvarene, države članice: | 2.   Ako na temelju procjene provedene u skladu sa stavkom 1. točkom (a) smatraju da postoji rizik za zdravlje ljudi koji proizlazi iz domaćeg distribucijskog sustava
  u prioritetnim prostorima
  ili iz povezanih proizvoda i materijala, ili ako je praćenjem provedenim u skladu sa stavkom 1. točkom (b) utvrđeno da vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelu C nisu ostvarene, države članice
  dužne su pobrinuti se za poduzimanje odgovarajućih mjera kako bi se eliminirali ili smanjili rizici nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u Prilogu I. dijelu C. |
| (a) | poduzimaju prikladne mjere za uklanjanje ili smanjenje rizika od neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako na temelju procjene provedene u skladu sa stavkom 1. točkom (a) smatraju da postoji rizik za zdravlje ljudi koji proizlazi iz domaćeg distribucijskog sustava ili iz povezanih proizvoda i materijala, ili ako je praćenjem provedenim u skladu sa stavkom 1. točkom (b) utvrđeno da vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelu C nisu ostvarene, države članice:

2.   Ako na temelju procjene provedene u skladu sa stavkom 1. točkom (a) smatraju da postoji rizik za zdravlje ljudi koji proizlazi iz domaćeg distribucijskog sustava
  u prioritetnim prostorima
  ili iz povezanih proizvoda i materijala, ili ako je praćenjem provedenim u skladu sa stavkom 1. točkom (b) utvrđeno da vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelu C nisu ostvarene, države članice
  dužne su pobrinuti se za poduzimanje odgovarajućih mjera kako bi se eliminirali ili smanjili rizici nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u Prilogu I. dijelu C.

(a)

(a)

poduzimaju prikladne mjere za uklanjanje ili smanjenje rizika od neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C;

poduzimaju prikladne mjere za uklanjanje ili smanjenje rizika od neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C;

| (b) | poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da migracija tvari ili kemikalija iz građevnih proizvoda upotrijebljenih u pripremi ili distribuciji vode namijenjene za ljudsku potrošnju neće izravno ili neizravno ugroziti zdravlje ljudi; |
| --- | --- |

(b)

(b)

poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da migracija tvari ili kemikalija iz građevnih proizvoda upotrijebljenih u pripremi ili distribuciji vode namijenjene za ljudsku potrošnju neće izravno ili neizravno ugroziti zdravlje ljudi;

poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da migracija tvari ili kemikalija iz građevnih proizvoda upotrijebljenih u pripremi ili distribuciji vode namijenjene za ljudsku potrošnju neće izravno ili neizravno ugroziti zdravlje ljudi;

| (c) | u suradnji s opskrbljivačima vodom poduzimaju druge mjere, poput odgovarajućih tehnika kondicioniranja, s ciljem promjene prirode ili svojstava vode prije isporuke kako bi se smanjio ili uklonio rizik da voda nakon isporuke neće zadovoljavati vrijednosti parametara; |
| --- | --- |

(c)

(c)

u suradnji s opskrbljivačima vodom poduzimaju druge mjere, poput odgovarajućih tehnika kondicioniranja, s ciljem promjene prirode ili svojstava vode prije isporuke kako bi se smanjio ili uklonio rizik da voda nakon isporuke neće zadovoljavati vrijednosti parametara;

u suradnji s opskrbljivačima vodom poduzimaju druge mjere, poput odgovarajućih tehnika kondicioniranja, s ciljem promjene prirode ili svojstava vode prije isporuke kako bi se smanjio ili uklonio rizik da voda nakon isporuke neće zadovoljavati vrijednosti parametara;

| (d) | prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika; |
| --- | --- |

(d)

(d)

prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika;

prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika;

| (e) | organiziraju osposobljavanje za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju građevne proizvode; |
| --- | --- |

(e)

(e)

organiziraju osposobljavanje za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju građevne proizvode;

organiziraju osposobljavanje za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju građevne proizvode;

| (f) | osiguravaju uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja za Legionellu kako bi se spriječilo i riješilo moguće izbijanje bolesti. |
| --- | --- |

(f)

(f)

osiguravaju uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja za Legionellu kako bi se spriječilo i riješilo moguće izbijanje bolesti.

osiguravaju uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja za Legionellu kako bi se spriječilo i riješilo moguće izbijanje bolesti.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  U cilju smanjenja rizika povezanih s domaćom distribucijom u svim domaćim distribucijskim sustavima, države članice: |
| | (a) | potiču vlasnike privatnih i javnih prostora da provedu procjenu rizika domaće distribucije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  U cilju smanjenja rizika povezanih s domaćom distribucijom u svim domaćim distribucijskim sustavima, države članice:

(a)

(a)

potiču vlasnike privatnih i javnih prostora da provedu procjenu rizika domaće distribucije;

potiču vlasnike privatnih i javnih prostora da provedu procjenu rizika domaće distribucije;

| (b) | obavješćuju potrošače i vlasnike privatnih i javnih prostora o mjerama usmjerenim na eliminiranje ili smanjenje rizika od neispunjavanja standarda kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog domaćeg distribucijskog sustava; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obavješćuju potrošače i vlasnike privatnih i javnih prostora o mjerama usmjerenim na eliminiranje ili smanjenje rizika od neispunjavanja standarda kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog domaćeg distribucijskog sustava;

obavješćuju potrošače i vlasnike privatnih i javnih prostora o mjerama usmjerenim na eliminiranje ili smanjenje rizika od neispunjavanja standarda kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju zbog domaćeg distribucijskog sustava;

| (c) | prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika; |
| --- | --- |

(c)

(c)

prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika;

prikladno obavješćuju i savjetuju potrošače o uvjetima potrošnje i upotrebe vode te o mogućim aktivnostima za izbjegavanje ponovne pojave rizika;

| (d) | potiču obuku za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju proizvode i materijale koji dolaze u dodir s vodom i |
| --- | --- |

(d)

(d)

potiču obuku za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju proizvode i materijale koji dolaze u dodir s vodom i

potiču obuku za vodoinstalatere i druge stručnjake koji rade s domaćim distribucijskim sustavima i ugrađuju proizvode i materijale koji dolaze u dodir s vodom i

| (e) | kad je riječ o bakterijama iz porodice Legionella, posebno o bakteriji Legionella pneumophilia, jamče uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja koje su proporcionalne riziku kako bi se spriječilo moguće izbijanje bolesti odnosno kako bi se bolest liječila u slučaju izbijanja. |
| --- | --- |

(e)

(e)

kad je riječ o bakterijama iz porodice Legionella, posebno o bakteriji Legionella pneumophilia, jamče uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja koje su proporcionalne riziku kako bi se spriječilo moguće izbijanje bolesti odnosno kako bi se bolest liječila u slučaju izbijanja.

kad je riječ o bakterijama iz porodice Legionella, posebno o bakteriji Legionella pneumophilia, jamče uspostavu učinkovitih mjera kontrole i upravljanja koje su proporcionalne riziku kako bi se spriječilo moguće izbijanje bolesti odnosno kako bi se bolest liječila u slučaju izbijanja.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a |
| | Minimalni higijenski uvjeti za proizvode, tvari i materijale u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju |
| | 1.
     
  Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da tvari i materijali za proizvodnju svih novih proizvoda koji su u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i koji se stavljaju na tržište i upotrebljavaju za zahvaćanje, obradu ili distribuciju, ili nečistoće povezane s takvim tvarima: |
| | (a) | ne smanjuju izravno ili neizravno zaštitu zdravlja ljudi, kako je predviđeno ovom Direktivom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Članak 10.a

Minimalni higijenski uvjeti za proizvode, tvari i materijale u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju

Minimalni higijenski uvjeti za proizvode, tvari i materijale u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju

1.
     
  Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da tvari i materijali za proizvodnju svih novih proizvoda koji su u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i koji se stavljaju na tržište i upotrebljavaju za zahvaćanje, obradu ili distribuciju, ili nečistoće povezane s takvim tvarima:

(a)

(a)

ne smanjuju izravno ili neizravno zaštitu zdravlja ljudi, kako je predviđeno ovom Direktivom;

ne smanjuju izravno ili neizravno zaštitu zdravlja ljudi, kako je predviđeno ovom Direktivom;

| (b) | ne utječu na miris i okus vode namijenjene za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne utječu na miris i okus vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

ne utječu na miris i okus vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

| (c) | nemaju u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju razinu koncentracije veću od razine potrebne za postizanje cilja za koji se koriste i |
| --- | --- |

(c)

(c)

nemaju u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju razinu koncentracije veću od razine potrebne za postizanje cilja za koji se koriste i

nemaju u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju razinu koncentracije veću od razine potrebne za postizanje cilja za koji se koriste i

| (d) | ne potiču razvoj mikroba. |
| --- | --- |

(d)

(d)

ne potiču razvoj mikroba.

ne potiču razvoj mikroba.

2.
     
  Kako bi se zajamčila usklađena primjena stavka 1., Komisija do [tri godine od stupanja na snagu ove Direktive] donosi delegirane akte u skladu s člankom 19. radi dopune ove Direktive utvrđivanjem minimalnih higijenskih uvjeta i popisa tvari koje se upotrebljavaju za proizvodnju materijala u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju koji su odobreni u EU-u, uključujući specifična ograničenja migracije i posebne uvjete upotrebe, ako je to primjenjivo. Komisija redovito pregledava i ažurira ovaj popis u skladu s najnovijim znanstvenim i tehnološkim postignućima.

3.
     
  Radi podrške Komisiji pri donošenju i izmjeni delegiranih akata na temelju stavka 2., osniva se stalni odbor koji se sastoji od predstavnika koje imenuju države članice, a koje mogu zatražiti pomoć stručnjaka ili savjetnika.

4.
     
  Materijali koji dolaze u dodir s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju koji su obuhvaćeni drugim zakonodavnim aktima Unije, kao što je Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , moraju biti u skladu s uvjetima iz stavaka 1. i 2. ovog članka.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale provedbu redovitog praćenja kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju s ciljem provjere ispunjava li
  voda dostupna potrošačima
  zahtjeve ove Direktive te posebno vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5. Uzorci se uzimaju na način da predstavljaju kvalitetu vode koja se konzumira tijekom cijele godine. Nadalje, države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale, kada dezinfekcija čini dio pripreme ili distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, provjeru učinkovitosti dezinfekcijske obrade koja se primjenjuje te da bilo kakvo zagađenje prouzrokovano nusproizvodima dezinfekcije bude što je manje moguće, bez dovođenja u opasnost dezinfekcije. | 1.   Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale provedbu redovitog praćenja kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju s ciljem provjere ispunjava li zahtjeve ove Direktive te posebno vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5. Uzorci se uzimaju na način da predstavljaju kvalitetu vode koja se konzumira tijekom cijele godine. Nadalje, države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale, kada dezinfekcija čini dio pripreme ili distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, provjeru učinkovitosti dezinfekcijske obrade koja se primjenjuje te da bilo kakvo zagađenje prouzrokovano nusproizvodima dezinfekcije bude što je manje moguće, bez dovođenja u opasnost dezinfekcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale provedbu redovitog praćenja kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju s ciljem provjere ispunjava li
  voda dostupna potrošačima
  zahtjeve ove Direktive te posebno vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5. Uzorci se uzimaju na način da predstavljaju kvalitetu vode koja se konzumira tijekom cijele godine. Nadalje, države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale, kada dezinfekcija čini dio pripreme ili distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, provjeru učinkovitosti dezinfekcijske obrade koja se primjenjuje te da bilo kakvo zagađenje prouzrokovano nusproizvodima dezinfekcije bude što je manje moguće, bez dovođenja u opasnost dezinfekcije.

1.   Države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale provedbu redovitog praćenja kvalitete vode namijenjene za ljudsku potrošnju s ciljem provjere ispunjava li zahtjeve ove Direktive te posebno vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5. Uzorci se uzimaju na način da predstavljaju kvalitetu vode koja se konzumira tijekom cijele godine. Nadalje, države članice moraju poduzeti sve potrebne mjere da bi osigurale, kada dezinfekcija čini dio pripreme ili distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, provjeru učinkovitosti dezinfekcijske obrade koja se primjenjuje te da bilo kakvo zagađenje prouzrokovano nusproizvodima dezinfekcije bude što je manje moguće, bez dovođenja u opasnost dezinfekcije.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

Članak 11. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice Komisiji dostavljaju rezultate praćenja provedenog u skladu s praćenjem parametara navedenih u Prilogu I. dijelu Ca do... [tri godine od dana stupanja na snagu ove Direktive], a nakon toga jednom godišnje. |
| | Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19. radi izmjene ove Direktive ažuriranjem tvari obuhvaćenih popisom praćenja utvrđenog u Prilogu I. dijelu Ca. Komisija može odlučiti dodati tvari ako postoji rizik da su takve tvari prisutne u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi, ali za koje znanstvenim saznanjima nije dokazano da postoji rizik za zdravlje ljudi. Komisija se pritom posebno temelji na znanstvenim istraživanjima Svjetske zdravstvene organizacije. Svako dodavanje nove tvari mora se propisno obrazložiti u skladu s člankom 1. ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5a.
     
  Države članice Komisiji dostavljaju rezultate praćenja provedenog u skladu s praćenjem parametara navedenih u Prilogu I. dijelu Ca do... [tri godine od dana stupanja na snagu ove Direktive], a nakon toga jednom godišnje.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19. radi izmjene ove Direktive ažuriranjem tvari obuhvaćenih popisom praćenja utvrđenog u Prilogu I. dijelu Ca. Komisija može odlučiti dodati tvari ako postoji rizik da su takve tvari prisutne u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi, ali za koje znanstvenim saznanjima nije dokazano da postoji rizik za zdravlje ljudi. Komisija se pritom posebno temelji na znanstvenim istraživanjima Svjetske zdravstvene organizacije. Svako dodavanje nove tvari mora se propisno obrazložiti u skladu s člankom 1. ove Direktive.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19. radi izmjene ove Direktive ažuriranjem tvari obuhvaćenih popisom praćenja utvrđenog u Prilogu I. dijelu Ca. Komisija može odlučiti dodati tvari ako postoji rizik da su takve tvari prisutne u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi, ali za koje znanstvenim saznanjima nije dokazano da postoji rizik za zdravlje ljudi. Komisija se pritom posebno temelji na znanstvenim istraživanjima Svjetske zdravstvene organizacije. Svako dodavanje nove tvari mora se propisno obrazložiti u skladu s člankom 1. ove Direktive.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 5.b (novi)

Članak 11. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Do... [godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19. radi dopune ove Direktive usvajanjem metodologije za mjerenje mikroplastike navedene na popisu praćenja iz Priloga I. dijela Ca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5b.
     
  Do... [godinu dana od stupanja na snagu ove Direktive] Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 19. radi dopune ove Direktive usvajanjem metodologije za mjerenje mikroplastike navedene na popisu praćenja iz Priloga I. dijela Ca.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice moraju osigurati hitnu istragu povodom bilo kakvog nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u skladu s člankom 5. da bi se utvrdio uzrok. | 1.   Države članice moraju osigurati hitnu istragu povodom bilo kakvog nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u skladu s člankom 5.
  u točki usklađenosti iz članka 6.
  da bi se utvrdio uzrok. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice moraju osigurati hitnu istragu povodom bilo kakvog nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u skladu s člankom 5. da bi se utvrdio uzrok.

1.   Države članice moraju osigurati hitnu istragu povodom bilo kakvog nepoštovanja vrijednosti parametara utvrđenih u skladu s člankom 5.
  u točki usklađenosti iz članka 6.
  da bi se utvrdio uzrok.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U slučaju neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C korektivne aktivnosti uključuju mjere utvrđene u članku 10. stavku 2.
  točkama od (
  a
  ) do (f)
  . | U slučaju neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C korektivne aktivnosti uključuju mjere utvrđene u članku 10. stavku 2.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U slučaju neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C korektivne aktivnosti uključuju mjere utvrđene u članku 10. stavku 2.
  točkama od (
  a
  ) do (f)
  .

točkama od (

) do (f)

U slučaju neusklađenosti s vrijednostima parametara utvrđenima u Prilogu I. dijelu C korektivne aktivnosti uključuju mjere utvrđene u članku 10. stavku 2.a.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 12. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice
  automatski
  smatraju
  svako
  neispunjenje minimalnih zahtjeva za vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelovima A i B
  potencijalnom opasnošću
  za zdravlje ljudi. | Države članice smatraju
  da
  neispunjenje minimalnih zahtjeva za vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelovima A i B
  predstavlja potencijalnu opasnost
  za zdravlje ljudi
  , osim u slučaju kad nadležna tijela neispunjenje vrijednosti parametara smatraju zanemarivim
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice
  automatski
  smatraju
  svako
  neispunjenje minimalnih zahtjeva za vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelovima A i B
  potencijalnom opasnošću
  za zdravlje ljudi.

automatski

svako

potencijalnom opasnošću

Države članice smatraju
  da
  neispunjenje minimalnih zahtjeva za vrijednosti parametara utvrđene u Prilogu I. dijelovima A i B
  predstavlja potencijalnu opasnost
  za zdravlje ljudi
  , osim u slučaju kad nadležna tijela neispunjenje vrijednosti parametara smatraju zanemarivim
  .

da

predstavlja potencijalnu opasnost

, osim u slučaju kad nadležna tijela neispunjenje vrijednosti parametara smatraju zanemarivim

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U slučajevima opisanima u stavcima 2. i 3. države članice što je prije moguće poduzimaju sve sljedeće mjere: | 4.   U slučajevima opisanima u stavcima 2. i 3.
  , ako se nepoštovanje vrijednosti parametara smatra potencijalnom opasnošću za ljudsko zdravlje,
  države članice što je prije moguće poduzimaju sve sljedeće mjere: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U slučajevima opisanima u stavcima 2. i 3. države članice što je prije moguće poduzimaju sve sljedeće mjere:

4.   U slučajevima opisanima u stavcima 2. i 3.
  , ako se nepoštovanje vrijednosti parametara smatra potencijalnom opasnošću za ljudsko zdravlje,
  države članice što je prije moguće poduzimaju sve sljedeće mjere:

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

Članak 12. – stavak 4. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Mjere iz točaka (a), (b) i (c) poduzimaju se u suradnji s dotičnim opskrbljivačem vodom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mjere iz točaka (a), (b) i (c) poduzimaju se u suradnji s dotičnim opskrbljivačem vodom.

Mjere iz točaka (a), (b) i (c) poduzimaju se u suradnji s dotičnim opskrbljivačem vodom.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Nadležna
  tijela ili druga relevantna tijela odlučuju o 
  tomu
  koju aktivnost treba poduzeti u skladu sa stavkom 3., vodeći računa o rizicima za zdravlje ljudi do kojih bi došlo prekidom opskrbe ili ograničenjem upotrebe vode namijenjene za ljudsku potrošnju. | 5.   
  Ako se nepoštovanje utvrdi u točki usklađenosti, nadležna
  tijela ili druga relevantna tijela odlučuju o 
  tome
  koju aktivnost treba poduzeti u skladu sa stavkom 3., vodeći računa o rizicima za zdravlje ljudi do kojih bi došlo prekidom opskrbe ili ograničenjem upotrebe vode namijenjene za ljudsku potrošnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Nadležna
  tijela ili druga relevantna tijela odlučuju o 
  tomu
  koju aktivnost treba poduzeti u skladu sa stavkom 3., vodeći računa o rizicima za zdravlje ljudi do kojih bi došlo prekidom opskrbe ili ograničenjem upotrebe vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

5.   
  Ako se nepoštovanje utvrdi u točki usklađenosti, nadležna
  tijela ili druga relevantna tijela odlučuju o 
  tome
  koju aktivnost treba poduzeti u skladu sa stavkom 3., vodeći računa o rizicima za zdravlje ljudi do kojih bi došlo prekidom opskrbe ili ograničenjem upotrebe vode namijenjene za ljudsku potrošnju.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12.a (novi)

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 12.a |
| | Odstupanja |
| | 1.
     
  Države članice mogu predvidjeti odstupanja od vrijednosti parametara iz Priloga I. dijela B ili utvrđenih u skladu s člankom 5. stavkom 2. do najveće vrijednosti koju same određuju, pod uvjetom da nijedno odstupanje ne predstavlja potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi te pod uvjetom da se opskrba vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju na predmetnom području ne može održati na neki drugi razuman način. Ta odstupanja ograničena su na sljedeće slučajeve: |
| | (a) | novo vodoopskrbno područje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 12.a

Članak 12.a

Odstupanja

Odstupanja

1.
     
  Države članice mogu predvidjeti odstupanja od vrijednosti parametara iz Priloga I. dijela B ili utvrđenih u skladu s člankom 5. stavkom 2. do najveće vrijednosti koju same određuju, pod uvjetom da nijedno odstupanje ne predstavlja potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi te pod uvjetom da se opskrba vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju na predmetnom području ne može održati na neki drugi razuman način. Ta odstupanja ograničena su na sljedeće slučajeve:

(a)

(a)

novo vodoopskrbno područje;

novo vodoopskrbno područje;

| (b) | novi izvor onečišćenja otkriven u vodoopskrbnom području ili nedavno istraženi ili novootkriveni parametri. |
| --- | --- |

(b)

(b)

novi izvor onečišćenja otkriven u vodoopskrbnom području ili nedavno istraženi ili novootkriveni parametri.

novi izvor onečišćenja otkriven u vodoopskrbnom području ili nedavno istraženi ili novootkriveni parametri.

Odstupanja moraju biti ograničena na što je moguće kraće vremensko razdoblje i ne smiju biti dulja od tri godine. Pred kraj tog razdoblja države članice provode pregled da se utvrdi je li postignut zadovoljavajući napredak.

Odstupanja moraju biti ograničena na što je moguće kraće vremensko razdoblje i ne smiju biti dulja od tri godine. Pred kraj tog razdoblja države članice provode pregled da se utvrdi je li postignut zadovoljavajući napredak.

U iznimnim okolnostima država članica može odobriti drugo odstupanje za točke (a) i (b) prvog podstavka. Kada država članica namjerava dopustiti drugo odstupanje, ona Komisiji prosljeđuje izvješće o pregledu zajedno s razlozima za donošenje svoje odluke o drugom odstupanju. Drugo odstupanje ne smije biti dulje od tri godine.

U iznimnim okolnostima država članica može odobriti drugo odstupanje za točke (a) i (b) prvog podstavka. Kada država članica namjerava dopustiti drugo odstupanje, ona Komisiji prosljeđuje izvješće o pregledu zajedno s razlozima za donošenje svoje odluke o drugom odstupanju. Drugo odstupanje ne smije biti dulje od tri godine.

2.
     
  U svakom odstupanju odobrenom u skladu sa stavkom 1. mora biti navedeno sljedeće:

| (a) | razlozi za odstupanje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

razlozi za odstupanje;

razlozi za odstupanje;

| (b) | predmetni parametar, relevantni rezultati prethodnog praćenja te najviša dozvoljena vrijednost prema odstupanju; |
| --- | --- |

(b)

(b)

predmetni parametar, relevantni rezultati prethodnog praćenja te najviša dozvoljena vrijednost prema odstupanju;

predmetni parametar, relevantni rezultati prethodnog praćenja te najviša dozvoljena vrijednost prema odstupanju;

| (c) | zemljopisno područje, količina vode za opskrbu svaki dan, obuhvaćeno stanovništvo te hoće li odstupanje eventualno utjecati na bilo koje odgovarajuće poduzeće za proizvodnju hrane; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zemljopisno područje, količina vode za opskrbu svaki dan, obuhvaćeno stanovništvo te hoće li odstupanje eventualno utjecati na bilo koje odgovarajuće poduzeće za proizvodnju hrane;

zemljopisno područje, količina vode za opskrbu svaki dan, obuhvaćeno stanovništvo te hoće li odstupanje eventualno utjecati na bilo koje odgovarajuće poduzeće za proizvodnju hrane;

| (d) | odgovarajući program praćenja, uz povećanu učestalost praćenja kada je to potrebno; |
| --- | --- |

(d)

(d)

odgovarajući program praćenja, uz povećanu učestalost praćenja kada je to potrebno;

odgovarajući program praćenja, uz povećanu učestalost praćenja kada je to potrebno;

| (e) | sažetak plana za nužnu korektivnu aktivnost, uključujući vremenski rok u kojem se taj posao treba obaviti, kao i procjenu troškova i odredbe o pregledu; i |
| --- | --- |

(e)

(e)

sažetak plana za nužnu korektivnu aktivnost, uključujući vremenski rok u kojem se taj posao treba obaviti, kao i procjenu troškova i odredbe o pregledu; i

sažetak plana za nužnu korektivnu aktivnost, uključujući vremenski rok u kojem se taj posao treba obaviti, kao i procjenu troškova i odredbe o pregledu; i

| (f) | traženo trajanje odstupanja. |
| --- | --- |

(f)

(f)

traženo trajanje odstupanja.

traženo trajanje odstupanja.

3.
     
  Ako nadležna tijela smatraju da je nepoštovanje vrijednosti parametara zanemarivo te ako su korektivne mjere poduzete u skladu s člankom 12. stavkom 2. dovoljne da se problem riješi u roku od najviše 30 dana, u odstupanju se ne moraju navesti informacije iz stavka 2. ovog članka.

U tom slučaju nadležna tijela ili druga relevantna tijela u odstupanju utvrđuju samo najveću dopuštenu vrijednost predmetnog parametra te rok određen za rješavanje problema.

U tom slučaju nadležna tijela ili druga relevantna tijela u odstupanju utvrđuju samo najveću dopuštenu vrijednost predmetnog parametra te rok određen za rješavanje problema.

4.
     
  Pozivanje na stavak 3. više nije moguće ako do nepoštovanja bilo koje vrijednosti parametara u predmetnoj opskrbi vodom dođe u ukupno više od 30 dana tijekom prethodnih 12 mjeseci.

5.
     
  Svaka država članica koja se poziva na odstupanja predviđena u ovom članku mora se pobrinuti za žurno i prikladno izvješćivanje stanovništva na koje to odstupanje utječe o odstupanju i o njegovim uvjetima. Nadalje, država članica, kada je to potrebno, jamči davanje preporuka određenim skupinama stanovništva za koje bi odstupanje moglo predstavljati poseban rizik.

Obveze iz prvog podstavka ne primjenjuju se na okolnosti iz stavka 3. osim ako nadležna tijela ne odluče drukčije.

Obveze iz prvog podstavka ne primjenjuju se na okolnosti iz stavka 3. osim ako nadležna tijela ne odluče drukčije.

6.
     
  Uz iznimku odstupanja odobrenih u skladu s člankom 3., države članice obavješćuju Komisiju u roku od dva mjeseca o svakom odstupanju koje se odnosi na pojedinačnu opskrbu vodom koja u prosjeku prelazi 1 000  m3 dnevno ili kojom se opskrbljuje više od 5 000 osoba, uključujući podatke navedene u stavku 2.

7.
     
  Ovaj se članak ne primjenjuje na vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju koja se prodaje u bocama ili posudama.

Amandmani 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 i 220

Amandmani 113, 165, 191, 208, 166, 192, 169, 195, 170, 196, 197 i 220

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. Direktive 2000/60/EZ, države članice poduzimaju sve nužne mjere za poboljšanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve i promicanje njezine uporabe na svojem državnom području.
  To uključuje sve sljedeće mjere: | 1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. Direktive 2000/60/EZ
  i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti
  , države članice
  , uzimajući u obzir lokalne i regionalne perspektive te okolnosti za distribuciju vode,
  poduzimaju sve nužne mjere za poboljšanje
  univerzalnog
  pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve i promicanje njezine uporabe na svojem državnom području. |
| (a) | utvrđivanje osoba koje nemaju pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i razloga za to
  (primjerice
  ,
  pripadnost ranjivoj
  i 
  marginaliziranoj skupini), ocjenjivanje mogućnosti
  za poboljšanje pristupa vodi za te osobe i njihovo obavješćivanje o mogućnostima priključenja na distribucijsku mrežu ili o alternativnim načinima pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. Direktive 2000/60/EZ, države članice poduzimaju sve nužne mjere za poboljšanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve i promicanje njezine uporabe na svojem državnom području.
  To uključuje sve sljedeće mjere:

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. Direktive 2000/60/EZ
  i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti
  , države članice
  , uzimajući u obzir lokalne i regionalne perspektive te okolnosti za distribuciju vode,
  poduzimaju sve nužne mjere za poboljšanje
  univerzalnog
  pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za sve i promicanje njezine uporabe na svojem državnom području.

(a)

utvrđivanje osoba koje nemaju pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i razloga za to
  (primjerice
  ,
  pripadnost ranjivoj
  i 
  marginaliziranoj skupini), ocjenjivanje mogućnosti
  za poboljšanje pristupa vodi za te osobe i njihovo obavješćivanje o mogućnostima priključenja na distribucijsku mrežu ili o alternativnim načinima pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju;

(primjerice

pripadnost ranjivoj

marginaliziranoj skupini), ocjenjivanje mogućnosti

| (a) | utvrđivanje osoba koje nemaju pristup
  ili imaju ograničen pristup
  vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  , uključujući ugrožene i marginalizirane skupine,
  i razloga za to,
  ocjenjivanje mogućnosti
  i 
  poduzimanje aktivnosti
  za poboljšanje pristupa vodi za te osobe i njihovo obavješćivanje o mogućnostima priključenja na distribucijsku mrežu ili o alternativnim načinima pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje osoba koje nemaju pristup
  ili imaju ograničen pristup
  vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju
  , uključujući ugrožene i marginalizirane skupine,
  i razloga za to,
  ocjenjivanje mogućnosti
  i 
  poduzimanje aktivnosti
  za poboljšanje pristupa vodi za te osobe i njihovo obavješćivanje o mogućnostima priključenja na distribucijsku mrežu ili o alternativnim načinima pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju;

ili imaju ograničen pristup

, uključujući ugrožene i marginalizirane skupine,

ocjenjivanje mogućnosti

poduzimanje aktivnosti

| (aa) | osiguravanje javne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

osiguravanje javne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju;

osiguravanje javne opskrbe vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju;

| (b) | postavljanje i održavanje vanjske i unutarnje opreme za slobodan pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u javnim prostorima; |
| --- | --- |

(b)

postavljanje i održavanje vanjske i unutarnje opreme za slobodan pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u javnim prostorima;

| (b) | postavljanje i održavanje vanjske i unutarnje opreme
  , uključujući mjesta za punjenje,
  za slobodan pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u javnim prostorima
  , posebno u područjima kojima se kreće veliki broj ljudi; to se obavlja ako je tehnički izvedivo, na način koji je razmjeran potrebi za takvim mjerama i uzimajući u obzir posebne lokalne uvjete, kao što su klima i geografija; |
| --- | --- |

(b)

postavljanje i održavanje vanjske i unutarnje opreme
  , uključujući mjesta za punjenje,
  za slobodan pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u javnim prostorima
  , posebno u područjima kojima se kreće veliki broj ljudi; to se obavlja ako je tehnički izvedivo, na način koji je razmjeran potrebi za takvim mjerama i uzimajući u obzir posebne lokalne uvjete, kao što su klima i geografija;

, uključujući mjesta za punjenje,

, posebno u područjima kojima se kreće veliki broj ljudi; to se obavlja ako je tehnički izvedivo, na način koji je razmjeran potrebi za takvim mjerama i uzimajući u obzir posebne lokalne uvjete, kao što su klima i geografija;

| (c) | promicanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju na sljedeće načine: |
| --- | --- |

(c)

promicanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju na sljedeće načine:

| (c) | promicanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju na sljedeće načine: |
| --- | --- |

(c)

promicanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju na sljedeće načine:

| | (i) | pokretanjem kampanja za obavješćivanje građana o kvaliteti
  takve vode
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

pokretanjem kampanja za obavješćivanje građana o kvaliteti
  takve vode
  ;

takve vode

| | i. | pokretanjem kampanja za obavješćivanje građana o 
  visokoj
  kvaliteti
  vode iz slavine i za podizanje svijesti o najbližem mjestu za punjenje
  ; |
| --- | --- | --- |

i.

pokretanjem kampanja za obavješćivanje građana o 
  visokoj
  kvaliteti
  vode iz slavine i za podizanje svijesti o najbližem mjestu za punjenje
  ;

visokoj

vode iz slavine i za podizanje svijesti o najbližem mjestu za punjenje

| | i.a | pokretanjem kampanja za poticanje šire javnosti na upotrebu boca koje se mogu ponovno upotrijebiti i pokretanjem inicijativa za podizanje svijesti o mjestima za punjenje; |
| --- | --- | --- |

i.a

i.a

pokretanjem kampanja za poticanje šire javnosti na upotrebu boca koje se mogu ponovno upotrijebiti i pokretanjem inicijativa za podizanje svijesti o mjestima za punjenje;

pokretanjem kampanja za poticanje šire javnosti na upotrebu boca koje se mogu ponovno upotrijebiti i pokretanjem inicijativa za podizanje svijesti o mjestima za punjenje;

| | (ii
  ) | poticanjem
  opskrbe takvom vodom u upravnim i javnim zgradama; |
| --- | --- | --- |

(ii
  )

)

poticanjem
  opskrbe takvom vodom u upravnim i javnim zgradama;

poticanjem

| | ii
  . | jamčenjem
  besplatne opskrbe takvom vodom u upravnim i javnim zgradama
  te odvraćanjem od uporabe vode u jednokratnim plastičnim bocama ili kanistrima u takvim upravama i javnim zgradama
  ; |
| --- | --- | --- |

ii
  .

.

jamčenjem
  besplatne opskrbe takvom vodom u upravnim i javnim zgradama
  te odvraćanjem od uporabe vode u jednokratnim plastičnim bocama ili kanistrima u takvim upravama i javnim zgradama
  ;

jamčenjem

te odvraćanjem od uporabe vode u jednokratnim plastičnim bocama ili kanistrima u takvim upravama i javnim zgradama

| | (iii) | poticanjem
  besplatne
  opskrbe takvom vodom u restoranima, kantinama i ugostiteljstvu. |
| --- | --- | --- |

(iii)

poticanjem
  besplatne
  opskrbe takvom vodom u restoranima, kantinama i ugostiteljstvu.

besplatne

| | iii. | poticanjem opskrbe takvom vodom
  besplatno ili uz nisku naknadu, za potrošače
  u restoranima, kantinama i ugostiteljstvu. |
| --- | --- | --- |

iii.

poticanjem opskrbe takvom vodom
  besplatno ili uz nisku naknadu, za potrošače
  u restoranima, kantinama i ugostiteljstvu.

besplatno ili uz nisku naknadu, za potrošače

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 13. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavkom 1. točkom (a) države članice poduzimaju
  sve potrebne
  mjere za osiguravanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za ranjive i marginalizirane skupine. | Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavkom 1. točkom (a) države članice poduzimaju mjere
  koje smatraju potrebnima i prikladnima
  za osiguravanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za ranjive i marginalizirane skupine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavkom 1. točkom (a) države članice poduzimaju
  sve potrebne
  mjere za osiguravanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za ranjive i marginalizirane skupine.

sve potrebne

Na temelju informacija prikupljenih u skladu sa stavkom 1. točkom (a) države članice poduzimaju mjere
  koje smatraju potrebnima i prikladnima
  za osiguravanje pristupa vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju za ranjive i marginalizirane skupine.

koje smatraju potrebnima i prikladnima

Amandmani 173, 199 i 209

Amandmani 173, 199 i 209

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Ako obvezama iz ovog članka prema nacionalnom pravu podliježu lokalna javna tijela, države članice osiguravaju da ta tijela raspolažu sredstvima i resursima da zajamče pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i da sve mjere u tom smislu budu razmjerne kapacitetima i veličini predmetne distribucijske mreže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Ako obvezama iz ovog članka prema nacionalnom pravu podliježu lokalna javna tijela, države članice osiguravaju da ta tijela raspolažu sredstvima i resursima da zajamče pristup vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju i da sve mjere u tom smislu budu razmjerne kapacitetima i veličini predmetne distribucijske mreže.

Amandmani 174, 200 i 210

Amandmani 174, 200 i 210

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 2.b (novi)

Članak 13. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Uzimajući u obzir podatke prikupljene u skladu s odredbama utvrđenima u članku 15. stavku 1. točki (a) Komisija surađuje s državama članicama i Europskom investicijskom bankom kako bi podržala općine u Uniji kojima nedostaje potreban kapital kako bi im se omogućio pristup tehničkoj pomoći, raspoloživim sredstvima Unije za financiranje i dugoročnim kreditima po povlaštenoj kamatnoj stopi, posebno u svrhu održavanja i obnove vodne infrastrukture kako bi se zajamčila voda visoke kvalitete i proširile usluge vodoopskrbe i odvodnje na ranjive i marginalizirane skupine stanovništva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2 b.
     
  Uzimajući u obzir podatke prikupljene u skladu s odredbama utvrđenima u članku 15. stavku 1. točki (a) Komisija surađuje s državama članicama i Europskom investicijskom bankom kako bi podržala općine u Uniji kojima nedostaje potreban kapital kako bi im se omogućio pristup tehničkoj pomoći, raspoloživim sredstvima Unije za financiranje i dugoročnim kreditima po povlaštenoj kamatnoj stopi, posebno u svrhu održavanja i obnove vodne infrastrukture kako bi se zajamčila voda visoke kvalitete i proširile usluge vodoopskrbe i odvodnje na ranjive i marginalizirane skupine stanovništva.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 1.

Članak 14. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da su svim osobama spojenima na sustav na internetu dostupne dostatne i ažurne informacije o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u skladu s Prilogom IV. | 1.   Države članice osiguravaju da su svim osobama spojenima na sustav na internetu
  , ili na druge jednako jednostavne načine,
  dostupne dostatne, ažurne i 
  pristupačne
  informacije o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u skladu s Prilogom IV
  ., poštujući pritom sve mjerodavne propise o zaštiti podataka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da su svim osobama spojenima na sustav na internetu dostupne dostatne i ažurne informacije o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u skladu s Prilogom IV.

1.   Države članice osiguravaju da su svim osobama spojenima na sustav na internetu
  , ili na druge jednako jednostavne načine,
  dostupne dostatne, ažurne i 
  pristupačne
  informacije o vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju u skladu s Prilogom IV
  ., poštujući pritom sve mjerodavne propise o zaštiti podataka
  .

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2. – uvodni dio

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da sve osobe spojene na sustav redovito, a najmanje jedanput godišnje te u najprikladnijem obliku (primjerice na računu ili putem aplikacija za pametne telefone),
  bez da to moraju zatražiti
  , dobivaju sljedeće: | Države članice osiguravaju da sve osobe spojene na sustav redovito, a najmanje jedanput godišnje te u najprikladnijem
  i lako dostupnom
  obliku (primjerice na računu ili putem aplikacija za pametne telefone),
  na način koji odrede nadležna tijela
  , dobivaju sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da sve osobe spojene na sustav redovito, a najmanje jedanput godišnje te u najprikladnijem obliku (primjerice na računu ili putem aplikacija za pametne telefone),
  bez da to moraju zatražiti
  , dobivaju sljedeće:

bez da to moraju zatražiti

Države članice osiguravaju da sve osobe spojene na sustav redovito, a najmanje jedanput godišnje te u najprikladnijem
  i lako dostupnom
  obliku (primjerice na računu ili putem aplikacija za pametne telefone),
  na način koji odrede nadležna tijela
  , dobivaju sljedeće:

i lako dostupnom

na način koji odrede nadležna tijela

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – uvodni dio

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | informacije o strukturi troškova cijene koja se naplaćuje po kubičnom metru vode namijenjene za ljudsku potrošnju, uključujući
  fiksne
  i 
  varijabilne troškove, uz prikazivanje barem
  troškova
  povezanih sa sljedećim elementima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

informacije o strukturi troškova cijene koja se naplaćuje po kubičnom metru vode namijenjene za ljudsku potrošnju, uključujući
  fiksne
  i 
  varijabilne troškove, uz prikazivanje barem
  troškova
  povezanih sa sljedećim elementima:

fiksne

varijabilne troškove, uz prikazivanje barem

povezanih sa sljedećim elementima:

| (a) | ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,
  informacije o strukturi troškova cijene koja se naplaćuje po kubičnom metru vode namijenjene za ljudsku potrošnju, uključujući
  distribuciju fiksnih
  i 
  varijabilnih
  troškova; |
| --- | --- |

(a)

ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,
  informacije o strukturi troškova cijene koja se naplaćuje po kubičnom metru vode namijenjene za ljudsku potrošnju, uključujući
  distribuciju fiksnih
  i 
  varijabilnih
  troškova;

ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,

distribuciju fiksnih

varijabilnih

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | mjerama koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 5.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

(i)

mjerama koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 5.;

mjerama koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 5.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka ii.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (ii) | obradom i distribucijom vode namijenjene za ljudsku potrošnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ii)

(ii)

obradom i distribucijom vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

obradom i distribucijom vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

Briše se.

Briše se.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka iii.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iii) | odvodnjom i pročišćavanjem otpadnih voda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii)

(iii)

odvodnjom i pročišćavanjem otpadnih voda;

odvodnjom i pročišćavanjem otpadnih voda;

Briše se.

Briše se.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka a – podtočka iv.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (iv) | mjerama poduzetima u skladu s člankom 13., ako su opskrbljivači vodom poduzeli takve mjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iv)

(iv)

mjerama poduzetima u skladu s člankom 13., ako su opskrbljivači vodom poduzeli takve mjere;

mjerama poduzetima u skladu s člankom 13., ako su opskrbljivači vodom poduzeli takve mjere;

Briše se.

Briše se.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka aa (nova)

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | informacije o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, što podrazumijeva i indikatorske parametre; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

informacije o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, što podrazumijeva i indikatorske parametre;

informacije o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju, što podrazumijeva i indikatorske parametre;

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije o cijeni
  isporučene
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju po litri i kubičnom metru; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije o cijeni
  isporučene
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju po litri i kubičnom metru;

isporučene

| (b) | ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,
  informacije o cijeni
  isporuke
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju po litri i kubičnom metru
  i naplaćenoj cijeni po litri; ako ne dolazi do povrata troškova putem tarifnog sustava, informacije o ukupnim godišnjim troškovima koje vodni sustav snosi kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom, zajedno s kontekstualnim i relevantnim informacijama o načinu na koji se to područje opskrbljuje vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(b)

ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,
  informacije o cijeni
  isporuke
  vode namijenjene za ljudsku potrošnju po litri i kubičnom metru
  i naplaćenoj cijeni po litri; ako ne dolazi do povrata troškova putem tarifnog sustava, informacije o ukupnim godišnjim troškovima koje vodni sustav snosi kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom, zajedno s kontekstualnim i relevantnim informacijama o načinu na koji se to područje opskrbljuje vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju;

ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava,

isporuke

i naplaćenoj cijeni po litri; ako ne dolazi do povrata troškova putem tarifnog sustava, informacije o ukupnim godišnjim troškovima koje vodni sustav snosi kako bi se osigurala usklađenost s ovom Direktivom, zajedno s kontekstualnim i relevantnim informacijama o načinu na koji se to područje opskrbljuje vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju;

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ba (nova)

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | obradu i distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

obradu i distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

obradu i distribuciju vode namijenjene za ljudsku potrošnju;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka c.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | informacije o količini potrošenoj u domaćinstvu, najmanje po godini ili obračunskom razdoblju, zajedno s godišnjim kretanjima potrošnje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

informacije o količini potrošenoj u domaćinstvu, najmanje po godini ili obračunskom razdoblju, zajedno s godišnjim kretanjima potrošnje;

| (c) | informacije o količini potrošenoj u domaćinstvu, najmanje po godini ili obračunskom razdoblju, zajedno s godišnjim kretanjima potrošnje
  domaćinstava, ako je to tehnički izvedivo i samo ako su ti podaci dostupni opskrbljivaču vodom
  ; |
| --- | --- |

(c)

informacije o količini potrošenoj u domaćinstvu, najmanje po godini ili obračunskom razdoblju, zajedno s godišnjim kretanjima potrošnje
  domaćinstava, ako je to tehnički izvedivo i samo ako su ti podaci dostupni opskrbljivaču vodom
  ;

domaćinstava, ako je to tehnički izvedivo i samo ako su ti podaci dostupni opskrbljivaču vodom

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka d

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | usporedbu godišnje potrošnje vode u domaćinstvu s prosječnom potrošnjom domaćinstva
  iste kategorije
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

usporedbu godišnje potrošnje vode u domaćinstvu s prosječnom potrošnjom domaćinstva
  iste kategorije
  ;

iste kategorije

| (d) | usporedbu godišnje potrošnje vode u domaćinstvu s prosječnom potrošnjom domaćinstva
  , prema potrebi u skladu s točkom (c)
  ; |
| --- | --- |

(d)

usporedbu godišnje potrošnje vode u domaćinstvu s prosječnom potrošnjom domaćinstva
  , prema potrebi u skladu s točkom (c)
  ;

, prema potrebi u skladu s točkom (c)

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju oblik
  i 
  modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti
  u skladu s 
  prvim podstavkom
  .
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 20. stavka 2. | Države članice određuju jasnu podjelu odgovornosti za pružanje informacija iz prvog podstavka između opskrbljivača vodom, dionika i nadležnih lokalnih tijela. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte
  u skladu s 
  člankom 19
  .
  kojima
  se
  nadopunjuje ova Direktiva te propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu s prvim podstavkom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju oblik
  i 
  modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti
  u skladu s 
  prvim podstavkom
  .
  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 20. stavka 2.

Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju oblik

modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti

prvim podstavkom

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 20. stavka 2.

Države članice određuju jasnu podjelu odgovornosti za pružanje informacija iz prvog podstavka između opskrbljivača vodom, dionika i nadležnih lokalnih tijela. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte
  u skladu s 
  člankom 19
  .
  kojima
  se
  nadopunjuje ova Direktiva te propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu s prvim podstavkom
  .

Države članice određuju jasnu podjelu odgovornosti za pružanje informacija iz prvog podstavka između opskrbljivača vodom, dionika i nadležnih lokalnih tijela. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte

člankom 19

kojima

nadopunjuje ova Direktiva te propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu s prvim podstavkom

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

Članak 15. – stavak 1. – podstavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | uspostavljaju i zatim svake godine ažuriraju skup podataka koji sadržava informacije o incidentima povezanima s vodom za piće koji su potencijalno ugrozili zdravlje ljudi, bez obzira na to jesu li premašene vrijednosti parametara, koji su trajali više od 10 uzastopnih dana i kojima je pogođeno najmanje 1 000 ljudi, uključujući uzroke tih incidenata i korektivne aktivnosti poduzete u skladu s člankom 12. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

uspostavljaju i zatim svake godine ažuriraju skup podataka koji sadržava informacije o incidentima povezanima s vodom za piće koji su potencijalno ugrozili zdravlje ljudi, bez obzira na to jesu li premašene vrijednosti parametara, koji su trajali više od 10 uzastopnih dana i kojima je pogođeno najmanje 1 000 ljudi, uključujući uzroke tih incidenata i korektivne aktivnosti poduzete u skladu s člankom 12.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 15. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija
  može
  donijeti
  provedbene
  akte kojima se propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavcima 1. i 3., uključujući detaljne zahtjeve o pokazateljima, preglednim kartama na razini Unije i sažetim izvješćima po državama članicama iz stavka 3. | 4.   Komisija
  je ovlaštena
  donijeti
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 19.
  kojima se
  nadopunjuje ova Direktiva te
  propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavcima 1. i 3., uključujući detaljne zahtjeve o pokazateljima, preglednim kartama na razini Unije i sažetim izvješćima po državama članicama iz stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija
  može
  donijeti
  provedbene
  akte kojima se propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavcima 1. i 3., uključujući detaljne zahtjeve o pokazateljima, preglednim kartama na razini Unije i sažetim izvješćima po državama članicama iz stavka 3.

4.   Komisija
  je ovlaštena
  donijeti
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 19.
  kojima se
  nadopunjuje ova Direktiva te
  propisuju oblik i modaliteti objavljivanja informacija koje treba pružiti u skladu sa stavcima 1. i 3., uključujući detaljne zahtjeve o pokazateljima, preglednim kartama na razini Unije i sažetim izvješćima po državama članicama iz stavka 3.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 15. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Provedbeni akti navedeni u prvom podstavku donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 20. stavka 2. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provedbeni akti navedeni u prvom podstavku donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 20. stavka 2.

Provedbeni akti navedeni u prvom podstavku donose se u skladu s postupkom razmatranja iz članka 20. stavka 2.

Briše se.

Briše se.

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2. – točka b

Članak 17. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odredbe povezane s pristupom vodi utvrđene u članku 13.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odredbe povezane s pristupom vodi utvrđene u članku 13.;

| (b) | odredbe povezane s pristupom vodi utvrđene u članku 13.
  i udio stanovništva koje nema pristup vodi
  ; |
| --- | --- |

(b)

odredbe povezane s pristupom vodi utvrđene u članku 13.
  i udio stanovništva koje nema pristup vodi
  ;

i udio stanovništva koje nema pristup vodi

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2. – točka c

Članak 17. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | odredbe o informacijama koje treba dati javnosti u skladu s člankom 14. i Prilogom IV. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

odredbe o informacijama koje treba dati javnosti u skladu s člankom 14. i Prilogom IV.

| (c) | odredbe o informacijama koje treba dati javnosti u skladu s člankom 14. i Prilogom IV.
  uključujući jednostavan pregled informacija navedenih u točki 7. Priloga IV. na razini EU-a. |
| --- | --- |

(c)

odredbe o informacijama koje treba dati javnosti u skladu s člankom 14. i Prilogom IV.
  uključujući jednostavan pregled informacija navedenih u točki 7. Priloga IV. na razini EU-a.

uključujući jednostavan pregled informacija navedenih u točki 7. Priloga IV. na razini EU-a.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

Članak 17. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija najkasnije do... [pet godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive], a nakon toga prema potrebi, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o potencijalnoj ugroženosti izvora vode namijenjene za ljudsku potrošnju uslijed prisutnosti mikroplastike, farmaceutskih proizvoda i mogućih drugih novonastalih onečišćujućih tvari te o povezanim potencijalnim zdravstvenim rizicima. Komisija je ovlaštena po potrebi donositi delegirane akte u skladu s člankom 19. kako bi se nadopunila ova Direktiva utvrđivanjem najviših vrijednosti za mikroplastiku, farmaceutske proizvode i druge novonastale onečišćujuće tvari u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija najkasnije do... [pet godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive], a nakon toga prema potrebi, podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o potencijalnoj ugroženosti izvora vode namijenjene za ljudsku potrošnju uslijed prisutnosti mikroplastike, farmaceutskih proizvoda i mogućih drugih novonastalih onečišćujućih tvari te o povezanim potencijalnim zdravstvenim rizicima. Komisija je ovlaštena po potrebi donositi delegirane akte u skladu s člankom 19. kako bi se nadopunila ova Direktiva utvrđivanjem najviših vrijednosti za mikroplastiku, farmaceutske proizvode i druge novonastale onečišćujuće tvari u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

Članak 18. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija... [pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] provodi pregled je li članak 10.a doveo do dostatne razine uravnoteženja higijenskih uvjeta za materijale i proizvode u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i, ako je to potrebno, poduzima odgovarajuće mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija... [pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive] provodi pregled je li članak 10.a doveo do dostatne razine uravnoteženja higijenskih uvjeta za materijale i proizvode u dodiru s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju i, ako je to potrebno, poduzima odgovarajuće mjere.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 23. – stavak 2.

Članak 23. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju [krajnji rok za prenošenje ove Direktive] ostaju primjenjiva do njihova isteka.
  Ne smije ih se produljivati. | 2.   Odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju [krajnji rok za prenošenje ove Direktive] ostaju primjenjiva do njihova isteka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju [krajnji rok za prenošenje ove Direktive] ostaju primjenjiva do njihova isteka.
  Ne smije ih se produljivati.

2.   Odstupanja koja su odobrile države članice u skladu s člankom 9. Direktive 98/83/EZ i koja se još primjenjuju [krajnji rok za prenošenje ove Direktive] ostaju primjenjiva do njihova isteka.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio A – tablica

Prilog I. – dio A – tablica

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica |
| --- | --- | --- |
| Spore Clostridium perfringens | 0 | broj/100 ml |
| Koliformne bakterije | 0 | broj/100 ml |
| Enterokoki | 0 | broj/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | broj/100 ml |
| Broj heterotrofnih bakterija (HPC) pri temperaturi od 22 oC | Bez abnormalnih promjena | |
| Somatski kolifagi | 0 | broj/100 ml |
| Mutnoća | < 1 | NTU |

Parametar

Vrijednost parametra

Jedinica

Spore Clostridium perfringens

0

broj/100 ml

Koliformne bakterije

Koliformne bakterije

0

0

broj/100 ml

broj/100 ml

Enterokoki

0

broj/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

broj/100 ml

Broj heterotrofnih bakterija (HPC) pri temperaturi od 22 oC

Broj heterotrofnih bakterija (HPC) pri temperaturi od 22 o

Bez abnormalnih promjena

Bez abnormalnih promjena

Somatski kolifagi

0

broj/100 ml

Mutnoća

Mutnoća

< 1

< 1

NTU

NTU

Izmjena

Izmjena

| Parametar | Vrijednost parametra | Parametar |
| --- | --- | --- |
| Spore Clostridium perfringens | 0 | broj/100 ml |
| Enterokoki | 0 | broj/100 ml |
| Escherichia coli (E. coli) | 0 | broj/100 ml |
| Somatski kolifagi | 0 | broj/100 ml |
| Napomena | Parametri iz ovog dijela ne primjenjuju se na izvorske i mineralne vode u skladu s Direktivom 2009/54/EZ. |

Parametar

Vrijednost parametra

Parametar

Spore Clostridium perfringens

0

broj/100 ml

Enterokoki

0

broj/100 ml

Escherichia coli (E. coli)

0

broj/100 ml

Somatski kolifagi

0

broj/100 ml

Napomena

Napomena

Parametri iz ovog dijela ne primjenjuju se na izvorske i mineralne vode u skladu s Direktivom 2009/54/EZ.

Parametri iz ovog dijela ne primjenjuju se na izvorske i mineralne vode u skladu s Direktivom 2009/54/EZ.

Amandmani 138 i 180

Amandmani 138 i 180

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – tablica

Prilog I. – dio B – tablica

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Kemijski parametri |
| --- |
| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica | Napomene |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arsen | 10 | μg/l | |
| Benzen | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)piren | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,01 | μg/l | |
| Bor | 1,0 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmij | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za krom iznosi 50 μg/l. |
| Bakar | 2,0 | mg/l | |
| Cijanid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohidrin | 0,10 | μg/l | Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halooctene kiseline (HAA-i) | 80 | μg/l | Zbroj sljedećih devet reprezentativnih tvari: monoklorooctene, diklorooctene i triklorooctene kiseline, monobromooctene i dibromooctene kiseline, bromodiklorooctene kiseline, dibromoklorooctene kiseline i tribromooctene kiseline. |
| Olovo | 5 | μg/l | Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l. |
| Živa | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikal | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit. |
| Nonilfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidi | 0,10 | μg/l | „Pesticidi” znači: | organski insekticidi, |

Kemijski parametri

Parametar

Vrijednost parametra

Jedinica

Napomene

Akrilamid

0,10

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Antimon

5,0

μg/l

Arsen

10

μg/l

Benzen

1,0

μg/l

Benzo(a)piren

0,010

μg/l

Beta-estradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenol A

0,01

0,01

μg/l

Bor

1,0

1,0

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmij

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za krom iznosi 50 μg/l.

Bakar

2,0

mg/l

Cijanid

50

μg/l

1,2-dikloroetan

3,0

μg/l

Epiklorohidrin

0,10

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Fluorid

1,5

mg/l

Halooctene kiseline (HAA-i)

80

μg/l

Zbroj sljedećih devet reprezentativnih tvari: monoklorooctene, diklorooctene i triklorooctene kiseline, monobromooctene i dibromooctene kiseline, bromodiklorooctene kiseline, dibromoklorooctene kiseline i tribromooctene kiseline.

Olovo

5

μg/l

Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l.

Živa

1,0

μg/l

Mikrocistin-LR

10

μg/l

Nikal

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit.

3

2

Nonilfenol

0,3

μg/l

Pesticidi

0,10

μg/l

„Pesticidi” znači:

organski insekticidi,

| | organski herbicidi, |
| --- | --- |

organski herbicidi,

| | organski fungicidi, |
| --- | --- |

organski fungicidi,

| | organski nematocidi, |
| --- | --- |

organski nematocidi,

| | organski akaricidi, |
| --- | --- |

organski akaricidi,

| | organski algicidi, |
| --- | --- |

organski algicidi,

| | organski rodenticidi, |
| --- | --- |

organski rodenticidi,

| | organski slimicidi, |
| --- | --- |

organski slimicidi,

| | srodni proizvodi (između ostalog, regulatori rasta) i njihovi relevantni metaboliti kako su definirani u članku 3. stavku 32. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (2). |
| --- | --- |

srodni proizvodi (između ostalog, regulatori rasta) i njihovi relevantni metaboliti kako su definirani u članku 3. stavku 32. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (2).

2

Vrijednost parametara primjenjuje se na svaki pojedinačni pesticid.

Za aldrin, dieldrin, heptaklor i heptaklor epoksid vrijednost parametra iznosi 0,030 μg/l.

Pesticidi – ukupno

0,50

μg/l

„Pesticidi – ukupno” znači zbroj svih pojedinačnih pesticida, kako su utvrđeni u prethodnom retku, otkrivenih i izmjerenih tijekom postupka praćenja.

PFAS

0,10

μg/l

„PFAS” znači svaka pojedinačna per- i polifluoroalkilna tvar (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

PFAS-i – ukupno

0,50

μg/l

„PFAS-i – ukupno” znači zbroj per- i polifluoroalkilnih tvari (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Policiklički aromatski ugljikovodici

0,10

μg/l

Zbroj koncentracija sljedećih navedenih spojeva: benzo(b)fluorantena, benzo(k)fluorantena, benzo(ghi)perilena i indeno(1,2,3-cd)pirena.

Selen

10

μg/l

Tetrakloreten i trikloreten

10

μg/l

Zbroj koncentracija navedenih parametara

Trihalometan – ukupno

100

μg/l

Kada je to moguće, države članice trebale bi nastojati postići nižu vrijednost bez narušavanja dezinfekcije.

Zbroj koncentracija sljedećih navedenih spojeva: kloroforma, bromoforma, dibromklormetana i bromdiklormetana.

Uranij

30

μg/l

Vinil klorid

0,50

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Izmjena

Izmjena

| Kemijski parametri |
| --- |
| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica | Napomene |
| Akrilamid | 0,10 | μg/l | Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom. |
| Antimon | 5,0 | μg/l | |
| Arsen | 10 | μg/l | |
| Benzen | 1,0 | μg/l | |
| Benzo(a)piren | 0,010 | μg/l | |
| Beta-estradiol (50-28-2) | 0,001 | μg/l | |
| Bisfenol A | 0,1 | μg/l | |
| Bor | 1,50 | mg/l | |
| Bromat | 10 | μg/l | |
| Kadmij | 5,0 | μg/l | |
| Klorat | 0,25 | mg/l | |
| Klorit | 0,25 | mg/l | |
| Krom | 25 | μg/l | Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za krom iznosi 50 μg/l. |
| Bakar | 2,0 | mg/l | |
| Cijanid | 50 | μg/l | |
| 1,2-dikloroetan | 3,0 | μg/l | |
| Epiklorohidrin | 0,10 | μg/l | Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom. |
| Fluorid | 1,5 | mg/l | |
| Halooctene kiseline (HAA-i) | 80 | μg/l | Zbroj sljedećih devet reprezentativnih tvari: monoklorooctene, diklorooctene i triklorooctene kiseline, monobromooctene i dibromooctene kiseline, bromodiklorooctene kiseline, dibromoklorooctene kiseline i tribromooctene kiseline. |
| Olovo | 5 | μg/l | Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l. |
| Živa | 1,0 | μg/l | |
| Mikrocistin-LR | 10 | μg/l | |
| Nikal | 20 | μg/l | |
| Nitrat | 50 | mg/l | Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit. |
| Nitrit | 0,50 | mg/l | Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit. |
| Nonilfenol | 0,3 | μg/l | |
| Pesticidi | 0,10 | μg/l | „Pesticidi” znači: | organski insekticidi, |

Kemijski parametri

Parametar

Vrijednost parametra

Jedinica

Napomene

Akrilamid

0,10

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Antimon

5,0

μg/l

Arsen

10

μg/l

Benzen

1,0

μg/l

Benzo(a)piren

0,010

μg/l

Beta-estradiol (50-28-2)

0,001

μg/l

Bisfenol A

0,1

0,1

μg/l

Bor

1,50

1,50

mg/l

Bromat

10

μg/l

Kadmij

5,0

μg/l

Klorat

0,25

mg/l

Klorit

0,25

mg/l

Krom

25

μg/l

Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za krom iznosi 50 μg/l.

Bakar

2,0

mg/l

Cijanid

50

μg/l

1,2-dikloroetan

3,0

μg/l

Epiklorohidrin

0,10

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Fluorid

1,5

mg/l

Halooctene kiseline (HAA-i)

80

μg/l

Zbroj sljedećih devet reprezentativnih tvari: monoklorooctene, diklorooctene i triklorooctene kiseline, monobromooctene i dibromooctene kiseline, bromodiklorooctene kiseline, dibromoklorooctene kiseline i tribromooctene kiseline.

Olovo

5

μg/l

Vrijednost treba postići najkasnije do [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l.

Živa

1,0

μg/l

Mikrocistin-LR

10

μg/l

Nikal

20

μg/l

Nitrat

50

mg/l

Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit.

3

2

Nitrit

0,50

mg/l

Države članice moraju osigurati da je ispunjen uvjet [nitrat]/50 + [nitrit]/3 ≤ 1, pri čemu uglate zagrade označavaju koncentraciju u mg/l za nitrat (NO3) i nitrit (NO2), te da voda iz postrojenja za obradu ne premašuje vrijednost od 0,10  mg/l za nitrit.

3

2

Nonilfenol

0,3

μg/l

Pesticidi

0,10

μg/l

„Pesticidi” znači:

organski insekticidi,

| | organski herbicidi, |
| --- | --- |

organski herbicidi,

| | organski fungicidi, |
| --- | --- |

organski fungicidi,

| | organski nematocidi, |
| --- | --- |

organski nematocidi,

| | organski akaricidi, |
| --- | --- |

organski akaricidi,

| | organski algicidi, |
| --- | --- |

organski algicidi,

| | organski rodenticidi, |
| --- | --- |

organski rodenticidi,

| | organski slimicidi, |
| --- | --- |

organski slimicidi,

| | srodni proizvodi (između ostalog, regulatori rasta) i njihovi relevantni metaboliti kako su definirani u članku 3. stavku 32. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (3). |
| --- | --- |

srodni proizvodi (između ostalog, regulatori rasta) i njihovi relevantni metaboliti kako su definirani u članku 3. stavku 32. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 (3).

3

Vrijednost parametara primjenjuje se na svaki pojedinačni pesticid.

Za aldrin, dieldrin, heptaklor i heptaklor epoksid vrijednost parametra iznosi 0,030 μg/l.

Pesticidi – ukupno

0,50

μg/l

„Pesticidi – ukupno” znači zbroj svih pojedinačnih pesticida, kako su utvrđeni u prethodnom retku, otkrivenih i izmjerenih tijekom postupka praćenja.

PFAS

0,10

μg/l

„PFAS” znači svaka pojedinačna per- i polifluoroalkilna tvar (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Formulom se uvodi i razlikovanje između „dugolančanih” i „kratkolančanih” PFAS-a. Ova se Direktiva primjenjuje samo na „dugolančane” PFAS-e.

Formulom se uvodi i razlikovanje između „dugolančanih” i „kratkolančanih” PFAS-a. Ova se Direktiva primjenjuje samo na „dugolančane” PFAS-e.

Ova vrijednost parametara za pojedinačne tvari PFAS primjenjuje se samo na tvari PFAS koje su vjerojatno prisutne i koje su u skladu s procjenom opasnosti iz članka 8. ove Direktive opasne za zdravlje ljudi.

Ova vrijednost parametara za pojedinačne tvari PFAS primjenjuje se samo na tvari PFAS koje su vjerojatno prisutne i koje su u skladu s procjenom opasnosti iz članka 8. ove Direktive opasne za zdravlje ljudi.

PFAS-i – ukupno

0,50

μg/l

„PFAS-i – ukupno” znači zbroj per- i polifluoroalkilnih tvari (kemijska formula: CnF2n+1–R).

n

2n+1

Ova vrijednost parametara za PFAS-e ukupno primjenjuje se samo na tvari PFAS koje su vjerojatno prisutne i koje su u skladu s procjenom opasnosti iz članka 8. ove Direktive opasne za zdravlje ljudi.

Ova vrijednost parametara za PFAS-e ukupno primjenjuje se samo na tvari PFAS koje su vjerojatno prisutne i koje su u skladu s procjenom opasnosti iz članka 8. ove Direktive opasne za zdravlje ljudi.

Policiklički aromatski ugljikovodici

0,10

μg/l

Zbroj koncentracija sljedećih navedenih spojeva: benzo(b)fluorantena, benzo(k)fluorantena, benzo(ghi)perilena i indeno(1,2,3-cd)pirena.

Selen

10

μg/l

Tetrakloreten i trikloreten

10

μg/l

Zbroj koncentracija navedenih parametara

Trihalometan – ukupno

100

μg/l

Kada je to moguće, države članice trebale bi nastojati postići nižu vrijednost bez narušavanja dezinfekcije.

Zbroj koncentracija sljedećih navedenih spojeva: kloroforma, bromoforma, dibromklormetana i bromdiklormetana.

Uranij

30

μg/l

Vinil klorid

0,50

μg/l

Vrijednost parametara odnosi se na koncentraciju rezidualnog monomera u vodi izračunanu prema specifikacijama najvećeg oslobađanja iz odgovarajućega polimera u kontaktu s vodom.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio Ba (novi)

Prilog I. – dio Ba (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Indikatorski parametri |
| --- |
| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica | Napomene |
| Aluminij | 200 | μg/l | |
| Amonijak | 0,50 | mg/l | |
| Klorid | 250 | mg/l | Napomena 1. |
| Boja | Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena | | |
| Vodljivost | 2 500 | μS cm-1 na temperaturi od 20 oC | Napomena 1. |
| Koncentracija vodikovih iona | ≥ 6,5 i ≤ 9,5 | jedinica pH | Napomene 1. i 3. |
| Željezo | 200 | μg/l | |
| Mangan | 50 | μg/l | |
| Miris | Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena | | |
| Sulfati | 250 | mg/l | Napomena 1. |
| Natrij | 200 | mg/l | |
| Okus | Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena | | |
| Broj kolonija na temperaturi od 22 oC | Bez abnormalnih promjena | | |
| Koliformne bakterije | 0 | broj/100 ml | |
| Ukupni organski ugljik (TOC) | Bez abnormalnih promjena | | |
| Mutnoća | Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena | | |

Indikatorski parametri

Indikatorski parametri

Parametar

Parametar

Vrijednost parametra

Vrijednost parametra

Jedinica

Jedinica

Napomene

Napomene

Aluminij

Aluminij

200

200

μg/l

μg/l

Amonijak

Amonijak

0,50

0,50

mg/l

mg/l

Klorid

Klorid

250

250

mg/l

mg/l

Napomena 1.

Napomena 1.

Boja

Boja

Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena

Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena

Vodljivost

Vodljivost

2 500

2 500

μS cm-1 na temperaturi od 20 oC

μS cm-1 na temperaturi od 20 o

Napomena 1.

Napomena 1.

Koncentracija vodikovih iona

Koncentracija vodikovih iona

≥ 6,5 i ≤ 9,5

≥ 6,5 i ≤ 9,5

jedinica pH

jedinica pH

Napomene 1. i 3.

Napomene 1. i 3.

Željezo

Željezo

200

200

μg/l

μg/l

Mangan

Mangan

50

50

μg/l

μg/l

Miris

Miris

Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena

Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena

Sulfati

Sulfati

250

250

mg/l

mg/l

Napomena 1.

Napomena 1.

Natrij

Natrij

200

200

mg/l

mg/l

Okus

Okus

Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena

Prihvatljiv za potrošače i bez abnormalnih promjena

Broj kolonija na temperaturi od 22 oC

Broj kolonija na temperaturi od 22 o

Bez abnormalnih promjena

Bez abnormalnih promjena

Koliformne bakterije

Koliformne bakterije

0

0

broj/100 ml

broj/100 ml

Ukupni organski ugljik (TOC)

Ukupni organski ugljik (TOC)

Bez abnormalnih promjena

Bez abnormalnih promjena

Mutnoća

Mutnoća

Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena

Prihvatljiva za potrošače i bez abnormalnih promjena

Napomena 1.:

Napomena 1.:

Voda ne smije biti agresivna.

Voda ne smije biti agresivna.

Napomena 2.:

Napomena 2.:

Taj se parametar mjeri samo ako voda dolazi iz površinskih voda ili je pod utjecajem površinskih voda. U slučaju neispunjavanja ove parametarske vrijednosti dotična država članica provodi istragu o opskrbi vodom kako bi zajamčila da ne postoji potencijalna opasnost za ljudsko zdravlje kao rezultat prisutnosti patogenih mikroorganizama, na primjer kriptosporidije.

Taj se parametar mjeri samo ako voda dolazi iz površinskih voda ili je pod utjecajem površinskih voda. U slučaju neispunjavanja ove parametarske vrijednosti dotična država članica provodi istragu o opskrbi vodom kako bi zajamčila da ne postoji potencijalna opasnost za ljudsko zdravlje kao rezultat prisutnosti patogenih mikroorganizama, na primjer kriptosporidije.

Napomena 3.:

Napomena 3.:

Za negaziranu vodu stavljenu u boce ili posude minimalna vrijednost može se smanjiti na 4,5 jedinica pH.

Za negaziranu vodu stavljenu u boce ili posude minimalna vrijednost može se smanjiti na 4,5 jedinica pH.

Za vodu stavljenu u boce ili posude koja je prirodno bogata ili umjetno obogaćena ugljikovim dioksidom minimalna vrijednost može biti niža.

Za vodu stavljenu u boce ili posude koja je prirodno bogata ili umjetno obogaćena ugljikovim dioksidom minimalna vrijednost može biti niža.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio C

Prilog I. – dio C

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| Parametri relevantni za procjenu rizika domaće distribucije |
| --- |
| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica | Napomene |
| Legionella | < 1 000 | broj/l | Ako vrijednost parametra od < 1 000 /l nije postignuta za Legionellu, ponavlja se uzorkovanje za Legionellu pneumophilu. Ako Legionella pneumophila nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l. |
| Olovo | 5 | μg/l | Vrijednost mora biti postignuta najkasnije do... [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l. |

Parametri relevantni za procjenu rizika domaće distribucije

Parametar

Vrijednost parametra

Jedinica

Napomene

Legionella

< 1 000

broj/l

Ako vrijednost parametra od < 1 000 /l nije postignuta za Legionellu, ponavlja se uzorkovanje za Legionellu pneumophilu. Ako Legionella pneumophila nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l.

Ako vrijednost parametra od < 1 000 /l nije postignuta za Legionellu, ponavlja se uzorkovanje za Legionellu pneumophilu. Ako Legionella pneumophila nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l.

Olovo

5

μg/l

Vrijednost mora biti postignuta najkasnije do... [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo iznosi 10 μg/l.

Izmjena

Izmjena

| Parametri relevantni za procjenu rizika domaće distribucije |
| --- |
| Parametar | Vrijednost parametra | Jedinica | Napomene |
| Legionella
  pneumophila | < 1 000 | broj/l | |
| Legionella | < 10 000 | broj/l | Ako Legionella pneumophila, čija je vrijednost parametra < 1 000 /l, nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l. |
| Olovo | 5 | μg/l | Vrijednost mora biti postignuta najkasnije do... [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo mora biti 10 μg/l. |

Parametri relevantni za procjenu rizika domaće distribucije

Parametar

Vrijednost parametra

Jedinica

Napomene

Legionella
  pneumophila

pneumophila

< 1 000

broj/l

Legionella

Legionella

< 10 000

< 10 000

broj/l

broj/l

Ako Legionella pneumophila, čija je vrijednost parametra < 1 000 /l, nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l.

Ako Legionella pneumophila, čija je vrijednost parametra < 1 000 /l, nije prisutna, vrijednost parametra za Legionellu iznosi < 10 000 /l.

Olovo

5

μg/l

Vrijednost mora biti postignuta najkasnije do... [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo mora biti 10 μg/l.

Vrijednost mora biti postignuta najkasnije do... [10 godina poslije stupanja na snagu ove Direktive]. Do tog datuma vrijednost parametra za olovo mora biti 10 μg/l.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio Ca (novi)

Prilog I. – dio Ca (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| Novi parametri koji podliježu praćenju |
| --- |
| Mikroplastika | Praćenje se provodi u skladu s metodologijom za mjerenje mikroplastike utvrđenom delegiranim aktom iz članka 11. stavka 5.b |

Novi parametri koji podliježu praćenju

Novi parametri koji podliježu praćenju

Mikroplastika

Mikroplastika

Praćenje se provodi u skladu s metodologijom za mjerenje mikroplastike utvrđenom delegiranim aktom iz članka 11. stavka 5.b

Praćenje se provodi u skladu s metodologijom za mjerenje mikroplastike utvrđenom delegiranim aktom iz članka 11. stavka 5.b

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – dio B. – točka 1. – stavak 1.

Prilog II. – dio B. – točka 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Escherichia coli (E. coli)
  , spore Clostridium perfringens
  i 
  somatski kolifagi
  smatraju se „bitnim parametrima” i ne smiju podlijegati procjeni rizika opskrbe u skladu s dijelom C ovog Priloga. Uvijek se prate u učestalostima utvrđenima u točki 2. tablici 1. | Escherichia coli (E. Coli) i 
  enterokoki
  smatraju se „bitnim parametrima” i ne smiju podlijegati procjeni rizika opskrbe u skladu s dijelom C ovog Priloga. Uvijek se prate u učestalostima utvrđenima u točki 2. tablici 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Escherichia coli (E. coli)
  , spore Clostridium perfringens
  i 
  somatski kolifagi
  smatraju se „bitnim parametrima” i ne smiju podlijegati procjeni rizika opskrbe u skladu s dijelom C ovog Priloga. Uvijek se prate u učestalostima utvrđenima u točki 2. tablici 1.

, spore Clostridium perfringens

somatski kolifagi

Escherichia coli (E. Coli) i 
  enterokoki
  smatraju se „bitnim parametrima” i ne smiju podlijegati procjeni rizika opskrbe u skladu s dijelom C ovog Priloga. Uvijek se prate u učestalostima utvrđenima u točki 2. tablici 1.

enterokoki

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – dio B. – točka 2.

Prilog II. – dio B. – točka 2.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Učestalost uzorkovanja

Svi se parametri utvrđeni u skladu s člankom 5. prate najmanje učestalošću utvrđenom u tablici u nastavku, osim ako je na temelju procjene rizika opskrbe, provedene u skladu s člankom 9. i dijelom C ovog Priloga, utvrđena drukčija učestalost praćenja.

Tablica 1.

Minimalna učestalost uzorkovanja i analize za praćenje usklađenosti

| Volumen
  (m3)
  vode koja se distribuira ili proizvodi svakoga dana unutar zone opskrbe | Minimalni broj uzoraka


  godišnje |
| --- | --- |
| ≤ 100




  > 100 ≤ 1 000




  > 1 000 ≤ 10 000




  >10 000 ≤ 100 000




  >100 000 | 10

   (a)



  10

   (a)



  50

   (b)



  365




  365 |

Volumen
  (m3)
  vode koja se distribuira ili proizvodi svakoga dana unutar zone opskrbe

(m3)

Minimalni broj uzoraka


  godišnje

Minimalni broj uzoraka

godišnje

≤ 100

≤ 100

> 100 ≤ 1 000

> 100 ≤ 1 000

> 1 000 ≤ 10 000

> 1 000 ≤ 10 000

>10 000 ≤ 100 000

>10 000 ≤ 100 000

>100 000

>100 000

10

   (a)

10

a

10

   (a)

10

a

50

   (b)

50

b

365

365

365

365

Napomena 1.: Zona opskrbe zemljopisno je definirano područje unutar kojega voda namijenjena za ljudsku potrošnju dolazi iz jednog ili više izvora te unutar kojega se kvaliteta vode može smatrati otprilike ujednačenom.

Napomena 2.: Volumeni se izračunavaju kao prosječne vrijednosti koje se uzimaju tijekom jedne kalendarske godine. Umjesto volumena vode, za određivanje najmanje učestalosti može se upotrebljavati broj stanovnika u zoni opskrbe, pod pretpostavkom da potrošnja vode iznosi 200 litara po danu po stanovniku.

Napomena 3.: Države članice koje su odlučile izuzeti pojedinačne opskrbe na temelju članka 3. stavka 2. točke (b) ove Direktive primjenjuju tu učestalost samo za zone opskrbe iz kojih se distribuira od 10 do 100 m3 dnevno.

3

Izmjena

Izmjena

Učestalost uzorkovanja

Svi se parametri utvrđeni u skladu s člankom 5. prate najmanje učestalošću utvrđenom u tablici u nastavku, osim ako je na temelju procjene rizika opskrbe, provedene u skladu s člankom 9. i dijelom C ovog Priloga, utvrđena drukčija učestalost praćenja.

Tablica 1.

Minimalna učestalost uzorkovanja i analize za praćenje usklađenosti

| Volumen vode koja se distribuira ili proizvodi svakog dana unutar zone opskrbe


  (vidi napomene 1. i 2.) m3 | Parametar skupine A (mikrobiološki parametar) –


  broj uzoraka godišnje




  (vidi napomenu 3.) | Parametar skupine B (kemijski parametar) –


  broj uzoraka godišnje |
| --- | --- | --- |
| | ≤ 100 | > 0




  (vidi napomenu 4.) | > 0




  (vidi napomenu 4.) |
| > 100 | ≤ 1 000 | 4 | 1 |
| > 1000 | ≤ 10 000 | 4


  +3


  za svakih 1 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena | 1


  +1


  za svakih 1 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena |
| > 10000 | ≤ 100 000 | | 3


  - 1


  za svakih 10 000  m3/d i


  njihov dio ukupnog volumena |
| > 100000 | | | 12


  - 1


  za svakih 25 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena |

Volumen vode koja se distribuira ili proizvodi svakog dana unutar zone opskrbe

(vidi napomene 1. i 2.) m3

(vidi napomene 1. i 2.) m3

Parametar skupine A (mikrobiološki parametar) –


  broj uzoraka godišnje

Parametar skupine A (mikrobiološki parametar) –

broj uzoraka godišnje

(vidi napomenu 3.)

(vidi napomenu 3.)

Parametar skupine B (kemijski parametar) –


  broj uzoraka godišnje

Parametar skupine B (kemijski parametar) –

broj uzoraka godišnje

≤ 100

≤ 100

> 0

> 0

(vidi napomenu 4.)

(vidi napomenu 4.)

> 0

> 0

(vidi napomenu 4.)

(vidi napomenu 4.)

> 100

> 100

≤ 1 000

≤ 1 000

4

4

1

1

> 1000

> 1000

≤ 10 000

≤ 10 000

4


  +3


  za svakih 1 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena

4

+3

za svakih 1 000  m3

1


  +1


  za svakih 1 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena

1

+1

za svakih 1 000  m3

> 10000

> 10000

≤ 100 000

≤ 100 000

3


  - 1


  za svakih 10 000  m3/d i


  njihov dio ukupnog volumena

3

- 1

za svakih 10 000  m3

njihov dio ukupnog volumena

> 100000

> 100000

12


  - 1


  za svakih 25 000  m3/d i njihov udio ukupnog volumena

12

- 1

za svakih 25 000  m3

Napomena 1.: Zona opskrbe zemljopisno je definirano područje unutar kojega voda namijenjena za ljudsku potrošnju dolazi iz jednog ili više izvora te unutar kojega se kvaliteta vode može smatrati otprilike ujednačenom.

Napomena 2.: Volumeni se izračunavaju kao prosječne vrijednosti koje se uzimaju tijekom jedne kalendarske godine. Umjesto volumena vode, za određivanje najmanje učestalosti može se upotrebljavati broj stanovnika u zoni opskrbe, pod pretpostavkom da potrošnja vode iznosi 200 litara po danu po stanovniku.

Napomena 3.: Navedena učestalost izračunava se kako slijedi: npr. 4 300 m3/d = 16 uzoraka (četiri za prvih 1 000 m3/d + 12 za dodatnih 3 300 m3/d).

Napomena 3.: Navedena učestalost izračunava se kako slijedi: npr. 4 300 m3

3

3

Napomena
  4.
  : Države članice koje su odlučile izuzeti pojedinačne opskrbe na temelju članka 3. stavka 2. točke (b)
  ove Direktive
  primjenjuju tu učestalost samo za zone opskrbe iz kojih se distribuira od 10 do 100 m3 dnevno.

4.

ove Direktive

3

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II. – dio D. – točka 2.a (nova)

Prilog II. – dio D. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a. | Uzorci za Legionellu u domaćim distribucijskim sustavima uzimaju se na rizičnim točkama za širenje i/ili izloženost bakteriji Legionella pneumophila. Države članice sastavljaju smjernice za metode uzorkovanja bakterije Legionella. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.

2a.

Uzorci za Legionellu u domaćim distribucijskim sustavima uzimaju se na rizičnim točkama za širenje i/ili izloženost bakteriji Legionella pneumophila. Države članice sastavljaju smjernice za metode uzorkovanja bakterije Legionella.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog II.a (novi)

Prilog II.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Minimalni higijenski uvjeti za tvari i materijale u proizvodnji novih proizvoda koji dolaze u kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju: |
| | (a) | popis tvari čija je upotreba dopuštena u proizvodnji materijala, uključujući, ali ne ograničavajući se na, organske materijale, elastomere, silikone, metale, cement, smole za izmjenu iona i sastavljene materijale te proizvode nastale od njih; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Minimalni higijenski uvjeti za tvari i materijale u proizvodnji novih proizvoda koji dolaze u kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju:

Minimalni higijenski uvjeti za tvari i materijale u proizvodnji novih proizvoda koji dolaze u kontakt s vodom namijenjenom za ljudsku potrošnju:

(a)

(a)

popis tvari čija je upotreba dopuštena u proizvodnji materijala, uključujući, ali ne ograničavajući se na, organske materijale, elastomere, silikone, metale, cement, smole za izmjenu iona i sastavljene materijale te proizvode nastale od njih;

popis tvari čija je upotreba dopuštena u proizvodnji materijala, uključujući, ali ne ograničavajući se na, organske materijale, elastomere, silikone, metale, cement, smole za izmjenu iona i sastavljene materijale te proizvode nastale od njih;

| (b) | posebni uvjeti za primjenu tvari u materijalima i proizvodima koji iz njih nastanu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebni uvjeti za primjenu tvari u materijalima i proizvodima koji iz njih nastanu;

posebni uvjeti za primjenu tvari u materijalima i proizvodima koji iz njih nastanu;

| (c) | posebna ograničenja za dospijevanje određenih tvari u vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

(c)

(c)

posebna ograničenja za dospijevanje određenih tvari u vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju;

posebna ograničenja za dospijevanje određenih tvari u vodu namijenjenu za ljudsku potrošnju;

| (d) | higijenska pravila u pogledu drugih svojstava koja su potrebna za pridržavanje uvjeta; |
| --- | --- |

(d)

(d)

higijenska pravila u pogledu drugih svojstava koja su potrebna za pridržavanje uvjeta;

higijenska pravila u pogledu drugih svojstava koja su potrebna za pridržavanje uvjeta;

| (e) | osnovna pravila za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d); |
| --- | --- |

(e)

(e)

osnovna pravila za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d);

osnovna pravila za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d);

| (f) | osnovna pravila u pogledu metoda uzorkovanja i analize za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d). |
| --- | --- |

(f)

(f)

osnovna pravila u pogledu metoda uzorkovanja i analize za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d).

osnovna pravila u pogledu metoda uzorkovanja i analize za provjeru pridržavanja uvjeta iz točaka od (a) do (d).

Amandmani 177 i 224

Amandmani 177 i 224

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog III. – dio B. – točka 1. – tablica 1. – redak 28.

Prilog III. – dio B. – točka 1. – tablica 1. – redak 28.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

| PFAS-i | 50 | |
| --- | --- | --- |

PFAS-i

50

50

Izmjena

Izmjena

| PFAS-i | 20 | |
| --- | --- | --- |

PFAS-i

20

20

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – naslov

Prilog IV. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| INFORMACIJE ZA JAVNOST
  KOJE TREBA OBJAVITI NA INTERNETU | INFORMACIJE ZA JAVNOST |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

INFORMACIJE ZA JAVNOST
  KOJE TREBA OBJAVITI NA INTERNETU

KOJE TREBA OBJAVITI NA INTERNETU

INFORMACIJE ZA JAVNOST

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog IV. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Sljedeće informacije dostupne su potrošačima na internetu u prilagođenom obliku jednostavnom za upotrebu: | Sljedeće informacije dostupne su potrošačima na internetu
  ili
  u 
  jednako
  prilagođenom obliku jednostavnom za upotrebu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Sljedeće informacije dostupne su potrošačima na internetu u prilagođenom obliku jednostavnom za upotrebu:

Sljedeće informacije dostupne su potrošačima na internetu
  ili
  u 
  jednako
  prilagođenom obliku jednostavnom za upotrebu:

ili

jednako

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 1.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | identifikacija relevantnog opskrbljivača vodom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)

identifikacija relevantnog opskrbljivača vodom;

| (1) | identifikacija relevantnog opskrbljivača vodom
  , područje i broj osoba spojenih na sustav te metoda proizvodnje vode
  ; |
| --- | --- |

(1)

identifikacija relevantnog opskrbljivača vodom
  , područje i broj osoba spojenih na sustav te metoda proizvodnje vode
  ;

, područje i broj osoba spojenih na sustav te metoda proizvodnje vode

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – uvodni dio

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | najnoviji rezultati
  praćenja parametara navedenih u Prilogu I. dijelovima A i B, uključujući učestalost
  i lokaciju točaka uzorkovanja relevantne
  za područje od interesa osobe spojene na sustav, zajedno s vrijednostima parametara utvrđenima u skladu s člankom 5. Rezultati praćenja ne smiju biti stariji od: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

najnoviji rezultati
  praćenja parametara navedenih u Prilogu I. dijelovima A i B, uključujući učestalost
  i lokaciju točaka uzorkovanja relevantne
  za područje od interesa osobe spojene na sustav, zajedno s vrijednostima parametara utvrđenima u skladu s člankom 5. Rezultati praćenja ne smiju biti stariji od:

najnoviji rezultati

i lokaciju točaka uzorkovanja relevantne

| (2) | pregled najnovijih rezultata
  praćenja parametara
  , po opskrbljivaču vodom,
  navedenih u Prilogu I. dijelovima A, B i 
  Ba
  , uključujući učestalost
  relevantnu
  za područje od interesa osobe spojene na sustav, zajedno s vrijednostima parametara utvrđenima u skladu s člankom 5. Rezultati praćenja ne smiju biti stariji od: |
| --- | --- |

(2)

pregled najnovijih rezultata
  praćenja parametara
  , po opskrbljivaču vodom,
  navedenih u Prilogu I. dijelovima A, B i 
  Ba
  , uključujući učestalost
  relevantnu
  za područje od interesa osobe spojene na sustav, zajedno s vrijednostima parametara utvrđenima u skladu s člankom 5. Rezultati praćenja ne smiju biti stariji od:

pregled najnovijih rezultata

, po opskrbljivaču vodom,

Ba

relevantnu

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | šest mjeseci za velike opskrbljivače vodom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

šest mjeseci za velike opskrbljivače vodom;

| (b) | šest mjeseci za
  srednje i
  velike opskrbljivače vodom; |
| --- | --- |

(b)

šest mjeseci za
  srednje i
  velike opskrbljivače vodom;

srednje i

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Prilog IV. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | godinu dana za male opskrbljivače vodom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

godinu dana za male opskrbljivače vodom;

| (c) | godinu dana za
  vrlo male i
  male opskrbljivače vodom; |
| --- | --- |

(c)

godinu dana za
  vrlo male i
  male opskrbljivače vodom;

vrlo male i

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 3.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | ako
  su premašene vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5., informacije o mogućim opasnostima za zdravlje ljudi i povezani savjeti o zdravlju i potrošnji ili poveznica za pristup tim informacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

ako
  su premašene vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5., informacije o mogućim opasnostima za zdravlje ljudi i povezani savjeti o zdravlju i potrošnji ili poveznica za pristup tim informacijama;

ako

| (3) | u slučaju mogućih opasnosti za zdravlje ljudi, kako su utvrdila nadležna tijela nakon što
  su premašene vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5., informacije o mogućim opasnostima za zdravlje ljudi i povezani savjeti o zdravlju i potrošnji ili poveznica za pristup tim informacijama; |
| --- | --- |

(3)

u slučaju mogućih opasnosti za zdravlje ljudi, kako su utvrdila nadležna tijela nakon što
  su premašene vrijednosti parametara utvrđene u skladu s člankom 5., informacije o mogućim opasnostima za zdravlje ljudi i povezani savjeti o zdravlju i potrošnji ili poveznica za pristup tim informacijama;

u slučaju mogućih opasnosti za zdravlje ljudi, kako su utvrdila nadležna tijela nakon što

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 4.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | sažetak relevantne procjene rizika opskrbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

(4)

sažetak relevantne procjene rizika opskrbe;

Briše se.

Briše se.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 5.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | informacije o sljedećim indikatorskim parametrima i povezanim vrijednostima parametara: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)

informacije o sljedećim indikatorskim parametrima i povezanim vrijednostima parametara:

| (5) | informacije o sljedećim indikatorskim parametrima
  navedenim u Prilogu 1. dijelu Ba
  i povezanim vrijednostima parametara; |
| --- | --- |

(5)

informacije o sljedećim indikatorskim parametrima
  navedenim u Prilogu 1. dijelu Ba
  i povezanim vrijednostima parametara;

navedenim u Prilogu 1. dijelu Ba

| | (a) | boja; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

boja;

boja;

| | (b) | pH (koncentracija vodikovih iona); |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

pH (koncentracija vodikovih iona);

pH (koncentracija vodikovih iona);

| | (c) | vodljivost; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

vodljivost;

vodljivost;

| | (d) | željezo; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

željezo;

željezo;

| | (e) | mangan; |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

mangan;

mangan;

| | (f) | miris; |
| --- | --- | --- |

(f)

(f)

miris;

miris;

| | (g) | okus; |
| --- | --- | --- |

(g)

(g)

okus;

okus;

| | (h) | tvrdoća; |
| --- | --- | --- |

(h)

(h)

tvrdoća;

tvrdoća;

| | (i) | minerali i anioni/kationi otopljeni u vodi: |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

minerali i anioni/kationi otopljeni u vodi:

minerali i anioni/kationi otopljeni u vodi:

| | | — | borat BO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

borat BO3-,

borat BO3

| | | — | karbonat CO3
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

karbonat CO3
  2-

karbonat CO3

2-

| | | — | klorid Cl-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

klorid Cl-,

klorid Cl-,

| | | — | fluorid F-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

fluorid F-,

fluorid F-,

| | | — | hidrogenkarbonat HCO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

hidrogenkarbonat HCO3-,

hidrogenkarbonat HCO3

| | | — | nitrat NO3-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrat NO3-,

nitrat NO3

| | | — | nitrit NO2-, |
| --- | --- | --- | --- |

—

nitrit NO2-,

nitrit NO2

| | | — | fosfat PO4
  3- |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosfat PO4
  3-

fosfat PO4

3-

| | | — | silikat SiO2, |
| --- | --- | --- | --- |

—

silikat SiO2,

silikat SiO2

| | | — | sulfat SO4
  2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfat SO4
  2-

sulfat SO4

2-

| | | — | sulfid S2- |
| --- | --- | --- | --- |

—

sulfid S2-

sulfid S2

| | | — | aluminij Al, |
| --- | --- | --- | --- |

—

aluminij Al,

aluminij Al,

| | | — | amonij NH4+, |
| --- | --- | --- | --- |

—

amonij NH4+,

amonij NH4+,

| | | — | kalcij Ca, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalcij Ca,

kalcij Ca,

| | | — | magnezij Mg, |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnezij Mg,

magnezij Mg,

| | | — | kalij K, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kalij K,

kalij K,

| | | — | natrij Na. |
| --- | --- | --- | --- |

—

natrij Na.

natrij Na.

Te se vrijednosti parametara i druge neionizirane spojeve i elemente u tragovima može iskazati zajedno s referentnom vrijednošću i/ili objašnjenjem;

Te se vrijednosti parametara i druge neionizirane spojeve i elemente u tragovima može iskazati zajedno s referentnom vrijednošću i/ili objašnjenjem;

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 6.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | savjeti za potrošače, uključujući savjete za smanjenje potrošnje vode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)

savjeti za potrošače, uključujući savjete za smanjenje potrošnje vode;

| (6) | savjeti za potrošače, uključujući savjete za
  , po potrebi,
  smanjenje potrošnje vode
  i odgovornu uporabu vode u skladu s lokalnim uvjetima
  ; |
| --- | --- |

(6)

savjeti za potrošače, uključujući savjete za
  , po potrebi,
  smanjenje potrošnje vode
  i odgovornu uporabu vode u skladu s lokalnim uvjetima
  ;

, po potrebi,

i odgovornu uporabu vode u skladu s lokalnim uvjetima

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | za vrlo velike opskrbljivače vodom, godišnje informacije o sljedećem: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)

za vrlo velike opskrbljivače vodom, godišnje informacije o sljedećem:

| (7) | za
  velike i
  vrlo velike opskrbljivače vodom, godišnje informacije o sljedećem: |
| --- | --- |

(7)

za
  velike i
  vrlo velike opskrbljivače vodom, godišnje informacije o sljedećem:

velike i

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | o cjelokupnom funkcioniranju vodoopskrbnog sustava u pogledu učinkovitosti, uključujući
  gubitke u mreži i potrošnju energije po kubičnom metru isporučene vode
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

o cjelokupnom funkcioniranju vodoopskrbnog sustava u pogledu učinkovitosti, uključujući
  gubitke u mreži i potrošnju energije po kubičnom metru isporučene vode
  ;

gubitke u mreži i potrošnju energije po kubičnom metru isporučene vode

| (a) | o cjelokupnom funkcioniranju vodoopskrbnog sustava u pogledu učinkovitosti, uključujući
  razine gubitaka koje utvrđuju države članice
  ; |
| --- | --- |

(a)

o cjelokupnom funkcioniranju vodoopskrbnog sustava u pogledu učinkovitosti, uključujući
  razine gubitaka koje utvrđuju države članice
  ;

razine gubitaka koje utvrđuju države članice

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | o
  upravi
  i 
  upravljanju opskrbljivača
  vodom
  , uključujući sastav upravnog odbora
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

o
  upravi
  i 
  upravljanju opskrbljivača
  vodom
  , uključujući sastav upravnog odbora
  ;

upravi

upravljanju opskrbljivača

, uključujući sastav upravnog odbora

| (b) | o
  upravljačkomm modelu
  i 
  vlasničkoj strukturi opskrbe
  vodom
  koju pruža opskrbljivač
  ; |
| --- | --- |

(b)

o
  upravljačkomm modelu
  i 
  vlasničkoj strukturi opskrbe
  vodom
  koju pruža opskrbljivač
  ;

upravljačkomm modelu

vlasničkoj strukturi opskrbe

koju pruža opskrbljivač

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | o strukturi troškova
  cijene koja se naplaćuje potrošačima
  po kubičnom metru vode, uključujući fiksne i varijabilne troškove
  , s prikazanim troškovima barem potrošnje energije po kubičnom metru isporučene vode, mjerama
  koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 4., troškovima obrade i distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  , prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda
  , te troškovima povezanima s mjerama za potrebe članka 13. ako su te mjere poduzeli opskrbljivači vodom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

o strukturi troškova
  cijene koja se naplaćuje potrošačima
  po kubičnom metru vode, uključujući fiksne i varijabilne troškove
  , s prikazanim troškovima barem potrošnje energije po kubičnom metru isporučene vode, mjerama
  koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 4., troškovima obrade i distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju
  , prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda
  , te troškovima povezanima s mjerama za potrebe članka 13. ako su te mjere poduzeli opskrbljivači vodom;

cijene koja se naplaćuje potrošačima

, s prikazanim troškovima barem potrošnje energije po kubičnom metru isporučene vode, mjerama

, prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda

| (d) | ako dolazi do povrata
  troškova
  preko tarifnog sustava,
  o strukturi
  troškova cijene
  po kubičnom metru vode, uključujući fiksne i varijabilne troškove
  te troškovima koji se odnose na mjere
  koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 4., troškovima obrade i distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, te troškovima povezanima s mjerama za potrebe članka 13. ako su te mjere poduzeli opskrbljivači vodom; |
| --- | --- |

(d)

ako dolazi do povrata
  troškova
  preko tarifnog sustava,
  o strukturi
  troškova cijene
  po kubičnom metru vode, uključujući fiksne i varijabilne troškove
  te troškovima koji se odnose na mjere
  koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 4., troškovima obrade i distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, te troškovima povezanima s mjerama za potrebe članka 13. ako su te mjere poduzeli opskrbljivači vodom;

ako dolazi do povrata

preko tarifnog sustava,

troškova cijene

te troškovima koji se odnose na mjere

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka e

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | o iznosu
  ulaganja koje opskrbljivač smatra nužnim za osiguravanje financijske održivosti pružanja vodnih usluga (uključujući održavanje infrastrukture)
  i 
  iznosu stvarnih
  ulaganja
  ili povrata ulaganja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

o iznosu
  ulaganja koje opskrbljivač smatra nužnim za osiguravanje financijske održivosti pružanja vodnih usluga (uključujući održavanje infrastrukture)
  i 
  iznosu stvarnih
  ulaganja
  ili povrata ulaganja
  ;

ulaganja koje opskrbljivač smatra nužnim za osiguravanje financijske održivosti pružanja vodnih usluga (uključujući održavanje infrastrukture)

iznosu stvarnih

ili povrata ulaganja

| (e) | o iznosu
  prošlih, trenutačnih
  i 
  predviđenih
  ulaganja
  te financijski plan
  ; |
| --- | --- |

(e)

o iznosu
  prošlih, trenutačnih
  i 
  predviđenih
  ulaganja
  te financijski plan
  ;

prošlih, trenutačnih

predviđenih

te financijski plan

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka g

Prilog IV. – stavak 1. – točka 7. – podtočka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | sažetak i statistički podaci o pritužbama potrošača
  te o rokovima
  i 
  prikladnosti odgovora na probleme
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

sažetak i statistički podaci o pritužbama potrošača
  te o rokovima
  i 
  prikladnosti odgovora na probleme
  ;

te o rokovima

prikladnosti odgovora na probleme

| (g) | sažetak i statistički podaci o pritužbama potrošača i 
  kako se one rješavaju
  ; |
| --- | --- |

(g)

sažetak i statistički podaci o pritužbama potrošača i 
  kako se one rješavaju
  ;

kako se one rješavaju

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog IV. – stavak 1. – točka 8.

Prilog IV. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | na zahtjev, pristup povijesnim podacima za informacije iz točaka 2. i 3. za zadnjih 10 godina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

na zahtjev, pristup povijesnim podacima za informacije iz točaka 2. i 3. za zadnjih 10 godina.

| (8) | na zahtjev, pristup povijesnim podacima za informacije iz točaka 2. i 3. za zadnjih 10 godina
  , ali ne prije datuma prijenosa Direktive u nacionalno pravo
  . |
| --- | --- |

(8)

na zahtjev, pristup povijesnim podacima za informacije iz točaka 2. i 3. za zadnjih 10 godina
  , ali ne prije datuma prijenosa Direktive u nacionalno pravo
  .

, ali ne prije datuma prijenosa Direktive u nacionalno pravo

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0288/2018).

1

(1a)  
  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

1a

Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

(68)  Direktiva 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih voda (preinačena) (SL L 164, 26.6.2009., str. 45.).

68

(69)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

69

(70)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

70

(68)  Direktiva 2009/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o iskorištavanju i stavljanju na tržište prirodnih mineralnih voda (preinačena) (SL L 164, 26.6.2009., str. 45.).

68

(69)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

69

(70)  Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).

70

(71)  COM(2014)0177

71

(72)  SWD(2016)0428

72

(73)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2017: Provedba Direktive o vodi za piće: kvaliteta vode i pristup vodi u Bugarskoj, Mađarskoj i Rumunjskoj poboljšali su se, no i dalje postoje znatne potrebe za ulaganjima.

73

(71)  COM(2014)0177

71

(72)  SWD(2016)0428

72

(73)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 12/2017: Provedba Direktive o vodi za piće: kvaliteta vode i pristup vodi u Bugarskoj, Mađarskoj i Rumunjskoj poboljšali su se, no i dalje postoje znatne potrebe za ulaganjima.

73

(76)  Guidelines for drinking water quality (Smjernice za kvalitetu vode za piće), četvrto izdanje, Svjetska zdravstvena organizacija , 2011. http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers (Priručnik za plan za sigurnost vode: postupno upravljanje rizikom za opskrbljivače vodom za piće), Svjetska zdravstvena organizacija, 2009., http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(76)  Guidelines for drinking water quality (Smjernice za kvalitetu vode za piće), četvrto izdanje, Svjetska zdravstvena organizacija , 2011. http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html

76

(77)  Water Safety Plan Manual: step-by-step risk management for drinking water suppliers (Priručnik za plan za sigurnost vode: postupno upravljanje rizikom za opskrbljivače vodom za piće), Svjetska zdravstvena organizacija, 2009., http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/75141/1/9789241562638_eng.pdf

77

(78)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

78

(78)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).

78

(79)  

  79 Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (SL L 88, 4.4.2011., str. 5.).

79

79

(80)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

80

(81)  „Legionella and the prevention of Legionellosis” (Legionella i sprečavanje legioneloze), Svjetska zdravstvena organizacija, 2007., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(80)  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

80

(81)  „Legionella and the prevention of Legionellosis” (Legionella i sprečavanje legioneloze), Svjetska zdravstvena organizacija, 2007., http://www.who.int/water_sanitation_health/emerging/legionella.pdf

81

(82)  
  SWD(2016)0185

82

SWD(2016)0185

(83)  COM(2014)0177

83

(84)  COM(2014)0177, str. 12.

84

(85)  Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (2017/C 428/09) od 17. studenoga 2017. (SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

85

(83)  COM(2014)0177

83

(84)  COM(2014)0177, str. 12.

84

(85)  Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (2017/C 428/09) od 17. studenoga 2017. (SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

85

(86)  P8_TA(2015)0294

86

(87)  P8_TA(2015)0294, točka 62.

87

(88)  COM(2014)0209

88

(89)  Preporuka Vijeća (2013/C 378/01) od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (SL C 378, 24.12.2013., str. 1.).

89

(86)  P8_TA(2015)0294

86

(87)  P8_TA(2015)0294, točka 62.

87

(88)  COM(2014)0209

88

(89)  Preporuka Vijeća (2013/C 378/01) od 9. prosinca 2013. o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama (SL C 378, 24.12.2013., str. 1.).

89

(90)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

90

(90)  Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

90

(96)  Direktiva Vijeća 2013/51/Euratom od 22. listopada 2013. o utvrđivanju zahtjeva za zaštitu zdravlja stanovništva od radioaktivnih tvari u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju (SL L 296, 7.11.2013., str. 12.).

96

(96)  Direktiva Vijeća 2013/51/Euratom od 22. listopada 2013. o utvrđivanju zahtjeva za zaštitu zdravlja stanovništva od radioaktivnih tvari u vodi namijenjenoj za ljudsku potrošnju (SL L 296, 7.11.2013., str. 12.).

96

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (SL L 88, 4.4.2011., str. 5.).

1a

Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o utvrđivanju usklađenih uvjeta za stavljanje na tržište građevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/106/EEZ (SL L 88, 4.4.2011., str. 5.).

(2)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

3

(a)  
  a: sve uzorke treba uzeti u razdobljima kada je rizik od prisutnosti enteralnih patogena poslije obrade visok.

a

a: sve uzorke treba uzeti u razdobljima kada je rizik od prisutnosti enteralnih patogena poslije obrade visok.

(b)  
  b: najmanje 10 uzoraka treba uzeti u razdobljima kada je rizik od prisutnosti enteralnih patogena poslije obrade visok.

b

b: najmanje 10 uzoraka treba uzeti u razdobljima kada je rizik od prisutnosti enteralnih patogena poslije obrade visok.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/198 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/198

---

P8_TA(2018)0398

Sredstva za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstva za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i o ispravku te uredbe u pogledu sredstava za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta” (COM(2018)0498 – C8-0307/2018 – 2018/0265(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0498), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0498),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0307/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0282/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A8-0282/2018),

| A. | budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je zbog žurnosti opravdano provesti glasovanje prije isteka roka od osam tjedana koji je utvrđen u članku 6. Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0265

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i sredstava za cilj „Ulaganje za rast i radna mjesta”

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1719.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/199 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/199

---

P8_TA(2018)0399

Usklađivanje obveza izvješćivanja u području politike o okolišu ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 23. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju obveza izvješćivanja u području politike o okolišu te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005 (COM(2018)0381 – C8-0244/2018 – 2018/0205(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/34)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog | Prijedlog |
| UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA | UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA |
| o usklađivanju obveza izvješćivanja u području
  politike o okolišu
  te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005 | o usklađivanju obveza izvješćivanja u području
  zakonodavstva povezanog s okolišem
  te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005 |
| (Tekst značajan za EGP) | (Tekst značajan za EGP) |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o usklađivanju obveza izvješćivanja u području
  politike o okolišu
  te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005

o usklađivanju obveza izvješćivanja u području
  zakonodavstva povezanog s okolišem
  te o izmjeni direktiva 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbi (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbi Vijeća (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005

(Tekst značajan za EGP)

(Tekst značajan za EGP)

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Kako bi se riješila potreba za informacijama o provedbi i usklađenosti, trebalo bi izmijeniti nekoliko zakonodavnih akata o 
  okolišu
  uzimajući u obzir rezultate Izvješća Komisije o mjerama za pojednostavnjenje izvješćivanja o okolišu (45) i s njime povezane provjere prikladnosti (46). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Kako bi se riješila potreba za informacijama o provedbi i usklađenosti, trebalo bi izmijeniti nekoliko zakonodavnih akata o 
  okolišu
  uzimajući u obzir rezultate Izvješća Komisije o mjerama za pojednostavnjenje izvješćivanja o okolišu (45) i s njime povezane provjere prikladnosti (46).

| (1) | Kako bi se riješila potreba za informacijama o provedbi i usklađenosti, trebalo bi izmijeniti nekoliko zakonodavnih akata
  povezanih s okolišem
  uzimajući u obzir rezultate Izvješća Komisije o mjerama za pojednostavnjenje izvješćivanja o okolišu (45) i s njime povezane provjere prikladnosti (46). |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se riješila potreba za informacijama o provedbi i usklađenosti, trebalo bi izmijeniti nekoliko zakonodavnih akata
  povezanih s okolišem
  uzimajući u obzir rezultate Izvješća Komisije o mjerama za pojednostavnjenje izvješćivanja o okolišu (45) i s njime povezane provjere prikladnosti (46).

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Ovom Uredbom nastoji se modernizirati upravljanje informacijama i zajamčiti dosljedniji pristup zakonodavnim aktima u okviru njezina područja primjene pojednostavnjenjem izvješćivanja kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, unaprjeđenjem baze podataka za buduće evaluacije ili povećanjem transparentnosti u korist javnosti, svaki puta u skladu s okolnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Ovom Uredbom nastoji se modernizirati upravljanje informacijama i zajamčiti dosljedniji pristup zakonodavnim aktima u okviru njezina područja primjene pojednostavnjenjem izvješćivanja kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, unaprjeđenjem baze podataka za buduće evaluacije ili povećanjem transparentnosti u korist javnosti, svaki puta u skladu s okolnostima.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Nužno je da se dostupnošću podataka osigura da administrativno opterećenje za sve subjekte ostane ograničeno u najvećoj mogućoj mjeri. To zahtijeva aktivno širenje informacija na nacionalnoj razini u skladu s direktivama 2003/4/EZ (47) i 2007/2/EZ (48) Europskog parlamenta i Vijeća i pripadajućim provedbenim pravilima kako bi se osigurala primjerena infrastruktura za javni pristup, izvješćivanje i razmjenu podataka među tijelima javne vlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Nužno je da se dostupnošću podataka osigura da administrativno opterećenje za sve subjekte ostane ograničeno u najvećoj mogućoj mjeri. To zahtijeva aktivno širenje informacija na nacionalnoj razini u skladu s direktivama 2003/4/EZ (47) i 2007/2/EZ (48) Europskog parlamenta i Vijeća i pripadajućim provedbenim pravilima kako bi se osigurala primjerena infrastruktura za javni pristup, izvješćivanje i razmjenu podataka među tijelima javne vlasti.

| (2) | Nužno je da se dostupnošću podataka osigura da administrativno opterećenje za sve subjekte ostane ograničeno u najvećoj mogućoj mjeri,
  posebno za nevladine subjekte kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)
  . To zahtijeva aktivno širenje informacija na nacionalnoj razini u skladu s direktivama 2003/4/EZ (47) i 2007/2/EZ (48) Europskog parlamenta i Vijeća i pripadajućim provedbenim pravilima kako bi se osigurala primjerena infrastruktura za javni pristup, izvješćivanje i razmjenu podataka među tijelima javne vlasti. |
| --- | --- |

(2)

Nužno je da se dostupnošću podataka osigura da administrativno opterećenje za sve subjekte ostane ograničeno u najvećoj mogućoj mjeri,
  posebno za nevladine subjekte kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi)
  . To zahtijeva aktivno širenje informacija na nacionalnoj razini u skladu s direktivama 2003/4/EZ (47) i 2007/2/EZ (48) Europskog parlamenta i Vijeća i pripadajućim provedbenim pravilima kako bi se osigurala primjerena infrastruktura za javni pristup, izvješćivanje i razmjenu podataka među tijelima javne vlasti.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Podaci koje dostavljaju države članice
  Komisiji su neophodni za praćenje, preispitivanje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na željene ciljeve kako bi se prikupile informacije za buduće evaluacije zakonodavstva u skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (49) Primjereno je dodati odredbe u nekoliko zakonodavnih akata u sektoru okoliša u svrhu njihove buduće evaluacije, na temelju podataka prikupljenih tijekom provedbe, koji su po mogućnosti dopunjeni dodatnim znanstvenim i analitičkim podacima. U tom kontekstu postoji potreba za relevantnim podacima koji će omogućiti bolju procjenu učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti i dosljednosti zakonodavstva Unije te njegove dodane vrijednosti za EU, pa je stoga nužno osigurati prikladne mehanizme izvješćivanja koji mogu služiti i kao pokazatelji za tu svrhu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Podaci koje dostavljaju države članice
  Komisiji su neophodni za praćenje, preispitivanje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na željene ciljeve kako bi se prikupile informacije za buduće evaluacije zakonodavstva u skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (49) Primjereno je dodati odredbe u nekoliko zakonodavnih akata u sektoru okoliša u svrhu njihove buduće evaluacije, na temelju podataka prikupljenih tijekom provedbe, koji su po mogućnosti dopunjeni dodatnim znanstvenim i analitičkim podacima. U tom kontekstu postoji potreba za relevantnim podacima koji će omogućiti bolju procjenu učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti i dosljednosti zakonodavstva Unije te njegove dodane vrijednosti za EU, pa je stoga nužno osigurati prikladne mehanizme izvješćivanja koji mogu služiti i kao pokazatelji za tu svrhu.

| (3) | Postupak sveobuhvatnog i pravovremenog izvješćivanja država članica o relevantnim podacima
  neophodno je za praćenje, preispitivanje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na željene ciljeve kako bi se prikupile informacije za buduće evaluacije zakonodavstva u skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (49). Primjereno je dodati odredbe u nekoliko zakonodavnih akata u sektoru okoliša u svrhu njihove buduće evaluacije, na temelju podataka prikupljenih tijekom provedbe, koji su po mogućnosti dopunjeni dodatnim znanstvenim i analitičkim podacima. U tom kontekstu postoji potreba za relevantnim podacima koji će omogućiti bolju procjenu učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti i dosljednosti zakonodavstva Unije te njegove dodane vrijednosti za EU, pa je stoga nužno osigurati prikladne mehanizme izvješćivanja koji mogu
  i donositeljima odluka i općoj javnosti
  služiti i kao pokazatelji za tu svrhu. |
| --- | --- |

(3)

Postupak sveobuhvatnog i pravovremenog izvješćivanja država članica o relevantnim podacima
  neophodno je za praćenje, preispitivanje i ocjenjivanje učinkovitosti zakonodavstva u odnosu na željene ciljeve kako bi se prikupile informacije za buduće evaluacije zakonodavstva u skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (49). Primjereno je dodati odredbe u nekoliko zakonodavnih akata u sektoru okoliša u svrhu njihove buduće evaluacije, na temelju podataka prikupljenih tijekom provedbe, koji su po mogućnosti dopunjeni dodatnim znanstvenim i analitičkim podacima. U tom kontekstu postoji potreba za relevantnim podacima koji će omogućiti bolju procjenu učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti i dosljednosti zakonodavstva Unije te njegove dodane vrijednosti za EU, pa je stoga nužno osigurati prikladne mehanizme izvješćivanja koji mogu
  i donositeljima odluka i općoj javnosti
  služiti i kao pokazatelji za tu svrhu.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U skladu s evaluacijom Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50) potrebno je racionalizirati rokove izvješćivanja u pogledu karata buke i akcijskih planova kako bi se ostavilo dovoljno vremena za javno savjetovanje o akcijskim planovima. U tu se svrhu rok za preispitivanje ili reviziju akcijskih planova produljuje, i to samo jednom, za godinu dana tako da rok za sljedeći seriju (četvrtu seriju) akcijskih planova nije 18. srpnja 2023. nego 18. srpnja 2024. Stoga, nakon četvrte serije države članice imat će dvije godine, umjesto jedne godine kao što je trenutačno slučaj, da nakon izrade karata buke završe preispitivanje ili reviziju akcijskih planova. Kod sljedećih serija akcijskih planova preispitivanje ili revizija ponovno će se provoditi u petogodišnjim ciklusima. Osim toga, kako bi se bolje ispunili ciljevi Direktive 2002/49/EZ te osigurala osnova za razvoj mjera na razini Unije, države članice trebale bi izvješćivati elektroničkim putem. Potrebno je i povećati sudjelovanje javnosti zahtijevanjem da
  određene
  informacije budu javno dostupne, uz istodobno usklađivanje te obveze s ostalim zakonodavstvom Unije, kao što je Direktiva 2007/2/EZ, bez udvostručavanja praktičnih zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U skladu s evaluacijom Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50) potrebno je racionalizirati rokove izvješćivanja u pogledu karata buke i akcijskih planova kako bi se ostavilo dovoljno vremena za javno savjetovanje o akcijskim planovima. U tu se svrhu rok za preispitivanje ili reviziju akcijskih planova produljuje, i to samo jednom, za godinu dana tako da rok za sljedeći seriju (četvrtu seriju) akcijskih planova nije 18. srpnja 2023. nego 18. srpnja 2024. Stoga, nakon četvrte serije države članice imat će dvije godine, umjesto jedne godine kao što je trenutačno slučaj, da nakon izrade karata buke završe preispitivanje ili reviziju akcijskih planova. Kod sljedećih serija akcijskih planova preispitivanje ili revizija ponovno će se provoditi u petogodišnjim ciklusima. Osim toga, kako bi se bolje ispunili ciljevi Direktive 2002/49/EZ te osigurala osnova za razvoj mjera na razini Unije, države članice trebale bi izvješćivati elektroničkim putem. Potrebno je i povećati sudjelovanje javnosti zahtijevanjem da
  određene
  informacije budu javno dostupne, uz istodobno usklađivanje te obveze s ostalim zakonodavstvom Unije, kao što je Direktiva 2007/2/EZ, bez udvostručavanja praktičnih zahtjeva.

| (5) | U skladu s evaluacijom Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50) potrebno je racionalizirati rokove izvješćivanja u pogledu karata buke i akcijskih planova kako bi se ostavilo dovoljno vremena za javno savjetovanje o akcijskim planovima. U tu se svrhu rok za preispitivanje ili reviziju akcijskih planova produljuje, i to samo jednom, za godinu dana tako da rok za sljedeći seriju (četvrtu seriju) akcijskih planova nije 18. srpnja 2023. nego 18. srpnja 2024. Stoga, nakon četvrte serije države članice imat će dvije godine, umjesto jedne godine kao što je trenutačno slučaj, da nakon izrade karata buke završe preispitivanje ili reviziju akcijskih planova. Kod sljedećih serija akcijskih planova preispitivanje ili revizija ponovno će se provoditi u petogodišnjim ciklusima. Osim toga, kako bi se bolje ispunili ciljevi Direktive 2002/49/EZ te osigurala osnova za razvoj mjera na razini Unije, države članice trebale bi izvješćivati elektroničkim putem. Potrebno je i povećati sudjelovanje javnosti zahtijevanjem da
  sveobuhvatne, točne i usporedive
  informacije budu javno dostupne, uz istodobno usklađivanje te obveze s ostalim zakonodavstvom Unije, kao što je Direktiva 2007/2/EZ, bez udvostručavanja praktičnih zahtjeva. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s evaluacijom Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (50) potrebno je racionalizirati rokove izvješćivanja u pogledu karata buke i akcijskih planova kako bi se ostavilo dovoljno vremena za javno savjetovanje o akcijskim planovima. U tu se svrhu rok za preispitivanje ili reviziju akcijskih planova produljuje, i to samo jednom, za godinu dana tako da rok za sljedeći seriju (četvrtu seriju) akcijskih planova nije 18. srpnja 2023. nego 18. srpnja 2024. Stoga, nakon četvrte serije države članice imat će dvije godine, umjesto jedne godine kao što je trenutačno slučaj, da nakon izrade karata buke završe preispitivanje ili reviziju akcijskih planova. Kod sljedećih serija akcijskih planova preispitivanje ili revizija ponovno će se provoditi u petogodišnjim ciklusima. Osim toga, kako bi se bolje ispunili ciljevi Direktive 2002/49/EZ te osigurala osnova za razvoj mjera na razini Unije, države članice trebale bi izvješćivati elektroničkim putem. Potrebno je i povećati sudjelovanje javnosti zahtijevanjem da
  sveobuhvatne, točne i usporedive
  informacije budu javno dostupne, uz istodobno usklađivanje te obveze s ostalim zakonodavstvom Unije, kao što je Direktiva 2007/2/EZ, bez udvostručavanja praktičnih zahtjeva.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Na temelju izvješća Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 2007/2/EZ i evaluacije u okviru programa REFIT (52), a radi pojednostavnjenja provedbe Direktive i smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem koje provode države članice, primjereno je više ne zahtijevati od država članica da Komisiji šalju trogodišnja izvješća i od Komisije da podnosi sažeto izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, jer je provjera prikladnosti izvješćivanja potvrdila da ta izvješća imaju ograničenu primjenu (53). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Na temelju izvješća Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 2007/2/EZ i evaluacije u okviru programa REFIT (52), a radi pojednostavnjenja provedbe Direktive i smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem koje provode države članice, primjereno je više ne zahtijevati od država članica da Komisiji šalju trogodišnja izvješća i od Komisije da podnosi sažeto izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, jer je provjera prikladnosti izvješćivanja potvrdila da ta izvješća imaju ograničenu primjenu (53).

| (7) | Na temelju izvješća Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 2007/2/EZ i evaluacije u okviru programa REFIT (52), a radi pojednostavnjenja provedbe Direktive i smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem koje provode države članice, primjereno je više ne zahtijevati od država članica da Komisiji šalju trogodišnja izvješća i od Komisije da podnosi sažeto izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, jer je provjera prikladnosti izvješćivanja potvrdila da ta izvješća imaju ograničenu primjenu (53).
  Komisija bi ipak trebala nastaviti s redovitom evaluacijom te Direktive i učiniti je javno dostupnom. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju izvješća Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Direktive 2007/2/EZ i evaluacije u okviru programa REFIT (52), a radi pojednostavnjenja provedbe Direktive i smanjenja administrativnog opterećenja povezanog s praćenjem koje provode države članice, primjereno je više ne zahtijevati od država članica da Komisiji šalju trogodišnja izvješća i od Komisije da podnosi sažeto izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, jer je provjera prikladnosti izvješćivanja potvrdila da ta izvješća imaju ograničenu primjenu (53).
  Komisija bi ipak trebala nastaviti s redovitom evaluacijom te Direktive i učiniti je javno dostupnom.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Potrebno je izmijeniti obveze izvješćivanja utvrđene u člancima 43., 54.
  i
  57. Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (56). Te odredbe uključuju, u cilju poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja, uspostavu središnje baze podataka za netehničke sažetke projekata i s njima povezane retroaktivne ocjene koja ima otvoren pristup i može se pretraživati, dodjeljivanje provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje zajedničkog formata za dostavljanje netehničkih sažetaka projekata i s njima povezanih retroaktivnih ocjena, informacije o provedbi te uvođenje, umjesto trogodišnjeg statističkog izvješćivanja koje provodi Komisija, zahtjeva za uspostavu dinamičke središnje baze podataka na poslužitelju Komisije te godišnje objavljivanje informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Potrebno je izmijeniti obveze izvješćivanja utvrđene u člancima 43., 54.
  i
  57. Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (56). Te odredbe uključuju, u cilju poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja, uspostavu središnje baze podataka za netehničke sažetke projekata i s njima povezane retroaktivne ocjene koja ima otvoren pristup i može se pretraživati, dodjeljivanje provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje zajedničkog formata za dostavljanje netehničkih sažetaka projekata i s njima povezanih retroaktivnih ocjena, informacije o provedbi te uvođenje, umjesto trogodišnjeg statističkog izvješćivanja koje provodi Komisija, zahtjeva za uspostavu dinamičke središnje baze podataka na poslužitelju Komisije te godišnje objavljivanje informacija.

| (9) | Potrebno je izmijeniti obveze izvješćivanja utvrđene u člancima 43., 54., 57.
  i 58.
  Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (56). Te odredbe uključuju, u cilju poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja, uspostavu središnje baze podataka za netehničke sažetke projekata i s njima povezane retroaktivne ocjene koja ima otvoren pristup i može se pretraživati, dodjeljivanje provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje zajedničkog formata za dostavljanje netehničkih sažetaka projekata i s njima povezanih retroaktivnih ocjena, informacije o provedbi te uvođenje, umjesto trogodišnjeg statističkog izvješćivanja koje provodi Komisija, zahtjeva za uspostavu dinamičke središnje baze podataka na poslužitelju Komisije te godišnje objavljivanje informacija.
  U svjetlu izvješća Komisije iz 2017.

   (56a)

  potrebno je ponovno razmotriti odredbu o preispitivanju te Direktive kako je utvrđeno u članku 58. u svrhu buduće revizije. |
| --- | --- |

(9)

Potrebno je izmijeniti obveze izvješćivanja utvrđene u člancima 43., 54., 57.
  i 58.
  Direktive 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća (56). Te odredbe uključuju, u cilju poboljšanja transparentnosti i smanjenja administrativnog opterećenja, uspostavu središnje baze podataka za netehničke sažetke projekata i s njima povezane retroaktivne ocjene koja ima otvoren pristup i može se pretraživati, dodjeljivanje provedbenih ovlasti Komisiji za utvrđivanje zajedničkog formata za dostavljanje netehničkih sažetaka projekata i s njima povezanih retroaktivnih ocjena, informacije o provedbi te uvođenje, umjesto trogodišnjeg statističkog izvješćivanja koje provodi Komisija, zahtjeva za uspostavu dinamičke središnje baze podataka na poslužitelju Komisije te godišnje objavljivanje informacija.
  U svjetlu izvješća Komisije iz 2017.

   (56a)

  potrebno je ponovno razmotriti odredbu o preispitivanju te Direktive kako je utvrđeno u članku 58. u svrhu buduće revizije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14 a) | Sukladno tomu trebalo bi stoga izmijeniti direktive 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbe (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbe (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14 a)

Sukladno tomu trebalo bi stoga izmijeniti direktive 86/278/EEZ, 2002/49/EZ, 2004/35/EZ, 2007/2/EZ, 2009/147/EZ i 2010/63/EU, uredbe (EZ) br. 166/2006 i (EU) br. 995/2010 te uredbe (EZ) br. 338/97 i (EZ) br. 2173/2005.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 2. – stavak 1. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  U članku 2. dodaje se sljedeća točka:










  „(da) | usluge prostornih podataka”: znači djelatnosti koje se putem računalne aplikacije mogu izvršavati na prostornim podacima koji su sadržani u skupovima prostornih podataka ili na povezanim metapodacima kako su definirani u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

-1.
     
  U članku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(da)

usluge prostornih podataka”: znači djelatnosti koje se putem računalne aplikacije mogu izvršavati na prostornim podacima koji su sadržani u skupovima prostornih podataka ili na povezanim metapodacima kako su definirani u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  ;

Amandman 11

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1.a (nova)

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 2. – stavak 1. – točka db (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  a U članku 2. dodaje se sljedeća točka: |
| | „(db) | skup prostornih podataka”: znači odrediva zbirka prostornih podataka kako je definirano u članku 3. stavku 3. Direktive 2007/2/EZ.”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  a U članku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(db)

„(db)

skup prostornih podataka”: znači odrediva zbirka prostornih podataka kako je definirano u članku 3. stavku 3. Direktive 2007/2/EZ.”.

skup prostornih podataka”: znači odrediva zbirka prostornih podataka kako je definirano u članku 3. stavku 3. Direktive 2007/2/EZ.”.

Amandman 12

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 10. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | imena i adrese korisnika mulja i mjesta na kojima će se mulj upotrebljavati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

(d)

imena i adrese korisnika mulja i mjesta na kojima će se mulj upotrebljavati;

imena i adrese korisnika mulja i mjesta na kojima će se mulj upotrebljavati;

Briše se.

Briše se.

Amandman 13

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 10. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | sve ostale informacije u pogledu prijenosa i provedbe ove Direktive koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 17. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

(e)

sve ostale informacije u pogledu prijenosa i provedbe ove Direktive koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 17.

sve ostale informacije u pogledu prijenosa i provedbe ove Direktive koje su države članice dostavile Komisiji u skladu s člankom 17.

Briše se.

Briše se.

Amandman 14

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 10. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Usluge prostornih podataka
  kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*
  upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka sadržanih u informacijama zabilježenima u tim evidencijama. | Usluge prostornih podataka upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka sadržanih u informacijama zabilježenima u tim evidencijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Usluge prostornih podataka
  kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*
  upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka sadržanih u informacijama zabilježenima u tim evidencijama.

kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*

Usluge prostornih podataka upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka sadržanih u informacijama zabilježenima u tim evidencijama.

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 10. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evidencije iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje javnosti za svaku kalendarsku godinu, u roku od tri mjeseca od isteka relevantne kalendarske godine, u konsolidiranom formatu kako je utvrđen u Prilogu Odluci Komisije 94/741/EZ** ili drugom formatu osiguranom u skladu s člankom 17. | Evidencije iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje javnosti za svaku kalendarsku godinu, u roku od tri mjeseca od isteka relevantne kalendarske godine, u konsolidiranom formatu kako je utvrđen u Prilogu Odluci Komisije 94/741/EZ** ili drugom formatu osiguranom u skladu s člankom 17.
  te su lako dostupne
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evidencije iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje javnosti za svaku kalendarsku godinu, u roku od tri mjeseca od isteka relevantne kalendarske godine, u konsolidiranom formatu kako je utvrđen u Prilogu Odluci Komisije 94/741/EZ** ili drugom formatu osiguranom u skladu s člankom 17.

Evidencije iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje javnosti za svaku kalendarsku godinu, u roku od tri mjeseca od isteka relevantne kalendarske godine, u konsolidiranom formatu kako je utvrđen u Prilogu Odluci Komisije 94/741/EZ** ili drugom formatu osiguranom u skladu s člankom 17.
  te su lako dostupne
  .

te su lako dostupne

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Podaci o metodama obrade i rezultatima analiza objavljuju se
  po zahtjevu
  upućenom nadležnim tijelima. | 3.   Podaci o metodama obrade i rezultatima analiza objavljuju se nadležnim tijelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Podaci o metodama obrade i rezultatima analiza objavljuju se
  po zahtjevu
  upućenom nadležnim tijelima.

3.   Podaci o metodama obrade i rezultatima analiza objavljuju se nadležnim tijelima.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 86/278/EEZ

Članak 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija je ovlaštena odrediti, putem provedbenog akta, format u skladu s kojim države članice trebaju pružati informacije o provedbi Direktive 86/278/EEZ kako je propisano člankom 10. ove Direktive. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 2. Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu s člancima 10. i 17. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte. | Komisija je ovlaštena odrediti, putem provedbenog akta, format u skladu s kojim države članice trebaju pružati informacije o provedbi Direktive 86/278/EEZ kako je propisano člankom 10. ove Direktive. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 2. Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu s člancima 10. i 17. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte.
  U svjetlu tih podataka, Komisija prema potrebi također dostavlja prikladne prijedloge za povećanu zaštitu tla i okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija je ovlaštena odrediti, putem provedbenog akta, format u skladu s kojim države članice trebaju pružati informacije o provedbi Direktive 86/278/EEZ kako je propisano člankom 10. ove Direktive. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 2. Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu s člancima 10. i 17. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte.

Komisija je ovlaštena odrediti, putem provedbenog akta, format u skladu s kojim države članice trebaju pružati informacije o provedbi Direktive 86/278/EEZ kako je propisano člankom 10. ove Direktive. Taj provedbeni akt donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 15. stavka 2. Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu s člancima 10. i 17. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte.
  U svjetlu tih podataka, Komisija prema potrebi također dostavlja prikladne prijedloge za povećanu zaštitu tla i okoliša.

U svjetlu tih podataka, Komisija prema potrebi također dostavlja prikladne prijedloge za povećanu zaštitu tla i okoliša.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2002/49/EZ

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice osiguravaju da informacije iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u Prilogu VI., budu poslane Komisiji u roku od šest mjeseci od datuma utvrđenog u članku 7. odnosno u članku 8. U tu svrhu države članice samo dostavljaju informacije elektroničkim putem u repozitorij podataka
  koji će biti uspostavljen u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 13. stavka 3
  . Ako država članica želi ažurirati informacije, prilikom dostavljanja ažuriranih informacija u repozitorij podataka mora opisati razlike između ažuriranih i izvornih informacija te razloge za ažuriranje. | 2.   Države članice osiguravaju da informacije iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u Prilogu VI., budu poslane Komisiji u roku od šest mjeseci od datuma utvrđenog u članku 7. odnosno u članku 8. U tu svrhu države članice samo dostavljaju informacije elektroničkim putem u 
  obvezni
  repozitorij podataka. Ako država članica želi ažurirati informacije, prilikom dostavljanja ažuriranih informacija u repozitorij podataka mora opisati razlike između ažuriranih i izvornih informacija te razloge za ažuriranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice osiguravaju da informacije iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u Prilogu VI., budu poslane Komisiji u roku od šest mjeseci od datuma utvrđenog u članku 7. odnosno u članku 8. U tu svrhu države članice samo dostavljaju informacije elektroničkim putem u repozitorij podataka
  koji će biti uspostavljen u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 13. stavka 3
  . Ako država članica želi ažurirati informacije, prilikom dostavljanja ažuriranih informacija u repozitorij podataka mora opisati razlike između ažuriranih i izvornih informacija te razloge za ažuriranje.

2.   Države članice osiguravaju da informacije iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u Prilogu VI., budu poslane Komisiji u roku od šest mjeseci od datuma utvrđenog u članku 7. odnosno u članku 8. U tu svrhu države članice samo dostavljaju informacije elektroničkim putem u 
  obvezni
  repozitorij podataka. Ako država članica želi ažurirati informacije, prilikom dostavljanja ažuriranih informacija u repozitorij podataka mora opisati razlike između ažuriranih i izvornih informacija te razloge za ažuriranje.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Direktiva 2002/49/EZ

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | U članku 10., nakon stavka 2. dodaje se sljedeći stavak:




  „2.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 12.a kako bi dopunila ovu Direktivu u pogledu uspostave obveznog repozitorija podataka iz stavka 2. i detaljnih pravila mehanizma za digitalnu razmjenu informacija radi razmjene informacija iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

U članku 10., nakon stavka 2. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 12.a kako bi dopunila ovu Direktivu u pogledu uspostave obveznog repozitorija podataka iz stavka 2. i detaljnih pravila mehanizma za digitalnu razmjenu informacija radi razmjene informacija iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova.”

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

Direktiva 2002/49/EZ

Članak 12.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b | Dodaje se sljedeći članak:




  „Članak 12.a




  Izvršavanje delegiranja ovlasti





  1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.






  2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10 stavka 2.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.






  3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.






  4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (*2)

  .






  5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.






  6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b

4.b

Dodaje se sljedeći članak:

„Članak 12.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10 stavka 2.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. stavka 2.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (*2)

  .

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stavka 2.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2002/49/EZ

Prilog VI. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5. | u Prilogu VI. točka 3.
  zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.

u Prilogu VI. točka 3.
  zamjenjuje se sljedećim:

zamjenjuje se sljedećim:

| 5. | u Prilogu VI. točka 3.
  briše se. |
| --- | --- |

5.

u Prilogu VI. točka 3.
  briše se.

briše se.

| 3. | Mehanizam za razmjenu informacija



  Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš razvija obvezni mehanizam za digitalnu razmjenu informacija radi dijeljenja informacija iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u članku 10. stavku 2. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 13. stavka 3. |
| --- | --- |

3.

3.

Mehanizam za razmjenu informacija

Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš razvija obvezni mehanizam za digitalnu razmjenu informacija radi dijeljenja informacija iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u članku 10. stavku 2. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 13. stavka 3.

Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš razvija obvezni mehanizam za digitalnu razmjenu informacija radi dijeljenja informacija iz strateških karata buke i sažetaka akcijskih planova, kako je navedeno u članku 10. stavku 2. u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom iz članka 13. stavka 3.

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  U članku 2. dodaje se sljedeća točka:











  „16.a | „usluge prostornih podataka” znači djelatnosti koje se putem računalnog programa mogu izvršavati na prostornim podacima koji su sadržani u skupovima prostornih podataka ili na povezanim metapodacima kako su definirani u Direktivi 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*3)

  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  U članku 2. dodaje se sljedeća točka:

„16.a

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da su odgovarajuće i ažurirane informacije, barem o prijetećim opasnostima od štete, dostupne javnosti putem interneta u formatu otvorenih podataka, u skladu s Prilogom VI. ovoj Direktivi i člankom 7. stavkom 4. Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*. Za svaki se incident moraju navesti barem informacije navedene u Prilogu VI. ovoj Direktivi. | 1.
     Države članice osiguravaju da su odgovarajuće i ažurirane informacije, barem o prijetećim opasnostima od štete, dostupne javnosti
  i Komisiji
  putem interneta u formatu otvorenih podataka, u skladu s Prilogom VI. ovoj Direktivi i člankom 7. stavkom 4. Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*. Za svaki se incident moraju navesti barem informacije navedene u Prilogu VI. ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da su odgovarajuće i ažurirane informacije, barem o prijetećim opasnostima od štete, dostupne javnosti putem interneta u formatu otvorenih podataka, u skladu s Prilogom VI. ovoj Direktivi i člankom 7. stavkom 4. Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*. Za svaki se incident moraju navesti barem informacije navedene u Prilogu VI. ovoj Direktivi.

1.
     Države članice osiguravaju da su odgovarajuće i ažurirane informacije, barem o prijetećim opasnostima od štete, dostupne javnosti
  i Komisiji
  putem interneta u formatu otvorenih podataka, u skladu s Prilogom VI. ovoj Direktivi i člankom 7. stavkom 4. Direktive 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*. Za svaki se incident moraju navesti barem informacije navedene u Prilogu VI. ovoj Direktivi.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija u skladu s člankom 18.a donosi delegirani akt radi izmjene Priloga VI. ovoj Direktivi u pogledu detaljnih kriterija prema kojima se klasificiraju razmjeri i vrsta štete u okolišu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija u skladu s člankom 18.a donosi delegirani akt radi izmjene Priloga VI. ovoj Direktivi u pogledu detaljnih kriterija prema kojima se klasificiraju razmjeri i vrsta štete u okolišu.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Usluge prostornih podataka
  kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća**
  upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka, kao što su prostorne lokacije incidenata, obuhvaćenih informacijama iz stavka 1. ovog članka. | 2.   Usluge prostornih podataka upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka, kao što su prostorne lokacije incidenata, obuhvaćenih informacijama iz stavka 1. ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Usluge prostornih podataka
  kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća**
  upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka, kao što su prostorne lokacije incidenata, obuhvaćenih informacijama iz stavka 1. ovog članka.

2.   Usluge prostornih podataka upotrebljavaju se za predstavljanje skupova prostornih podataka, kao što su prostorne lokacije incidenata, obuhvaćenih informacijama iz stavka 1. ovog članka.

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte. | 3.   Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte
  te ga redovito ažuriraju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte.

3.   Na temelju podataka koje države članice stavljaju na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije koji sadržava i karte
  te ga redovito ažuriraju
  .

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija
  provodi evaluaciju ove Direktive
  u redovitim vremenskim razmacima
  . Evaluacija se, među ostalim,
  temelji i
  na sljedećim elementima: | 4.   
  Najkasnije 1. siječnja 2022. i najmanje svakih pet godina nakon toga Komisija
  provodi evaluaciju ove Direktive
  i njezine provedbe
  . Evaluacija se
  objavljuje i temelji se
  , među ostalim, na sljedećim elementima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Komisija
  provodi evaluaciju ove Direktive
  u redovitim vremenskim razmacima
  . Evaluacija se, među ostalim,
  temelji i
  na sljedećim elementima:

4.   
  Najkasnije 1. siječnja 2022. i najmanje svakih pet godina nakon toga Komisija
  provodi evaluaciju ove Direktive
  i njezine provedbe
  . Evaluacija se
  objavljuje i temelji se
  , među ostalim, na sljedećim elementima:

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 4. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | analizi razvoja i relevantnih promjena u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

analizi razvoja i relevantnih promjena u državama članicama.

analizi razvoja i relevantnih promjena u državama članicama.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija pravovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima evaluacije iz stavka 4. i prema potrebi predstavlja odgovarajuće zakonodavne prijedloge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija pravovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima evaluacije iz stavka 4. i prema potrebi predstavlja odgovarajuće zakonodavne prijedloge.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Pri evaluaciji iz stavka 4. također se razmatra proširenje definicije „štete u okolišu” kako je definirana u članku 2. stavku 1. i područja primjene ove Direktive u cilju uključivanja štete za zdravlje ljudi kako bi se obuhvatila i šteta za zrak, koja može predstavljati veliki zdravstveni rizik. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Pri evaluaciji iz stavka 4. također se razmatra proširenje definicije „štete u okolišu” kako je definirana u članku 2. stavku 1. i područja primjene ove Direktive u cilju uključivanja štete za zdravlje ljudi kako bi se obuhvatila i šteta za zrak, koja može predstavljati veliki zdravstveni rizik.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2004/35/EZ

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 18.a




  Izvršavanje delegiranja ovlasti





  1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.






  2.
     
  Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja delegiranih akata kako je utvrđeno u članku 18. stavku 1.a, na neodređeno vrijeme od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].






  3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 18. stavka 1.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.






  4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (*4)

  .






  5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.






  6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 18. stavka 1.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 18.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Komisiji se dodjeljuje ovlast donošenja delegiranih akata kako je utvrđeno u članku 18. stavku 1.a, na neodređeno vrijeme od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 18. stavka 1.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (*4)

  .

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 18. stavka 1.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2004/35/EZ

Prilog VI. – točka 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Informacije iz članka 18. stavka 1.
  odnose se na emisije
  ,
  događaje
  i 
  incidente
  koji uzrokuju štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete, a za svaki od slučajeva navode se sljedeće informacije i podaci: | Informacije iz članka 18. stavka 1.
  obuhvaćaju popis emisija
  ,
  događaja
  i 
  incidenta
  koji uzrokuju štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete, a za svaki od slučajeva navode se sljedeće informacije i podaci: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Informacije iz članka 18. stavka 1.
  odnose se na emisije
  ,
  događaje
  i 
  incidente
  koji uzrokuju štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete, a za svaki od slučajeva navode se sljedeće informacije i podaci:

odnose se na emisije

događaje

incidente

Informacije iz članka 18. stavka 1.
  obuhvaćaju popis emisija
  ,
  događaja
  i 
  incidenta
  koji uzrokuju štetu u okolišu ili prijeteću opasnost od štete, a za svaki od slučajeva navode se sljedeće informacije i podaci:

obuhvaćaju popis emisija

događaja

incidenta

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2004/35/EZ

Prilog VI. – točka 7. – podtočka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | relevantnim sudskim postupcima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

relevantnim sudskim postupcima;

relevantnim sudskim postupcima;

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka aa (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka a – podtočka aa (nova)

Direktiva 2007/2/EZ

Članak 21. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka:










  „(ca) | analize razvoja infrastrukture za INSPIRE u državama članicama;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka:

u stavku 2. umeće se sljedeća točka:

„(ca)

„(ca)

analize razvoja infrastrukture za INSPIRE u državama članicama;”;

analize razvoja infrastrukture za INSPIRE u državama članicama;”;

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2007/2/EZ

Članak 23. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija provodi evaluaciju ove Direktive
  u redovitim vremenskim razmacima
  . Evaluacija se, među ostalim, temelji i na sljedećim elementima: | Najkasnije 1. siječnja 2022. i najmanje svakih pet godina nakon toga
  Komisija provodi evaluaciju ove Direktive
  i njezine provedbe te je javno objavljuje
  . Evaluacija se, među ostalim, temelji i na sljedećim elementima: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija provodi evaluaciju ove Direktive
  u redovitim vremenskim razmacima
  . Evaluacija se, među ostalim, temelji i na sljedećim elementima:

u redovitim vremenskim razmacima

Najkasnije 1. siječnja 2022. i najmanje svakih pet godina nakon toga
  Komisija provodi evaluaciju ove Direktive
  i njezine provedbe te je javno objavljuje
  . Evaluacija se, među ostalim, temelji i na sljedećim elementima:

Najkasnije 1. siječnja 2022. i najmanje svakih pet godina nakon toga

i njezine provedbe te je javno objavljuje

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Članak 4. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2007/2/EZ

Članak 23. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija pravovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima evaluacije iz stavka 2. i prema potrebi predstavlja odgovarajuće zakonodavne prijedloge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija pravovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima evaluacije iz stavka 2. i prema potrebi predstavlja odgovarajuće zakonodavne prijedloge.

Komisija pravovremeno obavješćuje Europski parlament i Vijeće o rezultatima evaluacije iz stavka 2. i prema potrebi predstavlja odgovarajuće zakonodavne prijedloge.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka 1.

Članak 5. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 2009/147/EZ

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice svakih šest godina, istodobno s izvješćem izrađenim u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 92/43/EEZ*, prosljeđuju Komisiji izvješće o provedbi mjera koje se poduzimaju na temelju ove Direktive te o glavnim učincima tih mjera. To izvješće posebno sadržava informacije o stanju i trendovima u pogledu vrsta divljih ptica koje su zaštićene ovom Direktivom, opasnostima koje im prijete i pritiscima na njih, poduzetim mjerama za njihovo očuvanje te doprinosu mreže posebnih zaštićenih područja ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 2. ove Direktive.”; | 1.   Države članice svakih šest godina, istodobno s izvješćem izrađenim u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 92/43/EEZ*, prosljeđuju Komisiji izvješće o provedbi mjera koje se poduzimaju na temelju ove Direktive te o glavnim učincima tih mjera. To izvješće
  dostupno je javnosti i
  posebno sadržava informacije o stanju i trendovima u pogledu vrsta divljih ptica koje su zaštićene ovom Direktivom, opasnostima koje im prijete i pritiscima na njih, poduzetim mjerama za njihovo očuvanje te doprinosu mreže posebnih zaštićenih područja ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 2. ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice svakih šest godina, istodobno s izvješćem izrađenim u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 92/43/EEZ*, prosljeđuju Komisiji izvješće o provedbi mjera koje se poduzimaju na temelju ove Direktive te o glavnim učincima tih mjera. To izvješće posebno sadržava informacije o stanju i trendovima u pogledu vrsta divljih ptica koje su zaštićene ovom Direktivom, opasnostima koje im prijete i pritiscima na njih, poduzetim mjerama za njihovo očuvanje te doprinosu mreže posebnih zaštićenih područja ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 2. ove Direktive.”;

1.   Države članice svakih šest godina, istodobno s izvješćem izrađenim u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 92/43/EEZ*, prosljeđuju Komisiji izvješće o provedbi mjera koje se poduzimaju na temelju ove Direktive te o glavnim učincima tih mjera. To izvješće
  dostupno je javnosti i
  posebno sadržava informacije o stanju i trendovima u pogledu vrsta divljih ptica koje su zaštićene ovom Direktivom, opasnostima koje im prijete i pritiscima na njih, poduzetim mjerama za njihovo očuvanje te doprinosu mreže posebnih zaštićenih područja ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 2. ove Direktive.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – točka 2.

Članak 5. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/147/EZ

Članak 12. – stavak 2. – rečenica 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš svakih šest godina sastavlja skupno izvješće na temelju informacija iz stavka 1. | 2.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš svakih šest godina sastavlja
  i objavljuje
  skupno izvješće na temelju informacija iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš svakih šest godina sastavlja skupno izvješće na temelju informacija iz stavka 1.

2.   Komisija uz pomoć Europske agencije za okoliš svakih šest godina sastavlja
  i objavljuje
  skupno izvješće na temelju informacija iz stavka 1.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 2 – podtočka a

Članak 6. – stavak 1. – točka 2 – podtočka a

Direktiva 2010/63/EU

Članak 54. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Na temelju podataka koje dostave
  države članice službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije. | Najkasnije šest mjeseci nakon što
  države članice
  dostave podatke navedene u drugom podstavku,
  službe Komisije objavljuju
  i redovno ažuriraju
  pregled na razini Unije
  na temelju tih podataka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju podataka koje dostave
  države članice službe Komisije objavljuju pregled na razini Unije.

Na temelju podataka koje dostave

Najkasnije šest mjeseci nakon što
  države članice
  dostave podatke navedene u drugom podstavku,
  službe Komisije objavljuju
  i redovno ažuriraju
  pregled na razini Unije
  na temelju tih podataka
  .

Najkasnije šest mjeseci nakon što

dostave podatke navedene u drugom podstavku,

i redovno ažuriraju

na temelju tih podataka

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Članak 6. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Direktiva 2010/63/EU

Članak 54. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija utvrđuje zajednički format za dostavljanje informacija iz stavaka 1., 2. i 3. te sadržaj tih informacija u skladu s 
  regulatornim
  postupkom iz članka 56. stavka 3. | 4.   Komisija utvrđuje zajednički format za dostavljanje informacija iz stavaka 1., 2. i 3. te sadržaj tih informacija u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 56. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija utvrđuje zajednički format za dostavljanje informacija iz stavaka 1., 2. i 3. te sadržaj tih informacija u skladu s 
  regulatornim
  postupkom iz članka 56. stavka 3.

4.   Komisija utvrđuje zajednički format za dostavljanje informacija iz stavaka 1., 2. i 3. te sadržaj tih informacija u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 56. stavka 3.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 6. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2010/63/EU

Članak 56. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | U članku 56. stavak 3. zamjenjuje se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

U članku 56. stavak 3. zamjenjuje se kako slijedi:

3.   Pri upućivanju na ovaj stavak
  primjenjuju
  se
  članci
  5.
  i 7
  .
  Odluke 1999
  /
  468/EZ, uzimajući u obzir odredbe njezina članka 8
  .

| | „3.   Pri upućivanju na ovaj stavak
  primjenjuje
  se
  članak
  5.
  Uredbe (EU) br
  .
  182
  /
  2011
  .”; |
| --- | --- |

„3.   Pri upućivanju na ovaj stavak
  primjenjuje
  se
  članak
  5.
  Uredbe (EU) br
  .
  182
  /
  2011
  .”;

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1. – točka 2.

Članak 7. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 166/2006

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice svake godine elektroničkim prijenosom dostavljaju Komisiji izvješće koje sadržava sve podatke iz članka 5. stavaka 1. i 2., u formatu
  i do datuma
  koji Komisija utvrđuje provedbenim aktima u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 2. Datum izvješćivanja u svakom je slučaju najkasnije devet mjeseci nakon isteka izvještajne godine. | 2.   Države članice
  najkasnije 31. ožujka
  svake godine elektroničkim prijenosom dostavljaju Komisiji izvješće koje sadržava sve podatke iz članka 5. stavaka 1. i 2., u formatu koji Komisija utvrđuje provedbenim aktima u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 2. Datum izvješćivanja u svakom je slučaju najkasnije devet mjeseci nakon isteka izvještajne godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice svake godine elektroničkim prijenosom dostavljaju Komisiji izvješće koje sadržava sve podatke iz članka 5. stavaka 1. i 2., u formatu
  i do datuma
  koji Komisija utvrđuje provedbenim aktima u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 2. Datum izvješćivanja u svakom je slučaju najkasnije devet mjeseci nakon isteka izvještajne godine.

2.   Države članice
  najkasnije 31. ožujka
  svake godine elektroničkim prijenosom dostavljaju Komisiji izvješće koje sadržava sve podatke iz članka 5. stavaka 1. i 2., u formatu koji Komisija utvrđuje provedbenim aktima u skladu s postupkom iz članka 19. stavka 2. Datum izvješćivanja u svakom je slučaju najkasnije devet mjeseci nakon isteka izvještajne godine.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

Uredba (EU) br. 995/2010

Članak 20. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice svake godine do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Komisija može provedbenim aktima utvrditi format i postupak u skladu s kojim države članice stavljaju takve informacije na raspolaganje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2. | 1.   Države članice svake godine
  najkasnije
  do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Komisija može provedbenim aktima utvrditi format i postupak u skladu s kojim države članice stavljaju takve informacije na raspolaganje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice svake godine do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Komisija može provedbenim aktima utvrditi format i postupak u skladu s kojim države članice stavljaju takve informacije na raspolaganje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

1.   Države članice svake godine
  najkasnije
  do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. Komisija može provedbenim aktima utvrditi format i postupak u skladu s kojim države članice stavljaju takve informacije na raspolaganje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18. stavka 2.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

Uredba (EU) br. 995/2010/EU

Članak 20. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija do 3. prosinca 
  2015
  . te svakih
  šest
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni, među ostalim i u odnosu na sprečavanje stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Ona posebno uzima u obzir administrativne posljedice za mala i srednja poduzeća te proizvode na koje se Uredba odnosi. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge. | 3.   Komisija do 3. prosinca 
  2021
  . te svakih
  pet
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni, među ostalim i u odnosu na sprečavanje stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Ona posebno uzima u obzir administrativne posljedice za mala i srednja poduzeća te proizvode na koje se Uredba odnosi. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija do 3. prosinca 
  2015
  . te svakih
  šest
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni, među ostalim i u odnosu na sprečavanje stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Ona posebno uzima u obzir administrativne posljedice za mala i srednja poduzeća te proizvode na koje se Uredba odnosi. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge.

3.   Komisija do 3. prosinca 
  2021
  . te svakih
  pet
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni, među ostalim i u odnosu na sprečavanje stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva. Ona posebno uzima u obzir administrativne posljedice za mala i srednja poduzeća te proizvode na koje se Uredba odnosi. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 1.

Članak 9. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 2173/2005

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice svake godine do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. | 1.   Države članice svake godine
  najkasnije
  do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice svake godine do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine.

1.   Države članice svake godine
  najkasnije
  do 30. travnja stavljaju na raspolaganje javnosti i Komisiji informacije o primjeni ove Uredbe tijekom prethodne kalendarske godine.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1. – točka 2.

Članak 9. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 2173/2005

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do prosinca 2021. te svakih
  šest
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni. Pri tome
  treba uzeti
  u obzir napredak u provođenju dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge za poboljšanje FLEGT sustava za izdavanje dozvola. | Komisija do prosinca 2021. te svakih
  pet
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni. Pri tome
  uzima
  u obzir napredak u provođenju dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja
  svakih pet godina
  te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge za poboljšanje FLEGT sustava za izdavanje dozvola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do prosinca 2021. te svakih
  šest
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni. Pri tome
  treba uzeti
  u obzir napredak u provođenju dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge za poboljšanje FLEGT sustava za izdavanje dozvola.

šest

treba uzeti

Komisija do prosinca 2021. te svakih
  pet
  godina nakon toga preispituje funkcioniranje i učinkovitost ove Uredbe na temelju informacija o primjeni ove Uredbe i iskustva u njezinoj primjeni. Pri tome
  uzima
  u obzir napredak u provođenju dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o rezultatima preispitivanja
  svakih pet godina
  te prema potrebi prilaže tim izvješćima odgovarajuće zakonodavne prijedloge za poboljšanje FLEGT sustava za izdavanje dozvola.

pet

uzima

svakih pet godina

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

Članak 10. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 338/97

Članak 15. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | Ne dovodeći u pitanje članak 20., upravna tijela država članica moraju godinu dana prije zasjedanja Konferencije stranaka Konvencije dostaviti Komisiji sve informacije koje se odnose na relevantno prethodno razdoblje, a koje su potrebne za sastavljanje izvješća iz članka VIII. stavka 7. točke (b) Konvencije i jednakovrijedne informacije o odredbama ove Uredbe koje su izvan područja primjene Konvencije.
  Informacije koje se dostavljaju kao i
  oblik u kojemu se predstavljaju propisuje Komisija u skladu s 
  regulatornim
  postupkom iz članka 18. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

Ne dovodeći u pitanje članak 20., upravna tijela država članica moraju godinu dana prije zasjedanja Konferencije stranaka Konvencije dostaviti Komisiji sve informacije koje se odnose na relevantno prethodno razdoblje, a koje su potrebne za sastavljanje izvješća iz članka VIII. stavka 7. točke (b) Konvencije i jednakovrijedne informacije o odredbama ove Uredbe koje su izvan područja primjene Konvencije.
  Informacije koje se dostavljaju kao i
  oblik u kojemu se predstavljaju propisuje Komisija u skladu s 
  regulatornim
  postupkom iz članka 18. stavka 2.

Informacije koje se dostavljaju kao i

regulatornim

| (c) | Ne dovodeći u pitanje članak 20., upravna tijela država članica moraju godinu dana prije zasjedanja Konferencije stranaka Konvencije dostaviti Komisiji sve informacije koje se odnose na relevantno prethodno razdoblje, a koje su potrebne za sastavljanje izvješća iz članka VIII. stavka 7. točke (b) Konvencije i jednakovrijedne informacije o odredbama ove Uredbe koje su izvan područja primjene Konvencije. Oblik u kojemu se predstavljaju
  informacije
  propisuje Komisija u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 18. stavka 2. |
| --- | --- |

(c)

Ne dovodeći u pitanje članak 20., upravna tijela država članica moraju godinu dana prije zasjedanja Konferencije stranaka Konvencije dostaviti Komisiji sve informacije koje se odnose na relevantno prethodno razdoblje, a koje su potrebne za sastavljanje izvješća iz članka VIII. stavka 7. točke (b) Konvencije i jednakovrijedne informacije o odredbama ove Uredbe koje su izvan područja primjene Konvencije. Oblik u kojemu se predstavljaju
  informacije
  propisuje Komisija u skladu s postupkom
  ispitivanja
  iz članka 18. stavka 2.

informacije

ispitivanja

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Uredba (EZ) br. 338/97

Članak 18. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | u članku 18. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |
| 2.   
  Prilikom upućivanja
  na ovaj
  članak, primjenjuju
  se
  članci
  5.
  i 7. Odluke 1999/468
  /
  EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8
  . | „2.   
  Pri upućivanju
  na ovaj
  stavak primjenjuje
  se
  članak
   5.
  Uredbe (EU) br. 182
  /
  2011.”
  . |
| Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca. U pogledu zadataka Odbora navedenih u točkama 1. i 2. članka 19., Komisija usvaja predložene mjere, ako tri mjeseca nakon dana obraćanja Vijeću ono ne donese odluku. | |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

u članku 18. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 18. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   
  Prilikom upućivanja
  na ovaj
  članak, primjenjuju
  se
  članci
  5.
  i 7. Odluke 1999/468
  /
  EZ, uzimajući u obzir odredbe njezinog članka 8
  .

„2.   
  Pri upućivanju
  na ovaj
  stavak primjenjuje
  se
  članak
   5.
  Uredbe (EU) br. 182
  /
  2011.”
  .

Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca. U pogledu zadataka Odbora navedenih u točkama 1. i 2. članka 19., Komisija usvaja predložene mjere, ako tri mjeseca nakon dana obraćanja Vijeću ono ne donese odluku.

Rok utvrđen u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ iznosi tri mjeseca. U pogledu zadataka Odbora navedenih u točkama 1. i 2. članka 19., Komisija usvaja predložene mjere, ako tri mjeseca nakon dana obraćanja Vijeću ono ne donese odluku.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0324/2018).

1

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(45)  COM(2017)0312.

45

(46)  SWD(2017)0230.

46

(47)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

47

(48)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

48

(47)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

47

(48)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

48

(49)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

49

(49)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

49

(50)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002.).

50

(50)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom iz okoliša (SL L 189, 18.7.2002.).

50

(52)  COM(2016)0478 i SWD(2016)0273).

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(52)  COM(2016)0478 i SWD(2016)0273).

52

(53)  COM(2017)0312.

53

(56)  Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

56

(56)  Direktiva 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (SL L 276, 20.10.2010., str. 33.).

56

(56a)  
  Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija u skladu s člankom 58. Direktive 2010/63/EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe, COM(2017)0631.

56a

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija u skladu s člankom 58. Direktive 2010/63/EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe, COM(2017)0631.

---

Srijeda, 24. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/221 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/221

---

P8_TA(2018)0404

Opći proračun Europske unije za 2019. – svi dijelovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o stajalištu Vijeća o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. (11737/2018 – C8-0410/2018 – 2018/2046(BUD))

(2020/C 345/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog Parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog Parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (4) (Uredba o VFO-u),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama za pripremu proračuna (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2019. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o procjeni prihoda i rashoda Europskog parlamenta za financijsku godinu 2019. (7),

| — | uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 21. lipnja 2018. (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koji je Komisija usvojila 21. lipnja 2018. (COM(2018)0600),

| — | uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2018. (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o Nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. koje je Vijeće usvojilo 4. rujna 2018. i proslijedilo Europskom parlamentu 13. rujna 2018. (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog o nacrtu proračuna za 2019. (8),

| — | uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2019 (COM(2018)0709) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo izmjene br. 1/2019 (COM(2018)0709) nacrta općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019.,

| — | uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 88. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0313/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0313/2018),

Dio III.

Opći pregled

| 1. | naglašava da čitanje proračuna za 2019. u Parlamentu u potpunosti odražava političke prioritete koji su usvojeni velikom većinom u navedenim rezolucijama od 15. ožujka 2018. o općim smjernicama i od 5. srpnja 2018. o mandatu za trijalog; podsjeća da su u središtu tih prioriteta: održiv rast, inovacije, konkurentnost, sigurnost, rješavanje temeljnih uzroka izbjegličkih i migracijskih tokova te upravljanje tim tokovima, borba protiv klimatskih promjena, prelazak na održivu energiju te stavljanje posebnog naglaska na mlade; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su Uniji, uoči povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, potrebna financijska sredstva kako bi odgovorila na očekivanja građana te kako bi se učinkovito mogla nositi s brojnim prethodno navedenim prioritetima i izazovima s kojima se suočava i poboljšati svakodnevni život svojih građana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da građani Europe očekuju da Unija uloži sve napore u jamčenje gospodarskog rasta i potakne otvaranje radnih mjesta podjednako u svim svojim regijama; podsjeća da su za ispunjenje tih očekivanja potrebna ulaganja u istraživanje i inovacije, digitalizaciju, obrazovanje, infrastrukturu i mala i srednja poduzeća te poticanje zapošljavanja, posebno mladih u Europi; izražava negodovanje zbog toga što Vijeće ponovno predlaže smanjenja proračuna upravo onih programa koji su osmišljeni za postizanje veće konkurentnosti i inovativnosti gospodarstva Unije; nadalje ističe da za mnoge od tih programa, kao što je primjerice Obzor 2020., postoji prevelika potražnja, što znači da se sredstva loše iskorištavaju i da se mnogi izvrsni projekti ne financiraju; također naglašava činjenicu da programi kao što su Erasmus+, Obzor 2020. i Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) jasno pokazuju prednosti suradnje diljem Unije i pomažu u stvaranju osjećaja europske pripadnosti; stoga donosi odluku o znatnom jačanju programa Erasmus+ i programa koji pridonose rastu i otvaranju radnih mjesta, uključujući Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe i COSME; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoju predanost ispunjenju obveza koje je preuzeo tijekom pregovora o Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU), odnosno tome da se učinak smanjenja u proračunu za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe povezanih s EFSU-om u okviru godišnjeg proračunskog postupka svede na najmanju moguću mjeru; stoga predlaže da se ta smanjenja nadoknade vraćanjem prvotnoga godišnjeg profila tih dvaju programa kako bi se omogućilo da se u cijelosti provedu ciljevi dogovoreni tijekom donošenja odgovarajućeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da je stopa nezaposlenosti mladih u određenim državama članicama i dalje neprihvatljivo visoka, posebno u gospodarski nerazvijenijim regijama, te da posebno zabrinjava situacija mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) i dugotrajno nezaposlenih osoba; ističe da siromaštvo te socijalna i ekonomska isključenost najviše prijete mladima; stoga odlučuje povećati iznos sredstava za Inicijativu za zapošljavanje mladih iznad razine koju je predložila Komisija; ističe da se to povećanje ni u kojem slučaju ne bi trebalo smatrati koncentriranjem sredstava dodijeljenih Inicijativi za zapošljavanje mladih na početku razdoblja, koje je prihvaćeno u kontekstu revizije VFO-a u sredini razdoblja te poziva države članice da povećaju razinu apsorpcije sredstava i stvaraju kvalitetnija radna mjesta za mlade; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na potrebu snažne borbe protiv siromaštva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na to da kohezijska politika ima primarnu ulogu u razvoju i rastu Unije i konvergenciji država članica i regija; ističe da se Parlament obvezao osigurati odgovarajuća odobrena sredstva za te programe koji su dio temeljne politike Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava se da fondovi u okviru kohezijske politike ne bi smjeli izravno ili neizravno podupirati premještanje kako je utvrđeno u članku 2. stavku 61. točki (a) Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014; potiče upravljačka tijela država članica da osiguraju da se doprinosi u okviru fondova ne odobravaju korisnicima koji su proveli premještanje unutar pet godina prije podnošenja zahtjeva za doprinos; te da osiguraju da korisnici koji provedu preseljenje unutar pet godina od primanja doprinosa u cijelosti vrate sve doprinose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava žaljenje zbog činjenice da će prema trenutačnim procjenama samo 19,3 % proračuna Unije za razdoblje 2014. – 2020. biti namijenjeno klimatskim mjerama, što znači da neće biti ostvarena ciljna vrijednost od 20 %, što je cilj koji je postavljen prije Pariškog sporazuma o klimi; shvaća da su uzrok toga prije svega kašnjenja programa u okviru kohezijske politike i ruralnog razvoja; potiče države članice, koje upravljaju njima, da ubrzaju provedbu s naglaskom na potrošnji u području klime kako bi nadoknadile manje iznose dodijeljene tijekom prvih godina VFO-a; poziva Komisiju da izradi akcijski plan u okviru programa koji bi mogli u velikoj mjeri pridonijeti ostvarenju ciljne vrijednosti povezane s potrošnjom u području klime; poziva i na snažnu godišnju konsolidaciju kako bi se postigao napredak prema ostvarenju cilja uključivanja klimatskih pitanja, s konkretnim i usklađenim zaštitnim mjerama kojima se jamči da su proračunske odluke u vezi s klimatskim promjenama u skladu s obvezama Unije u okviru Pariškog sporazuma i koje, u slučaju nepostizanja ciljeva, uključuju sveobuhvatno izvješćivanje za pokretanje inicijativa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da su sredstva u naslovu 3. posljednjih godina u velikoj mjeri mobilizirana radi rješavanja migracijskih i izbjegličkih izazova i da bi se takve mjere trebale nastaviti i povećati u onolikoj mjeri i onoliko dugo koliko to bude potrebno; poziva Komisiju da aktivno prati odgovaraju li sredstva u okviru naslova 3. situaciji i da u potpunosti iskoristi sve dostupne instrumente radi pružanja pravodobnog odgovora na nepredviđene događaje koji bi mogli iziskivati dodatna sredstva u području migracija, s posebnim naglaskom na slučaj otočnih regija koje spadaju u područje primjene članka 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; odlučuje ojačati Fond za azil, migracije i integraciju kako bi u potpunosti zadovoljio potrebe Unije u području migracija, a prije svega pružio podršku državama članicama pri poboljšanju uvjeta prihvata, integracijskih mjera i praksi namijenjenih tražiteljima azila i migrantima te povećanju solidarnosti i dijeljenja odgovornosti među državama članicama te pravednih i učinkovitih strategija povratka; još jednom primjećuje da gornja granica u okviru naslova 3. nije primjerena za pružanje odgovarajućih sredstava unutarnjoj dimenziji tih prioriteta, kao ni drugim prioritetnim programima, primjerice u području kulture, sigurnosti hrane, sigurnosti, pravde, građanstva i kulture; smatra da se u okviru područja pod izravnim upravljanjem Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) treba pružiti daljnja potpora lokalnim tijelima koja su spremna poduprijeti program Unije za preseljenje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ustraje na tome da bi se u svjetlu nedavnih zabrinjavajućih zbivanja u području sigurnosti diljem Unije u naslovu 3. također trebala obratiti posebna pozornost tomu da se sredstva namijene mjerama koje vode jačanju sigurnosti građana Unije; stoga odlučuje povećati sredstva agencija u području pravosuđa i unutarnjih poslova, kao što su Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol), Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL); Agencija Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima (eu-LISA), Europski ured za pravosudnu suradnju (Eurojust) i novi Ured europskog javnog tužitelja (EPPO), koje se posljednjih godina zbog povećanog radnog opterećenja i dodatnih zadaća suočavaju s manjkom osoblja i financijskih sredstava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja da dio rješenja za migracijske i izbjegličke izazove kao i zabrinutosti građana Unije u pogledu sigurnosti leži u rješavanju glavnih uzroka migracija i izdvajanju dostatnih financijskih sredstava za unutarnje i vanjske instrumente koji imaju za cilj rješavanje pitanja kao što su siromaštvo, nedostatak mogućnosti zapošljavanja, obrazovanja i ekonomskih prilika, nestabilnost, sukobi i klimatske promjene u europskom susjedstvu i Africi; mišljenja je da bi Unija trebala osigurati optimalno korištenje financijskim sredstvima u okviru naslova 4. koja su se pokazala nedovoljnima da bi se njima na podjednak način nosilo sa svim vanjskim izazovima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje izazove s kojima se suočavaju neke države članice zbog velikog priljeva migranata i tražitelja azila; izražava žaljenje što su svi napori se uspostavi pravedan i humani sustav raspodjele migranata na razini Unije do sada bili neuspješni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | izražava žaljenje zbog toga što Parlament nije na odgovarajući način sudjelovao u raspravama o produljenju trajanja Instrumenta za izbjeglice u Turskoj; ponavlja svoj nepromijenjeni stav da se nove inicijative ne smiju financirati na štetu postojećih vanjskih projekata Unije; podsjeća na svoju podršku nastavku Instrumenta za izbjeglice u Turskoj te istodobno tvrdi da bi, s obzirom na tešku situaciju u okviru naslova 4. koja se odnosi na odgovaranje na vanjske izazove, uključujući migracije, proračunom Unije trebalo pridonijeti financiranju druge tranše u istom omjeru kao i za prvu, tj. 1 milijardu EUR, dok bi države članice za njezino financiranje trebale pridonijeti 2 milijarde EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na važnost Turske kao susjedne zemlje, uključujući za regionalnu stabilnost, te ističe potrebu da Turska poštuje međunarodno pravo u regiji i da ponovno krene smjerom reformi kojim se jamči dobrobit njezinih građana i potpuno poštovanje svih njihovih prava; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vraća na prethodnu razinu sva smanjenja koja je predložilo Vijeće u nacrtu proračuna za 2019. godinu u okviru svih naslova, uz ograničene iznimke u okviru naslova 4. i podnaslova 1.b; odbija prihvatiti predložena smanjenja za programe s najvećom europskom dodanom vrijednosti, na primjer za Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe, ujedno dva programa koja su već pogođena preusmjeravanjem sredstava na EFSU, kao ni većinu smanjenja u području vanjskih politika; naglašava da logika na kojoj se temelje smanjenja koja je predložilo Vijeće nije potkrijepljena stvarnim brojkama provedbe te da se tom logikom ne uzimaju u obzir različiti provedbeni obrasci određenih programa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zaključuje da je u svrhu odgovarajućeg financiranja svih hitnih potreba, i uzimajući u obzir vrlo skučene ili nepostojeće razlike do gornjih granica u okviru nekih naslova za 2019., potrebno primijeniti sva sredstva u pogledu fleksibilnosti, dostupna na temelju Uredbe o VFO-u; očekuje da će Vijeće dijeliti taj pristup i da će se lako postići dogovor u okviru postupka mirenja, čime bi se Uniji dala prilika da se iskaže i učinkovito odgovori na predstojeće izazove, posebice s obzirom na to da će ovogodišnje mirenje biti posljednje prije europskih izbora u svibnju 2019.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utvrđuje ukupnu razinu odobrenih sredstava za 2019. u visini od 166 340 415 936 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 149 349 039 470 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja, što je povećanje od 721 061 034 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u odnosu na nacrt proračuna za 2019. godinu; |
| --- | --- |

18.

Podnaslov 1.a – Konkurentnost za rast i zapošljavanje

| 19. | odbija neopravdana smanjenja Vijeća u visini od 794 milijuna EUR u podnaslovu 1.a, koja čine nešto više od polovine ukupnih smanjenja Vijeća u odobrenim sredstvima u naslovima VFO-a; napominje da su ta smanjenja u suprotnosti s iznesenim političkim prioritetima Vijeća; nadalje izražava zabrinutost zbog toga što bi mogla ograničiti provedbu programa koji imaju ključnu ulogu u otvaranju radnih mjesta i ostvarivanju rasta, što bi moglo imati negativan učinak na gospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u tom kontekstu upućuje na programe kao što su Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe te vodeće svemirske programe, kao što je Copernicus, koji imaju veoma izraženu europsku dodanu vrijednost; izražava žaljenje zbog znatnih rezova Vijeća u zajedničkom strateškom okviru za istraživanje i inovacije, s izrazito negativnim utjecajem na Obzor 2020., a osobito izražava žaljenje zbog rezova u relevantnim proračunskim linijama kao što su Jačanje istraživanja budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju i Jačanje europske istraživačke infrastrukture; ujedno napominje da mnogi od tih programa znatno pridonose borbi protiv klimatskih promjena i smatra da je taj doprinos potrebno povećati; stoga odlučuje da će vratiti na prethodnu razinu sva smanjenja koje je izvršilo Vijeće te također u potpunosti zadržati originalni profil proračunskih linija programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe koje su smanjene radi izdvajanja rezervacija za jamstveni fond EFSU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na to da je Erasmus+ i dalje iznimno cijenjen i popularan program kojim se promiče mobilnost mladih u svrhu učenja i strukovno osposobljavanje, čemu je dokaz broj zaprimljenih prijava koji nadaleko premašuje iznos raspoloživih sredstava i ujedno naglašava da pomaže njegovati snažan osjećaj europskog identiteta i podržava mlade da sudjeluju u europskoj demokraciji; duboko žali što je nacrt proračuna programa Erasmus+ za 2019. znatno ispod očekivanja Parlamenta te ne premašuje programirane iznose u okviru aktualnoga VFO-a; smatra da je stoga ključno jačanje tematskih područja obrazovanja i osposobljavanja i mladih u okviru programa Erasmus+, kao nastavak jačanja Inicijative za zapošljavanje mladih u okviru podnaslova 1.b; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali što je Komisija, nakon objave prvog izvješća EU-a o borbi protiv korupcije 3. veljače 2014., odbila nastaviti praksu godišnjih izvješća, već je umjesto toga antikorupcijske politike uključila u Europski ekonomski semestar; napominje da izvješća za pojedine zemlje u kontekstu ekonomskog semestra ne sadržavaju jasan opis trenutačnog stanja niti preporuke o antikorupcijskim mjerama za sve države članice; još jednom apelira na Komisiju da Parlamentu dostavi drugo izvješće EU-a o borbi protiv korupcije te da u tom smislu antikorupcijske napore ne mjeri samo u okviru ekonomskog gubitka, već i da analizira štetne učinke korupcije na temeljna prava građana Unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća na važnost poticanja opsežnih sinergija između CEF-a za promet i CEF-a u digitalnom sektoru radi maksimalnog povećanja financijske poluge za projekte usmjerene na jačanje digitalizacije koridora mreže TEN-T; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno naglašava činjenicu da su MSP-ovi ključan dio gospodarstva Unije i imaju ključnu ulogu u otvaranju radnih mjesta diljem Unije; smatra da je potrebno stvoriti povoljno poslovno okruženje za MSP-ove, kao i pružiti podršku klasterima i mrežama MSP-ova te podržati kooperativna poduzeća sa socijalnim, solidarnim i etičnim praksama; međutim, s velikom zabrinutošću primjećuje rezove Vijeća za Instrument za MSP-ove koji šalju kontradiktorne signale poduzećima Unije; smatra da proračun Unije i pristup financiranju iz tog proračuna te novoosnovana poduzeća i mikropoduzeća mogu biti ključan alat u povećanju konkurentnosti i inovativnosti MSP-ova i jačanju poduzetničkog duha u Uniji; u tom pogledu podsjeća na programe COSME i Obzor 2020.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | stoga odlučuje da će sredstva programa koji su ključni za poticanje rasta i zapošljavanja, koji se odnose na borbu protiv klimatskih promjena te koji odražavaju široko dogovorene prioritete Unije, točnije programa Erasmus +, Obzor 2020. (uključujući Marie Curie, vodeći položaj u svemiru, Europsko istraživačko vijeće, Instrument za MSP-ove), COSME, Instrument za povezivanje Europe i EaSI povećati iznad iznosa u nacrtu proračuna za 2019. i iznosa prije preraspodjele za EFSU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | stoga povećava razinu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u okviru podnaslova 1.a iznad iznosa navedenog u nacrtu proračuna za 2019. za 566 773 112 EUR (ne računajući vraćanje na razinu otprije EFSU-a, naknadu za prijedlog o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad, pilot-projekte i pripremna djelovanja), koja će se financirati unutar dostupne razlike do gornje granice i daljnjom mobilizacijom ukupne razlike do gornje granice za obveze; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja predanost provedbi obnovljenog programa obrane Unije, osobito putem sporazuma o Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane; izražava svoju namjeru da posveti posebnu pozornost načinu na koji Komisija provodi dogovore koji se temelje na Europskom programu industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP) i Europskim snagama solidarnosti, kako je navedeno u pismu izmjene koje je Komisija objavila 16. listopada 2018.; |
| --- | --- |

27.

Podnaslov 1.b – Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 28. | pozdravlja smanjenje stope nezaposlenosti mladih na razini Unije s 14,8 % (od 1. listopada 2018.), ali izražava žaljenje što je u određenim državama članicama ta razina i dalje neprihvatljivo visoka; naglašava da je za rješavanje tog pitanja važno zajamčiti primjereno financiranje programa Garancija za mlade sredstvima Inicijative za zapošljavanje mladih i Europskog socijalnog fonda (ESF); pozdravlja dogovor o potrebi da se omoguće nova financijska sredstva za Inicijativu za zapošljavanje mladih te uključivanje odgovarajućih odobrenih sredstava u okviru nacrta proračuna za 2019.; ipak smatra da bi, s obzirom na izazove i rizike koje predstavlja nezaposlenost mladih, Inicijativa za zapošljavanje mladih trebala imati koristi od povećanja odobrenih sredstava te stoga odlučuje da odobrena sredstva za preuzimanje obveza te inicijative u 2019. iznose 580 milijuna EUR; smatra da je to povećanje dodatak iznosu za Inicijativu za zapošljavanje mladih koji je trenutačno obuhvaćen programom za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da zajamče ubrzanje provedbe programa kohezijske politike kako bi se nadoknadila kašnjenja; napominje da će, iako Vijeće nije dovelo u pitanje odobrena sredstva za plaćanja koja je predložila Komisija, Parlament pažljivo ispitati ažuriranu prognozu Komisije kako bi prilagodio iznos tih sredstava stvarnim potrebama radi izbjegavanja kašnjenja u plaćanjima na kraju trenutačnog razdoblja VFO-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sa žaljenjem naglašava da katastrofe obično pogode one koji imaju manje mogućnosti da se zaštite, bilo da su to pojedinci ili države; napominje da bi reakcija na prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem trebala biti što brža kako bi šteta bila minimalna i kako bi se moglo spasiti ljude i imovinu; naglašava potrebu za dodatnim povećanjem sredstava, osobito u proračunskim linijama povezanima sa sprečavanjem katastrofa i pripravnošću u Uniji, uzimajući osobito u obzir požare u Grčkoj, Španjolskoj i Portugalu (koji su rezultirali tragičnim gubitkom ljudskih života), koji imaju dramatičan i značajan učinak na ljude; |
| --- | --- |

30.

| 31. | u skladu s postignutim dogovorom o reviziji Programa potpore strukturnim reformama (SRSP), slaže se s prijenosom 40 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 17,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja iz podnaslova 1.b u naslov 2.; |
| --- | --- |

31.

Naslov 2 – Održivi rast: prirodni resursi

| 32. | podsjeća na to da je prijedlog Komisije za povećanje odobrenih sredstava za financiranje Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi u velikoj mjeri posljedica znatno nižeg iznosa očekivanih dostupnih namjenskih prihoda u 2019.; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primjećuje smanjenja Vijeća u iznosu od 310 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza (-0,52 % u odnosu na nacrt proračuna za 2019.) i - 328,13 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanja (-0,57 % u odnosu na nacrt proračuna za 2019.), no smatra da bi pismo izmjene koje sastavlja Komisija trebalo ostati temelj za svaku pouzdanu reviziju sredstava Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi te u skladu s time vraća razine nacrta proračuna za 2019., u iščekivanju ispitivanja tog pisma izmjene u okviru postupka mirenja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | odlučuje povećati iznos sredstava za hitnu potporu posebice za svinjsko meso s obzirom na afričku svinjsku kugu kako bi se smanjio negativan utjecaj na poljoprivrednike i zaposlenike u regijama koje su najviše zahvaćene tom bolesti; odlučuje izraziti svoju snažnu potporu poljoprivrednom sektoru u Uniji povećanjem odobrenih sredstava za voće i povrće radi rješavanja pitanja učinaka krize na taj sektor te učinaka ruskog embarga, kao i za mjere kojima se rješava pitanje učinaka bakterije xylella fastidiosa i nestabilnosti cijena maslinova ulja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe ključnu ulogu decentraliziranih agencija Unije u području okoliša, javnog zdravlja i sigurnosti hrane koje pomažu Uniji i državama članicama da donose informirane, znanstveno utemeljene odluke o zaštiti i poboljšanju okoliša i javnog zdravlja, jačajući pritom suradnju među državama članicama kako bi se riješili problemi građana Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | odlučuje predložiti povećanje od 20 milijuna EUR iznad razine u nacrtu proračuna za 2019. za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) u cilju promicanja inovacija u sektoru poljoprivrede i šumarstva te jamčenja profitabilnosti i održivosti tih sredstava za život u budućnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | odlučuje, u skladu s ciljevima strategije Europa 2020. i svojim međunarodnim obvezama u području borbe protiv klimatskih promjena, povećati sredstva za aktivnosti povezane s klimatskim promjenama za 15,6 milijuna EUR iznad razine predviđene u nacrtu proračuna za 2019.; nadalje, podsjeća da se Unija obvezala da će zaustaviti i preokrenuti smanjenje bioraznolikosti te naglašava da to povećanje također doprinosi zaštiti bioraznolikosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | u svjetlu uspješnog zaključenja pregovora o reviziji Programa potpore strukturnim reformama odlučuje osloboditi sredstva iz pričuve koju je Vijeće uvelo na iznose prenesene iz podnaslova 1.b; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ukazuje na učinke ekstremne suše koja je posljednjih mjeseci pogodila države članice, prouzročivši znatne gubitke u poljoprivredi i ugrozivši velik broj poduzeća i u tom smislu naglašava potrebu za jamčenjem potpornih mjera s ciljem pomaganja najgore pogođenim poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | odlučuje da će iskoristiti maksimalna odobrena sredstava za programe POSEI predviđena u relevantnoj Uredbi (9), ističući važnost tih programa za otpornost poljoprivrednih proizvođača, te naglašava osjetljivu gospodarsku situaciju najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | Stoga povećava iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za 154,1 milijun EUR, ne računajući pilot-projekte i pripremna djelovanja, ostavljajući razliku do gornje granice u iznosu od 190,8 milijuna EUR ispod gornje granice za obveze u naslovu 2.; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe činjenicu da bi stalne neravnoteže u lancu opskrbe hranom, u kojemu je položaj primarnih proizvođača znatno lošiji od onoga drugih aktera, trebale potaknuti Komisiju da poduzme mjere za poboljšanje transparentnosti cijena i marži u lancu opskrbe hranom kako bi se zajamčila pravedna cijena proizvodnje i osigurao veći dohodak malih i srednjih poljoprivrednika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | usmjerava pozornost na razne opasnosti za brojne šumske ekosustave, kao što su, među ostalim, širenje invazivnih stranih vrsta i nametnika (npr. borova nematoda i drugih) te šumski požari; smatra da dovoljna financijska sredstva treba dodijeliti za programe i mjere podrške zajednici, evaluaciju ekološkog i biljnog zdravlja šuma te njihovu obnovu, uključujući ponovno pošumljavanje; napominje da su ti resursi izuzetno važni i hitno neophodni za neke države članice, osobito Portugal, Grčku i Španjolsku, nakon niza požara koji su poharali te teritorije; |
| --- | --- |

43.

Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo

| 44. | ponavlja svoje dugoročno uvjerenje da se pokazalo da je gornja granica u okviru naslova 3. uvelike nedostatna za odgovarajuće financiranje unutarnje dimenzije ključnih izazova povezanih s unutarnjom sigurnošću i sigurnošću građana s jedne te izbjeglicama i migrantima s druge strane; |
| --- | --- |

44.

| 45. | očekuje da će pritisak na sustave migracija i azila tih država članica, kao i na njihove granice, ostati visok u 2019. I u nadolazećim godinama te stoga smatra da su potrebna dodatna sredstva u području izbjeglica i migracija, i s obzirom na sve buduće, nepredvidljive potrebe u tim područjima; stoga ojačava Fond za azil, migracije i integraciju u pogledu pružanja podrške legalnoj imigraciji u Uniju, promicanja učinkovite integracije državljana trećih zemalja i poboljšanja pravednih i učinkovitih strategija povratka, prije svega radi pružanja podrške državama članicama u poboljšanju integracijskih mjera koje se odnose na izbjeglice i migrante, posebice djecu i maloljetnike bez pratnje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja povećanje iznosa odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za Fond za azil, migracije i integraciju radi financiranja novog zakonodavstva Dublin II. (pod pretpostavkom da će biti doneseno do kraja 2018.) i odbija odluku Vijeća o prijenosu odgovarajućih odobrenih sredstava u pričuvu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da rješavanje pitanja unutarnje sigurnosti mora ostati među prioritetima Unije te ističe ulogu Fonda za unutarnju sigurnost kao ključnog financijskog instrumenta za potporu državama članicama u području sigurnosti, pa i u borbi protiv terorizma i radikalizacije, teškog i organiziranog kriminala i kiberkriminala; stoga odlučuje povećati iznos proračunskih odobrenih sredstava za Fond za unutarnju sigurnost, ujedno i kako bi ojačao podršku upravljanju granicama te pružio pomoć žrtvama terorističkih činova; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ističe ključnu ulogu koju agencije Unije imaju u području pravosuđa i unutarnjih poslova s obzirom na poboljšanje suradnje među državama članicama s ciljem rješavanja pitanja koja zabrinjavaju građane Unije; odlučuje povećati iznos proračunskih odobrenih sredstava i broj osoblja za agencije Europol, CEPOL, eu-LISA, Eurojust i EPPO; |
| --- | --- |

48.

| 49. | u tom kontekstu ustraje u tome da bi Ured europskog javnog tužitelja trebalo adekvatno financirati i zaposliti odgovarajući broj zaposlenika; napominje da u nacrtu proračuna za 2019. ukupni doprinos Unije iznosi 4 911 000 EUR; ističe da su ta odobrena sredstva namijenjena za pokrivanje rashoda povezanih s osobljem EPPO-a, njegovih infrastrukturnih i ostalih administrativnih i operativnih rashoda; izražava žaljenje što je osigurano samo 35 radnih mjesta, što podrazumijeva da nakon odbitka 23 mjesta europskih tužitelja preostaje samo 12 radnih mjesta za administrativne zadaće; smatra da to nije realno, posebno s obzirom na to da su se nedavno još dvije države članice odlučile priključiti EPPO-u; stoga odlučuje da će povećanje broja zaposlenika predviđeno za 2020. prebaciti na početak te da će platni razred za mjesto glavnog tužitelja i europskih tužitelja uskladiti s platnim razredima uprave OLAF-a i Europola; |
| --- | --- |

49.

| 50. | žali zbog proizvoljnih rezova Vijeća u iznosu od više od 35 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za velik broj programa u području kulture, građanstva, pravosuđa i javnog zdravlja, unatoč odličnoj stopi izvršenja tih programa i već sada nedovoljnoj razini financiranja zbog koje mnogi visokokvalitetni projekti ostaju bez sredstava; vraća sve proračunske linije barem na iznose navedene u nacrtu proračuna i predlaže dodatna povećanja relevantnih proračunskih linija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe vrijednost programa Kreativna Europa u podupiranju audiovizualnog i kulturnog sektora Unije te ustraje u tome da bi razine financiranja trebale odgovarati ambicijama programa; poziva na povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za potprograme MEDIA i Kultura, između ostalog kako bi se riješilo pitanje niskih stopa uspješnosti; ujedno povećava iznos odobrenih sredstava za multimedijska djelovanja i jačanje financijskog kapaciteta MSP-ova u europskim kulturnim i kreativnim sektorima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća na svoju potporu programima za prava, jednakost, građanstvo i pravdu; odlučuje povećati iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za instrumente koji se bave nediskriminacijom i jednakošću općenito, prije svega za program Daphne, s ciljem borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja te osnaživanja prava žena i pripadnika zajednice LGBTQI+; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da se projekti povezani s kulturom i obrazovanjem podupiru u nizu programa i instrumenata Unije, posebno u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, EFSU-a i Obzora 2020., potiče Komisiju da poboljša sinergije među programima kako bi ostvarila učinkovitu potrošnju; naročito poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi potencijalne sinergije koje postoje među raznim programima Unije, kao što su Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe, Erasmus+, EaSI, Kreativna Europa te COSME, EFSU i europski strukturni i investicijski fondovi, za potporu više projekata u području kulturne i kreativne industrije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | povećava sredstva u naslovu 3. za 127,75 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza u odnosu na nacrt proračuna, ne računajući pilot-projekte i pripremna djelovanja, te predlaže da se navedena povećanja sredstava financiraju daljnjom mobilizacijom posebnih instrumenata; |
| --- | --- |

54.

Naslov 4. – Globalna Europa

| 55. | naglašava da je zbog složenih geopolitičkih izazova s kojima se Unija suočava hitno potrebna njezina snažnija vanjska prisutnost; ponovno naglašava da vanjsko djelovanje Unije može biti vjerodostojno samo ako se temelji na dostatnim financijskim sredstvima; podsjeća na to da potrebe za financiranjem znatno premašuju trenutačnu vrijednost u okviru naslova 4. i poziva na jamčenje odgovarajućeg manevarskog prostora u slučaju nepredviđenih vanjskih kriza; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da provedba ciljeva održivog razvoja mora obuhvatiti sve unutarnje i vanjske politike Unije, a poseban naglasak trebalo bi staviti na osiguravanje dovoljno kvalitetne hrane i čiste vode te izgradnju dodatnih postrojenja za zbrinjavanje otpadnih voda u cilju postizanja ciljeva održivog razvoja br. 2. i 6.; nadalje, skreće pozornost na raspon i implikacije energetskog siromaštva u zemljama u razvoju i zahtijeva dodatno djelovanje za smanjenje energetskog siromaštva u skladu s ciljem održivog razvoja br. 7, posebice u udaljenim ruralnim sredinama u regijama koje nisu priključene na mrežu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | u tom pogledu potvrđuje, u skladu sa svojim stajalištem izraženim u prethodno navedenoj Rezoluciji od 5. srpnja 2018., da bi za financiranje druge tranše Instrumenta za izbjeglice u Turskoj trebalo zadržati trenutačni omjer doprinosâ za Instrument za izbjeglice u Turskoj koji proizlaze iz proračuna Unije (1 milijarda EUR) i od država članica (2 milijarde EUR); stoga odlučuje smanjiti doprinose iz proračuna Unije s 1,45 milijardi EUR na 450 milijuna EUR; smatra da bi razliku umjesto toga trebalo financirati bilateralnim doprinosima država članica; |
| --- | --- |

57.

| 58. | smatra da je promicanje mira, sigurnosti i pravde u zemljama u razvoju presudno kako bi se riješili glavni uzroci migracije i povezani humanitarni izazovi u južnom susjedstvu, primjerice u Libiji; ističe važnost pružanja podrške dobrom upravljanju, demokraciji, vladavini prava i dinamičnom civilnom društvu kako bi se dugoročno i djelotvorno suzbilo siromaštvo i odgovorilo na izazove klimatskih promjena u zemljama u razvoju; stoga odlučuje povećati iznos sredstava za Instrument za razvoj i suradnju te Europski instrument za susjedstvo koji se odnosi na južno susjedstvo u različitim tematskim područjima kako bi se u tome ujedno odrazio znatan stres s kojim će se Europski instrument za susjedstvo i dalje suočavati tijekom 2019. godine; |
| --- | --- |

58.

| 59. | podsjeća na to da se Unija u svojoj vanjskoj politici obvezala na sveobuhvatnu zaštitu i promicanje prava djeteta, djevojčica i žena te osoba s invaliditetom i osoba s posebnim potrebama; naglašava da je važno u vanjskim odnosima Europske unije primjenjivati smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta u Europskoj uniji, akcijski plan EU-a za ravnopravnost spolova i europsku politiku za zaštitu osoba s invaliditetom; u tom smislu smatra primjerenim 10 % sredstava koja su na raspolaganju u okviru humanitarne pomoći namijeniti za pristup obrazovanju u kriznim područjima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava stratešku važnost pružanja dostatnog financiranja za zapadni Balkan radi učvršćenja puta tih zemalja prema pristupanju EU-u; ne razumije prijedlog Vijeća o smanjenju dodijeljenih sredstava za političke reforme jer su one okosnica svih demokratskih preobrazbi; naglašava potrebu za odgovarajućom financijskom potporom akcijskom planu za razdoblje 2018. – 2020. u okviru Strategije za zapadni Balkan i slijedom toga odlučuje povećati dodijeljena sredstva za Instrument pretpristupne pomoći (IPA II) za tu regiju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da je situacija u zemljama Istočnog partnerstva i dalje znatan izazov za Uniju; uvjeren je u važnost osiguravanja dostatnih sredstava za potporu reformama u zemljama u našem susjedstvu, za doprinos postizanju stabilnosti i za podupiranje mira te poboljšanje svakodnevnog života građana tih zemalja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na snažnu potporu Unije Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), u skladu s Rezolucijom od 8. veljače 2018. (10), s obzirom na pogoršanje stanja na terenu i na odluku Sjedinjenih Američkih Država da ukinu svoj godišnji doprinos toj agenciji; navodi da je predloženo povećanje namijenjeno isključivo agenciji UNRWA kako bi se nadoknadio odgovarajući gubitak; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uvjeren je u potencijal međuljudskih kontakata i mobilnosti mladih kao jedne od ključnih strategija za poboljšanje učinka vanjskog djelovanja Unije i njezine vidljivosti u javnosti partnerskih zemalja; stoga je odlučio povećati iznos doprinosa iz Instrumenta za razvoj i suradnju, Europskog instrumenta za susjedstvo, Instrumenta pretpristupne pomoći i Instrumenta za partnerstvo u okviru programa Erasmus+; |
| --- | --- |

63.

| 64. | u skladu s načelom uvjetovanja, podupire smanjenje iznosa dodijeljenog Turskoj u svim proračunskim linijama s obzirom na njezino stalno nazadovanje u pogledu vladavine prava, demokracije i temeljnih prava; istodobno smatra da je nužno dalje jačati izravnu potporu civilnom društvu, kao i međuljudske kontakte; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da je potrebno povećati sredstva u proračunskoj liniji za tursku zajednicu na Cipru kako bi se jasno doprinijelo nastavku i jačanju misije Odbora za nestale osobe na Cipru, dobrobiti Maronita koji se žele preseliti kao i svih osoba u enklavama kako je dogovoreno u Trećem bečkom sporazumu, te kako bi se pružila potpora Tehničkom odboru za kulturnu baštinu dviju zajednica, čime se promiče povjerenje i pomirenje između tih dviju zajednica; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prima na znanje umjereno povećanje sredstava za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) koje je predložila Komisija i primjećuje da je proračun ZVSP-a i dalje pod velikim pritiskom, između ostalog zbog povećanja broja zajedničkih sigurnosnih i obrambenih misija, a taj bi se problem mogao pogoršati u 2019.; vraća na prethodnu razinu sva smanjenja koje je predložilo Vijeće za druge mjere i operacije za upravljanje krizama, što bi uzrokovalo smanjenje fleksibilnosti u rješavanju neočekivanih kriza; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kao rezultat toga, odlučuje poništiti gotovo sva smanjenja Vijeća i ojačati naslov 4. za 425,4 milijuna EUR više od iznosa navedenog u nacrtu proračuna za 2019. (ne računajući pilot-projekte i pripremna djelovanja), istodobno smanjujući proračunske linije koje se odnose na Instrument za izbjeglice u Turskoj i Tursku te ne vraćajući smanjenja Vijeća s ukupnom vrijednošću od -1,24 milijarde EUR, što dovodi do neto razlike od - 819,1 milijuna EUR u odnosu na iznos naveden u nacrtu proračuna za 2019. u naslovu 4.; |
| --- | --- |

67.

Naslov 5. – Administracija; ostali naslovi – rashodi za potporu administraciji i istraživanju

| 68. | smatra da su smanjenja Vijeća neopravdana te da se u njima ne odražavaju stvarne potrebe; stoga zadržava razinu iz nacrta proračuna za 2019. za sve administrativne rashode Komisije, što uključuje i rashode za potporu administraciji i istraživanju u okviru naslova od 1. do 4.; |
| --- | --- |

68.

Decentralizirane agencije

| 69. | u načelu potvrđuje procjene Komisije o proračunskim potrebama agencija; stoga smatra da bi sva dodatna smanjenja koja predlaže Vijeće ugrozila pravilno funkcioniranje agencija te bi im onemogućila da ispune zadaće koje su im dodijeljene; s posebnim nezadovoljstvom ističe proizvoljno smanjenje od samo 10 000 EUR za CEPOL i poziva Vijeće da podijeli s Parlamentom sve detalje o tome zašto smatra da su ti rezovi potrebni i razumni; |
| --- | --- |

69.

| 70. | napominje da se financiranjem agencija iz naknada opterećenje za proračun Unije smanjuje za 1 milijardu EUR godišnje; naglašava se da bi javne zadaće poput onih u području zdravlja, zaštite okoliša ili sigurnosti i pravde trebale uvijek ostati unutar proračuna Unije; smatra, međutim, da bi Komisija trebala nastaviti rješavati pitanje sukoba interesa koji bi mogli nastati u agencijama koje se financiraju iz naknada te poduzeti odgovarajuće mjere za izbjegavanje takvih sukoba; |
| --- | --- |

70.

| 71. | podsjeća da je za Uniju važno staviti naglasak na konkurentnost za rast i zapošljavanje; smatra da su u tom kontekstu potrebna dodatna odobrena sredstva i osoblje za Agenciju za europski GNSS (GSA) i Agenciju za suradnju energetskih regulatora (ACER); napominje osnivanje Europskog nadzornog tijela za rad i ističe da je za to tijelo potrebno mobilizirati nova sredstva; vraća na prvotnu razinu znatna smanjenja Vijeća u području odobrenih sredstava za europska nadzorna tijela, istodobno stavljajući dio njihovih odobrenih sredstava u pričuvu dok se ne vidi napredak u reviziji europskih nadzornih tijela; |
| --- | --- |

71.

| 72. | u kontekstu izazova s kojima se Unija i dalje suočava u pogledu sigurnosti, i imajući na umu potrebu za koordiniranim europskim odgovorom, odlučuje povećati odobrena sredstva za agencije Europol, eu-LISA, CEPOL, EUROJUST, EPPO i Agenciju Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA); |
| --- | --- |

72.

| 73. | očekuje da će pritisak na sustave migracija i azila nekih država članica, kao i na njihove granice, ostati visok u 2019., a vjerojatno i eskalirati te naglašava da će buduće potrebe Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (FRONTEX) i Europskog potpornog ureda za azil (EASO) u pogledu operativnih resursa i osoblja biti potrebno pažljivo pratiti, a možda i ažurirati za proračun za 2019.; traži od Komisije da što prije dostavi pregled proračunskih potreba za proračun za 2019. za predložene reforme tih agencija; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naglašava potrebu za odgovarajućom razinom odobrenih financijskih sredstava za agencije s dodatnim novim zadaćama; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ponavlja svoje stajalište da je uspješno ostvarena ciljna vrijednost smanjenja broja osoblja za 5 %; izražava svoju namjeru da uključi zajedničku izjavu svih institucija u kojoj se potvrđuje kraj te jednokratne mjere; smatra da su nova radna mjesta usvojena u njegovu stajalištu potrebna kako bi se izvršili dodatni zadaci koji su posljedica razvoja politika i novog zakonodavstva; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća da je međuinstitucijska radna skupina za resurse decentraliziranih agencija 2 zaključila svoj rad donošenjem preporuka o iskustvu stečenom na temelju pristupa za postizanje cilja smanjenja osoblja za 5 %, postupanja s novim zadaćama, ocjenjivanja agencija, razmjene službi, ocjenjivanja agencija s više lokacija i modela za agencije koje se financiraju iz naknada; pozdravlja prihvaćanje tih preporuka od strane institucija; izražava svoju namjeru da nastavi provjeravati rad Komisije u pogledu provođenja tih preporuka u budućnosti; |
| --- | --- |

76.

Pilot-projekti i pripremna djelovanja

| 77. | ponavlja da su pilot-projekti i pripremna djelovanja važni kao sredstva za formuliranje političkih prioriteta i uvođenje novih inicijativa koje bi se mogle pretvoriti u trajne aktivnosti i programe Unije; nakon pažljive analize svih podnesenih prijedloga i uzimajući u obzir procjene Komisije o njihovu poštovanju pravnih zahtjeva i provedivosti, odlučuje donijeti uravnotežen paket pilot-projekata i pripremih djelovanja u kojima se odražavaju politički prioriteti Parlamenta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja pokretanje inicijative Discover EU, kojom se Europljanima u dobi od 18 godina osigurava 15 000 karata za InterRail 2018., kao i prijedlog Komisije za dodjelu 700 milijuna EUR u VFO-u za razdoblje 2021. – 2027., što je u skladu s ambicijama Unije za promicanje mobilnosti u obrazovanju, aktivnog građanstva, socijalne uključenosti i solidarnosti među svim mladima; odlučuje nastaviti s tim važnim pripremnim djelovanjem 2019. i odlučan je da će to djelovanje nastaviti i 2020.; |
| --- | --- |

78.

Posebni instrumenti

| 79. | podsjeća na korisnost posebnih instrumenata za pružanje fleksibilnosti iznad vrlo skučenih gornjih granica aktualnog VFO-a i pozdravlja poboljšanja do kojih je došlo po reviziji Uredbe o VFO-u na sredini razdoblja; poziva na opsežno korištenje Instrumenta fleksibilnosti i ukupne razlike za obveze u proračunu za 2019. kako bi se financirao širok raspon novih izazova i dodatnih odgovornosti s kojima se suočava proračun Unije; također podsjeća na važnost Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF), pričuve za pomoć u nuždi (EAR) i Fonda solidarnosti Europske unije (EUSF); |
| --- | --- |

79.

Plaćanja

| 80. | ponavlja svoju zabrinutost da je, unatoč nedavnoj nadoknadi, nedovoljno izvršenje plaćanja u prethodnim trima godinama dosegnulo najnižu zabilježenu razinu, osobito u podnaslovu 1.b; izražava žaljenje zbog toga što se takvim kašnjenjima sprječava da građani pravovremeno iskoriste sav potencijal prioriteta i projekata Unije; upućuje na činjenicu da je u nacrtu proračuna za 2019. zbog toga ostala razlika bez presedana do gornje granice u iznosu od 19,3 milijarde EUR ispod gornje granice za plaćanja; povećava odobrena sredstva za plaćanja u linijama koje su izmijenjene u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; |
| --- | --- |

80.

Ostali dijelovi

Dio I. – Europski parlament

| 81. | zadržava nepromijenjen ukupni iznos svojeg proračuna za 2019. u visini od 1 999 144 000 EUR, u skladu sa svojom navedenom rezolucijom o procjeni svojih prihoda i rashoda koja je 19. travnja 2018. usvojena na plenarnoj sjednici; uvrštava proračunski neutralne tehničke prilagodbe koje odražavaju ažurirane podatke koji nisu bili dostupni ranije ove godine; |
| --- | --- |

81.

| 82. | napominje da razina projekcije proračuna za 2019. iznosi 18,53 %, što je manje od udjela postignutog 2018. (18,85 %) te je to najniži udio u naslovu 5. u više od petnaest godina; |
| --- | --- |

82.

| 83. | napominje da će zbog izbora za Europski parlament 2019. rashodi porasti u određenim područjima, posebno u pogledu zastupnika koji ne budu ponovno izabrani i njihovih asistenata, dok će se uštede, doduše manjeg opsega, ostvariti u drugim područjima, kao posljedica manjeg opsega parlamentarnih aktivnosti u izbornoj godini; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja činjenicu da će proračun za 2019. sadržavati dodatne obroke za veća ulaganja koja su započeta 2016. radi znatnog poboljšanja sigurnosti Parlamenta; ističe da ti projekti obuhvaćaju različita područja, uglavnom povezana sa zgradama odnosno povećanjem sigurnosti na ulazu, za opremu i osoblje, kao što je projekt iPACS, ali i poboljšanjima u pogledu kibersigurnosti i komunikacijske sigurnosti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | prima na znanje odluku Predsjedništva da uzme u obzir dvije opcije za zgradu Paul Henri Spaak (PHS): renovaciju ili ponovnu izgradnju; poziva glavnog tajnika i Predsjedništvo da proračunskom tijelu, uz sve tehničke specifikacije, dostave i detaljan proračun za svaku od tih opcija; |
| --- | --- |

85.

| 86. | smanjuje plan radnih mjesta svog Glavnog tajništva za 2019. za 59 radnih mjesta (cilj smanjenja osoblja za 1 %), u skladu sa sporazumom o općem proračunu Europske unije za financijsku godinu 2016. koji je 14. studenoga 2015. postignut s Vijećem i kojim se plan godišnjeg smanjenja broja radnih mjesta u Parlamentu nastavlja do 2019.; |
| --- | --- |

86.

| 87. | smatra da je u svojoj Rezoluciji o politici integriteta Komisije od 18. travnja 2018. Parlament izrazio zabrinutost u pogledu postupaka imenovanja za svoje više dužnosnike te ponavlja svoj poziv Komisiji da do kraja 2018. preispita svoj administrativni postupak za imenovanje viših dužnosnika u cilju potpunog osiguranja odabira najboljih kandidata u okviru najveće transparentnosti i jednakih mogućnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | napominje odluku Općeg suda od 25. rujna 2018. kojom se potvrđuje odluka Parlamenta o odbijanju omogućivanja pristupa dokumentima koji se odnose na dnevnice, putne troškove i naknade za parlamentarnu pomoć zastupnika u Parlamentu (Presuda u predmetima od T-639/15 do T-666/15 Maria Psara i dr. protiv Europskog parlamenta i T-94/16 Gavin Sheridan protiv Europskog parlamenta); podsjeća Predsjedništvo da se na plenarnoj sjednici pozvalo na više transparentnosti i na hitnu potrebu za revizijom naknade za opće troškove; u tom pogledu pozdravlja osnivanje ad hoc radne skupine za definiranje i objavu pravila koja se odnose na korištenje naknade za opće troškove; međutim, izražava žaljenje što se na temelju izvješća njegove radne skupine Predsjedništvo moglo dogovoriti samo o neiscrpnom popisu prihvatljivih troškova i o tome da svaki zastupnik u Europskom parlamentu mora imati zaseban bankovni račun namijenjen za sredstva primljena u okviru naknade za opće troškove; ponovno poziva Predsjedništvo da uvede sljedeće dodatne promjene u pogledu naknade za opće troškove:






  — | zastupnici moraju čuvati sve račune povezane s naknadom za opće troškove; |
| --- | --- | --- |

88.

—

zastupnici moraju čuvati sve račune povezane s naknadom za opće troškove;

| — | zastupnici moraju na kraju svojeg mandata vratiti sav neiskorišteni dio naknade za opće troškove; |
| --- | --- |

—

zastupnici moraju na kraju svojeg mandata vratiti sav neiskorišteni dio naknade za opće troškove;

| 89. | podsjeća na članak 62. Odluke Predsjedništva od 19. svibnja i 9. srpnja 2008. o provedbenim mjerama za Statut zastupnika Europskog parlamenta u kojem se navodi da su plaćeni iznosi, uključujući naknadu za opće izdatke, rezervirani isključivo za financiranje aktivnosti povezanih s izvršavanjem mandata zastupnika i ne mogu se koristiti za pokrivanje osobnih troškova ili za financiranje bespovratnih sredstava ili donacija političke naravi te da zastupnici Parlamentu moraju vratiti sve neiskorištene iznose; poziva glavnog tajnika i Predsjedništvo Europskog parlamenta da osiguraju potpunu provedbu tih odredbi i usklađenost s njima; |
| --- | --- |

89.

| 90. | podsjeća da je 23. listopada 1997. u svojoj rezoluciji o općem proračunu za 1998. Parlament pozvao svoje Predsjedništvo da od Revizorskog suda zatraži istragu dobrovoljnog mirovinskog sustava Parlamenta, zbog čega je Revizorski sud 16. lipnja 1999. objavio svoje mišljenje br. 5/99 „Mirovinski fond i sustav za zastupnike u Europskom parlamentu”; sada poziva Predsjedništvo da od Revizorskog suda hitno zatražiti izradu još jednog takvog mišljenja o mirovinskom sustavu i fondu 2019. godine; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podsjeća na to da je glavni tajnik u svojoj napomeni Predsjedništvu od 8. ožujka 2018. naveo da će povezanost mirovinskog fonda s dobrovoljnim mirovinskim sustavom zastupnika iscrpiti njegov kapital znatno prije ispunjenja mirovinskih obveza, a moguće već i do 2024. godine; stoga poziva glavnog tajnika i Predsjedništvo da, uz potpuno poštovanje Statuta zastupnika, hitno izrade jasan plan za mirovinski sustav Parlamenta, preuzimajući obveze i odgovornosti za dobrovoljni mirovinski sustav zastupnika odmah nakon izbora 2019. godine; |
| --- | --- |

91.

| 92. | traži dodatnu potporu Unije parlamentarnoj dimenziji WTO-a, posebice većom financijskom i kadrovskom potporom odgovornom tajništvu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva na proširenje Europskog znanstvenog medijskog centra, usvojenog u proračunu za 2018., i na suradnju s televizijskim postajama, društvenim medijima i drugim partnerima radi uspostave programa osposobljavanja za mlade novinare, posebno u odnosu na nova znanstvena i tehnološka dostignuća i vijesti temeljene na činjenicama koje su prošle stručnu reviziju; |
| --- | --- |

93.

| 94. | u svrhu provedbe preporuka iz Rezolucije Parlamenta od 26. listopada 2017. o borbi protiv spolnog uznemiravanja i zlostavljanja u Uniji, zahtijeva daljnju potporu za pokrivanje troškova vanjskih stručnjaka potrebnih za proširenje vanjske revizije koja se provodi u savjetodavnom odboru za rješavanje optužbi o uznemiravanju povezanih sa zastupnicima u Europskom parlamentu, koje se podnose Savjetodavnom odboru za zaposlenike; u istu svrhu zahtijeva i dodatnu potporu za pokrivanje troškova dodatnog osoblja koje je kompetentno za bavljenje slučajevima uznemiravanja u Parlamentu i koje će se biti dio posebnog osoblja iz medicinske, psihološke i pravne struke te iz područja upravljanja ljudskim resursima i s posebnim stručnim znanjem iz tog područja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | podsjeća na analizu Europskog revizorskog suda iz 2014., u kojoj je procijenjeno da troškovi geografske raspršenosti Parlamenta iznose 114 milijuna EUR godišnje; nadalje, napominje zaključak iz svoje Rezolucije od 20. studenoga 2013. o utvrđivanju sjedišta institucija Europske unije (11), prema kojem je 78 % svih službenih putovanja statutarnog osoblja Parlamenta izravna posljedica njegove geografske raspršenosti; naglašava da se u tom izvješću također procjenjuje da učinak geografske raspršenosti na okoliš iznosi između 11 000 i 19 000 tona emisija CO2; ponovno ističe da geografska raspršenost ima negativnu percepciju u javnosti i stoga poziva na izradu plana za jedinstveno sjedište i smanjenje iznosa u predmetnim proračunskim linijama; |
| --- | --- |

95.

| 96. | potiče glavnog tajnika da osmisli detaljan sustav u kojem bi Parlament, Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor više dijelili administrativne funkcije i usluge; |
| --- | --- |

96.

Dio IV. – Sud

| 97. | zadržava razinu plaćanja iz nacrta proračuna za 2019. za sve proračunske linije na kojima je Vijeće izvršilo smanjenja, a koje su ključne za funkcioniranje Suda i vraća iznose za dvije proračunske stavke kako bi se povećala sposobnost Suda da rješava sve brojnije zahtjeve za prijevod; |
| --- | --- |

97.

| 98. | vraća u prvobitno stanje 16 radnih mjesta i povezana smanjenja odobrenih sredstava u nacrtu proračuna za 2019. koja predlaže Komisija s ciljem sprječavanja uskih grla koja bi mogla imati štetan učinak na produktivnost sudova u kontekstu novih aktivnosti Suda i stalnog rasta radnog opterećenja; smatra da bi trebalo odobriti otvorenje 16 novih stalnih radnih mjesta za pružanje usluga podrške, što je Sud prvotno predložio, a Komisija odbila; |
| --- | --- |

98.

Dio V. – Revizorski sud

| 99. | zadržava iznose iz nacrta proračuna za 2019. za sve stavke u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja kako bi se proveo program rada Revizorskog suda i dostavila planirana izvješća o reviziji; |
| --- | --- |

99.

Dio VI. – Europski gospodarski i socijalni odbor

| 100. | zadržava iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na razinu iz nacrta proračuna za 2019.; |
| --- | --- |

100.

| 101. | povećava sredstva u nekoliko linija iznad razine u nacrtu proračuna za 2019. u skladu s vlastitim procjenama Europskog gospodarskog i socijalnog odbora; |
| --- | --- |

101.

Dio VII. – Odbor regija

| 102. | zadržava iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na razinu iz nacrta proračuna za 2019.; |
| --- | --- |

102.

| 103. | povećava sredstva u nekoliko linija iznad razine u nacrtu proračuna za 2019. u skladu s vlastitim procjenama Odbora regija; |
| --- | --- |

103.

Dio VIII. – Europski ombudsman

| 104. | zadržava nepromijenjenu ukupnu vrijednost Ombudsmanova proračuna za 2019., kako je Komisija preporučila u nacrtu proračuna za 2019.; |
| --- | --- |

104.

Dio IX. – Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 105. | odlučuje ne vratiti nacrt proračuna za 2019. u proračunskoj liniji koju je smanjilo Vijeće zbog velikog povećanja ukupnog proračuna u odnosu na prethodnu godinu; |
| --- | --- |

105.

Dio X. – Europska služba za vanjsko djelovanje

| 106. | zadržava iznose u svim proračunskim linijama u kojima je Vijeće izvršilo smanjenja na razinu iz nacrta proračuna za 2019.; |
| --- | --- |

106.

| 107. | povećava sredstva u nekoliko linija iznad razine u nacrtu proračuna za 2019. u skladu s vlastitim procjenama Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD); |
| --- | --- |

107.

| 108. | ponavlja potporu Parlamenta Kapacitetu za stratešku komunikaciju te ju povećava kako bi Unija mogla pružiti snažniji usklađeni odgovor na izazove dezinformiranja; |
| --- | --- |

108.

| 109. | vraća 28 radnih mjesta i vraća na prvobitno stanje povezana odobrena sredstva koja ja Vijeće smanjilo te otvara dodatnih 5 radnih mjesta što čini umjereno povećanje osoblja opravdano znatnim novim nadležnostima ESVD-a, posebno u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, a to se u prvom redu odnosi na osnivanje nove delegacije Unije u Londonu i novog odjela u sjedištu, te donošenjem brojnih inicijativa u području sigurnosti i obrane proteklih mjeseci; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s amandmanima na nacrt općeg proračuna, proslijedi Vijeću, Komisiji, drugim relevantnim institucijama i tijelima te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(2)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(3)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(5)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0089.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0182.

(8)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0311.

(9)  Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 247/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 23.).

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0042.

(11)  SL C 436, 24.11.2016., str. 2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/234 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/234

---

P8_TA(2018)0407

Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo: potpora strukturnim reformama u državama članicama ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 u pogledu potpore strukturnim reformama u državama članicama (COM(2017)0826 – C8-0432/2017 – 2017/0336(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0826), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0826),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. stavak 3. i članak 177. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0432/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. stavak 3. i članak 177. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0432/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. ožujka 2018. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0316/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj i mišljenja Odbora za proračune, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energiju, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj te Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0316/2018),

| 1. | odbija Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da povuče svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/235 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/235

---

P8_TA(2018)0408

Pokretanje automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Irskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Irskoj (11265/2018 – C8-0388/2018 – 2018/0808(CNS))

(Savjetovanje)

(2020/C 345/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11265/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11265/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0388/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0344/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0344/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/236 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/236

---

P8_TA(2018)0409

Pokretanje automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Irskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Irskoj (11282/2018 – C8-0389/2018 – 2018/0809(CNS))

(Savjetovanje)

(2020/C 345/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11282/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11282/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0389/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0389/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0343/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0343/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/237 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/237

---

P8_TA(2018)0410

Pokretanje automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Hrvatskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene daktiloskopskih podataka u Hrvatskoj (11284/2018 – C8-0390/2018 – 2018/0810(CNS))

(Savjetovanje)

(2020/C 345/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11284/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (11284/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0390/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0390/2018),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0345/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0345/2018),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/238 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/238

---

P8_TA(2018)0411

Smanjenje utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš (COM(2018)0340 – C8-0218/2018 – 2018/0172(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/40)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Zbog svoje visoke funkcionalnosti i relativno niskog troška plastika je sve prisutnija u svakodnevnom životu. Zbog njezine sve veće upotrebe u proizvodima kratkog životnog ciklusa, koji nisu osmišljeni za ponovnu upotrebu ili ekonomično recikliranje, proizvodnja i obrasci potrošnje povezani s njom postali su sve neučinkovitiji i linearniji. Stoga je, u kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo (32), Komisija u europskoj strategiji za plastiku (33) zaključila da se problem stalnog porasta stvaranja plastičnog otpada i njegova ispuštanja u okoliš, posebno u morski okoliš, mora riješiti kako bi se ostvario istinski kružan životni ciklus plastike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Zbog svoje visoke funkcionalnosti i relativno niskog troška plastika je sve prisutnija u svakodnevnom životu. Zbog njezine sve veće upotrebe u proizvodima kratkog životnog ciklusa, koji nisu osmišljeni za ponovnu upotrebu ili ekonomično recikliranje, proizvodnja i obrasci potrošnje povezani s njom postali su sve neučinkovitiji i linearniji. Stoga je, u kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo (32), Komisija u europskoj strategiji za plastiku (33) zaključila da se problem stalnog porasta stvaranja plastičnog otpada i njegova ispuštanja u okoliš, posebno u morski okoliš, mora riješiti kako bi se ostvario istinski kružan životni ciklus plastike.

| (1) | Zbog svoje visoke funkcionalnosti i relativno niskog troška plastika je sve prisutnija u svakodnevnom životu.
  Svjetska se proizvodnja plastike znatno povećala te je 2017. dosegnula 348 milijuna tona. Europski udio u toj proizvodnji iznosio je 18,5  % (64,4  milijuna tona, što je porast od 3,4  % u usporedbi s proizvodnjom prethodne godine).
  Zbog njezine sve veće upotrebe u proizvodima kratkog životnog ciklusa, koji nisu osmišljeni za ponovnu upotrebu ili ekonomično recikliranje, proizvodnja i obrasci potrošnje povezani s njom postali su sve neučinkovitiji i linearniji. Stoga je, u kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo (32), Komisija u europskoj strategiji za plastiku (33) zaključila da se problem stalnog porasta stvaranja plastičnog otpada i njegova ispuštanja u okoliš, posebno u morski okoliš, mora riješiti kako bi se ostvario istinski kružan životni ciklus plastike
  i smanjila ukupna količina plastike u okolišu
  .
  Europska strategija za plastiku tek je prvi korak u uspostavljanju kružnog gospodarstva temeljenog na smanjenju, ponovnoj upotrebi i recikliranju svih plastičnih proizvoda. |
| --- | --- |

(1)

Zbog svoje visoke funkcionalnosti i relativno niskog troška plastika je sve prisutnija u svakodnevnom životu.
  Svjetska se proizvodnja plastike znatno povećala te je 2017. dosegnula 348 milijuna tona. Europski udio u toj proizvodnji iznosio je 18,5  % (64,4  milijuna tona, što je porast od 3,4  % u usporedbi s proizvodnjom prethodne godine).
  Zbog njezine sve veće upotrebe u proizvodima kratkog životnog ciklusa, koji nisu osmišljeni za ponovnu upotrebu ili ekonomično recikliranje, proizvodnja i obrasci potrošnje povezani s njom postali su sve neučinkovitiji i linearniji. Stoga je, u kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo (32), Komisija u europskoj strategiji za plastiku (33) zaključila da se problem stalnog porasta stvaranja plastičnog otpada i njegova ispuštanja u okoliš, posebno u morski okoliš, mora riješiti kako bi se ostvario istinski kružan životni ciklus plastike
  i smanjila ukupna količina plastike u okolišu
  .
  Europska strategija za plastiku tek je prvi korak u uspostavljanju kružnog gospodarstva temeljenog na smanjenju, ponovnoj upotrebi i recikliranju svih plastičnih proizvoda.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Plastika ima korisnu ulogu u gospodarstvu i njezina je primjena ključna u mnogim sektorima. Točnije, plastika se upotrebljava za ambalažu (40 %) i u građevinskom sektoru (20 %). Plastika se u velikoj mjeri upotrebljava i u sektoru električne i elektroničke opreme te u automobilskom, prehrambenom i poljoprivrednom sektoru. Ipak, zbog znatnih negativnih učinaka određenih plastičnih proizvoda na okoliš, zdravlje i gospodarstvo potrebna je uspostava pravnog okvira kojim bi se učinkovito smanjili ti znatni negativni učinci, što uključuje i ograničavanje stavljanja na tržište određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu za koje postoje alternativna rješenja koja su u većoj mjeri kružna. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Plastika ima korisnu ulogu u gospodarstvu i njezina je primjena ključna u mnogim sektorima. Točnije, plastika se upotrebljava za ambalažu (40 %) i u građevinskom sektoru (20 %). Plastika se u velikoj mjeri upotrebljava i u sektoru električne i elektroničke opreme te u automobilskom, prehrambenom i poljoprivrednom sektoru. Ipak, zbog znatnih negativnih učinaka određenih plastičnih proizvoda na okoliš, zdravlje i gospodarstvo potrebna je uspostava pravnog okvira kojim bi se učinkovito smanjili ti znatni negativni učinci, što uključuje i ograničavanje stavljanja na tržište određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu za koje postoje alternativna rješenja koja su u većoj mjeri kružna.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Kružni pristupi
  u kojima se prednost daje proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti i sustavima ponovne upotrebe
  dovest će do smanjenja
  količine nastalog otpada
  , a takvo je sprečavanje
  na vrhu hijerarhije otpada utvrđene u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (34).
  Takvi su pristupi ujedno u skladu s
  12. 
  ciljem
  Ujedinjenih naroda za održivi razvoj (35), a to je osigurati modele održive potrošnje i proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Kružni pristupi
  u kojima se prednost daje proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti i sustavima ponovne upotrebe
  dovest će do smanjenja
  količine nastalog otpada
  , a takvo je sprečavanje
  na vrhu hijerarhije otpada utvrđene u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (34).
  Takvi su pristupi ujedno u skladu s
  12. 
  ciljem
  Ujedinjenih naroda za održivi razvoj (35), a to je osigurati modele održive potrošnje i proizvodnje.

| (2) | Mjerama iz ove Direktive trebalo bi se
  u 
  potpunosti težiti kružnim pristupima u
  kojima se prednost daje
  sigurnim, netoksičnim
  proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti i 
  koji ne sadrže opasne tvari te
  sustavima ponovne upotrebe
  , a ne proizvodima za jednokratnu upotrebu. Sve mjere moraju prije svega biti usmjerene na smanjenje
  količine nastalog otpada
  i promicanje sprečavanja nastanka otpada jer je to
  na vrhu hijerarhije otpada utvrđene u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (34).
  Budući da svi proizvodi za jednokratnu upotrebu zbog kratkog životnog ciklusa često imaju negativan klimatski ili ekološki učinak, prednost se mora dati sprečavanju i ponovnoj upotrebi proizvoda, čime se mogu ostvariti velike uštede emisija CO2 i vrijednih sirovina. Ta će Direktiva doprinijeti postizanju
  12. 
  cilja
  Ujedinjenih naroda za održivi razvoj (35), a to je osigurati modele održive potrošnje i proizvodnje. |
| --- | --- |

(2)

Mjerama iz ove Direktive trebalo bi se
  u 
  potpunosti težiti kružnim pristupima u
  kojima se prednost daje
  sigurnim, netoksičnim
  proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti i 
  koji ne sadrže opasne tvari te
  sustavima ponovne upotrebe
  , a ne proizvodima za jednokratnu upotrebu. Sve mjere moraju prije svega biti usmjerene na smanjenje
  količine nastalog otpada
  i promicanje sprečavanja nastanka otpada jer je to
  na vrhu hijerarhije otpada utvrđene u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (34).
  Budući da svi proizvodi za jednokratnu upotrebu zbog kratkog životnog ciklusa često imaju negativan klimatski ili ekološki učinak, prednost se mora dati sprečavanju i ponovnoj upotrebi proizvoda, čime se mogu ostvariti velike uštede emisija CO2 i vrijednih sirovina. Ta će Direktiva doprinijeti postizanju
  12. 
  cilja
  Ujedinjenih naroda za održivi razvoj (35), a to je osigurati modele održive potrošnje i proizvodnje.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Morski otpad prekogranične je prirode i priznat je kao globalni problem. Smanjenje količine morskog otpada ključna je mjera za postizanje 14. cilja Ujedinjenih naroda za održivi razvoj kojim se
  poziva na očuvanje i održivo korištenje oceanima, morima i morskim resursima u cilju
  održivog razvoja (36).Unija mora odigrati svoju ulogu u suzbijanju morskog otpada i pokušati utvrditi standarde za cijeli svijet. U tom kontekstu Unija surađuje s partnerima u brojnim međunarodnim forumima poput skupina G20 i G7 te Ujedinjenih naroda kako bi promicala zajedničko djelovanje. Ova je inicijativa dio nastojanja Unije za postizanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Morski otpad prekogranične je prirode i priznat je kao globalni problem. Smanjenje količine morskog otpada ključna je mjera za postizanje 14. cilja Ujedinjenih naroda za održivi razvoj kojim se
  poziva na očuvanje i održivo korištenje oceanima, morima i morskim resursima u cilju
  održivog razvoja (36).Unija mora odigrati svoju ulogu u suzbijanju morskog otpada i pokušati utvrditi standarde za cijeli svijet. U tom kontekstu Unija surađuje s partnerima u brojnim međunarodnim forumima poput skupina G20 i G7 te Ujedinjenih naroda kako bi promicala zajedničko djelovanje. Ova je inicijativa dio nastojanja Unije za postizanje tog cilja.

| (3) | Morski otpad prekogranične je prirode i priznat je kao globalni problem.
  Sve veće količine otpada dospijevaju u oceane diljem svijeta te utječu na zdravlje ekosustava i ubijaju životinje.
  Smanjenje količine morskog otpada ključna je mjera za postizanje 14. cilja Ujedinjenih naroda za održivi razvoj kojim se
  teži očuvanju i održivom korištenju oceana, mora i morskih resursa radi
  održivog razvoja (36).Unija mora odigrati svoju ulogu u suzbijanju morskog otpada
  , sprečavanju proizvodnje otpada
  i 
  učinkovitijem gospodarenju morskim otpadom i
  pokušati utvrditi standarde za cijeli svijet. U tom kontekstu Unija surađuje s partnerima u brojnim međunarodnim forumima poput skupina G20 i G7 te Ujedinjenih naroda kako bi promicala zajedničko djelovanje. Ova je inicijativa dio nastojanja Unije za postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

(3)

Morski otpad prekogranične je prirode i priznat je kao globalni problem.
  Sve veće količine otpada dospijevaju u oceane diljem svijeta te utječu na zdravlje ekosustava i ubijaju životinje.
  Smanjenje količine morskog otpada ključna je mjera za postizanje 14. cilja Ujedinjenih naroda za održivi razvoj kojim se
  teži očuvanju i održivom korištenju oceana, mora i morskih resursa radi
  održivog razvoja (36).Unija mora odigrati svoju ulogu u suzbijanju morskog otpada
  , sprečavanju proizvodnje otpada
  i 
  učinkovitijem gospodarenju morskim otpadom i
  pokušati utvrditi standarde za cijeli svijet. U tom kontekstu Unija surađuje s partnerima u brojnim međunarodnim forumima poput skupina G20 i G7 te Ujedinjenih naroda kako bi promicala zajedničko djelovanje. Ova je inicijativa dio nastojanja Unije za postizanje tog cilja.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U Uniji od 80 % do 85 % morskog otpada, izmjereno kao broj komada otpada pronađenih na plažama, čini plastika, pri čemu plastični predmeti za jednokratnu upotrebu čine 50 %, a predmeti povezani s ribolovom 27 %. Plastični predmeti za jednokratnu upotrebu uključuju čitav niz uobičajenih potrošačkih proizvoda koji se brzo troše i odbacuju nakon što se jednom upotrijebe u svrhu za koju su namijenjeni, rijetko se recikliraju i često budu bačeni u okoliš. Znatan dio ribolovnog alata
  stavljenog
  na tržište ne prikuplja se u svrhu obrade. Stoga su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji
  sadržava
  plastiku posebno ozbiljan problem u kontekstu morskog otpada te predstavljaju ozbiljnu opasnost za morske ekosustave, biološku raznolikost,
  a potencijalno
  i za zdravlje ljudi te nanose štetu djelatnostima kao što su turizam, ribarstvo i pomorski promet. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U Uniji od 80 % do 85 % morskog otpada, izmjereno kao broj komada otpada pronađenih na plažama, čini plastika, pri čemu plastični predmeti za jednokratnu upotrebu čine 50 %, a predmeti povezani s ribolovom 27 %. Plastični predmeti za jednokratnu upotrebu uključuju čitav niz uobičajenih potrošačkih proizvoda koji se brzo troše i odbacuju nakon što se jednom upotrijebe u svrhu za koju su namijenjeni, rijetko se recikliraju i često budu bačeni u okoliš. Znatan dio ribolovnog alata
  stavljenog
  na tržište ne prikuplja se u svrhu obrade. Stoga su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji
  sadržava
  plastiku posebno ozbiljan problem u kontekstu morskog otpada te predstavljaju ozbiljnu opasnost za morske ekosustave, biološku raznolikost,
  a potencijalno
  i za zdravlje ljudi te nanose štetu djelatnostima kao što su turizam, ribarstvo i pomorski promet.

| (5) | U Uniji od 80 % do 85 % morskog otpada, izmjereno kao broj komada otpada pronađenih na plažama, čini plastika, pri čemu plastični predmeti za jednokratnu upotrebu čine 50 %, a predmeti povezani s ribolovom 27 %.Plastični predmeti za jednokratnu upotrebu uključuju čitav niz uobičajenih potrošačkih proizvoda koji se brzo troše i odbacuju nakon što se jednom upotrijebe u svrhu za koju su namijenjeni, rijetko se recikliraju i često budu bačeni u okoliš. Znatan dio ribolovnog alata
  i alata koji se upotrebljava u akvakulturi koji su stavljeni
  na tržište ne prikuplja se u svrhu obrade. Stoga su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat
  i alat
  koji
  se upotrebljava u akvakulturi koji sadržavaju
  plastiku
  , kao što su vrše, zamke, plovci i plutače, mreže, užad, strune, konopi i niti
  posebno ozbiljan problem u kontekstu morskog otpada te predstavljaju ozbiljnu opasnost za morske ekosustave, biološku raznolikost,
  kao
  i za zdravlje ljudi
  i životinja
  te nanose štetu djelatnostima kao što su turizam, ribarstvo i pomorski promet. |
| --- | --- |

(5)

U Uniji od 80 % do 85 % morskog otpada, izmjereno kao broj komada otpada pronađenih na plažama, čini plastika, pri čemu plastični predmeti za jednokratnu upotrebu čine 50 %, a predmeti povezani s ribolovom 27 %.Plastični predmeti za jednokratnu upotrebu uključuju čitav niz uobičajenih potrošačkih proizvoda koji se brzo troše i odbacuju nakon što se jednom upotrijebe u svrhu za koju su namijenjeni, rijetko se recikliraju i često budu bačeni u okoliš. Znatan dio ribolovnog alata
  i alata koji se upotrebljava u akvakulturi koji su stavljeni
  na tržište ne prikuplja se u svrhu obrade. Stoga su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat
  i alat
  koji
  se upotrebljava u akvakulturi koji sadržavaju
  plastiku
  , kao što su vrše, zamke, plovci i plutače, mreže, užad, strune, konopi i niti
  posebno ozbiljan problem u kontekstu morskog otpada te predstavljaju ozbiljnu opasnost za morske ekosustave, biološku raznolikost,
  kao
  i za zdravlje ljudi
  i životinja
  te nanose štetu djelatnostima kao što su turizam, ribarstvo i pomorski promet.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Vijeće je na svojem sastanku 25. lipnja 2018. donijelo zaključke u vezi s temom ostvarivanja ciljeva akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo jasno podupirući aktivnosti koje su poduzete na europskoj i svjetskoj razini kako bi se ograničila uporaba mikroplastike koja se namjerno dodaje proizvodima, kao i upotreba oksoplastike u Uniji te aktivnosti predviđene Strategijom za plastiku koje se odnose na smanjenje mikroplastike koja dolazi iz tekstila, automobilskih guma te istjecanja peleta prije proizvodnje. Unija već djeluje i u tijeku je postupak u skladu s Uredbom o evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), pri čemu je Komisija zatražila od Europske agencije za kemikalije da izradi dosje za ograničavanje na temelju Priloga XV. u pogledu primjene čestica mikroplastike koje se namjerno dodaju potrošačkim proizvodima ili proizvodima za profesionalnu upotrebu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Vijeće je na svojem sastanku 25. lipnja 2018. donijelo zaključke u vezi s temom ostvarivanja ciljeva akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo jasno podupirući aktivnosti koje su poduzete na europskoj i svjetskoj razini kako bi se ograničila uporaba mikroplastike koja se namjerno dodaje proizvodima, kao i upotreba oksoplastike u Uniji te aktivnosti predviđene Strategijom za plastiku koje se odnose na smanjenje mikroplastike koja dolazi iz tekstila, automobilskih guma te istjecanja peleta prije proizvodnje. Unija već djeluje i u tijeku je postupak u skladu s Uredbom o evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), pri čemu je Komisija zatražila od Europske agencije za kemikalije da izradi dosje za ograničavanje na temelju Priloga XV. u pogledu primjene čestica mikroplastike koje se namjerno dodaju potrošačkim proizvodima ili proizvodima za profesionalnu upotrebu.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Unija bi trebala imati sveobuhvatan pristup problemu mikroplastike i trebala bi poticati sve proizvođače na strogo ograničavanje mikroplastike u svojim formulacijama, s posebnim naglaskom na proizvođače tekstila i guma jer sintetička odjeća i gume čine 63 % mikroplastike koja neposredno dospijeva u vodni okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5b)

Unija bi trebala imati sveobuhvatan pristup problemu mikroplastike i trebala bi poticati sve proizvođače na strogo ograničavanje mikroplastike u svojim formulacijama, s posebnim naglaskom na proizvođače tekstila i guma jer sintetička odjeća i gume čine 63 % mikroplastike koja neposredno dospijeva u vodni okoliš.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Postojeće zakonodavstvo Unije (40) i instrumenti politike pružaju neke regulatorne odgovore za rješavanje problema morskog otpada. Plastični otpad posebno podliježe općim mjerama i ciljevima Unije u pogledu gospodarenja otpadom, kao što su ciljevi recikliranja plastičnog ambalažnog otpada (41) te nedavno donesen cilj iz strategije za plastiku (42): osigurati da do 2030. sva plastična ambalaža bude prikladna za recikliranje. Međutim, učinak tog zakonodavstva na morski otpad nedostatan je te postoje razlike u području primjene i razini ambicioznosti nacionalnih mjera za sprječavanje nastanka i smanjenje količine morskog otpada. Osim toga, neke od tih mjera, posebno tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu, mogu stvoriti prepreke trgovini i narušiti tržišno natjecanje u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Postojeće zakonodavstvo Unije (40) i instrumenti politike pružaju neke regulatorne odgovore za rješavanje problema morskog otpada. Plastični otpad posebno podliježe općim mjerama i ciljevima Unije u pogledu gospodarenja otpadom, kao što su ciljevi recikliranja plastičnog ambalažnog otpada (41) te nedavno donesen cilj iz strategije za plastiku (42): osigurati da do 2030. sva plastična ambalaža bude prikladna za recikliranje. Međutim, učinak tog zakonodavstva na morski otpad nedostatan je te postoje razlike u području primjene i razini ambicioznosti nacionalnih mjera za sprječavanje nastanka i smanjenje količine morskog otpada. Osim toga, neke od tih mjera, posebno tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu, mogu stvoriti prepreke trgovini i narušiti tržišno natjecanje u Uniji.

| (6) | Pravilno gospodarenje otpadom i dalje je ključno za sprečavanje nastanka (morskog) otpada.
  Postojeće zakonodavstvo Unije (40) i instrumenti politike pružaju neke regulatorne odgovore za rješavanje problema morskog otpada. Plastični otpad posebno podliježe općim mjerama i ciljevima Unije u pogledu gospodarenja otpadom, kao što su ciljevi recikliranja plastičnog ambalažnog otpada (41) te nedavno donesen cilj iz strategije za plastiku (42): osigurati da do 2030. sva plastična ambalaža bude prikladna za recikliranje. Međutim, učinak tog zakonodavstva na morski otpad nedostatan je te postoje razlike u području primjene i razini ambicioznosti nacionalnih mjera za sprječavanje nastanka i smanjenje količine morskog otpada. Osim toga, neke od tih mjera, posebno tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu, mogu stvoriti prepreke trgovini i narušiti tržišno natjecanje u Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Pravilno gospodarenje otpadom i dalje je ključno za sprečavanje nastanka (morskog) otpada.
  Postojeće zakonodavstvo Unije (40) i instrumenti politike pružaju neke regulatorne odgovore za rješavanje problema morskog otpada. Plastični otpad posebno podliježe općim mjerama i ciljevima Unije u pogledu gospodarenja otpadom, kao što su ciljevi recikliranja plastičnog ambalažnog otpada (41) te nedavno donesen cilj iz strategije za plastiku (42): osigurati da do 2030. sva plastična ambalaža bude prikladna za recikliranje. Međutim, učinak tog zakonodavstva na morski otpad nedostatan je te postoje razlike u području primjene i razini ambicioznosti nacionalnih mjera za sprječavanje nastanka i smanjenje količine morskog otpada. Osim toga, neke od tih mjera, posebno tržišna ograničenja za plastične proizvode za jednokratnu upotrebu, mogu stvoriti prepreke trgovini i narušiti tržišno natjecanje u Uniji.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Poticanje istraživanja i inovacija u sektoru ambalaže ključan je čimbenik za promicanje održivijeg vrijednosnog lanca. Kako bi se postigao taj cilj nužno je ojačati relevantne mehanizme financiranja u kontekstu europskih programskih alata za istraživanje i razvoj kao što su okvirni programi EU-a za istraživanje i inovacije (tj. Obzor 2020.), s obzirom na nadolazeći strateški program za istraživanje i inovacije u području plastike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Poticanje istraživanja i inovacija u sektoru ambalaže ključan je čimbenik za promicanje održivijeg vrijednosnog lanca. Kako bi se postigao taj cilj nužno je ojačati relevantne mehanizme financiranja u kontekstu europskih programskih alata za istraživanje i razvoj kao što su okvirni programi EU-a za istraživanje i inovacije (tj. Obzor 2020.), s obzirom na nadolazeći strateški program za istraživanje i inovacije u području plastike.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako bi se djelovanje usmjerilo na područja u kojima je najpotrebnije, ovom bi Direktivom trebalo obuhvatiti samo najčešće pronađene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  , za koje se procjenjuje da
  čine oko 86 % ukupnog broja plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu pronađenih na plažama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako bi se djelovanje usmjerilo na područja u kojima je najpotrebnije, ovom bi Direktivom trebalo obuhvatiti samo najčešće pronađene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  , za koje se procjenjuje da
  čine oko 86 % ukupnog broja plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu pronađenih na plažama Unije.

| (7) | Kako bi se djelovanje usmjerilo na područja u kojima je najpotrebnije, ovom bi Direktivom trebalo obuhvatiti samo najčešće pronađene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  i ribolovni alat. Procjenjuje se da plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni mjerama iz ove Direktive
  čine oko 86 % ukupnog broja plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu pronađenih na plažama Unije. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se djelovanje usmjerilo na područja u kojima je najpotrebnije, ovom bi Direktivom trebalo obuhvatiti samo najčešće pronađene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu
  i ribolovni alat. Procjenjuje se da plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni mjerama iz ove Direktive
  čine oko 86 % ukupnog broja plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu pronađenih na plažama Unije.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje odredbe iz Direktive 94/62/EZ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu koji se smatraju ambalažom kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 94/62/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Ovom se Direktivom ne dovode u pitanje odredbe iz Direktive 94/62/EZ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu koji se smatraju ambalažom kako je definirana u članku 3. stavku 1. Direktive 94/62/EZ.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Komisijino izvješće o preispitivanju trebalo bi pokazati može li se područje primjene proširiti općenito na proizvode za jednokratnu upotrebu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Komisijino izvješće o preispitivanju trebalo bi pokazati može li se područje primjene proširiti općenito na proizvode za jednokratnu upotrebu.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7c) | Onečišćenje kopna i kontaminacija tla većim plastičnim predmetima i njihovim fragmentima ili mikroplastikom može imati značajan učinak na lokalnoj ili regionalnoj razini. Na lokalnoj razini to može biti značajno zbog intenzivne uporabe plastike u poljoprivredi. Kako bi se smanjio utjecaj plastičnog otpada na okoliš i zdravlje ljudi i životinja, potrebno je temeljito istražiti onečišćenje plastikom s poljoprivrednih zemljišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7c)

Onečišćenje kopna i kontaminacija tla većim plastičnim predmetima i njihovim fragmentima ili mikroplastikom može imati značajan učinak na lokalnoj ili regionalnoj razini. Na lokalnoj razini to može biti značajno zbog intenzivne uporabe plastike u poljoprivredi. Kako bi se smanjio utjecaj plastičnog otpada na okoliš i zdravlje ljudi i životinja, potrebno je temeljito istražiti onečišćenje plastikom s poljoprivrednih zemljišta.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8a) | Proizvode od plastike potrebno je proizvoditi uzimajući u obzir njihov cijeli životni vijek. Pri ekološkom dizajnu plastičnih proizvoda uvijek je potrebno uzeti u obzir fazu proizvodnje, mogućnost recikliranja i, ako je moguće, ponovnu upotrebu proizvoda. Proizvođače treba potaknuti, kada je to primjereno, da upotrebljavaju jednostruke ili kompatibilne polimere za izradu svojih proizvoda kako bi se pojednostavilo razvrstavanje i poboljšala mogućnost recikliranja, posebice u slučaju plastične ambalaže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8a)

Proizvode od plastike potrebno je proizvoditi uzimajući u obzir njihov cijeli životni vijek. Pri ekološkom dizajnu plastičnih proizvoda uvijek je potrebno uzeti u obzir fazu proizvodnje, mogućnost recikliranja i, ako je moguće, ponovnu upotrebu proizvoda. Proizvođače treba potaknuti, kada je to primjereno, da upotrebljavaju jednostruke ili kompatibilne polimere za izradu svojih proizvoda kako bi se pojednostavilo razvrstavanje i poboljšala mogućnost recikliranja, posebice u slučaju plastične ambalaže.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9a) | Što duljim zadržavanjem vrijednosti proizvoda i materijala i stvaranjem manje količine otpada, gospodarstvo Unije može postati konkurentnije i otpornije, uz manji pritisak na dragocjene resurse i okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9a)

Što duljim zadržavanjem vrijednosti proizvoda i materijala i stvaranjem manje količine otpada, gospodarstvo Unije može postati konkurentnije i otpornije, uz manji pritisak na dragocjene resurse i okoliš.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu trebalo bi primijeniti jednu ili više mjera, ovisno o različitim čimbenicima kao što su dostupnost odgovarajućih i održivijih alternativa, izvedivost promjene obrazaca potrošnje te stupanj do kojeg su već obuhvaćeni postojećim zakonodavstvom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu trebalo bi primijeniti jednu ili više mjera, ovisno o različitim čimbenicima kao što su dostupnost odgovarajućih i održivijih alternativa, izvedivost promjene obrazaca potrošnje te stupanj do kojeg su već obuhvaćeni postojećim zakonodavstvom Unije.

| (10) | Na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu trebalo bi primijeniti jednu ili više mjera, ovisno o različitim čimbenicima kao što su dostupnost odgovarajućih i održivijih alternativa,
  uzimajući u obzir načela životnog ciklusa,
  izvedivost promjene obrazaca potrošnje te stupanj do kojeg su već obuhvaćeni postojećim zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(10)

Na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu trebalo bi primijeniti jednu ili više mjera, ovisno o različitim čimbenicima kao što su dostupnost odgovarajućih i održivijih alternativa,
  uzimajući u obzir načela životnog ciklusa,
  izvedivost promjene obrazaca potrošnje te stupanj do kojeg su već obuhvaćeni postojećim zakonodavstvom Unije.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak
  održivijih
  rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo
  znatno
  smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani (44). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak
  održivijih
  rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo
  znatno
  smanjenje potrošnje tih proizvoda, a da se pri tom ne dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani (44).

| (11) | Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak
  sigurnih i održivih
  rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo
  ambiciozno i trajno
  smanjenje potrošnje tih proizvoda,
  kako je to slučaj s plastičnim vrećicama u Direktivi 94/62/EZ, izmijenjenoj Direktivom (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća

   (43a)

  ,
  a da se pri tom
  ne
  dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani (44).
  Te bi se mjere trebale primjenjivati na spremnike za hranu koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije: dotična hrana namijenjena je za neposrednu potrošnju, namijenjena je za potrošnju bez daljnje pripreme i namijenjena je za potrošnju iz spremnika. Države članice za te bi mjere trebale postaviti najviši mogući cilj koji bi trebao biti proporcionalan ozbiljnosti rizika od bacanja otpada u okoliš koji predstavljaju razni proizvodi i upotrebe. Države članice trebale bi donijeti nacionalne ciljeve kako bi kvantificirale učinke mjera poduzetih za postizanje ambicioznog i trajnog smanjenja. Države članice trebale bi poticati korištenje proizvoda koji su prikladni za višekratnu upotrebu i koji su, nakon što postanu otpad, prikladni za pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje, a da se pri tom ne dovede u pitanje slobodno kretanje robe na unutarnjem tržištu. Tim bi se mjerama trebao uzeti u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog životnog vijeka, uključujući kad su pronađeni u morskom okolišu, te bi se trebala poštovati hijerarhija otpada. |
| --- | --- |

(11)

Za određene plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i dalje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative te se očekuje da će se potrošnja većine takvih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu povećati. Kako bi se taj trend preokrenuo i promicala nastojanja za pronalazak
  sigurnih i održivih
  rješenja, od država članica trebalo bi zahtijevati da poduzmu potrebne mjere kojima bi se postiglo
  ambiciozno i trajno
  smanjenje potrošnje tih proizvoda,
  kako je to slučaj s plastičnim vrećicama u Direktivi 94/62/EZ, izmijenjenoj Direktivom (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća

   (43a)

  ,
  a da se pri tom
  ne
  dovedu u pitanje higijena ili zdravstvena ispravnost hrane, dobre higijenske prakse, dobre proizvođačke prakse, obavješćivanje potrošača ili zahtjevi u pogledu sljedivosti koji su utvrđeni u zakonodavstvu Unije o hrani (44).
  Te bi se mjere trebale primjenjivati na spremnike za hranu koji ispunjavaju sve sljedeće kriterije: dotična hrana namijenjena je za neposrednu potrošnju, namijenjena je za potrošnju bez daljnje pripreme i namijenjena je za potrošnju iz spremnika. Države članice za te bi mjere trebale postaviti najviši mogući cilj koji bi trebao biti proporcionalan ozbiljnosti rizika od bacanja otpada u okoliš koji predstavljaju razni proizvodi i upotrebe. Države članice trebale bi donijeti nacionalne ciljeve kako bi kvantificirale učinke mjera poduzetih za postizanje ambicioznog i trajnog smanjenja. Države članice trebale bi poticati korištenje proizvoda koji su prikladni za višekratnu upotrebu i koji su, nakon što postanu otpad, prikladni za pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje, a da se pri tom ne dovede u pitanje slobodno kretanje robe na unutarnjem tržištu. Tim bi se mjerama trebao uzeti u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog životnog vijeka, uključujući kad su pronađeni u morskom okolišu, te bi se trebala poštovati hijerarhija otpada.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Filtri za duhanske proizvode drugi su najčešći plastični predmeti za jednokratnu upotrebu koji završavaju u okolišu kao otpad. Premda se čini da je tržišni udio celuloznih filtara biljnog podrijetla koji se koriste za duhanske proizvode u porastu, nije jasno koliko su dostupne alternative prihvatljive. Nadalje, ne smije se ignorirati golem utjecaj duhanskih proizvoda s filtrom na okoliš jer se ti filtri mogu raspasti na manje plastične dijelove. Korišteni duhanski filtri također sadrže brojne kemikalije koje su štetne za okoliš, od kojih je za njih barem 50 poznato da su kancerogene za ljude, kao i teške metale koji mogu isteći iz filtra i naštetiti okolnom kopnenom, zračnom i morskom okolišu. Kako bi se odgovorilo na utjecaj koji na okoliš ima otpad nastao nakon potrošnje, potreban je niz mjera za duhanske proizvode s filtrom, od smanjenja filtara za jednokratnu upotrebu koji sadrže plastiku do proširene odgovornosti proizvođača kako bi se zajamčilo odgovorno zbrinjavanje otpada i pokrili troškovi čišćenja otpada u okolišu. Kako bi se odgovorilo na znatne troškove prikupljanja i razvrstavanja koje trenutno snose porezni obveznici, sustavi proširene odgovornosti proizvođača trebali bi pokriti troškove čišćenja otpada u okolišu i troškove za odgovarajuću infrastrukturu za prikupljanje otpada. Kao dio tih mjera države članice mogle bi također napraviti poticaje za lanac prikupljanja opušaka kako bi se počistio celulozni acetat, plastični materijal koji čini do 60 % sastava filtara za cigarete, i potom pretvorio u nove plastične proizvode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Filtri za duhanske proizvode drugi su najčešći plastični predmeti za jednokratnu upotrebu koji završavaju u okolišu kao otpad. Premda se čini da je tržišni udio celuloznih filtara biljnog podrijetla koji se koriste za duhanske proizvode u porastu, nije jasno koliko su dostupne alternative prihvatljive. Nadalje, ne smije se ignorirati golem utjecaj duhanskih proizvoda s filtrom na okoliš jer se ti filtri mogu raspasti na manje plastične dijelove. Korišteni duhanski filtri također sadrže brojne kemikalije koje su štetne za okoliš, od kojih je za njih barem 50 poznato da su kancerogene za ljude, kao i teške metale koji mogu isteći iz filtra i naštetiti okolnom kopnenom, zračnom i morskom okolišu. Kako bi se odgovorilo na utjecaj koji na okoliš ima otpad nastao nakon potrošnje, potreban je niz mjera za duhanske proizvode s filtrom, od smanjenja filtara za jednokratnu upotrebu koji sadrže plastiku do proširene odgovornosti proizvođača kako bi se zajamčilo odgovorno zbrinjavanje otpada i pokrili troškovi čišćenja otpada u okolišu. Kako bi se odgovorilo na znatne troškove prikupljanja i razvrstavanja koje trenutno snose porezni obveznici, sustavi proširene odgovornosti proizvođača trebali bi pokriti troškove čišćenja otpada u okolišu i troškove za odgovarajuću infrastrukturu za prikupljanje otpada. Kao dio tih mjera države članice mogle bi također napraviti poticaje za lanac prikupljanja opušaka kako bi se počistio celulozni acetat, plastični materijal koji čini do 60 % sastava filtara za cigarete, i potom pretvorio u nove plastične proizvode.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Za druge plastične proizvode za jednokratnu upotrebu na raspolaganju su odgovarajuće cjenovno pristupačne i održivije alternative. Kako bi se ograničio štetan utjecaj takvih proizvoda na okoliš, od država članica trebalo bi zahtijevati da zabrane njihovo stavljanje na tržište Unije. Time bi se promicala upotreba održivijih alternativa koje su
  na raspolaganju
  i primjena inovativnih rješenja u pogledu održivijih poslovnih modela, alternativa koje podrazumijevaju ponovnu upotrebu te zamjena materijala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Za druge plastične proizvode za jednokratnu upotrebu na raspolaganju su odgovarajuće cjenovno pristupačne i održivije alternative. Kako bi se ograničio štetan utjecaj takvih proizvoda na okoliš, od država članica trebalo bi zahtijevati da zabrane njihovo stavljanje na tržište Unije. Time bi se promicala upotreba održivijih alternativa koje su
  na raspolaganju
  i primjena inovativnih rješenja u pogledu održivijih poslovnih modela, alternativa koje podrazumijevaju ponovnu upotrebu te zamjena materijala.

| (12) | Za druge plastične proizvode za jednokratnu upotrebu na raspolaganju su odgovarajuće cjenovno pristupačne i održivije alternative. Kako bi se ograničio štetan utjecaj takvih proizvoda na okoliš, od država članica trebalo bi zahtijevati da zabrane njihovo stavljanje na tržište Unije. Time bi se promicala upotreba
  raspoloživih
  održivijih alternativa koje su
  sukladne postojećim standardima
  i 
  pravu Unije te
  primjena inovativnih rješenja u pogledu održivijih poslovnih modela, alternativa koje podrazumijevaju ponovnu upotrebu te zamjena materijala
  , u skladu s hijerarhijom otpada definiranom u članku 4
  .
  Direktive 2008/98/EZ. Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište uvedena ovom Direktivom također bi trebala obuhvaćati proizvode koji se sastoje od oksorazgradive plastike jer se ta vrsta plastike ne razgrađuje biološki na odgovarajući način i doprinosi onečišćenju okoliša mikroplastikom, ne može se kompostirati, negativno utječe na reciklažu konvencionalne plastike i ne donosi dokazivu korist za okoliš. S obzirom na visoku prisutnost otpadnog polistirena u morskom okolišu i dostupnost alternativa, trebalo bi ograničiti i spremnike za hranu i piće za jednokratnu upotrebu napravljene od ekspandiranog polistirena. |
| --- | --- |

(12)

Za druge plastične proizvode za jednokratnu upotrebu na raspolaganju su odgovarajuće cjenovno pristupačne i održivije alternative. Kako bi se ograničio štetan utjecaj takvih proizvoda na okoliš, od država članica trebalo bi zahtijevati da zabrane njihovo stavljanje na tržište Unije. Time bi se promicala upotreba
  raspoloživih
  održivijih alternativa koje su
  sukladne postojećim standardima
  i 
  pravu Unije te
  primjena inovativnih rješenja u pogledu održivijih poslovnih modela, alternativa koje podrazumijevaju ponovnu upotrebu te zamjena materijala
  , u skladu s hijerarhijom otpada definiranom u članku 4
  .
  Direktive 2008/98/EZ. Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište uvedena ovom Direktivom također bi trebala obuhvaćati proizvode koji se sastoje od oksorazgradive plastike jer se ta vrsta plastike ne razgrađuje biološki na odgovarajući način i doprinosi onečišćenju okoliša mikroplastikom, ne može se kompostirati, negativno utječe na reciklažu konvencionalne plastike i ne donosi dokazivu korist za okoliš. S obzirom na visoku prisutnost otpadnog polistirena u morskom okolišu i dostupnost alternativa, trebalo bi ograničiti i spremnike za hranu i piće za jednokratnu upotrebu napravljene od ekspandiranog polistirena.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12a) | Za plastične tanjure i plastični pribor za jelo, čak i kad su dostupne odgovarajuće i održivije alternative, ako je to valjano opravdano i kako bi se izbjegla bilo kakva opasnost u pogledu kontinuiteta pružanja određenih socijalnih usluga, poput ugostiteljskih usluga u obrazovnim i zdravstvenim ustanovama, prikladno je utvrditi ograničeno produženje roka za provedbu zabrane njihova stavljanja na tržište Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12a)

Za plastične tanjure i plastični pribor za jelo, čak i kad su dostupne odgovarajuće i održivije alternative, ako je to valjano opravdano i kako bi se izbjegla bilo kakva opasnost u pogledu kontinuiteta pružanja određenih socijalnih usluga, poput ugostiteljskih usluga u obrazovnim i zdravstvenim ustanovama, prikladno je utvrditi ograničeno produženje roka za provedbu zabrane njihova stavljanja na tržište Unije.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12c) | Mjere iz ove Direktive kojima se promiče upotreba alternativa koje nisu plastične ni u kojem slučaju ne bi trebale uzrokovati veće nepovoljne učinke na okoliš i klimu, npr. dodatne emisije CO2 ili iskorištavanje vrijednih resursa. Iako su mnoge neplastične alternative izrađene od prirodnih resursa i očekuje se da im je podrijetlo iz biogospodarstva, osobito je važno osigurati održivost tih materijala. Kad je riječ o hijerarhiji otpada, u mjerama iz ove Direktive i njihovoj provedbi prednost bi trebalo dati sprečavanju ili prelasku na proizvode koji se mogu ponovno upotrijebiti, a ne drugim alternativama za jednokratnu upotrebu, čak i kada su one izrađene od materijala koji nisu plastični. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12c)

Mjere iz ove Direktive kojima se promiče upotreba alternativa koje nisu plastične ni u kojem slučaju ne bi trebale uzrokovati veće nepovoljne učinke na okoliš i klimu, npr. dodatne emisije CO2 ili iskorištavanje vrijednih resursa. Iako su mnoge neplastične alternative izrađene od prirodnih resursa i očekuje se da im je podrijetlo iz biogospodarstva, osobito je važno osigurati održivost tih materijala. Kad je riječ o hijerarhiji otpada, u mjerama iz ove Direktive i njihovoj provedbi prednost bi trebalo dati sprečavanju ili prelasku na proizvode koji se mogu ponovno upotrijebiti, a ne drugim alternativama za jednokratnu upotrebu, čak i kada su one izrađene od materijala koji nisu plastični.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Čepovi i poklopci
  , koji su većinom
  napravljeni od plastike
  i
  upotrebljavaju
  se
  za spremnike za napitke, jedni su od plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu koji se najčešće mogu pronaći u otpadu na plažama Unije. Stoga bi se spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu smjeli stavljati na tržište jedino ako ispunjuju posebne zahtjeve u pogledu dizajna proizvoda kojima se znatno smanjuje bacanje njihovih čepova i poklopaca u okoliš. Osim navedenog zahtjeva, spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i služe kao ambalaža moraju ispunjavati i temeljne zahtjeve u pogledu sastava te mogućnosti ponovne upotrebe, oporabe i recikliranja ambalaže koji su navedeni u Prilogu II. Direktivi 94/62/EZ. Kako bi se olakšalo poštovanje zahtjeva za dizajn proizvoda i osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nužno je izraditi usklađenu normu donesenu u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (45) te bi usklađenost s tom normom trebala dopustiti pretpostavku o usklađenosti s tim zahtjevima. Trebalo bi ostaviti dovoljno vremena da se izradi usklađena norma i omogući proizvođačima da prilagode proizvodne lance kako bi proveli zahtjeve za dizajn proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Čepovi i poklopci
  , koji su većinom
  napravljeni od plastike
  i
  upotrebljavaju
  se
  za spremnike za napitke, jedni su od plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu koji se najčešće mogu pronaći u otpadu na plažama Unije. Stoga bi se spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu smjeli stavljati na tržište jedino ako ispunjuju posebne zahtjeve u pogledu dizajna proizvoda kojima se znatno smanjuje bacanje njihovih čepova i poklopaca u okoliš. Osim navedenog zahtjeva, spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i služe kao ambalaža moraju ispunjavati i temeljne zahtjeve u pogledu sastava te mogućnosti ponovne upotrebe, oporabe i recikliranja ambalaže koji su navedeni u Prilogu II. Direktivi 94/62/EZ. Kako bi se olakšalo poštovanje zahtjeva za dizajn proizvoda i osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nužno je izraditi usklađenu normu donesenu u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (45) te bi usklađenost s tom normom trebala dopustiti pretpostavku o usklađenosti s tim zahtjevima. Trebalo bi ostaviti dovoljno vremena da se izradi usklađena norma i omogući proizvođačima da prilagode proizvodne lance kako bi proveli zahtjeve za dizajn proizvoda.

| (13) | Čepovi i poklopci napravljeni od plastike
  koji se
  upotrebljavaju za spremnike za napitke, jedni su od plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu koji se najčešće mogu pronaći u otpadu na plažama Unije. Stoga bi se spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu smjeli stavljati na tržište jedino ako ispunjuju posebne zahtjeve u pogledu dizajna proizvoda kojima se znatno smanjuje bacanje njihovih čepova i poklopaca u okoliš
  i povećavaju količine reciklirane plastike
  . Osim navedenog zahtjeva, spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i služe kao ambalaža moraju ispunjavati i temeljne zahtjeve u pogledu sastava te mogućnosti ponovne upotrebe, oporabe i recikliranja ambalaže koji su navedeni u Prilogu II. Direktivi 94/62/EZ. Kako bi se olakšalo poštovanje zahtjeva za dizajn proizvoda i osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nužno je izraditi usklađenu normu donesenu u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (45) te bi usklađenost s tom normom trebala dopustiti pretpostavku o usklađenosti s tim zahtjevima. Trebalo bi ostaviti dovoljno vremena da se izradi usklađena norma i omogući proizvođačima da prilagode proizvodne lance kako bi proveli zahtjeve za dizajn proizvoda.
  Kako bi se osigurala kružna upotreba plastike, potrebno je očuvati tržišnu primjenu recikliranih materijala. Iz tog je razloga primjereno uvesti obvezu nužnog minimalnog sadržaja reciklirane plastike u određenim proizvodima. |
| --- | --- |

(13)

Čepovi i poklopci napravljeni od plastike
  koji se
  upotrebljavaju za spremnike za napitke, jedni su od plastičnih predmeta za jednokratnu upotrebu koji se najčešće mogu pronaći u otpadu na plažama Unije. Stoga bi se spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu smjeli stavljati na tržište jedino ako ispunjuju posebne zahtjeve u pogledu dizajna proizvoda kojima se znatno smanjuje bacanje njihovih čepova i poklopaca u okoliš
  i povećavaju količine reciklirane plastike
  . Osim navedenog zahtjeva, spremnici za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu i služe kao ambalaža moraju ispunjavati i temeljne zahtjeve u pogledu sastava te mogućnosti ponovne upotrebe, oporabe i recikliranja ambalaže koji su navedeni u Prilogu II. Direktivi 94/62/EZ. Kako bi se olakšalo poštovanje zahtjeva za dizajn proizvoda i osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, nužno je izraditi usklađenu normu donesenu u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (45) te bi usklađenost s tom normom trebala dopustiti pretpostavku o usklađenosti s tim zahtjevima. Trebalo bi ostaviti dovoljno vremena da se izradi usklađena norma i omogući proizvođačima da prilagode proizvodne lance kako bi proveli zahtjeve za dizajn proizvoda.
  Kako bi se osigurala kružna upotreba plastike, potrebno je očuvati tržišnu primjenu recikliranih materijala. Iz tog je razloga primjereno uvesti obvezu nužnog minimalnog sadržaja reciklirane plastike u određenim proizvodima.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | U kontekstu preispitivanja koje treba poduzeti u skladu s člankom 9. stavkom 5. Direktive 94/62/EZ, Komisija treba uzeti u obzir relativna svojstva različitih ambalažnih materijala, uključujući kompozitne materijale, na osnovi procjena životnog ciklusa, pri čemu bi se osobito trebalo posvetiti pitanjima sprečavanja nastanka otpada i dizajna za kružnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

U kontekstu preispitivanja koje treba poduzeti u skladu s člankom 9. stavkom 5. Direktive 94/62/EZ, Komisija treba uzeti u obzir relativna svojstva različitih ambalažnih materijala, uključujući kompozitne materijale, na osnovi procjena životnog ciklusa, pri čemu bi se osobito trebalo posvetiti pitanjima sprečavanja nastanka otpada i dizajna za kružnost.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13b) | Zbog zdravlja žena trebalo bi spriječiti prisutnost opasnih kemijskih tvari u higijenskim ulošcima, tamponima i aplikatorima za tampone. Istodobno je ključno da postoje dostupna višekratna i jeftinija rješenja kako bi se ženama osigurao potpuni pristup društvenom životu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13b)

Zbog zdravlja žena trebalo bi spriječiti prisutnost opasnih kemijskih tvari u higijenskim ulošcima, tamponima i aplikatorima za tampone. Istodobno je ključno da postoje dostupna višekratna i jeftinija rješenja kako bi se ženama osigurao potpuni pristup društvenom životu.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Određeni plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu završe u okolišu zbog neprimjerenog odlaganja putem kanalizacije ili zbog drugog neprimjerenog ispuštanja u okoliš. Stoga bi plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji se često odlažu putem kanalizacije ili na neki drugi neprimjeren način trebali podlijegati zahtjevima u pogledu označivanja. Oznaka bi trebala sadržavati informacije za potrošače o primjerenim načinima odlaganja otpada i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati
  i/ili
  negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog neprimjerenog odlaganja otpada. Komisija bi trebala imati ovlasti za utvrđivanje usklađenog formata označivanja te bi pri tom trebala, prema potrebi, ispitati kakva je percepcija predloženog označivanja kod reprezentativnih skupina potrošača kako bi se
  osigurale njegova djelotvornost i jasnoća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Određeni plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu završe u okolišu zbog neprimjerenog odlaganja putem kanalizacije ili zbog drugog neprimjerenog ispuštanja u okoliš. Stoga bi plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji se često odlažu putem kanalizacije ili na neki drugi neprimjeren način trebali podlijegati zahtjevima u pogledu označivanja. Oznaka bi trebala sadržavati informacije za potrošače o primjerenim načinima odlaganja otpada i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati
  i/ili
  negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog neprimjerenog odlaganja otpada. Komisija bi trebala imati ovlasti za utvrđivanje usklađenog formata označivanja te bi pri tom trebala, prema potrebi, ispitati kakva je percepcija predloženog označivanja kod reprezentativnih skupina potrošača kako bi se
  osigurale njegova djelotvornost i jasnoća
  .

| (14) | Određeni plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu završe u okolišu zbog neprimjerenog odlaganja putem kanalizacije ili zbog drugog neprimjerenog ispuštanja u okoliš.
  Zbrinjavanje putem kanalizacije može dodatno stvoriti znatnu ekonomsku štetu kanalizacijskim mrežama začepljenjem crpki i blokiranjem cijevi. Za te proizvode često nedostaju informacije o bitnim karakteristikama tih proizvoda i odgovarajućem načinu zbrinjavanja otpada.
  Stoga bi plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji se često odlažu putem kanalizacije ili na neki drugi neprimjeren način trebali podlijegati zahtjevima u pogledu označivanja
  i mjerama za podizanje osviještenosti
  . Oznaka bi trebala sadržavati informacije za potrošače o primjerenim načinima odlaganja otpada i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati
  , o
  negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog neprimjerenog odlaganja otpada
  , o prisutnosti plastike u proizvodu te o mogućnosti recikliranja proizvoda
  . Komisija bi trebala imati ovlasti za utvrđivanje usklađenog formata označivanja te bi pri tom trebala, prema potrebi, ispitati kakva je percepcija predloženog označivanja kod reprezentativnih skupina potrošača kako bi se
  osiguralo da je djelotvorno, da je jasno i da nije obmanjujuće, te bi se također trebalo uzimati u obzir postojeće dobrovoljne sporazume
  . |
| --- | --- |

(14)

Određeni plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu završe u okolišu zbog neprimjerenog odlaganja putem kanalizacije ili zbog drugog neprimjerenog ispuštanja u okoliš.
  Zbrinjavanje putem kanalizacije može dodatno stvoriti znatnu ekonomsku štetu kanalizacijskim mrežama začepljenjem crpki i blokiranjem cijevi. Za te proizvode često nedostaju informacije o bitnim karakteristikama tih proizvoda i odgovarajućem načinu zbrinjavanja otpada.
  Stoga bi plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji se često odlažu putem kanalizacije ili na neki drugi neprimjeren način trebali podlijegati zahtjevima u pogledu označivanja
  i mjerama za podizanje osviještenosti
  . Oznaka bi trebala sadržavati informacije za potrošače o primjerenim načinima odlaganja otpada i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati
  , o
  negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog neprimjerenog odlaganja otpada
  , o prisutnosti plastike u proizvodu te o mogućnosti recikliranja proizvoda
  . Komisija bi trebala imati ovlasti za utvrđivanje usklađenog formata označivanja te bi pri tom trebala, prema potrebi, ispitati kakva je percepcija predloženog označivanja kod reprezentativnih skupina potrošača kako bi se
  osiguralo da je djelotvorno, da je jasno i da nije obmanjujuće, te bi se također trebalo uzimati u obzir postojeće dobrovoljne sporazume
  .

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kad je riječ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu za koje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti i sustave proširene odgovornosti proizvođača za pokriće troškova gospodarenja otpadom i čišćenja otpada te troškova mjera za povećanje svijesti radi sprečavanja nastanka i smanjenja količine takvog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kad je riječ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu za koje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti i sustave proširene odgovornosti proizvođača za pokriće troškova gospodarenja otpadom i čišćenja otpada te troškova mjera za povećanje svijesti radi sprečavanja nastanka i smanjenja količine takvog otpada.

| (15) | Kad je riječ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu za koje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti i sustave proširene odgovornosti proizvođača za pokriće
  nužnih
  troškova gospodarenja otpadom i čišćenja otpada te troškova mjera za povećanje svijesti radi sprečavanja nastanka i smanjenja količine takvog otpada
  te za hvatanje u koštac s neprimjerenim ponašanjem potrošača
  .
  Ti troškovi ne bi trebali prelaziti troškove koji su nužni za pružanje tih usluga na isplativ način, a trebali bi ih utvrditi dotični akteri na transparentan način. Troškovi čišćenja otpada u okolišu trebali bi biti proporcionalni i temeljiti se na jasnim ciljevima utvrđenima u skladu s člankom 8.a stavkom 1. Direktive 2008/98/EZ. Tim bi ciljevima trebalo definirati područje primjene i opseg aktivnosti čišćenja obuhvaćenih sustavom proširene odgovornosti proizvođača u skladu s relevantnim obvezama u pogledu sprečavanja nastanka otpada i morskog otpada u okviru prava Unije. Takve bi aktivnosti trebale, na primjer, uključivati sprečavanje bacanja otpada u okoliš i njegovo prikupljanje na ulicama, tržnicama i drugim javnim prostorima te tijekom javnih događanja, ali ne bi trebale uključivati djelovanja, uključujući čišćenje mora i oceana, za koja javna tijela nisu nadležna. |
| --- | --- |

(15)

Kad je riječ o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu za koje nisu na raspolaganju odgovarajuće i održivije alternative, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti i sustave proširene odgovornosti proizvođača za pokriće
  nužnih
  troškova gospodarenja otpadom i čišćenja otpada te troškova mjera za povećanje svijesti radi sprečavanja nastanka i smanjenja količine takvog otpada
  te za hvatanje u koštac s neprimjerenim ponašanjem potrošača
  .
  Ti troškovi ne bi trebali prelaziti troškove koji su nužni za pružanje tih usluga na isplativ način, a trebali bi ih utvrditi dotični akteri na transparentan način. Troškovi čišćenja otpada u okolišu trebali bi biti proporcionalni i temeljiti se na jasnim ciljevima utvrđenima u skladu s člankom 8.a stavkom 1. Direktive 2008/98/EZ. Tim bi ciljevima trebalo definirati područje primjene i opseg aktivnosti čišćenja obuhvaćenih sustavom proširene odgovornosti proizvođača u skladu s relevantnim obvezama u pogledu sprečavanja nastanka otpada i morskog otpada u okviru prava Unije. Takve bi aktivnosti trebale, na primjer, uključivati sprečavanje bacanja otpada u okoliš i njegovo prikupljanje na ulicama, tržnicama i drugim javnim prostorima te tijekom javnih događanja, ali ne bi trebale uključivati djelovanja, uključujući čišćenje mora i oceana, za koja javna tijela nisu nadležna.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Gospodarski poticaji mogu utjecati na izbor potrošača, potaknuti ih ili odviknuti od određenih navika pa se stoga mogu koristiti kao djelotvorni alat za smanjenje utjecaja određenih vrsta plastike na okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Gospodarski poticaji mogu utjecati na izbor potrošača, potaknuti ih ili odviknuti od određenih navika pa se stoga mogu koristiti kao djelotvorni alat za smanjenje utjecaja određenih vrsta plastike na okoliš.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade. Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade. Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje.

| (16) | Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade.
  U skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009, ako se izgubljeni ribolovni alat ne može pronaći i izvući, zapovjednik ribarskog plovila mora obavijestiti nadležno tijelo države članice zastave. Kako bi se osiguralo usklađeno praćenje, države članice trebale bi prikupljati i bilježiti podatke o izgubljenom ribolovnom alatu i dostavljati ih Komisiji na godišnjoj osnovi.
  Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje.
  Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači ribolovnog alata koji sadrži plastiku radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz odgovornosti proizvođača bili prilagođeni, posebno uzimajući u obzir trajnost, mogućnost popravka, ponovne uporabe i recikliranja tog ribolovnog alata. |
| --- | --- |

(16)

Plastika koja potječe od ostavljenog, izgubljenog i odbačenog ribolovnog alata koji sadržava plastiku čini velik udio u morskom otpadu, što upućuje na to da postojeći pravni zahtjevi (46) ne pružaju dovoljno poticaja za vraćanje takvog ribolovnog alata na obalu radi prikupljanja i obrade.
  U skladu s Uredbom (EZ) br. 1224/2009, ako se izgubljeni ribolovni alat ne može pronaći i izvući, zapovjednik ribarskog plovila mora obavijestiti nadležno tijelo države članice zastave. Kako bi se osiguralo usklađeno praćenje, države članice trebale bi prikupljati i bilježiti podatke o izgubljenom ribolovnom alatu i dostavljati ih Komisiji na godišnjoj osnovi.
  Sustavom neizravnih naknada koji je predviđen pravom Unije o lučkim uređajima za prihvat isporuke otpada s brodova uklanja se poticaj za ispuštanje otpada s brodova u more te se osigurava pravo na isporuku otpada. Sustav bi međutim trebalo dopuniti dodatnim financijskim poticajima za ribare za vraćanje otpadnog ribolovnog alata na kopno kako bi izbjegli moguće povećanje neizravne naknade za otpad koju treba platiti. S obzirom na to da plastične komponente ribolovnog alata imaju visok potencijal za recikliranje, države članice trebale bi, u skladu s načelom „onečišćivač plaća”, uvesti proširenu odgovornost proizvođača za ribolovni alat koji sadržava plastiku kako bi se olakšalo odvojeno prikupljanje otpadnog ribolovnog alata i financiralo dobro upravljanje takvim otpadnim ribolovnim alatom, a posebice njegovo recikliranje.
  Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači ribolovnog alata koji sadrži plastiku radi ispunjavanja obveza koje proizlaze iz odgovornosti proizvođača bili prilagođeni, posebno uzimajući u obzir trajnost, mogućnost popravka, ponovne uporabe i recikliranja tog ribolovnog alata.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | U okviru proširene odgovornosti proizvođača za ribolovni alat koji sadrži plastiku države članice trebale bi pratiti, ocjenjivati, prikupljati i reciklirati ribolovni alat kako bi ispunile kvantitativne ciljeve za prikupljanje i recikliranje ribolovnog alata koji sadrži plastiku navedene u ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

U okviru proširene odgovornosti proizvođača za ribolovni alat koji sadrži plastiku države članice trebale bi pratiti, ocjenjivati, prikupljati i reciklirati ribolovni alat kako bi ispunile kvantitativne ciljeve za prikupljanje i recikliranje ribolovnog alata koji sadrži plastiku navedene u ovoj Direktivi.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Problem poljoprivrednog plastičnog otpada trebao bi se riješiti u strateškim planovima u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), a Komisija bi trebala u srednjem roku do 2023. po potrebi uvesti normu za dobro poljoprivredno i okolišno stanje tla u kontekstu plastičnog otpada kao novi element poboljšane uvjetovanosti. Taj novi zahtjev višestruke sukladnosti obvezao bi poljoprivrednike na angažiranje ovlaštenog subjekta za gospodarenje otpadom radi organiziranja prikupljanja i recikliranja plastike te na čuvanje dokaza o ispravnom postupanju s plastičnim otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Problem poljoprivrednog plastičnog otpada trebao bi se riješiti u strateškim planovima u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), a Komisija bi trebala u srednjem roku do 2023. po potrebi uvesti normu za dobro poljoprivredno i okolišno stanje tla u kontekstu plastičnog otpada kao novi element poboljšane uvjetovanosti. Taj novi zahtjev višestruke sukladnosti obvezao bi poljoprivrednike na angažiranje ovlaštenog subjekta za gospodarenje otpadom radi organiziranja prikupljanja i recikliranja plastike te na čuvanje dokaza o ispravnom postupanju s plastičnim otpadom.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš i drugi neprimjereni oblici odlaganja otpada koji dovode do nastajanja morskog otpada koji sadržava plastiku, potrošače je potrebno pravilno informirati o najprimjerenijim načinima odlaganja otpada koji su na raspolaganju i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati, o najboljim praksama u pogledu odlaganja otpada i utjecajima na okoliš koji nastaju zbog loših praksi odlaganja otpada te o plastičnom sadržaju u određenim plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu i u ribolovnom alatu. Stoga bi se od država članica trebalo zahtijevati poduzimanje mjera za jačanje svijesti kojima se osigurava da se takve informacije pruže potrošačima. Te informacije ne bi smjele sadržavati promotivne poruke koje potiču na upotrebu plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati mjere koje su najprimjerenije s obzirom na obilježja proizvoda ili njegovu namjenu. Proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i ribolovnog alata koji sadržava plastiku trebali bi pokriti troškove mjera za jačanje svijesti u okviru svoje obveze proširene odgovornosti proizvođača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš i drugi neprimjereni oblici odlaganja otpada koji dovode do nastajanja morskog otpada koji sadržava plastiku, potrošače je potrebno pravilno informirati o najprimjerenijim načinima odlaganja otpada koji su na raspolaganju i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati, o najboljim praksama u pogledu odlaganja otpada i utjecajima na okoliš koji nastaju zbog loših praksi odlaganja otpada te o plastičnom sadržaju u određenim plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu i u ribolovnom alatu. Stoga bi se od država članica trebalo zahtijevati poduzimanje mjera za jačanje svijesti kojima se osigurava da se takve informacije pruže potrošačima. Te informacije ne bi smjele sadržavati promotivne poruke koje potiču na upotrebu plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati mjere koje su najprimjerenije s obzirom na obilježja proizvoda ili njegovu namjenu. Proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i ribolovnog alata koji sadržava plastiku trebali bi pokriti troškove mjera za jačanje svijesti u okviru svoje obveze proširene odgovornosti proizvođača.

| (18) | Kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš i drugi neprimjereni oblici odlaganja otpada koji dovode do nastajanja morskog otpada koji sadržava plastiku, potrošače je potrebno pravilno informirati o najprimjerenijim načinima odlaganja otpada koji su na raspolaganju i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati, o najboljim praksama u pogledu odlaganja otpada i utjecajima na okoliš koji nastaju zbog loših praksi odlaganja otpada te o plastičnom sadržaju u određenim plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu i u ribolovnom alatu
  kako bi se potaknulo odgovorno ponašanje potrošača u pogledu ispravnog odlaganja otpada
  . Stoga bi se od država članica trebalo zahtijevati poduzimanje mjera za jačanje svijesti kojima se osigurava da se takve informacije pruže potrošačima. Te
  bi
  informacije
  trebale obuhvatiti i učinak neprimjerenog odlaganja otpada na kanalizacijsku mrežu. Te informacije
  ne bi smjele sadržavati promotivne poruke koje potiču na upotrebu plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati mjere koje su najprimjerenije s obzirom na obilježja proizvoda ili njegovu namjenu.
  Nadležna tijela,
  proizvođači
  i potrošači podjednako bi trebali sudjelovati u borbi protiv bacanja otpada u okoliš. Proizvođači
  plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i ribolovnog alata koji sadržava plastiku trebali bi pokriti troškove mjera za jačanje svijesti u okviru svoje obveze proširene odgovornosti proizvođača.
  Proizvođače bi trebalo poticati na to da iskoriste svoju marketinšku moć kako bi promicali i poticali održivu i kružnu potrošnju i upotrebu proizvoda. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš i drugi neprimjereni oblici odlaganja otpada koji dovode do nastajanja morskog otpada koji sadržava plastiku, potrošače je potrebno pravilno informirati o najprimjerenijim načinima odlaganja otpada koji su na raspolaganju i/ili načinima odlaganja otpada koje treba izbjegavati, o najboljim praksama u pogledu odlaganja otpada i utjecajima na okoliš koji nastaju zbog loših praksi odlaganja otpada te o plastičnom sadržaju u određenim plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu i u ribolovnom alatu
  kako bi se potaknulo odgovorno ponašanje potrošača u pogledu ispravnog odlaganja otpada
  . Stoga bi se od država članica trebalo zahtijevati poduzimanje mjera za jačanje svijesti kojima se osigurava da se takve informacije pruže potrošačima. Te
  bi
  informacije
  trebale obuhvatiti i učinak neprimjerenog odlaganja otpada na kanalizacijsku mrežu. Te informacije
  ne bi smjele sadržavati promotivne poruke koje potiču na upotrebu plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u mogućnosti odabrati mjere koje su najprimjerenije s obzirom na obilježja proizvoda ili njegovu namjenu.
  Nadležna tijela,
  proizvođači
  i potrošači podjednako bi trebali sudjelovati u borbi protiv bacanja otpada u okoliš. Proizvođači
  plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i ribolovnog alata koji sadržava plastiku trebali bi pokriti troškove mjera za jačanje svijesti u okviru svoje obveze proširene odgovornosti proizvođača.
  Proizvođače bi trebalo poticati na to da iskoriste svoju marketinšku moć kako bi promicali i poticali održivu i kružnu potrošnju i upotrebu proizvoda.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18a) | U skladu s pravom Unije, Komisija treba pružiti pomoć državama članicama u izradi strategija i planova za smanjenje odbacivanja ribolovnog alata u more, uključujući s pomoću bespovratnih sredstava Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). Napori mogu podrazumijevati kampanje i programe za jačanje svijesti o utjecaju takvog otpada na morske ekosustave, istraživanje izvedivosti biorazgradivog ribolovnog alata i onog koji se može kompostirati, projekte za obrazovanje ribara i posebne javne programe za uklanjanje plastičnih i drugih predmeta iz morskog okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18a)

U skladu s pravom Unije, Komisija treba pružiti pomoć državama članicama u izradi strategija i planova za smanjenje odbacivanja ribolovnog alata u more, uključujući s pomoću bespovratnih sredstava Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). Napori mogu podrazumijevati kampanje i programe za jačanje svijesti o utjecaju takvog otpada na morske ekosustave, istraživanje izvedivosti biorazgradivog ribolovnog alata i onog koji se može kompostirati, projekte za obrazovanje ribara i posebne javne programe za uklanjanje plastičnih i drugih predmeta iz morskog okoliša.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu jedan su od predmeta koji se najčešće mogu pronaći u morskom otpadu na plažama Unije. Razlog tomu su nedjelotvorni sustavi odvojenog prikupljanja i slabo sudjelovanje potrošača u tim sustavima. Potrebno je promicati učinkovitije sustave odvojenog prikupljanja te bi stoga trebalo utvrditi minimalni cilj odvojenog prikupljanja za boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u stanju postići taj minimalni cilj utvrđivanjem ciljeva odvojenog prikupljanja za boce za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača ili uspostavljanjem sustava povratnih naknada ili nekom drugom mjerom koju smatraju primjerenom.
  To
  će imati izravan pozitivan utjecaj na stopu prikupljanja, kvalitetu prikupljenog materijala i kvalitetu reciklata, stvarajući time prilike za poduzeća koja se bave recikliranjem i tržište reciklata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu jedan su od predmeta koji se najčešće mogu pronaći u morskom otpadu na plažama Unije. Razlog tomu su nedjelotvorni sustavi odvojenog prikupljanja i slabo sudjelovanje potrošača u tim sustavima. Potrebno je promicati učinkovitije sustave odvojenog prikupljanja te bi stoga trebalo utvrditi minimalni cilj odvojenog prikupljanja za boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u stanju postići taj minimalni cilj utvrđivanjem ciljeva odvojenog prikupljanja za boce za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača ili uspostavljanjem sustava povratnih naknada ili nekom drugom mjerom koju smatraju primjerenom.
  To
  će imati izravan pozitivan utjecaj na stopu prikupljanja, kvalitetu prikupljenog materijala i kvalitetu reciklata, stvarajući time prilike za poduzeća koja se bave recikliranjem i tržište reciklata.

| (20) | Boce za napitke
  (s čepovima i poklopcima)
  koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu jedan su od predmeta koji se najčešće mogu pronaći u morskom otpadu na plažama Unije. Razlog tomu su nedjelotvorni sustavi odvojenog prikupljanja i slabo sudjelovanje potrošača u tim sustavima. Potrebno je promicati učinkovitije sustave odvojenog prikupljanja
  i povećati proizvodnju na bazi recikliranog sadržaja
  te bi stoga trebalo utvrditi minimalni cilj odvojenog prikupljanja za boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u stanju postići taj minimalni cilj utvrđivanjem ciljeva odvojenog prikupljanja za boce za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača ili uspostavljanjem sustava povratnih naknada ili nekom drugom mjerom koju smatraju primjerenom.
  Taj minimalni cilj prikupljanja trebao bi biti popraćen zahtjevom za određeni reciklirani sadržaj plastičnih boca kako bi se zajamčilo da se ta veća količina prikupljene plastike ponovno upotrijebi ili reciklira i time ponovno uvede u kružno gospodarstvo. Te
  će
  mjere
  imati izravan pozitivan utjecaj na stopu prikupljanja
  i recikliranja
  , kvalitetu prikupljenog materijala i kvalitetu reciklata, stvarajući time
  nove
  prilike za poduzeća koja se bave recikliranjem i tržište reciklata.
  Pri provedbi mjera za postizanje minimalnih ciljeva odvojenog prikupljanja države članice trebale bi zajamčiti da se zadrži dobro funkcioniranje postojećih sustava proširene odgovornosti proizvođača. Komisija bi trebala utvrditi smjernice za funkcioniranje sustava povratnih naknada za one države članice koje odluče uspostaviti takve sustave. |
| --- | --- |

(20)

Boce za napitke
  (s čepovima i poklopcima)
  koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu jedan su od predmeta koji se najčešće mogu pronaći u morskom otpadu na plažama Unije. Razlog tomu su nedjelotvorni sustavi odvojenog prikupljanja i slabo sudjelovanje potrošača u tim sustavima. Potrebno je promicati učinkovitije sustave odvojenog prikupljanja
  i povećati proizvodnju na bazi recikliranog sadržaja
  te bi stoga trebalo utvrditi minimalni cilj odvojenog prikupljanja za boce za napitke koje su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu. Države članice trebale bi biti u stanju postići taj minimalni cilj utvrđivanjem ciljeva odvojenog prikupljanja za boce za napitke koji su plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača ili uspostavljanjem sustava povratnih naknada ili nekom drugom mjerom koju smatraju primjerenom.
  Taj minimalni cilj prikupljanja trebao bi biti popraćen zahtjevom za određeni reciklirani sadržaj plastičnih boca kako bi se zajamčilo da se ta veća količina prikupljene plastike ponovno upotrijebi ili reciklira i time ponovno uvede u kružno gospodarstvo. Te
  će
  mjere
  imati izravan pozitivan utjecaj na stopu prikupljanja
  i recikliranja
  , kvalitetu prikupljenog materijala i kvalitetu reciklata, stvarajući time
  nove
  prilike za poduzeća koja se bave recikliranjem i tržište reciklata.
  Pri provedbi mjera za postizanje minimalnih ciljeva odvojenog prikupljanja države članice trebale bi zajamčiti da se zadrži dobro funkcioniranje postojećih sustava proširene odgovornosti proizvođača. Komisija bi trebala utvrditi smjernice za funkcioniranje sustava povratnih naknada za one države članice koje odluče uspostaviti takve sustave.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | U Direktivi 2008/98/EZ „odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada. U Direktivi (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kojom se izmjenjuje Direktiva 2008/98/EZ navodi se da bi se odvojeno skupljanje moglo ostvariti skupljanjem od vrata do vrata, sustavima za skupljanje i zaprimanje i drugim programima skupljanja. Člankom 10. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2008/98/EZ dopušta se izuzeće prema kojem bi trebalo biti moguće zajednički skupljati određene vrste otpada pod uvjetom da to ne sprečava visokokvalitetno recikliranje ili drugu vrstu oporabe otpada, u skladu s hijerarhijom otpada, te da je rezultat tih postupaka usporedive kvalitete s onim koji se postiže odvojenim skupljanjem. Izuzeće bi trebalo biti dostupno i pri provedbi ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

U Direktivi 2008/98/EZ „odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada. U Direktivi (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kojom se izmjenjuje Direktiva 2008/98/EZ navodi se da bi se odvojeno skupljanje moglo ostvariti skupljanjem od vrata do vrata, sustavima za skupljanje i zaprimanje i drugim programima skupljanja. Člankom 10. stavkom 3. točkom (a) Direktive 2008/98/EZ dopušta se izuzeće prema kojem bi trebalo biti moguće zajednički skupljati određene vrste otpada pod uvjetom da to ne sprečava visokokvalitetno recikliranje ili drugu vrstu oporabe otpada, u skladu s hijerarhijom otpada, te da je rezultat tih postupaka usporedive kvalitete s onim koji se postiže odvojenim skupljanjem. Izuzeće bi trebalo biti dostupno i pri provedbi ove Direktive.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (48), Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe ove Direktive te podacima prikupljenima na temelju Direktive 2008/56/EZ ili Direktive 2008/98/EZ. Evaluacija bi trebala pružiti osnovu za procjenu mogućih daljnjih mjera i procjenu o tome treba li, na temelju rezultata praćenja morskog otpada u Uniji, preispitati Prilog u kojemu je naveden popis plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu.
  Pri evaluaciji bi isto tako trebalo razmotriti je li znanstveni i tehnički napredak koji je u međuvremenu ostvaren, uključujući razvoj biorazgradivih materijala i izradu kriterija ili norme za biorazgradivost plastike u morskom okolišu, kako je predviđeno europskom strategijom o plastici, takav da omogućuje utvrđivanje norme za biorazgradivost određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu u morskom okolišu. Ta bi norma uključivala normu za ispitivanje činjenice bi li se zbog fizičkog i biološkog raspadanja u morskom okolišu plastika u potpunosti razgradila u ugljikov dioksid (CO2), biomasu i vodu u dovoljno kratkom vremenu da ne bude štetna za morske organizme i da ne dođe do njezina nagomilavanja u okolišu. Ako to bude slučaj, plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji ispunjuju tu normu mogli bi biti izuzeti iz zabrane stavljanja na tržište. Iako je europskom strategijom za plastiku već predviđeno djelovanje u tom području, njome se isto tako priznaje da postoje problemi u pogledu određivanja regulatornog okvira za plastiku s biorazgradivim svojstvima zbog različitih uvjeta u morima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (48), Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe ove Direktive te podacima prikupljenima na temelju Direktive 2008/56/EZ ili Direktive 2008/98/EZ. Evaluacija bi trebala pružiti osnovu za procjenu mogućih daljnjih mjera i procjenu o tome treba li, na temelju rezultata praćenja morskog otpada u Uniji, preispitati Prilog u kojemu je naveden popis plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu.
  Pri evaluaciji bi isto tako trebalo razmotriti je li znanstveni i tehnički napredak koji je u međuvremenu ostvaren, uključujući razvoj biorazgradivih materijala i izradu kriterija ili norme za biorazgradivost plastike u morskom okolišu, kako je predviđeno europskom strategijom o plastici, takav da omogućuje utvrđivanje norme za biorazgradivost određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu u morskom okolišu. Ta bi norma uključivala normu za ispitivanje činjenice bi li se zbog fizičkog i biološkog raspadanja u morskom okolišu plastika u potpunosti razgradila u ugljikov dioksid (CO2), biomasu i vodu u dovoljno kratkom vremenu da ne bude štetna za morske organizme i da ne dođe do njezina nagomilavanja u okolišu. Ako to bude slučaj, plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu koji ispunjuju tu normu mogli bi biti izuzeti iz zabrane stavljanja na tržište. Iako je europskom strategijom za plastiku već predviđeno djelovanje u tom području, njome se isto tako priznaje da postoje problemi u pogledu određivanja regulatornog okvira za plastiku s biorazgradivim svojstvima zbog različitih uvjeta u morima.

| (22) | U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (48), Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe ove Direktive te podacima prikupljenima na temelju Direktive 2008/56/EZ ili Direktive 2008/98/EZ. Evaluacija bi trebala pružiti osnovu za procjenu mogućih daljnjih mjera
  , uključujući uspostavljanje ciljeva smanjenja na razini Unije za 2030. i nakon toga,
  i procjenu o tome treba li, na temelju rezultata praćenja morskog otpada u Uniji, preispitati Prilog u kojemu je naveden popis plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu. |
| --- | --- |

(22)

U skladu sa stavkom 22. Međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (48), Komisija bi trebala provesti evaluaciju ove Direktive. Ta bi se evaluacija trebala temeljiti na iskustvu stečenom i podacima prikupljenima tijekom provedbe ove Direktive te podacima prikupljenima na temelju Direktive 2008/56/EZ ili Direktive 2008/98/EZ. Evaluacija bi trebala pružiti osnovu za procjenu mogućih daljnjih mjera
  , uključujući uspostavljanje ciljeva smanjenja na razini Unije za 2030. i nakon toga,
  i procjenu o tome treba li, na temelju rezultata praćenja morskog otpada u Uniji, preispitati Prilog u kojemu je naveden popis plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje odredaba ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje odredaba ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće.

| (23) | Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje odredaba ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće.
  Potrošače bi po potrebi također trebalo poticati ili kažnjavati zbog njihova ponašanja. |
| --- | --- |

(23)

Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenje odredaba ove Direktive i osigurati njihovu provedbu. Te bi sankcije trebale biti djelotvorne, proporcionalne i odvraćajuće.
  Potrošače bi po potrebi također trebalo poticati ili kažnjavati zbog njihova ponašanja.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest sprečavanje i smanjenje utjecaja određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu
  i
  ribolovnog alata koji
  sadržava
  plastiku
  na okoliš
  , promicanje prelaska na kružno gospodarstvo, uključujući poticanje inovativnih poslovnih modela, proizvoda i materijala, čime se pridonosi i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest sprečavanje i smanjenje utjecaja određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu
  i
  ribolovnog alata koji
  sadržava
  plastiku
  na okoliš
  , promicanje prelaska na kružno gospodarstvo, uključujući poticanje inovativnih poslovnih modela, proizvoda i materijala, čime se pridonosi i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva,

| (25) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest sprečavanje i smanjenje utjecaja
  na okoliš i zdravlje ljudi
  određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu
  te
  ribolovnog alata
  i alata za akvakulturu
  koji
  sadržavaju
  plastiku, promicanje prelaska na kružno gospodarstvo, uključujući poticanje inovativnih poslovnih modela, proizvoda i materijala, čime se pridonosi i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(25)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, to jest sprečavanje i smanjenje utjecaja
  na okoliš i zdravlje ljudi
  određenih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu
  te
  ribolovnog alata
  i alata za akvakulturu
  koji
  sadržavaju
  plastiku, promicanje prelaska na kružno gospodarstvo, uključujući poticanje inovativnih poslovnih modela, proizvoda i materijala, čime se pridonosi i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se zbog svojeg opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva,

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Budući da plastični morski otpad nije ograničen na morski okoliš oko Unije i budući da se velika količina plastičnog morskog otpada može pronaći ne samo u Uniji nego i u drugim dijelovima svijeta, države članice trebale bi osigurati da izvoz otpadnih materijala u treće zemlje ne pridonosi plastičnom morskom otpadu u drugim dijelovima svijeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Budući da plastični morski otpad nije ograničen na morski okoliš oko Unije i budući da se velika količina plastičnog morskog otpada može pronaći ne samo u Uniji nego i u drugim dijelovima svijeta, države članice trebale bi osigurati da izvoz otpadnih materijala u treće zemlje ne pridonosi plastičnom morskom otpadu u drugim dijelovima svijeta.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25b) | Države članice mogle bi imati važnu ulogu u suzbijanju morskog otpada dijeljenjem svog znanja i stručnosti u održivom gospodarenju materijalima s trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25b)

Države članice mogle bi imati važnu ulogu u suzbijanju morskog otpada dijeljenjem svog znanja i stručnosti u održivom gospodarenju materijalima s trećim zemljama.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25c) | Javna tijela, uključujući institucije Unije, trebala bi biti primjer drugima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25c)

Javna tijela, uključujući institucije Unije, trebala bi biti primjer drugima.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno vodni okoliš, i na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. | Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno
  vodne organizme i
  vodni okoliš, i na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim
  i održivim
  poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno vodni okoliš, i na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

Cilj je ove Direktive spriječiti i smanjiti utjecaj određenih plastičnih proizvoda na okoliš, posebno
  vodne organizme i
  vodni okoliš, i na zdravlje ljudi te promicati prelazak na kružno gospodarstvo s inovativnim
  i održivim
  poslovnim modelima, proizvodima i materijalima te time pridonijeti i učinkovitom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat koji sadržava plastiku. | Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat
  i alat
  koji
  se upotrebljava u akvakulturi koji
  sadržava plastiku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat koji sadržava plastiku.

Ova se Direktiva primjenjuje na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u Prilogu te na ribolovni alat
  i alat
  koji
  se upotrebljava u akvakulturi koji
  sadržava plastiku.

Amandman 45

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | „plastika” znači materijal koji se sastoji od polimera u smislu članka 3. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, kojemu se mogu dodati aditivi ili druge tvari i koji može funkcionirati kao glavna strukturna komponenta konačnih proizvoda, osim prirodnih polimera koji nisu kemijski modificirani; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

„plastika” znači materijal koji se sastoji od polimera u smislu članka 3. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, kojemu se mogu dodati aditivi ili druge tvari i koji može funkcionirati kao glavna strukturna komponenta konačnih proizvoda, osim prirodnih polimera koji nisu kemijski modificirani;

| (1) | „plastika” znači materijal koji se sastoji od polimera u smislu članka 3. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, kojemu se mogu dodati aditivi ili druge tvari i koji
  funkcionira ili
  može funkcionirati kao glavna strukturna komponenta konačnih proizvoda, osim prirodnih polimera koji nisu kemijski modificirani; |
| --- | --- |

(1)

„plastika” znači materijal koji se sastoji od polimera u smislu članka 3. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1907/2006, kojemu se mogu dodati aditivi ili druge tvari i koji
  funkcionira ili
  može funkcionirati kao glavna strukturna komponenta konačnih proizvoda, osim prirodnih polimera koji nisu kemijski modificirani;

Amandman 47

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | „vrlo lagane plastične vrećice za nošenje” znači lagane plastične vrećice za nošenje kako su definirane u članku 3. stavku 1. točki (c) Direktive 94/62/EZ s debljinom stjenke manjom od 15 mikrona; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Amandman 48

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „ribolovni alat” znači svaki predmet ili komad opreme koji se upotrebljava u ribolovu i akvakulturi za traženje ili
  hvatanje
  morskih bioloških resursa ili koji pluta na površini mora i upotrebljava se za privlačenje
  i
  hvatanje takvih morskih bioloških resursa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

„ribolovni alat” znači svaki predmet ili komad opreme koji se upotrebljava u ribolovu i akvakulturi za traženje ili
  hvatanje
  morskih bioloških resursa ili koji pluta na površini mora i upotrebljava se za privlačenje
  i
  hvatanje takvih morskih bioloških resursa;

| (3) | „ribolovni alat” znači svaki predmet ili komad opreme koji se upotrebljava u ribolovu i akvakulturi za traženje
  , hvatanje
  ili
  zadržavanje radi uzgoja
  morskih bioloških resursa ili koji pluta na površini mora i upotrebljava se za privlačenje, hvatanje
  ili zadržavanje
  takvih morskih bioloških resursa; |
| --- | --- |

(3)

„ribolovni alat” znači svaki predmet ili komad opreme koji se upotrebljava u ribolovu i akvakulturi za traženje
  , hvatanje
  ili
  zadržavanje radi uzgoja
  morskih bioloških resursa ili koji pluta na površini mora i upotrebljava se za privlačenje, hvatanje
  ili zadržavanje
  takvih morskih bioloških resursa;

Amandman 49

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „otpadni ribolovni alat” znači svaki ribolovni alat koji je obuhvaćen definicijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući sve zasebne komponente, tvari i materijale koji su bili dio takvog ribolovnog alata
  u trenutku njegova odbacivanja ili su bili pričvršćeni na njega
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

„otpadni ribolovni alat” znači svaki ribolovni alat koji je obuhvaćen definicijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući sve zasebne komponente, tvari i materijale koji su bili dio takvog ribolovnog alata
  u trenutku njegova odbacivanja ili su bili pričvršćeni na njega
  ;

| (4) | „otpadni ribolovni alat” znači svaki ribolovni alat koji je obuhvaćen definicijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući sve zasebne komponente, tvari i materijale koji su bili dio takvog ribolovnog alata
  kada je odbačen ili izgubljen
  ; |
| --- | --- |

(4)

„otpadni ribolovni alat” znači svaki ribolovni alat koji je obuhvaćen definicijom otpada iz Direktive 2008/98/EZ, uključujući sve zasebne komponente, tvari i materijale koji su bili dio takvog ribolovnog alata
  kada je odbačen ili izgubljen
  ;

Amandman 50

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | „proizvođač” znači svaka fizička i pravna osoba koja, bez obzira na korištenu prodajnu tehniku, uključujući ugovore na daljinu u smislu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. (50), stavlja na tržište plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji sadržava plastiku, osim osoba koje se bave ribolovnim aktivnostima kako su definirane u članku 4. stavku 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (51); |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

„proizvođač” znači svaka fizička i pravna osoba koja, bez obzira na korištenu prodajnu tehniku, uključujući ugovore na daljinu u smislu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. (50), stavlja na tržište plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji sadržava plastiku, osim osoba koje se bave ribolovnim aktivnostima kako su definirane u članku 4. stavku 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (51);

| (10) | „proizvođač” znači svaka fizička i pravna osoba koja
  profesionalno razvija
  ,
  proizvodi, obrađuje, prodaje ili uvozi,
  bez obzira na korištenu prodajnu tehniku, uključujući ugovore na daljinu u smislu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. (50),
  i pri tome
  stavlja na tržište plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji sadržava plastiku, osim osoba koje se bave ribolovnim aktivnostima
  ili akvakulturom
  kako su definirane u članku 4. stavcima 25. i 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (51); |
| --- | --- |

(10)

„proizvođač” znači svaka fizička i pravna osoba koja
  profesionalno razvija
  ,
  proizvodi, obrađuje, prodaje ili uvozi,
  bez obzira na korištenu prodajnu tehniku, uključujući ugovore na daljinu u smislu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. (50),
  i pri tome
  stavlja na tržište plastične proizvode za jednokratnu upotrebu i ribolovni alat koji sadržava plastiku, osim osoba koje se bave ribolovnim aktivnostima
  ili akvakulturom
  kako su definirane u članku 4. stavcima 25. i 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (51);

Amandman 51

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | „odvojeno prikupljanje” znači odvojeno prikupljanje kako je definirano u članku 3. stavku 11.Direktive 2008/98/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Amandman 52

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | „biorazgradiva plastika” znači plastika koja može podlijegati fizičkom, biološkom raspadanju, tako da se na kraju razgradi u ugljikov dioksid (CO2), biomasu i vodu i koja se u skladu s europskim normama za ambalažu može oporabiti kompostiranjem i anaerobnom razgradnjom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Amandman 53

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | „duhanski proizvod” znači duhanski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 4. Direktive 2014/40/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Amandmani 118, 54 i 119

Prijedlog direktive

Članak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 4. | Članak 4. |
| Smanjenje potrošnje | Smanjenje potrošnje |
| 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do...
  [šest godina
  nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle
  znatno
  smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga. | 1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi
  do 2025.
  na svojem državnom području postigle
  ambiciozno i trajno
  smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga
  od barem 25 %
  . |
| Te mjere mogu uključivati
  nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje,
  mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što
  su
  osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš. | Te mjere mogu uključivati mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što
  je
  osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš
  tijekom životnog ciklusa, uključujući kad su bačeni u okoliš kao otpad
  . |
| | Države članice sastavljaju nacionalne planove u kojima se opisuju mjere donesene u skladu s ovim stavkom. Države članice obavješćuju Komisiju o planovima i ažuriraju ih po potrebi. Komisija može izdati preporuke o tim planovima. |
| | Države članice utvrđuju nacionalne kvantitativne ciljeve smanjenja za postizanje cilja navedenog u prvom podstavku ovog stavka. Ti se ciljevi donose do ... [krajnji rok za prenošenje ove Direktive]. |
| | Mjere donesene u skladu s ovim stavkom proporcionalne su i nediskriminirajuće. Države članice obavješćuju Komisiju o tim mjerama u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535

   (1a)

  ako se to zahtijeva tom Direktivom. |
| 2.   Komisija
  može donijeti
  provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za izračun i provjeru
  znatnog
  smanjenja potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu iz stavka 1. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2. | 2.   Komisija
  do ... [12 mjeseci prije krajnjeg datuma za prenošenje ove Direktive] donosi
  provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za izračun i provjeru
  ambicioznog i trajnog
  smanjenja potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu iz stavka 1. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2. |
| | 2a.
     
  Države članice poduzimaju potrebne mjere za postizanje trajnog smanjenja učinka otpadnih duhanskih proizvoda na okoliš, a osobito filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku, smanjenjem otpada nakon potrošnje filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku na sljedeći način: 50 % do 2025. i 80 % do 2030. u usporedbi s ponderiranim prosjekom plastičnih filtara za duhanske proizvode stavljenih na tržište između 2014. i 2016. godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 4.

Članak 4.

Smanjenje potrošnje

Smanjenje potrošnje

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi do...
  [šest godina
  nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] na svojem državnom području postigle
  znatno
  smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga.

1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi
  do 2025.
  na svojem državnom području postigle
  ambiciozno i trajno
  smanjenje potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga
  od barem 25 %
  .

Te mjere mogu uključivati
  nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje,
  mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što
  su
  osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš.

nacionalne ciljne vrijednosti za smanjenje potrošnje,

su

Te mjere mogu uključivati mjere kojima se osigurava da se na mjestu prodaje krajnjem potrošaču stave na raspolaganje alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti, ekonomske instrumente kao što
  je
  osiguravanje da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu ne daju besplatno krajnjem potrošaču na mjestu prodaje. Te se mjere mogu razlikovati ovisno o utjecaju koji proizvodi iz prvog podstavka imaju na okoliš
  tijekom životnog ciklusa, uključujući kad su bačeni u okoliš kao otpad
  .

je

tijekom životnog ciklusa, uključujući kad su bačeni u okoliš kao otpad

Države članice sastavljaju nacionalne planove u kojima se opisuju mjere donesene u skladu s ovim stavkom. Države članice obavješćuju Komisiju o planovima i ažuriraju ih po potrebi. Komisija može izdati preporuke o tim planovima.

Države članice sastavljaju nacionalne planove u kojima se opisuju mjere donesene u skladu s ovim stavkom. Države članice obavješćuju Komisiju o planovima i ažuriraju ih po potrebi. Komisija može izdati preporuke o tim planovima.

Države članice utvrđuju nacionalne kvantitativne ciljeve smanjenja za postizanje cilja navedenog u prvom podstavku ovog stavka. Ti se ciljevi donose do ... [krajnji rok za prenošenje ove Direktive].

Države članice utvrđuju nacionalne kvantitativne ciljeve smanjenja za postizanje cilja navedenog u prvom podstavku ovog stavka. Ti se ciljevi donose do ... [krajnji rok za prenošenje ove Direktive].

Mjere donesene u skladu s ovim stavkom proporcionalne su i nediskriminirajuće. Države članice obavješćuju Komisiju o tim mjerama u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535

   (1a)

  ako se to zahtijeva tom Direktivom.

Mjere donesene u skladu s ovim stavkom proporcionalne su i nediskriminirajuće. Države članice obavješćuju Komisiju o tim mjerama u skladu s Direktivom (EU) 2015/1535

1a

ako se to zahtijeva tom Direktivom.

2.   Komisija
  može donijeti
  provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za izračun i provjeru
  znatnog
  smanjenja potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu iz stavka 1. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

2.   Komisija
  do ... [12 mjeseci prije krajnjeg datuma za prenošenje ove Direktive] donosi
  provedbeni akt kojim se utvrđuje metodologija za izračun i provjeru
  ambicioznog i trajnog
  smanjenja potrošnje plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu iz stavka 1. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

2a.
     
  Države članice poduzimaju potrebne mjere za postizanje trajnog smanjenja učinka otpadnih duhanskih proizvoda na okoliš, a osobito filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku, smanjenjem otpada nakon potrošnje filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku na sljedeći način: 50 % do 2025. i 80 % do 2030. u usporedbi s ponderiranim prosjekom plastičnih filtara za duhanske proizvode stavljenih na tržište između 2014. i 2016. godine.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu C Priloga koji imaju čepove i poklopce koji su
  znatnim dijelom
  napravljeni od plastike mogu staviti na tržište samo ako čepovi i poklopci ostaju pričvršćeni na spremnik tijekom predviđene faze upotrebe proizvoda. | 1.   Države članice osiguravaju da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu C Priloga koji imaju čepove i poklopce koji su napravljeni od plastike mogu staviti na tržište samo ako čepovi i poklopci ostaju pričvršćeni na spremnik tijekom predviđene faze upotrebe proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu C Priloga koji imaju čepove i poklopce koji su
  znatnim dijelom
  napravljeni od plastike mogu staviti na tržište samo ako čepovi i poklopci ostaju pričvršćeni na spremnik tijekom predviđene faze upotrebe proizvoda.

1.   Države članice osiguravaju da se plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu C Priloga koji imaju čepove i poklopce koji su napravljeni od plastike mogu staviti na tržište samo ako čepovi i poklopci ostaju pričvršćeni na spremnik tijekom predviđene faze upotrebe proizvoda.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice jamče da do 2025. boce za napitke iz dijela C Priloga mogu biti stavljene na tržište samo ako se mogu reciklirati i ako sadrže barem 35 % recikliranog sadržaja. |
| | Komisija do 1. siječnja 2022. donosi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun recikliranog sadržaja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Države članice jamče da do 2025. boce za napitke iz dijela C Priloga mogu biti stavljene na tržište samo ako se mogu reciklirati i ako sadrže barem 35 % recikliranog sadržaja.

Komisija do 1. siječnja 2022. donosi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun recikliranog sadržaja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

Komisija do 1. siječnja 2022. donosi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun recikliranog sadržaja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2.

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe ovog članka ne smatra se da su metalni čepovi ili poklopci s plastičnim brtvama
  znatnim dijelom
  napravljeni od plastike. | 2.   Za potrebe ovog članka ne smatra se da su metalni čepovi ili poklopci s plastičnim brtvama napravljeni od plastike.
  Spremnici za napitke s čepovima ili poklopcima od plastike nisu obuhvaćeni ovim člankom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe ovog članka ne smatra se da su metalni čepovi ili poklopci s plastičnim brtvama
  znatnim dijelom
  napravljeni od plastike.

2.   Za potrebe ovog članka ne smatra se da su metalni čepovi ili poklopci s plastičnim brtvama napravljeni od plastike.
  Spremnici za napitke s čepovima ili poklopcima od plastike nisu obuhvaćeni ovim člankom.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 3.

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da razviju usklađene norme u pogledu zahtjeva iz stavka 1. | 3.   Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da
  do ... [3 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive]
  razviju usklađene norme u pogledu zahtjeva iz stavka 1.
  Tim se normama osobito odgovara na potrebu da se zajamči potrebna čvrstoća, pouzdanost i sigurnost zatvarača spremnika za napitke, uključujući one za gazirana pića. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da razviju usklađene norme u pogledu zahtjeva iz stavka 1.

3.   Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da
  do ... [3 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive]
  razviju usklađene norme u pogledu zahtjeva iz stavka 1.
  Tim se normama osobito odgovara na potrebu da se zajamči potrebna čvrstoća, pouzdanost i sigurnost zatvarača spremnika za napitke, uključujući one za gazirana pića.

Amandmani 59 i 140

Amandmani 59 i 140

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7.

Članak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 7. | Članak 7. |
| Zahtjevi za označivanje | Zahtjevi za označivanje |
| 1.   Države članice osiguravaju da
  svaki plastični proizvod
  za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga koji se stavlja na tržište bude
  označen
  vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom kojom se potrošače obavješćuje o 
  jednom ili više sljedećih elemenata
  : | 1.   Države članice osiguravaju da
  svaka prodajna ambalaža plastičnog proizvoda
  za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga koji se stavlja na tržište bude
  označena
  vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom
  , i na ambalaži koja sadrži više jedinica i na svakoj zasebnoj jedinici ako je proizvod pakiran pojedinačno,
  kojom se potrošače obavješćuje o 
  sljedećem
  : |
| (a) | primjerenim mogućnostima odlaganja proizvoda u otpad
  ili
  načinima odlaganja proizvoda u otpad koje treba izbjegavati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.

Članak 7.

Zahtjevi za označivanje

Zahtjevi za označivanje

1.   Države članice osiguravaju da
  svaki plastični proizvod
  za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga koji se stavlja na tržište bude
  označen
  vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom kojom se potrošače obavješćuje o 
  jednom ili više sljedećih elemenata
  :

1.   Države članice osiguravaju da
  svaka prodajna ambalaža plastičnog proizvoda
  za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga koji se stavlja na tržište bude
  označena
  vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom
  , i na ambalaži koja sadrži više jedinica i na svakoj zasebnoj jedinici ako je proizvod pakiran pojedinačno,
  kojom se potrošače obavješćuje o 
  sljedećem
  :

(a)

primjerenim mogućnostima odlaganja proizvoda u otpad
  ili
  načinima odlaganja proizvoda u otpad koje treba izbjegavati;

ili

| (a) | primjerenim mogućnostima odlaganja proizvoda u otpad
  i/ili
  načinima odlaganja proizvoda u otpad koje treba izbjegavati; |
| --- | --- |

(a)

primjerenim mogućnostima odlaganja proizvoda u otpad
  i/ili
  načinima odlaganja proizvoda u otpad koje treba izbjegavati;

i/ili

| (b) | negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog bacanja proizvoda u okoliš ili drugog neprimjerenog načina njihova odlaganja u otpad
  ili |
| --- | --- |

(b)

negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog bacanja proizvoda u okoliš ili drugog neprimjerenog načina njihova odlaganja u otpad
  ili

ili

| (b) | negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog bacanja proizvoda u okoliš ili drugog neprimjerenog načina njihova odlaganja u otpad; |
| --- | --- |

(b)

negativnim utjecajima na okoliš koji nastaju zbog bacanja proizvoda u okoliš ili drugog neprimjerenog načina njihova odlaganja u otpad;

| (c) | prisutnosti plastike u proizvodu. |
| --- | --- |

(c)

prisutnosti plastike u proizvodu.

| (c) | prisutnosti plastike u proizvodu
  i |
| --- | --- |

(c)

prisutnosti plastike u proizvodu
  i

i

| (ca) | prisutnosti zabrinjavajućih kemikalija, kao što su opasni metali, ftalati, PFAS, bisfenoli te endokrini disruptori i druge posebno zabrinjavajućih tvari u proizvodima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006. |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

prisutnosti zabrinjavajućih kemikalija, kao što su opasni metali, ftalati, PFAS, bisfenoli te endokrini disruptori i druge posebno zabrinjavajućih tvari u proizvodima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006.

prisutnosti zabrinjavajućih kemikalija, kao što su opasni metali, ftalati, PFAS, bisfenoli te endokrini disruptori i druge posebno zabrinjavajućih tvari u proizvodima u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006.

Uz to, države članice osiguravaju da svaka prodajna ambalaža plastičnog proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga, osim duhanskih proizvoda s filtrom i filtara stavljenih na tržište za upotrebu u kombinaciji s duhanskim proizvodima, koji se stavlja na tržište bude označena vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom, i na ambalaži koja sadrži više jedinica i na svakoj zasebnoj jedinici ako je proizvod pakiran pojedinačno, kojom se potrošače informira o mogućnosti recikliranja proizvoda.

Uz to, države članice osiguravaju da svaka prodajna ambalaža plastičnog proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu D Priloga, osim duhanskih proizvoda s filtrom i filtara stavljenih na tržište za upotrebu u kombinaciji s duhanskim proizvodima, koji se stavlja na tržište bude označena vidljivom, čitljivom i neizbrisivom oznakom, i na ambalaži koja sadrži više jedinica i na svakoj zasebnoj jedinici ako je proizvod pakiran pojedinačno, kojom se potrošače informira o mogućnosti recikliranja proizvoda.

2.   Komisija do ... [12 mjeseci prije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju specifikacije oznake iz
  stavka 1
  . Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

2.   Komisija do ... [12 mjeseci prije krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive] donosi provedbeni akt kojim se utvrđuju specifikacije oznake iz
  stavka 1
  .
  i pri tome uzima u obzir postojeće sektorske dobrovoljne sporazume i osobito vodi računa o potrebi da se izbjegavaju informacije koje obmanjuju potrošače.
  Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7.a (novi)

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 7.a |
| | Odredbe za sanitarne predmete |
| | Države članice sprečavaju upotrebu opasnih kemikalija u sastavu higijenskih uložaka, tampona i aplikatora za tampone s popisa u dijelu D Priloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 7.a

Članak 7.a

Odredbe za sanitarne predmete

Odredbe za sanitarne predmete

Države članice sprečavaju upotrebu opasnih kemikalija u sastavu higijenskih uložaka, tampona i aplikatora za tampone s popisa u dijelu D Priloga.

Države članice sprečavaju upotrebu opasnih kemikalija u sastavu higijenskih uložaka, tampona i aplikatora za tampone s popisa u dijelu D Priloga.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad je riječ o sustavima uspostavljenima u skladu sa stavkom 1., države članice osiguravaju da proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu E Priloga pokrivaju troškove prikupljanja otpada koji se sastoji od tih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i njegova kasnijeg prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada i troškove mjera za jačanje svijesti iz članka 10. koje se odnose na te proizvode. | Kad je riječ o sustavima uspostavljenima u skladu sa stavkom 1., države članice osiguravaju da proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu E Priloga pokrivaju troškove prikupljanja otpada koji se sastoji od tih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i njegova kasnijeg prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada i troškove mjera za jačanje svijesti iz članka 10. koje se odnose na te proizvode.
  Financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači kako bi bili sukladni s tim obvezama ne smiju premašiti troškove koji su potrebni za isplativo pružanje tih usluga i utvrđuju se na transparentan način između uključenih strana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o sustavima uspostavljenima u skladu sa stavkom 1., države članice osiguravaju da proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu E Priloga pokrivaju troškove prikupljanja otpada koji se sastoji od tih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i njegova kasnijeg prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada i troškove mjera za jačanje svijesti iz članka 10. koje se odnose na te proizvode.

Kad je riječ o sustavima uspostavljenima u skladu sa stavkom 1., države članice osiguravaju da proizvođači plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu E Priloga pokrivaju troškove prikupljanja otpada koji se sastoji od tih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu i njegova kasnijeg prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada i troškove mjera za jačanje svijesti iz članka 10. koje se odnose na te proizvode.
  Financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači kako bi bili sukladni s tim obvezama ne smiju premašiti troškove koji su potrebni za isplativo pružanje tih usluga i utvrđuju se na transparentan način između uključenih strana.

Financijski doprinosi koje uplaćuju proizvođači kako bi bili sukladni s tim obvezama ne smiju premašiti troškove koji su potrebni za isplativo pružanje tih usluga i utvrđuju se na transparentan način između uključenih strana.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kad je riječ o troškovima čišćenja otpada u okolišu iz prvog podstavka države članice jamče da se financijski doprinosi proizvođača utvrđuju na proporcionalan način i da su modulirani u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ i uzimaju u obzir troškove čišćenja pojedinačnih proizvoda ili skupina proizvoda. Troškovi su ograničeni na aktivnosti koje redovito poduzimaju javna tijela ili koje se poduzimaju u njihovo ime, što uključuje aktivnosti čišćenja otpada u okolišu s ciljem ispunjavanja relevantnih obveza u pogledu sprečavanja nastanka otpada i zaštite okoliša u skladu sa zakonodavnim aktima Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad je riječ o troškovima čišćenja otpada u okolišu iz prvog podstavka države članice jamče da se financijski doprinosi proizvođača utvrđuju na proporcionalan način i da su modulirani u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ i uzimaju u obzir troškove čišćenja pojedinačnih proizvoda ili skupina proizvoda. Troškovi su ograničeni na aktivnosti koje redovito poduzimaju javna tijela ili koje se poduzimaju u njihovo ime, što uključuje aktivnosti čišćenja otpada u okolišu s ciljem ispunjavanja relevantnih obveza u pogledu sprečavanja nastanka otpada i zaštite okoliša u skladu sa zakonodavnim aktima Unije.

Kad je riječ o troškovima čišćenja otpada u okolišu iz prvog podstavka države članice jamče da se financijski doprinosi proizvođača utvrđuju na proporcionalan način i da su modulirani u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ i uzimaju u obzir troškove čišćenja pojedinačnih proizvoda ili skupina proizvoda. Troškovi su ograničeni na aktivnosti koje redovito poduzimaju javna tijela ili koje se poduzimaju u njihovo ime, što uključuje aktivnosti čišćenja otpada u okolišu s ciljem ispunjavanja relevantnih obveza u pogledu sprečavanja nastanka otpada i zaštite okoliša u skladu sa zakonodavnim aktima Unije.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.b (novi)

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija uz savjetovanje s državama članicama sastavlja smjernice za raspodjelu troškova čišćenja otpada u okolišu obuhvaćenima sustavima proširene odgovornosti proizvođača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija uz savjetovanje s državama članicama sastavlja smjernice za raspodjelu troškova čišćenja otpada u okolišu obuhvaćenima sustavima proširene odgovornosti proizvođača.

Komisija uz savjetovanje s državama članicama sastavlja smjernice za raspodjelu troškova čišćenja otpada u okolišu obuhvaćenima sustavima proširene odgovornosti proizvođača.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice jamče da sustavi proširene odgovornosti proizvođača uspostavljeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka za filtre za duhanske proizvode koji sadrže plastiku doprinose postizanju okolišnih ciljeva iz članka 4. stavka 2.a, uključujući jamčenjem toga da proizvođači filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku pokrivaju troškove prikupljanja otpada od tih proizvoda i njegova prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada u okolišu i troškove mjera za podizanje svijesti iz članka 10. u pogledu tih proizvoda. Kako bi se postigao taj cilj države članice bi među ostalim mogle zahtijevati da se u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača uspostave sustavi prikupljanja ili financira infrastruktura za prikupljanje upotrijebljenih filtara ili promiču dekontaminacija i recikliranje upotrijebljenih filtara uspostavom lanca oporabe otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Države članice jamče da sustavi proširene odgovornosti proizvođača uspostavljeni u skladu sa stavkom 1. ovog članka za filtre za duhanske proizvode koji sadrže plastiku doprinose postizanju okolišnih ciljeva iz članka 4. stavka 2.a, uključujući jamčenjem toga da proizvođači filtara za duhanske proizvode koji sadrže plastiku pokrivaju troškove prikupljanja otpada od tih proizvoda i njegova prijevoza i obrade, uključujući troškove čišćenja otpada u okolišu i troškove mjera za podizanje svijesti iz članka 10. u pogledu tih proizvoda. Kako bi se postigao taj cilj države članice bi među ostalim mogle zahtijevati da se u okviru sustava proširene odgovornosti proizvođača uspostave sustavi prikupljanja ili financira infrastruktura za prikupljanje upotrijebljenih filtara ili promiču dekontaminacija i recikliranje upotrijebljenih filtara uspostavom lanca oporabe otpada.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice osiguravaju da za ribolovni alat koji sadržava plastiku i stavlja se na tržište Unije budu uspostavljeni sustavi proširene odgovornosti proizvođača u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ. | 3.   Države članice osiguravaju da za ribolovni alat koji sadržava plastiku i stavlja se na tržište Unije budu uspostavljeni sustavi proširene odgovornosti proizvođača u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ.
  Države članice po toj osnovi osiguravaju da se godišnje ostvaruje minimalna stopa prikupljanja ribolovnog alata koji sadržava plastiku. Od 2025. minimalna stopa prikupljanja bit će 50 %, a računat će se na osnovi ukupne težine ribolovnog alata koji sadržava plastikuu određenoj godini u dotičnoj državi članici i izražavat će se kao postotak prosječne težine ribolovnog alata stavljenog na tržište u prethodne tri godine u toj državi članici. |
| | Države članice također osiguravaju da se do 2025. tim sustavima proširene odgovornosti proizvođača postigne cilj recikliranja od barem 15 % za ribolovni alat koji sadržava plastiku. Kako bi se postigao taj cilj, države članice mogu također tražiti sljedeće u okviru tih sustava: |
| | (a) | moduliranje financijskih doprinosa u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ kako bi se promicalo stavljanje na tržište ribolovnog alata osmišljenog za ponovnu upotrebu i recikliranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice osiguravaju da za ribolovni alat koji sadržava plastiku i stavlja se na tržište Unije budu uspostavljeni sustavi proširene odgovornosti proizvođača u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ.

3.   Države članice osiguravaju da za ribolovni alat koji sadržava plastiku i stavlja se na tržište Unije budu uspostavljeni sustavi proširene odgovornosti proizvođača u skladu s odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača iz Direktive 2008/98/EZ.
  Države članice po toj osnovi osiguravaju da se godišnje ostvaruje minimalna stopa prikupljanja ribolovnog alata koji sadržava plastiku. Od 2025. minimalna stopa prikupljanja bit će 50 %, a računat će se na osnovi ukupne težine ribolovnog alata koji sadržava plastikuu određenoj godini u dotičnoj državi članici i izražavat će se kao postotak prosječne težine ribolovnog alata stavljenog na tržište u prethodne tri godine u toj državi članici.

Države članice također osiguravaju da se do 2025. tim sustavima proširene odgovornosti proizvođača postigne cilj recikliranja od barem 15 % za ribolovni alat koji sadržava plastiku. Kako bi se postigao taj cilj, države članice mogu također tražiti sljedeće u okviru tih sustava:

Države članice također osiguravaju da se do 2025. tim sustavima proširene odgovornosti proizvođača postigne cilj recikliranja od barem 15 % za ribolovni alat koji sadržava plastiku. Kako bi se postigao taj cilj, države članice mogu također tražiti sljedeće u okviru tih sustava:

(a)

(a)

moduliranje financijskih doprinosa u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ kako bi se promicalo stavljanje na tržište ribolovnog alata osmišljenog za ponovnu upotrebu i recikliranje;

moduliranje financijskih doprinosa u skladu s člankom 8.a stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ kako bi se promicalo stavljanje na tržište ribolovnog alata osmišljenog za ponovnu upotrebu i recikliranje;

| (b) | uspostavljanje sustava povratnih naknada za poticanje vraćanja starog, odbačenog ili neupotrebljivog ribolovnog alata; |
| --- | --- |

(b)

(b)

uspostavljanje sustava povratnih naknada za poticanje vraćanja starog, odbačenog ili neupotrebljivog ribolovnog alata;

uspostavljanje sustava povratnih naknada za poticanje vraćanja starog, odbačenog ili neupotrebljivog ribolovnog alata;

| (c) | uključivanje programa nadzora, praćenja i izvješćivanja. |
| --- | --- |

(c)

(c)

uključivanje programa nadzora, praćenja i izvješćivanja.

uključivanje programa nadzora, praćenja i izvješćivanja.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 4. – podstavak 2.a (novi)

Članak 8. – stavak 4. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ne dovodeći u pitanje tehničke mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98

   (1a)

  , Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da razviju usklađene norme povezane s kružnim dizajnom ribolovnog alata kako bi se potaknula priprema za ponovnu upotrebu alata i olakšala mogućnost njegova recikliranja na kraju vijeka trajanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ne dovodeći u pitanje tehničke mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98

   (1a)

  , Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da razviju usklađene norme povezane s kružnim dizajnom ribolovnog alata kako bi se potaknula priprema za ponovnu upotrebu alata i olakšala mogućnost njegova recikliranja na kraju vijeka trajanja.

Ne dovodeći u pitanje tehničke mjere iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 850/98

1a

, Komisija zahtijeva od europskih organizacija za normizaciju da razviju usklađene norme povezane s kružnim dizajnom ribolovnog alata kako bi se potaknula priprema za ponovnu upotrebu alata i olakšala mogućnost njegova recikliranja na kraju vijeka trajanja.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim: | Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja
  te kako bi osigurale njihovo recikliranje
  . Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja. Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim:

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 2025. godine 90 %, izraženo u smislu mase, otpadnih plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu F Priloga koji su u određenoj godini stavljene na tržište bude prikupljeno u okviru odvojenog prikupljanja
  te kako bi osigurale njihovo recikliranje
  . Da bi ostvarile taj cilj države članice mogu, među ostalim:

te kako bi osigurale njihovo recikliranje

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 9. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prvi podstavak primjenjuje se ne dovodeći u pitanje članak 10. stavak 3. točku (a) Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prvi podstavak primjenjuje se ne dovodeći u pitanje članak 10. stavak 3. točku (a) Direktive 2008/98/EZ.

Prvi podstavak primjenjuje se ne dovodeći u pitanje članak 10. stavak 3. točku (a) Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

Članak 9. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija u savjetovanju s državama članicama izrađuje smjernice koje o funkcioniranju sustava povratnih naknada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u savjetovanju s državama članicama izrađuje smjernice koje o funkcioniranju sustava povratnih naknada.

Komisija u savjetovanju s državama članicama izrađuje smjernice koje o funkcioniranju sustava povratnih naknada.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10.

Članak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 10. | Članak 10. |
| Mjere za jačanje svijesti | Mjere za jačanje svijesti |
| 1.   Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku
  o sljedećem
  : | 1.   Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje
  i poticanje odgovornog ponašanja
  potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku
  u pogledu sljedećeg
  : |
| (a) | dostupnim sustavima
  za ponovnu upotrebu i 
  mogućnostima
  gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.

Članak 10.

Mjere za jačanje svijesti

Mjere za jačanje svijesti

1.   Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku
  o sljedećem
  :

1.   Države članice poduzimaju mjere za obavješćivanje
  i poticanje odgovornog ponašanja
  potrošača plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga i ribolovnog alata koji sadržava plastiku
  u pogledu sljedećeg
  :

(a)

dostupnim sustavima
  za ponovnu upotrebu i 
  mogućnostima
  gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ;

dostupnim sustavima

mogućnostima

| (a) | dostupnosti alternativa koje se mogu ponovno upotrijebiti, sustava
  za ponovnu upotrebu i 
  mogućnosti
  gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

(a)

dostupnosti alternativa koje se mogu ponovno upotrijebiti, sustava
  za ponovnu upotrebu i 
  mogućnosti
  gospodarenja otpadom za te proizvode i ribolovni alat koji sadržava plastiku, kao i o najboljim praksama dobroga gospodarenja otpadom koje se provode u skladu s člankom 13. Direktive 2008/98/EZ;

dostupnosti alternativa koje se mogu ponovno upotrijebiti, sustava

mogućnosti

| (b) | posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad. |
| --- | --- |

(b)

posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad.

| (b) | posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad; |
| --- | --- |

(b)

posljedicama za okoliš, posebno morski okoliš, koje nastaju zbog bacanja otpada u okoliš i drugih neprimjerenih načina odlaganja tih proizvoda i ribolovnog alata koji sadržava plastiku u otpad;

| (ba) | posljedicama za kanalizacijsku mrežu zbog neprimjerenog odlaganja otpada tih proizvoda. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

posljedicama za kanalizacijsku mrežu zbog neprimjerenog odlaganja otpada tih proizvoda.

posljedicama za kanalizacijsku mrežu zbog neprimjerenog odlaganja otpada tih proizvoda.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.

Članak 11. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje. | Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane, kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje
  , i s Uredbom (EZ) br
  . 
  1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Države članice potiču upotrebu, kada je to moguće, održivih, sigurnijih alternativa plastici za materijale koji dolaze u dodir s hranom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje.

Mjere koje države članice poduzimaju za prenošenje i provedbu članaka od 4. do 9. moraju biti u skladu s pravom Unije u području hrane, kako bi se osiguralo da higijena i zdravstvena ispravnost hrane nisu dovedeni u pitanje
  , i s Uredbom (EZ) br
  . 
  1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . Države članice potiču upotrebu, kada je to moguće, održivih, sigurnijih alternativa plastici za materijale koji dolaze u dodir s hranom.

, i s Uredbom (EZ) br

1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća

1a

. Države članice potiču upotrebu, kada je to moguće, održivih, sigurnijih alternativa plastici za materijale koji dolaze u dodir s hranom.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

Članak 11. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Države članice osiguravaju da se izvozom otpadnog materijala u treće zemlje ne gomila plastični morski otpad na drugom mjestu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da se izvozom otpadnog materijala u treće zemlje ne gomila plastični morski otpad na drugom mjestu.

Države članice osiguravaju da se izvozom otpadnog materijala u treće zemlje ne gomila plastični morski otpad na drugom mjestu.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da fizičke ili pravne osobe i njihove udruge, organizacije ili skupine, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili nekim drugim zakonski utemeljenim neovisnim i nepristranim tijelom kako bi osporili materijalnu ili proceduralnu zakonitost neke odluke, čina ili propusta povezanih s provedbom članaka 
  5
  ., 6., 7.
  i 8
  . kad je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: | 1.   Države članice osiguravaju da fizičke ili pravne osobe i njihove udruge, organizacije ili skupine, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili nekim drugim zakonski utemeljenim neovisnim i nepristranim tijelom kako bi osporili materijalnu ili proceduralnu zakonitost neke odluke, čina ili propusta povezanih s provedbom članaka 
  4
  ., 
  5.,
   6., 7.
  , 8
  .
  9. i 10.
  kad je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da fizičke ili pravne osobe i njihove udruge, organizacije ili skupine, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili nekim drugim zakonski utemeljenim neovisnim i nepristranim tijelom kako bi osporili materijalnu ili proceduralnu zakonitost neke odluke, čina ili propusta povezanih s provedbom članaka 
  5
  ., 6., 7.
  i 8
  . kad je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

1.   Države članice osiguravaju da fizičke ili pravne osobe i njihove udruge, organizacije ili skupine, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili praksom, imaju pristup postupku preispitivanja pred sudom ili nekim drugim zakonski utemeljenim neovisnim i nepristranim tijelom kako bi osporili materijalnu ili proceduralnu zakonitost neke odluke, čina ili propusta povezanih s provedbom članaka 
  4
  ., 
  5.,
   6., 7.
  , 8
  .
  9. i 10.
  kad je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13.

Članak 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 13. | Članak 13. |
| Informacije o praćenju provedbe | Informacije o praćenju provedbe |
| 1.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (52) i Direktivu 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (53), države članice, uz pomoć Europske agencije za okoliš, uspostavljaju skup podataka koji sadržava: | 1.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (52) i Direktivu 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (53), države članice, uz pomoć Europske agencije za okoliš, uspostavljaju skup podataka koji sadržava: |
| (a) | podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu A Priloga koji su stavljeni na tržište Unije svake godine, kako bi se dokazalo smanjenje potrošnje u skladu s člankom 4. stavkom 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.

Članak 13.

Informacije o praćenju provedbe

Informacije o praćenju provedbe

1.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (52) i Direktivu 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (53), države članice, uz pomoć Europske agencije za okoliš, uspostavljaju skup podataka koji sadržava:

1.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (52) i Direktivu 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (53), države članice, uz pomoć Europske agencije za okoliš, uspostavljaju skup podataka koji sadržava:

(a)

podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu A Priloga koji su stavljeni na tržište Unije svake godine, kako bi se dokazalo smanjenje potrošnje u skladu s člankom 4. stavkom 1.;

| a) | podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu A Priloga koji su stavljeni na tržište Unije svake godine, kako bi se dokazalo smanjenje potrošnje u skladu s člankom 4. stavkom 1.; |
| --- | --- |

a)

podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu A Priloga koji su stavljeni na tržište Unije svake godine, kako bi se dokazalo smanjenje potrošnje u skladu s člankom 4. stavkom 1.;

| (aa) | podatke o stavljanju na tržište i odvojenom prikupljanju proizvoda s popisa u dijelu F Priloga, kako bi se pokazao napredak prema ostvarenju cilja postavljenog člankom 9.; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

podatke o stavljanju na tržište i odvojenom prikupljanju proizvoda s popisa u dijelu F Priloga, kako bi se pokazao napredak prema ostvarenju cilja postavljenog člankom 9.;

podatke o stavljanju na tržište i odvojenom prikupljanju proizvoda s popisa u dijelu F Priloga, kako bi se pokazao napredak prema ostvarenju cilja postavljenog člankom 9.;

| (ab) | podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga koji su svake godine stavljeni na tržište Unije, u svrhu praćenja njihove potrošnje u Uniji; |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga koji su svake godine stavljeni na tržište Unije, u svrhu praćenja njihove potrošnje u Uniji;

podatke o plastičnim proizvodima za jednokratnu upotrebu s popisa u dijelu G Priloga koji su svake godine stavljeni na tržište Unije, u svrhu praćenja njihove potrošnje u Uniji;

| (ac) | podatke o ribolovnom alatu koji sadržava plastiku koji je stavljen na tržište te o prikupljenom i obrađenom otpadnom ribolovnom alatu; |
| --- | --- |

(ac)

(ac)

podatke o ribolovnom alatu koji sadržava plastiku koji je stavljen na tržište te o prikupljenom i obrađenom otpadnom ribolovnom alatu;

podatke o ribolovnom alatu koji sadržava plastiku koji je stavljen na tržište te o prikupljenom i obrađenom otpadnom ribolovnom alatu;

| (b) | informacije o mjerama koje su države članice poduzele za potrebe članka 4. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

informacije o mjerama koje su države članice poduzele za potrebe članka 4. stavka 1.

| (b) | informacije o 
  planovima i
  mjerama koje su države članice poduzele za potrebe članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- |

(b)

informacije o 
  planovima i
  mjerama koje su države članice poduzele za potrebe članka 4. stavka 1.;

planovima i

| (ba) | podatke o morskom otpadu koji potječe iz proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom u svrhu praćenja učinaka poduzetih mjera; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

podatke o morskom otpadu koji potječe iz proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom u svrhu praćenja učinaka poduzetih mjera;

podatke o morskom otpadu koji potječe iz proizvoda obuhvaćenih ovom Direktivom u svrhu praćenja učinaka poduzetih mjera;

Podaci iz točke (a) prvog podstavka svake se godine ažuriraju u roku od 12 mjeseci od isteka referentne godine za koju su podaci prikupljeni. Ako je moguće, za predstavljanje tih skupova podataka upotrebljavaju se usluge prostornih podataka kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ.

Podaci iz točke (a) prvog podstavka
  prvi se put priopćuju najkasnije do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive]. Podaci iz točaka (a) do (ac)
  svake se godine ažuriraju u roku od 12 mjeseci od isteka referentne godine za koju su podaci prikupljeni. Ako je moguće, za predstavljanje tih skupova podataka upotrebljavaju se usluge prostornih podataka kako su definirane u članku 3. stavku 4. Direktive 2007/2/EZ.

prvi se put priopćuju najkasnije do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive]. Podaci iz točaka (a) do (ac)

2.   Države članice osiguravaju da Komisija i Europska agencija za okoliš imaju pristup skupovima podataka uspostavljenima u skladu sa stavkom 1.

2.   Države članice osiguravaju da Komisija i Europska agencija za okoliš imaju pristup skupovima podataka uspostavljenima u skladu sa stavkom 1.

3.   Europska agencija za okoliš redovito objavljuje i ažurira pregled na razini Unije utemeljen na podacima koje su prikupile države članice. Pregled na razini Unije prema potrebi uključuje pokazatelje ishoda, rezultata i učinaka ove Direktive, kartografske preglede na razini Unije i sažeta izvješća po državama članicama.

3.   Europska agencija za okoliš redovito objavljuje i ažurira pregled na razini Unije utemeljen na podacima koje su prikupile države članice. Pregled na razini Unije prema potrebi uključuje pokazatelje ishoda, rezultata i učinaka ove Direktive, kartografske preglede na razini Unije i sažeta izvješća po državama članicama.

4.   Komisija
  može donijeti
  provedbene akte kojima se utvrđuju formati skupa podataka, informacija i podataka iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

4.   Komisija
  donosi
  provedbene akte kojima se utvrđuju formati skupa podataka, informacija i podataka iz stavka 1. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 2.

Amandmani 74 i 150

Amandmani 74 i 150

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15.

Članak 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 15. | Članak 15. |
| Ocjenjivanje i preispitivanje | Ocjenjivanje i preispitivanje |
| 1.   Komisija provodi evaluaciju ove Direktive do...
  [šest
   godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Evaluacija se temelji na informacijama koje su dostupne u skladu s člankom 13. Države članice dostavljaju Komisiji sve dodatne informacije koje su nužne za potrebe evaluacije i pripreme izvješća iz stavka 2. | 1.   Komisija provodi evaluaciju ove Direktive do...
  [pet
   godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Evaluacija se temelji na informacijama koje su dostupne u skladu s člankom 13. Države članice dostavljaju Komisiji sve dodatne informacije koje su nužne za potrebe evaluacije i pripreme izvješća iz stavka 2. |
| 2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1. | 2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1.
  Izvješće je, po potrebi, popraćeno zakonodavnim prijedlogom. U tom se prijedlogu, po potrebi, utvrđuju obvezujući kvantitativni ciljevi smanjenja na razini Unije za proizvode iz popisa u dijelu A Priloga. |
| | 2a.
     
  Komisija i države članice najkasnije do 31. srpnja 2020. uspostavljaju program na razini Unije za čišćenje plastičnog otpada iz oceana i promiču tu inicijativu na međunarodnoj razini. |
| 3.   
  U izvješću se, osim toga, navodi i
  sljedeće: | 3.   
  To izvješće sadržava
  sljedeće: |
| (a) | treba li revidirati Prilog
  u kojem su popisani plastični predmeti za jednokratnu upotrebu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 15.

Članak 15.

Ocjenjivanje i preispitivanje

Ocjenjivanje i preispitivanje

1.   Komisija provodi evaluaciju ove Direktive do...
  [šest
   godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Evaluacija se temelji na informacijama koje su dostupne u skladu s člankom 13. Države članice dostavljaju Komisiji sve dodatne informacije koje su nužne za potrebe evaluacije i pripreme izvješća iz stavka 2.

1.   Komisija provodi evaluaciju ove Direktive do...
  [pet
   godina nakon krajnjeg roka za prenošenje ove Direktive]. Evaluacija se temelji na informacijama koje su dostupne u skladu s člankom 13. Države članice dostavljaju Komisiji sve dodatne informacije koje su nužne za potrebe evaluacije i pripreme izvješća iz stavka 2.

2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1.

2.   Komisija dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru izvješće o glavnim nalazima evaluacije provedene u skladu sa stavkom 1.
  Izvješće je, po potrebi, popraćeno zakonodavnim prijedlogom. U tom se prijedlogu, po potrebi, utvrđuju obvezujući kvantitativni ciljevi smanjenja na razini Unije za proizvode iz popisa u dijelu A Priloga.

2a.
     
  Komisija i države članice najkasnije do 31. srpnja 2020. uspostavljaju program na razini Unije za čišćenje plastičnog otpada iz oceana i promiču tu inicijativu na međunarodnoj razini.

3.   
  U izvješću se, osim toga, navodi i
  sljedeće:

3.   
  To izvješće sadržava
  sljedeće:

(a)

treba li revidirati Prilog
  u kojem su popisani plastični predmeti za jednokratnu upotrebu;

treba li revidirati Prilog

| (a) | procjenu potrebe revidiranja Priloga
  u kojem su popisani plastični predmeti za jednokratnu upotrebu; |
| --- | --- |

(a)

procjenu potrebe revidiranja Priloga
  u kojem su popisani plastični predmeti za jednokratnu upotrebu;

procjenu potrebe revidiranja Priloga

| (b) | je li izvedivo utvrđivanje
  obvezujućih
  količinskih
  ciljnih vrijednosti Unije za smanjenje potrošnje, posebno plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga; |
| --- | --- |

(b)

je li izvedivo utvrđivanje
  obvezujućih
  količinskih
  ciljnih vrijednosti Unije za smanjenje potrošnje, posebno plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga;

je li izvedivo utvrđivanje

količinskih

| (b) | studiju izvedivosti utvrđivanja
  obvezujućih
  kvantitativnih
  ciljnih vrijednosti Unije za smanjenje potrošnje, posebno plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga;
  u tom pogledu izvješćem se ocjenjuje uspostava ciljeva u apsolutnim vrijednostima uzimajući u obzir razine potrošnje i već postignuta smanjenja u državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

studiju izvedivosti utvrđivanja
  obvezujućih
  kvantitativnih
  ciljnih vrijednosti Unije za smanjenje potrošnje, posebno plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu koji su navedeni u dijelu A Priloga;
  u tom pogledu izvješćem se ocjenjuje uspostava ciljeva u apsolutnim vrijednostima uzimajući u obzir razine potrošnje i već postignuta smanjenja u državama članicama;

studiju izvedivosti utvrđivanja

kvantitativnih

u tom pogledu izvješćem se ocjenjuje uspostava ciljeva u apsolutnim vrijednostima uzimajući u obzir razine potrošnje i već postignuta smanjenja u državama članicama;

| (ba) | ocjenu promjene korištenih materijala u proizvodima obuhvaćenima ovom Direktivom i inovacija u novim sustavima dostave za alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti; to uključuje analizu cjelokupnog životnog ciklusa tih materijala u okolišu i alternativa. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

ocjenu promjene korištenih materijala u proizvodima obuhvaćenima ovom Direktivom i inovacija u novim sustavima dostave za alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti; to uključuje analizu cjelokupnog životnog ciklusa tih materijala u okolišu i alternativa.

ocjenu promjene korištenih materijala u proizvodima obuhvaćenima ovom Direktivom i inovacija u novim sustavima dostave za alternative tim proizvodima koje se mogu ponovno upotrijebiti; to uključuje analizu cjelokupnog životnog ciklusa tih materijala u okolišu i alternativa.

| (c) | je li ostvaren dovoljan znanstveni i tehnički napredak te jesu li izrađeni kriteriji ili norma za biorazgradivost u morskom okolišu koji bi se primjenjivali na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu u okviru područja primjene ove Direktive te jesu li razvijeni njihovi zamjenski proizvodi za jednokratnu upotrebu, kako bi se moglo odrediti koji proizvodi više ne trebaju podlijegati ograničenjima za stavljanje na tržište, prema potrebi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

je li ostvaren dovoljan znanstveni i tehnički napredak te jesu li izrađeni kriteriji ili norma za biorazgradivost u morskom okolišu koji bi se primjenjivali na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu u okviru područja primjene ove Direktive te jesu li razvijeni njihovi zamjenski proizvodi za jednokratnu upotrebu, kako bi se moglo odrediti koji proizvodi više ne trebaju podlijegati ograničenjima za stavljanje na tržište, prema potrebi.

je li ostvaren dovoljan znanstveni i tehnički napredak te jesu li izrađeni kriteriji ili norma za biorazgradivost u morskom okolišu koji bi se primjenjivali na plastične proizvode za jednokratnu upotrebu u okviru područja primjene ove Direktive te jesu li razvijeni njihovi zamjenski proizvodi za jednokratnu upotrebu, kako bi se moglo odrediti koji proizvodi više ne trebaju podlijegati ograničenjima za stavljanje na tržište, prema potrebi.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, države članice do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s obvezama izvješćivanja iz članka 13. stavka 1. točke (a). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, države članice do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s obvezama izvješćivanja iz članka 13. stavka 1. točke (a).

Odstupajući od prvog podstavka ovog stavka, države članice do ... [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s obvezama izvješćivanja iz članka 13. stavka 1. točke (a).

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 17. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Međutim, države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 5. i člankom 7. stavkom 1. od ... [2 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive] te za usklađivanje s člankom 6. stavkom 1. od ...[3 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive]. | Međutim, države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 5. i člankom 7. stavkom 1. od ... [2 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive] te za usklađivanje s člankom 6. stavkom 1. od ...[3 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive]
  , uz iznimku mjera potrebnih za usklađivanje sa zahtjevima iz članka 6
  .
  stavka 1.u vezi sa spremnicima za gazirana pića koja države članice primjenjuju od ... [5 godina nakon stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Međutim, države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 5. i člankom 7. stavkom 1. od ... [2 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive] te za usklađivanje s člankom 6. stavkom 1. od ...[3 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive].

Međutim, države članice primjenjuju mjere potrebne za usklađivanje s člankom 5. i člankom 7. stavkom 1. od ... [2 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive] te za usklađivanje s člankom 6. stavkom 1. od ...[3 godine nakon stupanja na snagu ove Direktive]
  , uz iznimku mjera potrebnih za usklađivanje sa zahtjevima iz članka 6
  .
  stavka 1.u vezi sa spremnicima za gazirana pića koja države članice primjenjuju od ... [5 godina nakon stupanja na snagu ove Direktive].

, uz iznimku mjera potrebnih za usklađivanje sa zahtjevima iz članka 6

stavka 1.u vezi sa spremnicima za gazirana pića koja države članice primjenjuju od ... [5 godina nakon stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst
  glavnih
  odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. | 2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
  Komisija provjerava predstavljaju li te odredbe neopravdane prepreke za funkcioniranje jedinstvenog tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst
  glavnih
  odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.
  Komisija provjerava predstavljaju li te odredbe neopravdane prepreke za funkcioniranje jedinstvenog tržišta.

Amandmani 78 i 124/rev

Amandmani 78 i 124/rev

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio A

Prilog I. – dio A

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni člankom 4. koji se odnosi na smanjenje potrošnje | Plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni člankom 4. koji se odnosi na smanjenje potrošnje |
| | — | Čaše za napitke, uključujući njihove poklopce |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni člankom 4. koji se odnosi na smanjenje potrošnje

Plastični proizvodi za jednokratnu upotrebu obuhvaćeni člankom 4. koji se odnosi na smanjenje potrošnje

—

Čaše za napitke, uključujući njihove poklopce

Čaše za napitke, uključujući njihove poklopce

| — | Spremnici za hranu, tj. posude kao što su kutije, s poklopcem ili bez njega, koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme, kao što su spremnici za hranu koji se upotrebljavaju u objektima brze hrane, osim spremnika za napitke, tanjura te vrećica i omota koji sadržavaju hranu |
| --- | --- |

—

Spremnici za hranu, tj. posude kao što su kutije, s poklopcem ili bez njega, koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme, kao što su spremnici za hranu koji se upotrebljavaju u objektima brze hrane, osim spremnika za napitke, tanjura te vrećica i omota koji sadržavaju hranu

| — | Spremnici za hranu, tj. posude kao što su kutije, s poklopcem ili bez njega, koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme, kao što su spremnici za hranu koji se upotrebljavaju u objektima brze hrane, osim spremnika za napitke, tanjura te vrećica i omota koji sadržavaju hranu |
| --- | --- |

—

Spremnici za hranu, tj. posude kao što su kutije, s poklopcem ili bez njega, koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme, kao što su spremnici za hranu koji se upotrebljavaju u objektima brze hrane, osim spremnika za napitke, tanjura te vrećica i omota koji sadržavaju hranu

Prodaja hrane u spremnicima za hranu veličine porcije za jednu osobu ili u spremnicima za hranu koji sadrže pribor za jelo pokazatelj je toga da je dotična hrana namijenjena za konzumaciju izravno iz spremnika za hranu.

Prodaja hrane u spremnicima za hranu veličine porcije za jednu osobu ili u spremnicima za hranu koji sadrže pribor za jelo pokazatelj je toga da je dotična hrana namijenjena za konzumaciju izravno iz spremnika za hranu.

Pojam dodatne pripreme uključuje aktivnosti poput grijanja, dodavanja kipuće vode, pranja, sjeckanja i rezanja.

Pojam dodatne pripreme uključuje aktivnosti poput grijanja, dodavanja kipuće vode, pranja, sjeckanja i rezanja.

Primjeri plastičnih spremnika za hranu za jednokratnu upotrebu obuhvaćenih dijelovima A, E i G ovog Priloga:

Primjeri plastičnih spremnika za hranu za jednokratnu upotrebu obuhvaćenih dijelovima A, E i G ovog Priloga:

| — | spremnici brze hrane, poput kutije za jelo ili kutije za salatu s hladnim obrokom |
| --- | --- |

—

spremnici brze hrane, poput kutije za jelo ili kutije za salatu s hladnim obrokom

spremnici brze hrane, poput kutije za jelo ili kutije za salatu s hladnim obrokom

| — | spremnici brze hrane poput kutija za jelo i kutija za salatu s toplim obrokom, osim u slučaju kada potrošač mora nakon kupnje proizvoda sam podgrijati hranu |
| --- | --- |

—

spremnici brze hrane poput kutija za jelo i kutija za salatu s toplim obrokom, osim u slučaju kada potrošač mora nakon kupnje proizvoda sam podgrijati hranu

spremnici brze hrane poput kutija za jelo i kutija za salatu s toplim obrokom, osim u slučaju kada potrošač mora nakon kupnje proizvoda sam podgrijati hranu

| — | kutije za hamburgere, kutije za sendviče, kutije za wrap sendviče |
| --- | --- |

—

kutije za hamburgere, kutije za sendviče, kutije za wrap sendviče

kutije za hamburgere, kutije za sendviče, kutije za wrap sendviče

| — | spremnici za hranu s porcijom za jednu osobu svježe ili prerađene hrane koja ne zahtijeva daljnju pripremu, poput voća, povrća, deserta ili sladoleda, koji se prodaju pojedinačno |
| --- | --- |

—

spremnici za hranu s porcijom za jednu osobu svježe ili prerađene hrane koja ne zahtijeva daljnju pripremu, poput voća, povrća, deserta ili sladoleda, koji se prodaju pojedinačno

spremnici za hranu s porcijom za jednu osobu svježe ili prerađene hrane koja ne zahtijeva daljnju pripremu, poput voća, povrća, deserta ili sladoleda, koji se prodaju pojedinačno

Primjeri spremnika koji nisu plastični spremnici za hranu za jednokratnu uporabu obuhvaćeni dijelovima A, E i G ovog Priloga:

Primjeri spremnika koji nisu plastični spremnici za hranu za jednokratnu uporabu obuhvaćeni dijelovima A, E i G ovog Priloga:

| — | spremnici za hranu s osušenom hranom ili hranom koja se prodaje hladna, za koje je potrebna dodatna priprema |
| --- | --- |

—

spremnici za hranu s osušenom hranom ili hranom koja se prodaje hladna, za koje je potrebna dodatna priprema

spremnici za hranu s osušenom hranom ili hranom koja se prodaje hladna, za koje je potrebna dodatna priprema

| — | spremnici koji sadrže količine hrane veće od porcije za jednu osobu |
| --- | --- |

—

spremnici koji sadrže količine hrane veće od porcije za jednu osobu

spremnici koji sadrže količine hrane veće od porcije za jednu osobu

| — | spremnici za hranu s porcijama za jednu osobu koji se ne prodaju pojedinačno |
| --- | --- |

—

spremnici za hranu s porcijama za jednu osobu koji se ne prodaju pojedinačno

spremnici za hranu s porcijama za jednu osobu koji se ne prodaju pojedinačno

| — | Čaše za napitke |
| --- | --- |

—

Čaše za napitke

Čaše za napitke

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – alineja 2.

Prilog I. – dio B – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Pribor za jelo (vilice, noževi, žlice, štapići za jelo) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Pribor za jelo (vilice, noževi, žlice, štapići za jelo)

| — | Pribor za jelo (vilice, noževi, žlice, štapići za jelo)
  , osim, do 2023., pribora za jelo koji se pruža obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

   (1a)

  kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

—

Pribor za jelo (vilice, noževi, žlice, štapići za jelo)
  , osim, do 2023., pribora za jelo koji se pruža obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

   (1a)

  kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018.

, osim, do 2023., pribora za jelo koji se pruža obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

1a

kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – alineja 3.

Prilog I. – dio B – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Tanjuri |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Tanjuri

| — | Tanjuri
  , osim, do 2023., tanjura koji se pružaju obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

   (1a)

  kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018. |
| --- | --- |

—

Tanjuri
  , osim, do 2023., tanjura koji se pružaju obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

   (1a)

  kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018.

, osim, do 2023., tanjura koji se pružaju obrazovnim ili zdravstvenim institucijama obuhvaćenima ugovorima o javnoj nabavi robe

1a

kako su definirani u članku 2. točki 8. Direktive 2014/24/EU koji su dodijeljeni prije 31. prosinca 2018.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – alineja 6.

Prilog I. – dio B – alineja 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Držači za balone koji se pričvrste na balone, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene koji se ne dijele potrošačima,
  uključujući
  njihove mehanizme |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Držači za balone koji se pričvrste na balone, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene koji se ne dijele potrošačima,
  uključujući
  njihove mehanizme

uključujući

| — | Držači za balone koji se pričvrste na balone, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene koji se ne dijele potrošačima,
  isključujući
  njihove mehanizme |
| --- | --- |

—

Držači za balone koji se pričvrste na balone, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene koji se ne dijele potrošačima,
  isključujući
  njihove mehanizme

isključujući

Amandmani 83 i 117

Amandmani 83 i 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – alineja 6.a (nova)

Prilog I. – dio B – alineja 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Proizvodi od oksorazgradive plastike |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Proizvodi od oksorazgradive plastike

Proizvodi od oksorazgradive plastike

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio B – alineja 6.b (nova)

Prilog I. – dio B – alineja 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Spremnici za hranu i napitke od ekspandiranog polistirena koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Spremnici za hranu i napitke od ekspandiranog polistirena koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme.

Spremnici za hranu i napitke od ekspandiranog polistirena koji se upotrebljavaju za držanje hrane koja je namijenjena konzumaciji izravno iz posude na licu mjesta ili kasnije bez ikakve dodatne pripreme.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio C – alineja 1.

Prilog I. – dio C – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Spremnici za napitke tj. posude za tekućine kao što su boce za napitke, uključujući njihove čepove i poklopce |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Spremnici za napitke tj. posude za tekućine kao što su boce za napitke, uključujući njihove čepove i poklopce

| — | Spremnici za napitke tj. posude za tekućine kao što su boce za napitke, uključujući njihove čepove i poklopce
  , osim spremnika koji su namijenjeni i upotrebljavaju se za hranu za posebne medicinske potrebe u tekućem obliku kako je definirana u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 609/2013 |
| --- | --- |

—

Spremnici za napitke tj. posude za tekućine kao što su boce za napitke, uključujući njihove čepove i poklopce
  , osim spremnika koji su namijenjeni i upotrebljavaju se za hranu za posebne medicinske potrebe u tekućem obliku kako je definirana u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 609/2013

, osim spremnika koji su namijenjeni i upotrebljavaju se za hranu za posebne medicinske potrebe u tekućem obliku kako je definirana u članku 2. točki (g) Uredbe (EU) br. 609/2013

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – dio D – alineja 3.

Prilog – dio D – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Baloni, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene ili upotrebe, koji se ne dijele potrošačima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Baloni, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene ili upotrebe, koji se ne dijele potrošačima

Baloni, osim balona za industrijske ili druge profesionalne namjene ili upotrebe, koji se ne dijele potrošačima

Briše se.

Briše se.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I – dio D – alineja 3.a (nova)

Prilog I – dio D – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Duhanski proizvodi s filtrom te filtri koji se stavljaju na tržište za upotrebu u kombinaciji s duhanskim proizvodima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Duhanski proizvodi s filtrom te filtri koji se stavljaju na tržište za upotrebu u kombinaciji s duhanskim proizvodima

Duhanski proizvodi s filtrom te filtri koji se stavljaju na tržište za upotrebu u kombinaciji s duhanskim proizvodima

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio D – alineja 3.b (nova)

Prilog I. – dio D – alineja 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Vrećice i omoti izrađeni od savitljivog materijala koji sadržavaju hranu namijenjenu konzumaciji izravno iz vrećice ili omota bez ikakve dodatne pripreme |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Vrećice i omoti izrađeni od savitljivog materijala koji sadržavaju hranu namijenjenu konzumaciji izravno iz vrećice ili omota bez ikakve dodatne pripreme

Vrećice i omoti izrađeni od savitljivog materijala koji sadržavaju hranu namijenjenu konzumaciji izravno iz vrećice ili omota bez ikakve dodatne pripreme

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio D – alineja 3.c (nova)

Prilog I. – dio D – alineja 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | Čaše za napitke |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Čaše za napitke

Čaše za napitke

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio E – alineja 4.

Prilog I. – dio E – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Čaše za napitke |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Čaše za napitke

| — | Čaše za napitke
  , uključujući njihove poklopce |
| --- | --- |

—

Čaše za napitke
  , uključujući njihove poklopce

, uključujući njihove poklopce

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I. – dio F – alineja 1.

Prilog I. – dio F – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | Boce za napitke |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

Boce za napitke

| — | Boce za napitke
  , uključujući njihove čepove i poklopce |
| --- | --- |

—

Boce za napitke
  , uključujući njihove čepove i poklopce

, uključujući njihove čepove i poklopce

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0317/2018).

1

(32)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015) 0614 final).

32

(33)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028).

33

(32)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo” (COM(2015)0614 final).

32

(33)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028).

33

(34)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

34

(35)  Program održivog razvoja do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

35

(34)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

34

(35)  Program održivog razvoja do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

35

(36)  Program održivog razvoja do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

36

(36)  Program održivog razvoja do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015.

36

(40)  Direktiva 2008/98/EZ, Direktiva 2000/59/EZ, Direktiva 2000/60/EZ, Direktiva 2008/56/EZ i Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

40

(41)  Direktiva 94/62/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

41

(42)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028).

42

(40)  Direktiva 2008/98/EZ, Direktiva 2000/59/EZ, Direktiva 2000/60/EZ, Direktiva 2008/56/EZ i Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

40

(41)  Direktiva 94/62/EZ Europskoga parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

41

(42)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu” (COM(2018)0028).

42

(44)  Uredba (EZ) br. 178/2002 o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.), Uredba (EZ) br. 852/2004 o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.), Uredba (EZ) br. 1935/2004 o materijalima koji dolaze u dodir s hranom i drugo relevantno zakonodavstvo o sigurnosti, higijeni i označivanju hrane (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

44

(43a)  
  Direktiva (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje (SL L 115, 6.5.2015., str. 11.).

43a

Direktiva (EU) 2015/720 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Direktive 94/62/EZ u pogledu smanjenja potrošnje laganih plastičnih vrećica za nošenje (SL L 115, 6.5.2015., str. 11.).

(44)  Uredba (EZ) br. 178/2002 o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.), Uredba (EZ) br. 852/2004 o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1.), Uredba (EZ) br. 1935/2004 o materijalima koji dolaze u dodir s hranom i drugo relevantno zakonodavstvo o sigurnosti, higijeni i označivanju hrane (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

44

(45)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

45

(45)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.).

45

(46)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009, Direktiva 2000/59/EZ i Direktiva 2008/98/EZ.

46

(46)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009, Direktiva 2000/59/EZ i Direktiva 2008/98/EZ.

46

(1a)  
  Direktiva (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (SL L 150, 14.6.2018., str. 109.).

1a

Direktiva (EU) 2018/851 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (SL L 150, 14.6.2018., str. 109.).

(48)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

48

(48)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

48

(50)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.)

50

(51)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

51

(50)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.)

50

(51)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

51

(1a)  
  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (kodificirani tekst) (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

1a

Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (kodificirani tekst) (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

(1a)  
  Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.)

1a

Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.)

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

1a

Uredba (EZ) br. 1935/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. listopada 2004. o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljanju izvan snage direktiva 80/590/EEZ i 89/109/EEZ (SL L 338, 13.11.2004., str. 4.).

(52)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

52

(53)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

53

(52)  Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.).

52

(53)  Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.).

53

(1a)  
  „ugovori o javnoj nabavi robe” znači javni ugovori čiji je predmet kupnja, leasing, najam ili kupnja na otplatu sa ili bez mogućnosti kupnje robe. Ugovor o javnoj nabavi robe može kao sporedne obuhvaćati poslove postavljanja i instalacije.

1a

„ugovori o javnoj nabavi robe” znači javni ugovori čiji je predmet kupnja, leasing, najam ili kupnja na otplatu sa ili bez mogućnosti kupnje robe. Ugovor o javnoj nabavi robe može kao sporedne obuhvaćati poslove postavljanja i instalacije.

(1a)  
  „ugovori o javnoj nabavi robe” znači javni ugovori čiji je predmet kupnja, leasing, najam ili kupnja na otplatu sa ili bez mogućnosti kupnje robe. Ugovor o javnoj nabavi robe može kao sporedne obuhvaćati poslove postavljanja i instalacije.

1a

„ugovori o javnoj nabavi robe” znači javni ugovori čiji je predmet kupnja, leasing, najam ili kupnja na otplatu sa ili bez mogućnosti kupnje robe. Ugovor o javnoj nabavi robe može kao sporedne obuhvaćati poslove postavljanja i instalacije.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/284 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/284

---

P8_TA(2018)0412

Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava u području graničnih kontrola ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola te o izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006 (COM(2016)0882 – C8-0533/2016 – 2016/0408(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0882), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0882),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 79. stavak 2. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0533/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 79. stavak 2. točku (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0533/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0347/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0347/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0408

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području granične kontrole i o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma te o izmjeni i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1987/2006

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1861.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/285 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/285

---

P8_TA(2018)0413

Uspostava, rad i upotreba Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU (COM(2016)0883 – C8-0530/2016 – 2016/0409(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0883), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0883),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0530/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0530/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0349/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0349/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0409

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1862.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/286 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/286

---

P8_TA(2018)0414

Upotreba Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (COM(2016)0881 – C8-0532/2016 – 2016/0407(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/43)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0881), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0881),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točka c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0532/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točka c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0532/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 19. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0348/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i mišljenje Odbora za vanjske poslove (A8-0348/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0407

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o upotrebi Schengenskog informacijskog sustava za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1860.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta i Vijeća (o Irskoj/vraćanje)

Europski parlament i Vijeće pozivaju Komisiju da, ne dovodeći u pitanje njezino pravo inicijative, kad Irska bude sudjelovala u Direktivi 2008/115/EZ, ocijeni pravnu situaciju u skladu s Ugovorima i relevantnim protokolima te da po potrebi predstavi zakonodavni prijedlog kako bi se omogućilo da se suradnja u pogledu vraćanja između Irske i ostalih država članica može ostvariti u okviru sustava SIS.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/288 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/288

---

P8_TA(2018)0415

Usklađivanje struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/83/EEZ o usklađivanju struktura trošarina na alkohol i alkoholna pića (COM(2018)0334 – C8-0269/2018 – 2018/0173(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2020/C 345/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0334), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2018)0334),

| — | uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0269/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 113. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0269/2018),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0307/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0307/2018),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2 a(nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u svojoj presudi od 17. svibnja 2018. u predmetu C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  , Sud Europske unije je presudio o izračunu stupnja Platoa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

u svojoj presudi od 17. svibnja 2018. u predmetu C-30/17 Kompania Piwowarska

   (1a)

  , Sud Europske unije je presudio o izračunu stupnja Platoa.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 92/83/EEZ

Članak 3 – stavak 1 – podstavak 1 a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svi sastojci piva,
  uključujući sastojke dodane
  nakon vrenja, uzimaju se u obzir za potrebe mjerenja stupnja Platoa. | Svi sastojci piva,
  osim onih dodanih
  nakon
  dovršetka
  vrenja, uzimaju se u obzir za potrebe mjerenja stupnja Platoa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Svi sastojci piva,
  uključujući sastojke dodane
  nakon vrenja, uzimaju se u obzir za potrebe mjerenja stupnja Platoa.

Svi sastojci piva,
  osim onih dodanih
  nakon
  dovršetka
  vrenja, uzimaju se u obzir za potrebe mjerenja stupnja Platoa.

---

(1a)  
  Presuda Suda Europske Unije od 17. svibnja 2018. Kompania Piwowarska, C-30/17, ECLI:EU:C:2018:325.

---

Četvrtak, 25. listopada 2018.

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/290 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/290

---

P8_TA(2018)0418

Uvoz kulturnih dobara ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uvozu kulturnih dobara (COM(2017)0375 – C8-0227/2017 – 2017/0158(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/45)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | S obzirom na Zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma, Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma (24) i Direktivu o suzbijanju terorizma (25), potrebno je propisati zajednička pravila o trgovini s trećim zemljama kako bi se osigurali djelotvorna zaštita protiv gubitka kulturnih dobara, očuvanje kulturne baštine čovječanstva i sprečavanje financiranja terorizma prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

S obzirom na Zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma, Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma (24) i Direktivu o suzbijanju terorizma (25), potrebno je propisati zajednička pravila o trgovini s trećim zemljama kako bi se osigurali djelotvorna zaštita protiv gubitka kulturnih dobara, očuvanje kulturne baštine čovječanstva i sprečavanje financiranja terorizma prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji.

| (1) | S obzirom na Zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma, Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma (24) i Direktivu o suzbijanju terorizma (25), potrebno je propisati zajednička pravila o trgovini s trećim zemljama kako bi se osigurali djelotvorna zaštita protiv
  trgovine kulturnim dobrima,
  gubitka
  ili uništenja
  kulturnih dobara, očuvanje kulturne baštine čovječanstva i sprečavanje financiranja terorizma
  i pranja novca
  prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

S obzirom na Zaključke Vijeća od 12. veljače 2016. o borbi protiv financiranja terorizma, Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Akcijskom planu za jačanje borbe protiv financiranja terorizma (24) i Direktivu o suzbijanju terorizma (25), potrebno je propisati zajednička pravila o trgovini s trećim zemljama kako bi se osigurali djelotvorna zaštita protiv
  trgovine kulturnim dobrima,
  gubitka
  ili uništenja
  kulturnih dobara, očuvanje kulturne baštine čovječanstva i sprečavanje financiranja terorizma
  i pranja novca
  prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | S obzirom na predanost Unije pravednim postupcima i naknadama za žrtve te na ustav i konvencije Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) u pogledu zaštite baštine, mora se zajamčiti povrat predmeta kojima se nezakonito trguje ili koji su nezakonito iskopani ili stečeni. S obzirom na iskorištavanje naroda i teritorija koje obično dovodi do nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima, osobito kada takvo nezakonito trgovanje potječe iz konteksta oružanog sukoba, ovom bi se Uredbom trebale uzeti u obzir regionalne i lokalne karakteristike naroda i teritorija umjesto tržišne vrijednosti kulturne proizvodnje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

S obzirom na predanost Unije pravednim postupcima i naknadama za žrtve te na ustav i konvencije Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) u pogledu zaštite baštine, mora se zajamčiti povrat predmeta kojima se nezakonito trguje ili koji su nezakonito iskopani ili stečeni. S obzirom na iskorištavanje naroda i teritorija koje obično dovodi do nezakonitog trgovanja kulturnim dobrima, osobito kada takvo nezakonito trgovanje potječe iz konteksta oružanog sukoba, ovom bi se Uredbom trebale uzeti u obzir regionalne i lokalne karakteristike naroda i teritorija umjesto tržišne vrijednosti kulturne proizvodnje.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Kulturna je baština jedno od osnovnih obilježja civilizacije, njome se obogaćuje kulturni život svih
  ljudi
  i stoga bi trebala biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačke. Stoga bi Unija trebala zabraniti
  ulazak
  kulturnih dobara nezakonito izvezenih iz trećih zemalja na carinsko područje Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Kulturna je baština jedno od osnovnih obilježja civilizacije, njome se obogaćuje kulturni život svih
  ljudi
  i stoga bi trebala biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačke. Stoga bi Unija trebala zabraniti
  ulazak
  kulturnih dobara nezakonito izvezenih iz trećih zemalja na carinsko područje Unije.

| (2) | Kulturna dobra često su od velike važnosti u kulturnom, umjetničkom, povijesnom i znanstvenom smislu.
  Kulturna je baština jedno od osnovnih obilježja civilizacije,
  među ostalim, sa svojom simboličkom vrijednošću i kulturnim sjećanjem čovječanstva.
  Njome se obogaćuje kulturni život svih
  naroda
  i 
  ona nas povezuje na osnovi zajedničkog znanja temeljenog na sjećanju i razvoju civilizacije.
  Stoga bi trebala biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačke.
  Pljačkanje arheoloških lokacija uvijek je postojalo, no sada je doseglo industrijske razmjere. Sve dok je moguće baviti se unosnom trgovinom nezakonito iskopanim kulturnim dobrima i time stjecati dobit bez ikakvih znatnih rizika, takva će se iskapanja i kra]e nastaviti i u budućnosti. Ekonomska i umjetnička vrijednost kulturne baštine stvara veliku potražnju na međunarodnom tržištu, dok nedostatak snažnih međunarodnih pravnih mjera ili njihove neučinkovite provedbe dovodi do toga da se prijenos takvih dobara odvija u sivoj ekonomiji. Pljačkanje arheoloških nalazišta i trgovanje nezakonito iskopanim kulturnim nasljeđem ozbiljno je kazneno djelo kojim se nanosi znatna šteta svima koji su njime neposredno ili posredno pogođeni. Nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima u mnogim se slučajevima pridonosi nasilnoj kulturnoj homogenizaciji ili protjerivanju, dok pljačkanje i krađa kulturnih dobara dovode, među ostalim, do dezintegracije kultura.
  Stoga bi Unija trebala zabraniti
  uvoz
  kulturnih dobara nezakonito izvezenih iz trećih zemalja na carinsko područje Unije
  , uz poseban naglasak na kulturnim dobrima iz trećih zemalja pogođenih oružanim sukobima, a osobito ako takva dobra izvoze terorističke ili druge zločinačke organizacije
  . |
| --- | --- |

(2)

Kulturna dobra često su od velike važnosti u kulturnom, umjetničkom, povijesnom i znanstvenom smislu.
  Kulturna je baština jedno od osnovnih obilježja civilizacije,
  među ostalim, sa svojom simboličkom vrijednošću i kulturnim sjećanjem čovječanstva.
  Njome se obogaćuje kulturni život svih
  naroda
  i 
  ona nas povezuje na osnovi zajedničkog znanja temeljenog na sjećanju i razvoju civilizacije.
  Stoga bi trebala biti zaštićena od nezakonitog prisvajanja i pljačke.
  Pljačkanje arheoloških lokacija uvijek je postojalo, no sada je doseglo industrijske razmjere. Sve dok je moguće baviti se unosnom trgovinom nezakonito iskopanim kulturnim dobrima i time stjecati dobit bez ikakvih znatnih rizika, takva će se iskapanja i kra]e nastaviti i u budućnosti. Ekonomska i umjetnička vrijednost kulturne baštine stvara veliku potražnju na međunarodnom tržištu, dok nedostatak snažnih međunarodnih pravnih mjera ili njihove neučinkovite provedbe dovodi do toga da se prijenos takvih dobara odvija u sivoj ekonomiji. Pljačkanje arheoloških nalazišta i trgovanje nezakonito iskopanim kulturnim nasljeđem ozbiljno je kazneno djelo kojim se nanosi znatna šteta svima koji su njime neposredno ili posredno pogođeni. Nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima u mnogim se slučajevima pridonosi nasilnoj kulturnoj homogenizaciji ili protjerivanju, dok pljačkanje i krađa kulturnih dobara dovode, među ostalim, do dezintegracije kultura.
  Stoga bi Unija trebala zabraniti
  uvoz
  kulturnih dobara nezakonito izvezenih iz trećih zemalja na carinsko područje Unije
  , uz poseban naglasak na kulturnim dobrima iz trećih zemalja pogođenih oružanim sukobima, a osobito ako takva dobra izvoze terorističke ili druge zločinačke organizacije
  .

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | Nadležna tijela trećih zemalja nemaju uvijek dovoljno kapaciteta za borbu protiv trgovanja kulturnim dobrima i nezakonite trgovine njima. Ta tijela također mogu biti podložna korupciji ili drugim oblicima nepravilnosti u postupanju. Kada se kulturna dobra maknu iz konteksta, stanovništvo je lišeno svojih običaja te predmeta ili mjesta sjećanja i svetišta. Ako se povezani predmeti zasebno prodaju, gube se povijesni kontekst i znanstvena vrijednost tih predmeta. S obzirom na nezamjenjivost kulturnih dobara i interes javnosti, posjedovanje takvih dobara trebalo bi biti moguće samo uvjetovno. Postupak uvoza mora obuhvaćati jamstvo naknadnog odgovarajućeg smještanja, dokumentaciju, jamstvo dostupnosti za akademske institucije i javne muzeje i suradnju u slučaju opravdanih zahtjeva za povratom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.a)

Nadležna tijela trećih zemalja nemaju uvijek dovoljno kapaciteta za borbu protiv trgovanja kulturnim dobrima i nezakonite trgovine njima. Ta tijela također mogu biti podložna korupciji ili drugim oblicima nepravilnosti u postupanju. Kada se kulturna dobra maknu iz konteksta, stanovništvo je lišeno svojih običaja te predmeta ili mjesta sjećanja i svetišta. Ako se povezani predmeti zasebno prodaju, gube se povijesni kontekst i znanstvena vrijednost tih predmeta. S obzirom na nezamjenjivost kulturnih dobara i interes javnosti, posjedovanje takvih dobara trebalo bi biti moguće samo uvjetovno. Postupak uvoza mora obuhvaćati jamstvo naknadnog odgovarajućeg smještanja, dokumentaciju, jamstvo dostupnosti za akademske institucije i javne muzeje i suradnju u slučaju opravdanih zahtjeva za povratom.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | S obzirom na to da se na
  ulazak
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije u državama članicama primjenjuju različita pravila, trebalo bi poduzeti mjere, posebno kako bi se osiguralo da uvoz kulturnih dobara podliježe jedinstvenim kontrolama pri njihovu ulasku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

S obzirom na to da se na
  ulazak
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije u državama članicama primjenjuju različita pravila, trebalo bi poduzeti mjere, posebno kako bi se osiguralo da uvoz kulturnih dobara podliježe jedinstvenim kontrolama pri njihovu ulasku.

| (3) | S obzirom na to da se na
  uvoz
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije u državama članicama primjenjuju različita pravila, trebalo bi poduzeti mjere, posebno kako bi se osiguralo da uvoz
  određenih
  kulturnih dobara podliježe jedinstvenim kontrolama pri njihovu ulasku
  na carinsko područje Unije, na temelju postojećih procesa, postupaka i administrativnih instrumenata, kojima se nastoji postići ujednačena provedba Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a). |
| --- | --- |

(3)

S obzirom na to da se na
  uvoz
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije u državama članicama primjenjuju različita pravila, trebalo bi poduzeti mjere, posebno kako bi se osiguralo da uvoz
  određenih
  kulturnih dobara podliježe jedinstvenim kontrolama pri njihovu ulasku
  na carinsko područje Unije, na temelju postojećih procesa, postupaka i administrativnih instrumenata, kojima se nastoji postići ujednačena provedba Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a).

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Zajednička bi pravila trebala obuhvaćati
  carinsko postupanje s kulturnim dobrima
  koja potječu izvan Unije
  , a koja ulaze
  na carinsko područje Unije
  , tj
  .
  njihovo puštanje u slobodni promet, kao i stavljanje u posebne carinske postupke, osim provoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Zajednička bi pravila trebala obuhvaćati
  carinsko postupanje s kulturnim dobrima
  koja potječu izvan Unije
  , a koja ulaze
  na carinsko područje Unije
  , tj
  .
  njihovo puštanje u slobodni promet, kao i stavljanje u posebne carinske postupke, osim provoza.

| (4) | Zajednička bi pravila trebala obuhvaćati
  uvođenje i uvoz kulturnih dobara
  koja potječu izvan Unije na carinsko područje Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zajednička bi pravila trebala obuhvaćati
  uvođenje i uvoz kulturnih dobara
  koja potječu izvan Unije na carinsko područje Unije.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | S obzirom na to da je poznato da se u
  slobodnim zonama (i takozvanim „slobodnim lukama”)
  mogu smještati kulturna dobra, mjere kontrole koje je potrebno uspostaviti
  trebale bi imati što veće područje primjene u smislu dotičnih carinskih postupaka. Te se mjere kontrole stoga ne bi trebale odnositi samo na dobra puštena u slobodni promet, nego i na dobra stavljena u posebne carinske postupke. Međutim, takvo široko područje primjene ne bi trebalo
  biti u suprotnosti s načelom slobodnog prolaska dobara niti
  nadilaziti cilj sprečavanja ulaska nezakonito izvezenih kulturnih dobara na carinsko područje Unije
  . Prema tome
  ,
  iako bi trebale obuhvaćati posebne carinske postupke u koje mogu biti stavljena
  dobra
  koja ulaze na carinsko područje Unije, mjere kontrole ne bi trebale obuhvaćati provoz
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

S obzirom na to da je poznato da se u
  slobodnim zonama (i takozvanim „slobodnim lukama”)
  mogu smještati kulturna dobra, mjere kontrole koje je potrebno uspostaviti
  trebale bi imati što veće područje primjene u smislu dotičnih carinskih postupaka. Te se mjere kontrole stoga ne bi trebale odnositi samo na dobra puštena u slobodni promet, nego i na dobra stavljena u posebne carinske postupke. Međutim, takvo široko područje primjene ne bi trebalo
  biti u suprotnosti s načelom slobodnog prolaska dobara niti
  nadilaziti cilj sprečavanja ulaska nezakonito izvezenih kulturnih dobara na carinsko područje Unije
  . Prema tome
  ,
  iako bi trebale obuhvaćati posebne carinske postupke u koje mogu biti stavljena
  dobra
  koja ulaze na carinsko područje Unije, mjere kontrole ne bi trebale obuhvaćati provoz
  .

| (5) | Mjere kontrole koje je potrebno uspostaviti u vezi sa
  slobodnim zonama (i takozvanim „slobodnim lukama”) trebale bi imati što veće područje primjene u smislu dotičnih carinskih postupaka
  kako bi se spriječilo zaobilaženje ove Uredbe iskorištavanjem slobodnih zona, koje predstavljaju moguća područja za daljnje širenje trgovine nezakonitim proizvodima u Uniji
  . Te se mjere kontrole stoga ne bi trebale odnositi samo na dobra puštena u slobodni promet, nego i na dobra stavljena u posebne carinske postupke. Međutim, takvo široko područje primjene ne bi trebalo nadilaziti cilj sprečavanja ulaska nezakonito izvezenih kulturnih dobara na carinsko područje Unije,
  osim kada nadležna tijela imaju opravdane razloge za sumnju da su kulturna
  dobra
  izvezena iz zemlje podrijetla ili treće zemlje protivno njezinim zakonima i propisima
  . |
| --- | --- |

(5)

Mjere kontrole koje je potrebno uspostaviti u vezi sa
  slobodnim zonama (i takozvanim „slobodnim lukama”) trebale bi imati što veće područje primjene u smislu dotičnih carinskih postupaka
  kako bi se spriječilo zaobilaženje ove Uredbe iskorištavanjem slobodnih zona, koje predstavljaju moguća područja za daljnje širenje trgovine nezakonitim proizvodima u Uniji
  . Te se mjere kontrole stoga ne bi trebale odnositi samo na dobra puštena u slobodni promet, nego i na dobra stavljena u posebne carinske postupke. Međutim, takvo široko područje primjene ne bi trebalo nadilaziti cilj sprečavanja ulaska nezakonito izvezenih kulturnih dobara na carinsko područje Unije,
  osim kada nadležna tijela imaju opravdane razloge za sumnju da su kulturna
  dobra
  izvezena iz zemlje podrijetla ili treće zemlje protivno njezinim zakonima i propisima
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Definicije koje bi se trebale upotrebljavati u Uredbi utemeljene su na definicijama upotrebljenima u Konvenciji UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisanoj u Parizu 14. studenoga 1970. i Konvenciji UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima potpisanoj u Rimu 24. lipnja 1995., čiji je potpisnik znatan broj država članica, s obzirom na to da je velik broj trećih zemalja i najveći dio država članica upoznat s njihovim odredbama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Definicije koje bi se trebale upotrebljavati u Uredbi utemeljene su na definicijama upotrebljenima u Konvenciji UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisanoj u Parizu 14. studenoga 1970. i Konvenciji UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima potpisanoj u Rimu 24. lipnja 1995., čiji je potpisnik znatan broj država članica, s obzirom na to da je velik broj trećih zemalja i najveći dio država članica upoznat s njihovim odredbama.

| (6) | Definicije koje bi se trebale upotrebljavati u Uredbi utemeljene su na definicijama upotrebljenima u Konvenciji UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisanoj u Parizu 14. studenoga 1970.
  (Konvencija UNESCO-a iz 1970.)
  i Konvenciji UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima, potpisanoj u Rimu 24. lipnja 1995., čiji je potpisnik znatan broj država članica, s obzirom na to da je velik broj trećih zemalja i najveći dio država članica upoznat s njihovim odredbama. |
| --- | --- |

(6)

Definicije koje bi se trebale upotrebljavati u Uredbi utemeljene su na definicijama upotrebljenima u Konvenciji UNESCO-a o mjerama zabrane i sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisanoj u Parizu 14. studenoga 1970.
  (Konvencija UNESCO-a iz 1970.)
  i Konvenciji UNIDROIT-a o ukradenim ili nezakonito izvezenim kulturnim dobrima, potpisanoj u Rimu 24. lipnja 1995., čiji je potpisnik znatan broj država članica, s obzirom na to da je velik broj trećih zemalja i najveći dio država članica upoznat s njihovim odredbama.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Zakonitost izvoza potrebno je preispitati na temelju zakona i propisa zemlje u kojoj su kulturna dobra otkrivena ili načinjena („zemlja podrijetla”). Kako bi se izbjeglo zaobilaženje propisa, ako kulturna dobra ulaze u Uniju iz različite treće zemlje, osoba koja ih želi unijeti na carinsko područje Unije mora dokazati da su
  iz te zemlje
  zakonito izvezena
  ako je dotična treća zemlja potpisnica Konvencije UNESCO-a iz 1970. i stoga predana suzbijanju nezakonite trgovine kulturnim dobrima. U drugim slučajevima osoba mora dokazati zakonit izvoz
  iz zemlje podrijetla. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Zakonitost izvoza potrebno je preispitati na temelju zakona i propisa zemlje u kojoj su kulturna dobra otkrivena ili načinjena („zemlja podrijetla”). Kako bi se izbjeglo zaobilaženje propisa, ako kulturna dobra ulaze u Uniju iz različite treće zemlje, osoba koja ih želi unijeti na carinsko područje Unije mora dokazati da su
  iz te zemlje
  zakonito izvezena
  ako je dotična treća zemlja potpisnica Konvencije UNESCO-a iz 1970. i stoga predana suzbijanju nezakonite trgovine kulturnim dobrima. U drugim slučajevima osoba mora dokazati zakonit izvoz
  iz zemlje podrijetla.

| (7) | Zakonitost izvoza potrebno je preispitati na temelju zakona i propisa zemlje u kojoj su kulturna dobra otkrivena ili načinjena
  ili odakle su iznesena, iskopana ili ukradena s kopna ili iz podvodnih područja takve zemlje, ili zemlja koja je tako usko povezana s kulturnim dobrima da ih štiti kao nacionalna kulturna dobra i uređuje njihov izvoz sa svog državnog područja nakon njihova zakonitog iznošenja iz zemlje u kojoj su načinjena ili otkrivena
  („zemlja podrijetla”). Kako bi se izbjeglo zaobilaženje propisa, ako kulturna dobra ulaze u Uniju iz različite treće zemlje, osoba koja ih želi unijeti na carinsko područje Unije mora dokazati da su zakonito izvezena iz zemlje podrijetla.
  U iznimnim slučajevima u kojima se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela ili kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla, zahtjevu se prilažu odgovarajući popratni dokumenti i informacije kojima se dokazuje da su predmetna kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili da nema takvih zakona i propisa. |
| --- | --- |

(7)

Zakonitost izvoza potrebno je preispitati na temelju zakona i propisa zemlje u kojoj su kulturna dobra otkrivena ili načinjena
  ili odakle su iznesena, iskopana ili ukradena s kopna ili iz podvodnih područja takve zemlje, ili zemlja koja je tako usko povezana s kulturnim dobrima da ih štiti kao nacionalna kulturna dobra i uređuje njihov izvoz sa svog državnog područja nakon njihova zakonitog iznošenja iz zemlje u kojoj su načinjena ili otkrivena
  („zemlja podrijetla”). Kako bi se izbjeglo zaobilaženje propisa, ako kulturna dobra ulaze u Uniju iz različite treće zemlje, osoba koja ih želi unijeti na carinsko područje Unije mora dokazati da su zakonito izvezena iz zemlje podrijetla.
  U iznimnim slučajevima u kojima se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela ili kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla, zahtjevu se prilažu odgovarajući popratni dokumenti i informacije kojima se dokazuje da su predmetna kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili da nema takvih zakona i propisa.

Amandmani 10 i 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | U članku 5. Konvencije UNESCO-a iz 1970. poziva se na uspostavu jedne ili više nacionalnih službi za zaštitu kulturne baštine država članica koje su stranke Konvencije od nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa. U skladu s tom Konvencijom te bi nacionalne službe trebale raspolagati dostatnim brojem kvalificiranog osoblja kako bi osigurale zaštitu te kako bi omogućile nužnu aktivnu suradnju između nadležnih tijela država članica koje su stranke Konvencije u području sigurnosti i borbe protiv nezakonitog uvoza kulturnih dobara, posebno u kriznim područjima. Države stranke koju su već stranke te Konvencije trebaju se pridržavati obveza predviđenih u njoj, a države članice koje još nisu provele ratifikaciju trebale bi to hitno učiniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

U članku 5. Konvencije UNESCO-a iz 1970. poziva se na uspostavu jedne ili više nacionalnih službi za zaštitu kulturne baštine država članica koje su stranke Konvencije od nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa. U skladu s tom Konvencijom te bi nacionalne službe trebale raspolagati dostatnim brojem kvalificiranog osoblja kako bi osigurale zaštitu te kako bi omogućile nužnu aktivnu suradnju između nadležnih tijela država članica koje su stranke Konvencije u području sigurnosti i borbe protiv nezakonitog uvoza kulturnih dobara, posebno u kriznim područjima. Države stranke koju su već stranke te Konvencije trebaju se pridržavati obveza predviđenih u njoj, a države članice koje još nisu provele ratifikaciju trebale bi to hitno učiniti.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se izbjeglo nerazmjerno ometanje trgovine dobrima preko
  vanjske granice
  , ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na dobra određene starosti. Stoga se čini primjerenim utvrditi
  da minimalna starost
  za
  sve
  kategorije kulturnih dobara
  bude 250 godina
  .
  Tom će
  se minimalnom starošću
  osigurati
  da su mjere predviđene u ovoj Uredbi usmjerene na kulturna dobra koja bi najvjerojatnije mogla biti metom kradljivaca u područjima zahvaćenima sukobom, ne isključujući druga dobra koja se moraju kontrolirati kako bi se osigurala zaštita kulturne baštine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se izbjeglo nerazmjerno ometanje trgovine dobrima preko
  vanjske granice
  , ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na dobra određene starosti. Stoga se čini primjerenim utvrditi
  da minimalna starost
  za
  sve
  kategorije kulturnih dobara
  bude 250 godina
  .
  Tom će
  se minimalnom starošću
  osigurati
  da su mjere predviđene u ovoj Uredbi usmjerene na kulturna dobra koja bi najvjerojatnije mogla biti metom kradljivaca u područjima zahvaćenima sukobom, ne isključujući druga dobra koja se moraju kontrolirati kako bi se osigurala zaštita kulturne baštine.

| (8) | Kako bi se izbjeglo nerazmjerno ometanje trgovine dobrima preko
  vanjskih granica Unije
  , ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na dobra određene starosti
  i vrijednosti
  . Stoga se čini primjerenim utvrditi
  minimalnu starost za većinu kategorija kulturnih dobara, u skladu s Uredbom (EZ) br. 116/2009, odredbama Konvencije UNESCO-a iz 1970. i Konvencije UNIDROIT iz 1995. te financijski prag
  za
  određene
  kategorije kulturnih dobara
  kako je utvrđeno u Prilogu I
  .
  Financijski prag ne bi se trebao primjenjivati na određene kategorije kulturnih dobara jer zahtijevaju pojačanu zaštitu zbog izloženosti većem riziku od krađe, gubitka ili uništenja.
  Minimalnom starošću
  osigurat će se
  da su mjere predviđene u ovoj Uredbi usmjerene na kulturna dobra koja bi najvjerojatnije mogla biti metom kradljivaca u područjima zahvaćenima sukobom, ne isključujući druga dobra koja se moraju kontrolirati kako bi se osigurala zaštita kulturne baštine. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se izbjeglo nerazmjerno ometanje trgovine dobrima preko
  vanjskih granica Unije
  , ova bi se Uredba trebala primjenjivati samo na dobra određene starosti
  i vrijednosti
  . Stoga se čini primjerenim utvrditi
  minimalnu starost za većinu kategorija kulturnih dobara, u skladu s Uredbom (EZ) br. 116/2009, odredbama Konvencije UNESCO-a iz 1970. i Konvencije UNIDROIT iz 1995. te financijski prag
  za
  određene
  kategorije kulturnih dobara
  kako je utvrđeno u Prilogu I
  .
  Financijski prag ne bi se trebao primjenjivati na određene kategorije kulturnih dobara jer zahtijevaju pojačanu zaštitu zbog izloženosti većem riziku od krađe, gubitka ili uništenja.
  Minimalnom starošću
  osigurat će se
  da su mjere predviđene u ovoj Uredbi usmjerene na kulturna dobra koja bi najvjerojatnije mogla biti metom kradljivaca u područjima zahvaćenima sukobom, ne isključujući druga dobra koja se moraju kontrolirati kako bi se osigurala zaštita kulturne baštine.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Budući da su neke kategorije kulturnih dobara, točnije arheološki predmeti, dijelovi spomenika
  , rijetki rukopisi i inkunabule,
  posebno izloženi krađi i uništavanju, čini se da je nužno predvidjeti sustav povećane kontrole prije nego što im se dopusti ulazak na carinsko područje Unije. U takvom bi sustavu prije
  puštanja takvih dobara u slobodni promet ili njihova stavljanja u posebni carinski postupak, osim provoza
  trebalo zahtijevati predočenje dozvole koju izdaje nadležno tijelo države članice
  ulaska
  . Osobe koje žele dobiti takvu dozvolu trebale bi biti sposobne dokazati zakonit izvoz iz zemlje podrijetla odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima
  , posebno
  izvoznim uvjerenjima ili dozvolama koje izdaje
  treća
  zemlja
  izvoza
  , ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, dokumentima o osiguranju ili prijevozu i 
  procjenama stručnjaka
  . Nadležna tijela država članica trebala bi na temelju potpunih i točnih zahtjeva bez nepotrebnog odlaganja odlučiti hoće li izdati dozvolu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Budući da su neke kategorije kulturnih dobara, točnije arheološki predmeti, dijelovi spomenika
  , rijetki rukopisi i inkunabule,
  posebno izloženi krađi i uništavanju, čini se da je nužno predvidjeti sustav povećane kontrole prije nego što im se dopusti ulazak na carinsko područje Unije. U takvom bi sustavu prije
  puštanja takvih dobara u slobodni promet ili njihova stavljanja u posebni carinski postupak, osim provoza
  trebalo zahtijevati predočenje dozvole koju izdaje nadležno tijelo države članice
  ulaska
  . Osobe koje žele dobiti takvu dozvolu trebale bi biti sposobne dokazati zakonit izvoz iz zemlje podrijetla odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima
  , posebno
  izvoznim uvjerenjima ili dozvolama koje izdaje
  treća
  zemlja
  izvoza
  , ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, dokumentima o osiguranju ili prijevozu i 
  procjenama stručnjaka
  . Nadležna tijela država članica trebala bi na temelju potpunih i točnih zahtjeva bez nepotrebnog odlaganja odlučiti hoće li izdati dozvolu.

| (10) | Budući da su neke kategorije kulturnih dobara, točnije arheološki predmeti
  i
  dijelovi spomenika posebno izloženi krađi i uništavanju, čini se da je nužno predvidjeti sustav povećane kontrole prije nego što im se dopusti ulazak na carinsko područje Unije. U takvom bi sustavu prije
  uvoza na carinsko područje Unije
  trebalo zahtijevati predočenje dozvole koju izdaje nadležno tijelo
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  . Osobe koje žele dobiti takvu dozvolu trebale bi biti sposobne dokazati
  da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla ili, u iznimnim slučajeva iz treće zemlje, u skladu sa zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje, ili dokazati da takvi zakoni i propisi ne postoje. Uzimajući u obzir rizik i primjenjujući načela dužne pažnje,
  zakonit izvoz iz zemlje podrijetla
  ili, u iznimnim slučajeva iz treće zemlje, dokazuje se
  odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima (izvoznim uvjerenjima ili
  izvoznim
  dozvolama koje izdaje zemlja
  podrijetla, standardiziranim dokumentom u skladu sa standardom za identifikacijske oznake predmeta koji predstavlja međunarodni standard za opisivanje kulturnih dobara
  , ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, dokumentima o osiguranju ili prijevozu
  ) koji potvrđuju da su predmetna kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima
  i 
  propisima. Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi, zahtjev bi trebao obuhvaćati stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim
  . Nadležna tijela država članica trebala bi na temelju potpunih i točnih zahtjeva
  te u utvrđenim rokovima i
  bez nepotrebnog odlaganja odlučiti hoće li izdati dozvolu. |
| --- | --- |

(10)

Budući da su neke kategorije kulturnih dobara, točnije arheološki predmeti
  i
  dijelovi spomenika posebno izloženi krađi i uništavanju, čini se da je nužno predvidjeti sustav povećane kontrole prije nego što im se dopusti ulazak na carinsko područje Unije. U takvom bi sustavu prije
  uvoza na carinsko područje Unije
  trebalo zahtijevati predočenje dozvole koju izdaje nadležno tijelo
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  . Osobe koje žele dobiti takvu dozvolu trebale bi biti sposobne dokazati
  da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla ili, u iznimnim slučajeva iz treće zemlje, u skladu sa zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje, ili dokazati da takvi zakoni i propisi ne postoje. Uzimajući u obzir rizik i primjenjujući načela dužne pažnje,
  zakonit izvoz iz zemlje podrijetla
  ili, u iznimnim slučajeva iz treće zemlje, dokazuje se
  odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima (izvoznim uvjerenjima ili
  izvoznim
  dozvolama koje izdaje zemlja
  podrijetla, standardiziranim dokumentom u skladu sa standardom za identifikacijske oznake predmeta koji predstavlja međunarodni standard za opisivanje kulturnih dobara
  , ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, dokumentima o osiguranju ili prijevozu
  ) koji potvrđuju da su predmetna kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima
  i 
  propisima. Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi, zahtjev bi trebao obuhvaćati stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim
  . Nadležna tijela država članica trebala bi na temelju potpunih i točnih zahtjeva
  te u utvrđenim rokovima i
  bez nepotrebnog odlaganja odlučiti hoće li izdati dozvolu.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Uzimajući u obzir specifičnu prirodu dobara, uloga stručnjaka za kulturu u okviru carinskih tijela iznimno je važna s obzirom na to da trebaju moći, po potrebi, zatražiti dodatne informacije od deklaranta i analizirati kulturna dobra fizičkim pregledom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Uzimajući u obzir specifičnu prirodu dobara, uloga stručnjaka za kulturu u okviru carinskih tijela iznimno je važna s obzirom na to da trebaju moći, po potrebi, zatražiti dodatne informacije od deklaranta i analizirati kulturna dobra fizičkim pregledom.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Kad je riječ o drugim kategorijama kulturnih dobara, osobe koje ih žele unijeti na carinsko područje Unije trebale bi s pomoću izjave potvrditi i preuzeti odgovornost za zakonit izvoz tih dobara iz treće zemlje i dostaviti dovoljno informacija kako bi ih carinska tijela mogla identificirati. Radi olakšavanja postupka i pravne sigurnosti informacije o kulturnom dobru trebale bi biti navedene u standardiziranom dokumentu. Za opis kulturnih dobara trebao bi se upotrebljavati
  standard
  koji je preporučio UNESCO,
  odnosno Identifikacijska oznaka predmeta
  .
  Carinska tijela trebaju urudžbirati ulazak tih kulturnih dobara
  ,
  zadržati izvornike
  , a deklarantu dati presliku relevantnih dokumenata kako bi se osigurala sljedivost dobara nakon njihova ulaska na unutarnje tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Kad je riječ o drugim kategorijama kulturnih dobara, osobe koje ih žele unijeti na carinsko područje Unije trebale bi s pomoću izjave potvrditi i preuzeti odgovornost za zakonit izvoz tih dobara iz treće zemlje i dostaviti dovoljno informacija kako bi ih carinska tijela mogla identificirati. Radi olakšavanja postupka i pravne sigurnosti informacije o kulturnom dobru trebale bi biti navedene u standardiziranom dokumentu. Za opis kulturnih dobara trebao bi se upotrebljavati
  standard
  koji je preporučio UNESCO,
  odnosno Identifikacijska oznaka predmeta
  .
  Carinska tijela trebaju urudžbirati ulazak tih kulturnih dobara
  ,
  zadržati izvornike
  , a deklarantu dati presliku relevantnih dokumenata kako bi se osigurala sljedivost dobara nakon njihova ulaska na unutarnje tržište.

| (11) | Kad je riječ o drugim kategorijama kulturnih dobara, osobe koje ih žele unijeti na carinsko područje Unije trebale bi s pomoću
  elektroničke
  izjave potvrditi i preuzeti odgovornost za zakonit izvoz tih dobara iz
  zemlje podrijetla ili, u iznimnim slučajeva, iz
  treće zemlje i dostaviti dovoljno informacija kako bi ih carinska tijela mogla identificirati. Radi olakšavanja postupka i pravne sigurnosti informacije o kulturnom dobru trebale bi biti navedene u 
  elektroničkom
  standardiziranom dokumentu. Za opis kulturnih dobara trebao bi se upotrebljavati
  standardizirani dokument u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta,
  koji je preporučio UNESCO
  . Elektronička izjava također treba sadržavati izvozna uvjerenja ili dozvole koje je izdala zemlja podrijetla ili
  ,
  u iznimnim slučajevima, treća zemlja, a kojima se dokazuje da su predmetna kulturna dobra izvezena iz te zemlje u skladu sa zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje, ili kojima se dokazuje nepostojanje takvih zakona i propisa
  .
  Ako u zakonodavstvu zemlje podrijetla ili treće zemlje nije predviđeno izdavanje izvoznih dozvola ili uvjerenja, izjava uvoznika također treba sadržavati odgovarajuće prateće dokumente i dokaze, uključujući isprave o vlasništvu, račune, kupoprodajne ugovore, dokumente o osiguranju i dokumente o prijevozu. Ta kulturna dobra potrebno je elektronički urudžbirati
  , a deklarantu
  je potrebno
  dati presliku relevantnih dokumenata kako bi se osigurala sljedivost dobara nakon njihova ulaska na unutarnje tržište.
  Na temelju informacija danih nadležnim tijelima u obliku elektroničke izjave ona bi trebala moći poduzeti daljnje mjere ako na temelju analize rizika sumnjaju da bi ta dobra mogla biti predmet nezakonitog uvoza. |
| --- | --- |

(11)

Kad je riječ o drugim kategorijama kulturnih dobara, osobe koje ih žele unijeti na carinsko područje Unije trebale bi s pomoću
  elektroničke
  izjave potvrditi i preuzeti odgovornost za zakonit izvoz tih dobara iz
  zemlje podrijetla ili, u iznimnim slučajeva, iz
  treće zemlje i dostaviti dovoljno informacija kako bi ih carinska tijela mogla identificirati. Radi olakšavanja postupka i pravne sigurnosti informacije o kulturnom dobru trebale bi biti navedene u 
  elektroničkom
  standardiziranom dokumentu. Za opis kulturnih dobara trebao bi se upotrebljavati
  standardizirani dokument u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta,
  koji je preporučio UNESCO
  . Elektronička izjava također treba sadržavati izvozna uvjerenja ili dozvole koje je izdala zemlja podrijetla ili
  ,
  u iznimnim slučajevima, treća zemlja, a kojima se dokazuje da su predmetna kulturna dobra izvezena iz te zemlje u skladu sa zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje, ili kojima se dokazuje nepostojanje takvih zakona i propisa
  .
  Ako u zakonodavstvu zemlje podrijetla ili treće zemlje nije predviđeno izdavanje izvoznih dozvola ili uvjerenja, izjava uvoznika također treba sadržavati odgovarajuće prateće dokumente i dokaze, uključujući isprave o vlasništvu, račune, kupoprodajne ugovore, dokumente o osiguranju i dokumente o prijevozu. Ta kulturna dobra potrebno je elektronički urudžbirati
  , a deklarantu
  je potrebno
  dati presliku relevantnih dokumenata kako bi se osigurala sljedivost dobara nakon njihova ulaska na unutarnje tržište.
  Na temelju informacija danih nadležnim tijelima u obliku elektroničke izjave ona bi trebala moći poduzeti daljnje mjere ako na temelju analize rizika sumnjaju da bi ta dobra mogla biti predmet nezakonitog uvoza.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Radi privremenog uvoza kulturnih dobara u obrazovne i znanstvene svrhe
  ili svrhe
  akademskog istraživanja ne bi trebalo biti potrebno predočiti dozvolu ili izjavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Radi privremenog uvoza kulturnih dobara u obrazovne i znanstvene svrhe
  ili svrhe
  akademskog istraživanja ne bi trebalo biti potrebno predočiti dozvolu ili izjavu.

| (12) | Radi privremenog uvoza kulturnih dobara u obrazovne, znanstvene
  , konzervacijske, restauracijske
  i 
  digitalizacijske
  svrhe
  , za potrebe umjetničkih predstava,
  akademskog istraživanja
  ili suradnje između muzeja ili drugih neprofitnih ustanova radi organizacije kulturnih izložbi
  ne bi trebalo biti potrebno predočiti
  uvoznu
  dozvolu ili izjavu
  uvoznika
  .
  Za kulturna dobra koja će biti izložena na trgovačkim sajmovima i međunarodnim umjetničkim sajmovima ne bi trebalo biti potrebno predočiti uvoznu dozvolu ili izjavu uvoznika. Međutim, ako se kulturna dobra nabavljaju i ostaju na području Unije, za njih ne bi trebalo biti potrebno predočiti uvoznu dozvolu ili izjavu uvoznika, ovisno o kategoriji kulturnog dobra. |
| --- | --- |

(12)

Radi privremenog uvoza kulturnih dobara u obrazovne, znanstvene
  , konzervacijske, restauracijske
  i 
  digitalizacijske
  svrhe
  , za potrebe umjetničkih predstava,
  akademskog istraživanja
  ili suradnje između muzeja ili drugih neprofitnih ustanova radi organizacije kulturnih izložbi
  ne bi trebalo biti potrebno predočiti
  uvoznu
  dozvolu ili izjavu
  uvoznika
  .
  Za kulturna dobra koja će biti izložena na trgovačkim sajmovima i međunarodnim umjetničkim sajmovima ne bi trebalo biti potrebno predočiti uvoznu dozvolu ili izjavu uvoznika. Međutim, ako se kulturna dobra nabavljaju i ostaju na području Unije, za njih ne bi trebalo biti potrebno predočiti uvoznu dozvolu ili izjavu uvoznika, ovisno o kategoriji kulturnog dobra.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Isto bi tako bez predočavanja dozvole ili izjave trebalo dopustiti smještaj kulturnih dobara iz zemalja pogođenih oružanim sukobom ili prirodnom katastrofom radi osiguravanja njihove zaštite i njihova očuvanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Isto bi tako bez predočavanja dozvole ili izjave trebalo dopustiti smještaj kulturnih dobara iz zemalja pogođenih oružanim sukobom ili prirodnom katastrofom radi osiguravanja njihove zaštite i njihova očuvanja.

| (13) | Isto bi tako bez predočavanja
  uvozne
  dozvole ili izjave
  uvoznika
  trebalo dopustiti smještaj kulturnih dobara iz zemalja pogođenih oružanim sukobom ili prirodnom katastrofom radi osiguravanja njihove zaštite i njihova očuvanja
  s namjerom povrata tih dobara, kada to okolnosti budu dopuštale, u zemlju podrijetla ili treću zemlju iz koje su zakonito izvezena
  . |
| --- | --- |

(13)

Isto bi tako bez predočavanja
  uvozne
  dozvole ili izjave
  uvoznika
  trebalo dopustiti smještaj kulturnih dobara iz zemalja pogođenih oružanim sukobom ili prirodnom katastrofom radi osiguravanja njihove zaštite i njihova očuvanja
  s namjerom povrata tih dobara, kada to okolnosti budu dopuštale, u zemlju podrijetla ili treću zemlju iz koje su zakonito izvezena
  .

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi se u obzir uzelo iskustvo s provedbom ove Uredbe, kao i promjenjive geopolitičke i druge okolnosti kojima se ugrožavaju kulturna dobra, istodobno izbjegavajući nerazmjerno ometanje trgovine s trećim zemljama, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu izmjena kriterija minimalne starosti
  različitih kategorija
  kulturnih dobara. Ta delegirana ovlast trebala bi Komisiji omogućiti i ažuriranje Priloga nakon izmjena kombinirane nomenklature. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (27). Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi se u obzir uzelo iskustvo s provedbom ove Uredbe, kao i promjenjive geopolitičke i druge okolnosti kojima se ugrožavaju kulturna dobra, istodobno izbjegavajući nerazmjerno ometanje trgovine s trećim zemljama, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu izmjena kriterija minimalne starosti
  različitih kategorija
  kulturnih dobara. Ta delegirana ovlast trebala bi Komisiji omogućiti i ažuriranje Priloga nakon izmjena kombinirane nomenklature. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (27). Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (14) | Kako bi se u obzir uzelo iskustvo s provedbom ove Uredbe, kao i promjenjive geopolitičke i druge okolnosti kojima se ugrožavaju kulturna dobra, istodobno izbjegavajući nerazmjerno ometanje trgovine s trećim zemljama, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu izmjena kriterija minimalne starosti
  i financijskog praga za različite kategorije
  kulturnih dobara. Ta delegirana ovlast trebala bi Komisiji omogućiti i ažuriranje Priloga
  I.
  nakon izmjena kombinirane nomenklature
  i sastavljanje drugog priloga (Prilog II.) s popisom zemalja i oznakama kombinirane nomenklature na temelju „Crvenih lista ugroženih kulturnih dobara” koje sastavlja i mijenja Međunarodno vijeće muzeja (ICOM)
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (27). Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se u obzir uzelo iskustvo s provedbom ove Uredbe, kao i promjenjive geopolitičke i druge okolnosti kojima se ugrožavaju kulturna dobra, istodobno izbjegavajući nerazmjerno ometanje trgovine s trećim zemljama, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu izmjena kriterija minimalne starosti
  i financijskog praga za različite kategorije
  kulturnih dobara. Ta delegirana ovlast trebala bi Komisiji omogućiti i ažuriranje Priloga
  I.
  nakon izmjena kombinirane nomenklature
  i sastavljanje drugog priloga (Prilog II.) s popisom zemalja i oznakama kombinirane nomenklature na temelju „Crvenih lista ugroženih kulturnih dobara” koje sastavlja i mijenja Međunarodno vijeće muzeja (ICOM)
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva (27). Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti radi utvrđivanja posebnih načina privremenog uvoza kulturnih dobara na carinsko područje Unije i njihova smještanja na tom području,
  predložaka
  zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole i 
  obrasca
  te
  dozvole
  , kao i 
  izjava
  uvoznika i 
  njihovih pratećih dokumenata
  te
  daljnjih postupovnih
  pravila o njihovu podnošenju i obradi. Komisiji bi trebalo dodijeliti i provedbene ovlasti kako bi pripremila uspostavu elektroničke baze podataka za pohranu i razmjenu informacija među državama članicama. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti radi utvrđivanja posebnih načina privremenog uvoza kulturnih dobara na carinsko područje Unije i njihova smještanja na tom području,
  predložaka
  zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole i 
  obrasca
  te
  dozvole
  , kao i 
  izjava
  uvoznika i 
  njihovih pratećih dokumenata
  te
  daljnjih postupovnih
  pravila o njihovu podnošenju i obradi. Komisiji bi trebalo dodijeliti i provedbene ovlasti kako bi pripremila uspostavu elektroničke baze podataka za pohranu i razmjenu informacija među državama članicama. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28).

| (15) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti radi utvrđivanja posebnih načina privremenog uvoza kulturnih dobara na carinsko područje Unije i njihova smještanja na tom području,
  pri čemu istodobno treba zajamčiti odgovarajuće uvjete očuvanja s obzirom na specifičnu prirodu kulturnih dobara. Ti se aranžmani trebaju primjenjivati i na elektroničke standardizirane predloške elektroničkih
  zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole i 
  obrazaca
  te
  na popis razloga iz kojih se takav zahtjev može odbiti
  , kao i 
  na izjave
  uvoznika i 
  njihove prateće dokumente
  te
  na daljnja postupovna
  pravila o njihovu podnošenju i obradi
  elektroničkim putem
  . Komisiji bi trebalo dodijeliti i provedbene ovlasti kako bi pripremila uspostavu elektroničke baze podataka za pohranu i razmjenu informacija među državama članicama
  u okviru Uredbe (EU) br. 952/2013
  .
  Takva uspostava može biti dio programa rada uvedenog u skladu s člankom 280
  .
  te Uredbe.
  Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28). |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti radi utvrđivanja posebnih načina privremenog uvoza kulturnih dobara na carinsko područje Unije i njihova smještanja na tom području,
  pri čemu istodobno treba zajamčiti odgovarajuće uvjete očuvanja s obzirom na specifičnu prirodu kulturnih dobara. Ti se aranžmani trebaju primjenjivati i na elektroničke standardizirane predloške elektroničkih
  zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole i 
  obrazaca
  te
  na popis razloga iz kojih se takav zahtjev može odbiti
  , kao i 
  na izjave
  uvoznika i 
  njihove prateće dokumente
  te
  na daljnja postupovna
  pravila o njihovu podnošenju i obradi
  elektroničkim putem
  . Komisiji bi trebalo dodijeliti i provedbene ovlasti kako bi pripremila uspostavu elektroničke baze podataka za pohranu i razmjenu informacija među državama članicama
  u okviru Uredbe (EU) br. 952/2013
  .
  Takva uspostava može biti dio programa rada uvedenog u skladu s člankom 280
  .
  te Uredbe.
  Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (28).

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Za provedbu ove Uredbe na postupke carinskog nadzora i provjere primjenjuju se odredbe Uredbe (EU) br. 952/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Za provedbu ove Uredbe na postupke carinskog nadzora i provjere primjenjuju se odredbe Uredbe (EU) br. 952/2013.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Radi potpore učinkovitoj provedbi Uredbe trebale bi se prikupljati relevantne informacije o trgovinskim tokovima kulturnih dobara koje bi služile i kao osnova za njezinu buduću evaluaciju. Trgovinski se tokovi kulturnih dobara ne mogu učinkovito pratiti samo na temelju njihove vrijednosti ili težine jer te dvije veličine mogu varirati. Nužno je prikupljati informacije o broju deklariranih predmeta. Budući da za kulturna dobra u kombiniranoj nomenklaturi nije predviđena dodatna mjerna jedinica, potrebno je zahtijevati da se deklarira broj predmeta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Radi potpore učinkovitoj provedbi Uredbe trebale bi se prikupljati relevantne informacije o trgovinskim tokovima kulturnih dobara koje bi služile i kao osnova za njezinu buduću evaluaciju. Trgovinski se tokovi kulturnih dobara ne mogu učinkovito pratiti samo na temelju njihove vrijednosti ili težine jer te dvije veličine mogu varirati. Nužno je prikupljati informacije o broju deklariranih predmeta. Budući da za kulturna dobra u kombiniranoj nomenklaturi nije predviđena dodatna mjerna jedinica, potrebno je zahtijevati da se deklarira broj predmeta.

| (16) | Radi potpore učinkovitoj provedbi Uredbe
  elektroničkim putem
  trebale bi se prikupljati relevantne informacije o trgovinskim tokovima kulturnih dobara koje bi služile i kao osnova za njezinu buduću evaluaciju
  te bi ih trebalo dijeliti s državama članicama i Komisijom
  .
  U interesu transparentnosti i javnog nadzora treba objaviti što više informacija.
  Trgovinski se tokovi kulturnih dobara ne mogu učinkovito pratiti samo na temelju njihove vrijednosti ili težine jer te dvije veličine mogu varirati. Nužno je
  elektroničkim putem
  prikupljati informacije o broju deklariranih predmeta. Budući da za kulturna dobra u kombiniranoj nomenklaturi nije predviđena dodatna mjerna jedinica, potrebno je zahtijevati da se deklarira broj predmeta. |
| --- | --- |

(16)

Radi potpore učinkovitoj provedbi Uredbe
  elektroničkim putem
  trebale bi se prikupljati relevantne informacije o trgovinskim tokovima kulturnih dobara koje bi služile i kao osnova za njezinu buduću evaluaciju
  te bi ih trebalo dijeliti s državama članicama i Komisijom
  .
  U interesu transparentnosti i javnog nadzora treba objaviti što više informacija.
  Trgovinski se tokovi kulturnih dobara ne mogu učinkovito pratiti samo na temelju njihove vrijednosti ili težine jer te dvije veličine mogu varirati. Nužno je
  elektroničkim putem
  prikupljati informacije o broju deklariranih predmeta. Budući da za kulturna dobra u kombiniranoj nomenklaturi nije predviđena dodatna mjerna jedinica, potrebno je zahtijevati da se deklarira broj predmeta.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Strategijom EU-a i Akcijskim planom za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima (29) među ostalim se nastoje ojačati kapaciteti carinskih tijela kako bi se povećala sposobnost odgovora na rizike u području kulturnih dobara. Trebao bi se upotrebljavati zajednički okvir upravljanja rizikom utvrđen u Uredbi (EU) br. 952/2013, a carinska bi tijela trebala razmjenjivati relevantne informacije o riziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Strategijom EU-a i Akcijskim planom za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima (29) među ostalim se nastoje ojačati kapaciteti carinskih tijela kako bi se povećala sposobnost odgovora na rizike u području kulturnih dobara. Trebao bi se upotrebljavati zajednički okvir upravljanja rizikom utvrđen u Uredbi (EU) br. 952/2013, a carinska bi tijela trebala razmjenjivati relevantne informacije o riziku.

| (17) | Strategijom EU-a i Akcijskim planom za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima (29) među ostalim se nastoje ojačati
  osposobljavanje i
  kapaciteti carinskih tijela kako bi se povećala sposobnost odgovora na rizike u području kulturnih dobara. Trebao bi se upotrebljavati zajednički okvir upravljanja rizikom utvrđen u Uredbi (EU) br. 952/2013, a carinska bi tijela trebala razmjenjivati relevantne informacije o riziku. |
| --- | --- |

(17)

Strategijom EU-a i Akcijskim planom za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima (29) među ostalim se nastoje ojačati
  osposobljavanje i
  kapaciteti carinskih tijela kako bi se povećala sposobnost odgovora na rizike u području kulturnih dobara. Trebao bi se upotrebljavati zajednički okvir upravljanja rizikom utvrđen u Uredbi (EU) br. 952/2013, a carinska bi tijela trebala razmjenjivati relevantne informacije o riziku.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | Treba uvesti kampanje za podizanje svijesti namijenjene kupcima kulturnih dobara u vezi s rizicima povezanima s nezakonitom robom te pomagati tržišnim subjektima da shvate i primjenjuju ovu Uredbu. U širenje tih informacija države članice trebale bi uključiti relevantne nacionalne kontaktne točke i druge službe za pružanje informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.a)

Treba uvesti kampanje za podizanje svijesti namijenjene kupcima kulturnih dobara u vezi s rizicima povezanima s nezakonitom robom te pomagati tržišnim subjektima da shvate i primjenjuju ovu Uredbu. U širenje tih informacija države članice trebale bi uključiti relevantne nacionalne kontaktne točke i druge službe za pružanje informacija.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.b) | Komisija bi se trebala pobrinuti za to da mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi) ostvaruju korist od odgovarajuće tehničke pomoći te bi trebala olakšati razmjenu informacija s njima radi učinkovite provedbe ove Uredbe. MMSP-ovi s nastanom u Uniji koji uvoze kulturna dobra trebali bi stoga imati korist od programa COSME, uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17.b)

Komisija bi se trebala pobrinuti za to da mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi) ostvaruju korist od odgovarajuće tehničke pomoći te bi trebala olakšati razmjenu informacija s njima radi učinkovite provedbe ove Uredbe. MMSP-ovi s nastanom u Uniji koji uvoze kulturna dobra trebali bi stoga imati korist od programa COSME, uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Države članice trebale bi uvesti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kazne za nepoštovanje odredaba ove Uredbe i o tim kaznama obavijestiti Komisiju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Države članice trebale bi uvesti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kazne za nepoštovanje odredaba ove Uredbe i o tim kaznama obavijestiti Komisiju.

| (18) | Države članice trebale bi uvesti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kazne za nepoštovanje odredaba ove Uredbe i o tim kaznama obavijestiti Komisiju.
  Države članice trebale bi ujedno obavijestiti Komisiju kad se primjenjuju kazne. Poželjno je postići jednake uvjete i uvesti dosljedan pristup, zbog čega je primjereno da kazne u svim državama članicama budu slične prirode i učinka. |
| --- | --- |

(18)

Države članice trebale bi uvesti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće kazne za nepoštovanje odredaba ove Uredbe i o tim kaznama obavijestiti Komisiju.
  Države članice trebale bi ujedno obavijestiti Komisiju kad se primjenjuju kazne. Poželjno je postići jednake uvjete i uvesti dosljedan pristup, zbog čega je primjereno da kazne u svim državama članicama budu slične prirode i učinka.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Komisija bi trebala
  imati dovoljno vremena da donese
  pravila kojima se provodi ova Uredba, posebno
  onih
  koja se odnose na odgovarajuće obrasce koji se trebaju upotrebljavati za podnošenje zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole ili za pripremu izjave uvoznika.
  Stoga bi primjenu ove Uredbe trebalo odgoditi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Komisija bi trebala
  imati dovoljno vremena da donese
  pravila kojima se provodi ova Uredba, posebno
  onih
  koja se odnose na odgovarajuće obrasce koji se trebaju upotrebljavati za podnošenje zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole ili za pripremu izjave uvoznika.
  Stoga bi primjenu ove Uredbe trebalo odgoditi.

| (19) | Komisija bi trebala
  bez odgode donijeti
  pravila kojima se provodi ova Uredba, posebno
  ona
  koja se odnose na odgovarajuće
  elektroničke standardizirane
  obrasce koji se trebaju upotrebljavati za podnošenje zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole ili za pripremu izjave uvoznika. |
| --- | --- |

(19)

Komisija bi trebala
  bez odgode donijeti
  pravila kojima se provodi ova Uredba, posebno
  ona
  koja se odnose na odgovarajuće
  elektroničke standardizirane
  obrasce koji se trebaju upotrebljavati za podnošenje zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole ili za pripremu izjave uvoznika.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti
  ulaska
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije
  i postupak njihova ulaska
  . | Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti
  i postupak unosa i uvoza
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti
  ulaska
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije
  i postupak njihova ulaska
  .

Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti
  i postupak unosa i uvoza
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova se Uredba
  ne
  primjenjuje na kulturna dobra koja su u provozu kroz carinsko područje Unije. | Ova se Uredba primjenjuje na kulturna dobra koja su u provozu kroz carinsko područje Unije
  ako nadležna tijela imaju opravdane razloge za sumnju da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla ili treće zemlje protivno zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ova se Uredba
  ne
  primjenjuje na kulturna dobra koja su u provozu kroz carinsko područje Unije.

Ova se Uredba primjenjuje na kulturna dobra koja su u provozu kroz carinsko područje Unije
  ako nadležna tijela imaju opravdane razloge za sumnju da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla ili treće zemlje protivno zakonima i propisima te zemlje podrijetla ili treće zemlje
  .

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | „kulturna dobra” znači svaki predmet koji ima arheološki, pretpovijesni, povijesni, književni, umjetnički ili znanstveni značaj i koji je obuhvaćen kategorijama navedenima u tablici u 
  Prilogu
  te čija
  je
  minimalna starost u skladu s 
  pragom navedenim
  u 
  Prilogu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a)

„kulturna dobra” znači svaki predmet koji ima arheološki, pretpovijesni, povijesni, književni, umjetnički ili znanstveni značaj i koji je obuhvaćen kategorijama navedenima u tablici u 
  Prilogu
  te čija
  je
  minimalna starost u skladu s 
  pragom navedenim
  u 
  Prilogu
  ;

| (a) | „kulturna dobra” znači svaki predmet koji ima arheološki, pretpovijesni, povijesni, književni, umjetnički ili znanstveni značaj i koji je obuhvaćen kategorijama navedenima u tablici u 
  Prilozima
  te čija
  su
  minimalna starost
  i financijski pragovi
  u skladu s 
  pragovima navedenima
  u 
  Prilozima
  ; |
| --- | --- |

(a)

„kulturna dobra” znači svaki predmet koji ima arheološki, pretpovijesni, povijesni, književni, umjetnički ili znanstveni značaj i koji je obuhvaćen kategorijama navedenima u tablici u 
  Prilozima
  te čija
  su
  minimalna starost
  i financijski pragovi
  u skladu s 
  pragovima navedenima
  u 
  Prilozima
  ;

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (a a) | „uvoz kulturnih dobara” znači










  i. | puštanje u slobodni promet kako je navedeno u članku 201. Uredbe (EU) br. 952/2013; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(a a)

„uvoz kulturnih dobara” znači

i.

puštanje u slobodni promet kako je navedeno u članku 201. Uredbe (EU) br. 952/2013; ili

| ii. | stavljanje robe u jednu od sljedećih kategorija posebnih postupaka iz članka 210. Uredbe (EU) br. 952/2013:










  a. | smještaj, između ostalog u carinskom skladištu i slobodnim zonama |
| --- | --- | --- |

ii.

stavljanje robe u jednu od sljedećih kategorija posebnih postupaka iz članka 210. Uredbe (EU) br. 952/2013:

a.

smještaj, između ostalog u carinskom skladištu i slobodnim zonama

| b. | posebna uporaba, koja se sastoji od privremenog uvoza i uporabe u posebne svrhe |
| --- | --- |

b.

posebna uporaba, koja se sastoji od privremenog uvoza i uporabe u posebne svrhe

| c. | unutarnja proizvodnja; |
| --- | --- |

c.

unutarnja proizvodnja;

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | „zemlja podrijetla” znači zemlja na čijem su trenutačnom državnom području kulturna dobra načinjena ili otkrivena; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

„zemlja podrijetla” znači zemlja na čijem su trenutačnom državnom području kulturna dobra načinjena ili otkrivena;

| (b) | „zemlja podrijetla” znači zemlja na čijem su trenutačnom državnom području kulturna dobra načinjena ili otkrivena
  ili odakle su iznesena, iskopana ili ukradena s kopna ili iz podvodnih područja, ili zemlja koja je tako usko povezana s kulturnim dobrima da ih štiti kao nacionalna kulturna dobra i uređuje njihov izvoz sa svog državnog područja nakon njihova zakonitog iznošenja iz zemlje u kojoj su načinjena ili otkrivena
  ; |
| --- | --- |

(b)

„zemlja podrijetla” znači zemlja na čijem su trenutačnom državnom području kulturna dobra načinjena ili otkrivena
  ili odakle su iznesena, iskopana ili ukradena s kopna ili iz podvodnih područja, ili zemlja koja je tako usko povezana s kulturnim dobrima da ih štiti kao nacionalna kulturna dobra i uređuje njihov izvoz sa svog državnog područja nakon njihova zakonitog iznošenja iz zemlje u kojoj su načinjena ili otkrivena
  ;

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | „zemlja
  izvoznica
  ” znači zadnja zemlja u kojoj su kulturna dobra
  trajno
  čuvana u 
  skladu sa zakonima i propisima te zemlje
  prije
  njihove otpreme u Uniju
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

„zemlja
  izvoznica
  ” znači zadnja zemlja u kojoj su kulturna dobra
  trajno
  čuvana u 
  skladu sa zakonima i propisima te zemlje
  prije
  njihove otpreme u Uniju
  ;

| (c) | „
  treća
  zemlja” znači zadnja zemlja
  koja nije zemlja podrijetla
  u kojoj su kulturna dobra čuvana prije
  unosa na carinsko područje Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

„
  treća
  zemlja” znači zadnja zemlja
  koja nije zemlja podrijetla
  u kojoj su kulturna dobra čuvana prije
  unosa na carinsko područje Unije
  ;

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | „trajno” znači u razdoblju do najmanje mjesec dana i u druge svrhe osim u svrhe privremene upotrebe, provoza, izvoza ili otpreme; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(d)

„trajno” znači u razdoblju do najmanje mjesec dana i u druge svrhe osim u svrhe privremene upotrebe, provoza, izvoza ili otpreme;

Briše se.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka 1. – podtočka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | „identifikacijska oznaka predmeta” znači međunarodni standard koji je usvojio UNESCO, a služi za opisivanje kulturnih dobara i sadrži jedan skup podataka o kulturnim dobrima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ha)

„identifikacijska oznaka predmeta” znači međunarodni standard koji je usvojio UNESCO, a služi za opisivanje kulturnih dobara i sadrži jedan skup podataka o kulturnim dobrima;

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 2. – točka 1. – podtočka hb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (hb) | „nadležna tijela” znači nadležna tijela koja države članice imenuju za izdavanje uvoznih dozvola i za urudžbiranje izjava uvoznika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(hb)

„nadležna tijela” znači nadležna tijela koja države članice imenuju za izdavanje uvoznih dozvola i za urudžbiranje izjava uvoznika.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 12. radi izmjene drugog stupca tablice u Prilogu nakon izmjena kombinirane nomenklature i izmjene minimalne starosti
  u trećem stupcu tablice
  u Prilogu s obzirom na iskustvo stečeno provedbom ove Uredbe. | 2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 12. radi izmjene drugog stupca tablice u Prilogu
  I.
  nakon izmjena kombinirane nomenklature i izmjene minimalne starosti
  i vrijednosnih pragova
  u Prilogu s obzirom na iskustvo stečeno provedbom ove Uredbe
  i Uredbe (EZ) br. 116/2009
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 12. radi izmjene drugog stupca tablice u Prilogu nakon izmjena kombinirane nomenklature i izmjene minimalne starosti
  u trećem stupcu tablice
  u Prilogu s obzirom na iskustvo stečeno provedbom ove Uredbe.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 12. radi izmjene drugog stupca tablice u Prilogu
  I.
  nakon izmjena kombinirane nomenklature i izmjene minimalne starosti
  i vrijednosnih pragova
  u Prilogu s obzirom na iskustvo stečeno provedbom ove Uredbe
  i Uredbe (EZ) br. 116/2009
  .

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

Članak 2. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 12. radi izmjene Priloga II. u kojem se navode zemlje i kategorije predmeta za koje postoji rizik od nezakonitog trgovanja, na temelju baze podataka Crvenih lista ugroženih kulturnih predmeta koje objavljuje Međunarodno vijeće muzeja (ICOM). Komisija se brine za redovito ažuriranje Priloga II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 12. radi izmjene Priloga II. u kojem se navode zemlje i kategorije predmeta za koje postoji rizik od nezakonitog trgovanja, na temelju baze podataka Crvenih lista ugroženih kulturnih predmeta koje objavljuje Međunarodno vijeće muzeja (ICOM). Komisija se brine za redovito ažuriranje Priloga II.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – naslov

Članak 3. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kulturna dobra koja ulaze
  na carinsko područje Unije | Unos i uvoz kulturnih dobara
  na carinsko područje Unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kulturna dobra koja ulaze
  na carinsko područje Unije

Kulturna dobra koja ulaze

Unos i uvoz kulturnih dobara
  na carinsko područje Unije

Unos i uvoz kulturnih dobara

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara
  u slobodni promet i njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza dopušteno
  je samo nakon predočenja uvozne dozvole izdane u skladu s člankom 4. ili izjave uvoznika sastavljene u skladu s člankom 5. | 1.   
  Zabranjen je unos
  kulturnih dobara
  iznesenih s državnog područja zemlje podrijetla protivno međunarodnom pravu te zakonima i propisima zemlje podrijetla ili treće zemlje
  . |
| | Uvoz kulturnih dobara na carinsko područje Unije dopušten
  je samo nakon predočenja uvozne dozvole izdane u skladu s člankom 4. ili izjave uvoznika sastavljene u skladu s člankom 5. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara
  u slobodni promet i njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza dopušteno
  je samo nakon predočenja uvozne dozvole izdane u skladu s člankom 4. ili izjave uvoznika sastavljene u skladu s člankom 5.

1.   
  Zabranjen je unos
  kulturnih dobara
  iznesenih s državnog područja zemlje podrijetla protivno međunarodnom pravu te zakonima i propisima zemlje podrijetla ili treće zemlje
  .

Uvoz kulturnih dobara na carinsko područje Unije dopušten
  je samo nakon predočenja uvozne dozvole izdane u skladu s člankom 4. ili izjave uvoznika sastavljene u skladu s člankom 5.

Uvoz kulturnih dobara na carinsko područje Unije dopušten

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

Članak 3. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Uspješan uvoz kulturnih dobara ne smije se smatrati dokazom zakonitog podrijetla ili vlasništva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Uspješan uvoz kulturnih dobara ne smije se smatrati dokazom zakonitog podrijetla ili vlasništva.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | privremeni uvoz, u smislu članka 250. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara na carinsko područje Unije u obrazovne i znanstvene svrhe
  te svrhe
  akademskog istraživanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

privremeni uvoz, u smislu članka 250. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara na carinsko područje Unije u obrazovne i znanstvene svrhe
  te svrhe
  akademskog istraživanja;

te svrhe

| (a) | privremeni uvoz, u smislu članka 250. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara na carinsko područje Unije u obrazovne i znanstvene svrhe
  , za potrebe umjetničkih predstava, očuvanja, restauracije, digitalizacije i
  akademskog istraživanja
  te za potrebe suradnje između muzeja ili drugih neprofitnih ustanova radi organizacije kulturnih izložbi
  ; |
| --- | --- |

(a)

privremeni uvoz, u smislu članka 250. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara na carinsko područje Unije u obrazovne i znanstvene svrhe
  , za potrebe umjetničkih predstava, očuvanja, restauracije, digitalizacije i
  akademskog istraživanja
  te za potrebe suradnje između muzeja ili drugih neprofitnih ustanova radi organizacije kulturnih izložbi
  ;

, za potrebe umjetničkih predstava, očuvanja, restauracije, digitalizacije i

te za potrebe suradnje između muzeja ili drugih neprofitnih ustanova radi organizacije kulturnih izložbi

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 3. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | za kulturna dobra koja će biti izložena na trgovačkim sajmovima i međunarodnim umjetničkim sajmovima osim ako se nabavljaju i ostaju na području Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

za kulturna dobra koja će biti izložena na trgovačkim sajmovima i međunarodnim umjetničkim sajmovima osim ako se nabavljaju i ostaju na području Unije;

za kulturna dobra koja će biti izložena na trgovačkim sajmovima i međunarodnim umjetničkim sajmovima osim ako se nabavljaju i ostaju na području Unije;

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | smještaj, u smislu članka 237. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara
  isključivo
  radi osiguranja
  njihova
  očuvanja pod nadzorom ili vodstvom javnog tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

smještaj, u smislu članka 237. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara
  isključivo
  radi osiguranja
  njihova
  očuvanja pod nadzorom ili vodstvom javnog tijela.

isključivo

njihova

| (b) | smještaj, u smislu članka 237. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara radi osiguranja
  njihove sigurnosti ili
  očuvanja pod nadzorom ili vodstvom javnog tijela
  s namjerom povrata tih dobara u zemlju njihova podrijetla ili treću zemlju u koju su zakonito izvezena kad okolnosti to budu dopuštale; |
| --- | --- |

(b)

smještaj, u smislu članka 237. Uredbe (EU) br. 952/2013, kulturnih dobara radi osiguranja
  njihove sigurnosti ili
  očuvanja pod nadzorom ili vodstvom javnog tijela
  s namjerom povrata tih dobara u zemlju njihova podrijetla ili treću zemlju u koju su zakonito izvezena kad okolnosti to budu dopuštale;

njihove sigurnosti ili

s namjerom povrata tih dobara u zemlju njihova podrijetla ili treću zemlju u koju su zakonito izvezena kad okolnosti to budu dopuštale;

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka ba (nova)

Članak 3. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (b a) | vraćena kulturna dobra u smislu članka 2. Direktive 2014/60/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b a)

(b a)

vraćena kulturna dobra u smislu članka 2. Direktive 2014/60/EU.

vraćena kulturna dobra u smislu članka 2. Direktive 2014/60/EU.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi posebne uvjete za privremeni uvoz ili smještaj kulturnih dobara iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. | 3.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi posebne uvjete za privremeni uvoz ili smještaj kulturnih dobara
  i vraćenih kulturnih dobara
  iz stavka 2
  . radi njihove zaštite
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi posebne uvjete za privremeni uvoz ili smještaj kulturnih dobara iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

3.   Komisija može provedbenim aktima utvrditi posebne uvjete za privremeni uvoz ili smještaj kulturnih dobara
  i vraćenih kulturnih dobara
  iz stavka 2
  . radi njihove zaštite
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara iz točaka
  (c), (d)
  i 
  (h)
  Priloga
  u slobodni promet u Uniji
  i 
  njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  podliježe predočavanju uvozne dozvole carinskim tijelima. | 1.   
  Uvoz
  kulturnih dobara iz točaka
  A.1
  i 
  A.2
  Priloga
  I.
  u 
  Uniju
  podliježe predočavanju uvozne dozvole carinskim tijelima. |
| | Ovaj se članak primjenjuje isključivo na dobra iz prvog podstavka ako se nalaze na popisu zemalja i oznaka kombinirane nomenklature kako je utvrđeno u Prilogu II., ako se takav popis upotrebljava za zemlju podrijetla iz koje se kulturna dobra izvoze i ako je zemlja podrijetla kulturnih dobara poznata. |
| | Ovaj članak također se primjenjuje na kulturna dobra koja su samo navedena u Prilogu II. i koja se uvoze na carinsko područje Unije iz zemlje podrijetla ili treće zemlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara iz točaka
  (c), (d)
  i 
  (h)
  Priloga
  u slobodni promet u Uniji
  i 
  njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  podliježe predočavanju uvozne dozvole carinskim tijelima.

1.   
  Uvoz
  kulturnih dobara iz točaka
  A.1
  i 
  A.2
  Priloga
  I.
  u 
  Uniju
  podliježe predočavanju uvozne dozvole carinskim tijelima.

Ovaj se članak primjenjuje isključivo na dobra iz prvog podstavka ako se nalaze na popisu zemalja i oznaka kombinirane nomenklature kako je utvrđeno u Prilogu II., ako se takav popis upotrebljava za zemlju podrijetla iz koje se kulturna dobra izvoze i ako je zemlja podrijetla kulturnih dobara poznata.

Ovaj se članak primjenjuje isključivo na dobra iz prvog podstavka ako se nalaze na popisu zemalja i oznaka kombinirane nomenklature kako je utvrđeno u Prilogu II., ako se takav popis upotrebljava za zemlju podrijetla iz koje se kulturna dobra izvoze i ako je zemlja podrijetla kulturnih dobara poznata.

Ovaj članak također se primjenjuje na kulturna dobra koja su samo navedena u Prilogu II. i koja se uvoze na carinsko područje Unije iz zemlje podrijetla ili treće zemlje.

Ovaj članak također se primjenjuje na kulturna dobra koja su samo navedena u Prilogu II. i koja se uvoze na carinsko područje Unije iz zemlje podrijetla ili treće zemlje.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Posjednik dobara podnosi zahtjev za izdavanje uvozne dozvole nadležnom tijelu države članice
  ulaska
  . Zahtjevu se moraju priložiti prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  . Međutim, ako je zemlja izvoznica ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a o mjerama zabrane
  i 
  sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisane u Parizu


  14
  . 
  studenoga 1970


  . („Konvencija UNESCO-a iz 1970.”), uz
  zahtjev
  se prilažu prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su kulturna dobra izvezena iz te zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima. | 2.   Posjednik dobara podnosi zahtjev za izdavanje uvozne dozvole nadležnom tijelu
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  . Zahtjevu se moraju priložiti
  odgovarajući
  prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  ili da takvi zakoni
  i 
  propisi ne postoje
  .
  Zahtjev sadrži: |
| | — | izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Posjednik dobara podnosi zahtjev za izdavanje uvozne dozvole nadležnom tijelu države članice
  ulaska
  . Zahtjevu se moraju priložiti prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  . Međutim, ako je zemlja izvoznica ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a o mjerama zabrane
  i 
  sprječavanja nezakonitog uvoza, izvoza i prijenosa vlasništva kulturnih dobara potpisane u Parizu


  14
  . 
  studenoga 1970


  . („Konvencija UNESCO-a iz 1970.”), uz
  zahtjev
  se prilažu prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su kulturna dobra izvezena iz te zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima.

2.   Posjednik dobara podnosi zahtjev za izdavanje uvozne dozvole nadležnom tijelu
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  . Zahtjevu se moraju priložiti
  odgovarajući
  prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  ili da takvi zakoni
  i 
  propisi ne postoje
  .
  Zahtjev sadrži:

—

izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole;

izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole;

| — | standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati; |
| --- | --- |

—

standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

| — | isprave o vlasništvu; |
| --- | --- |

—

isprave o vlasništvu;

isprave o vlasništvu;

| — | račune; |
| --- | --- |

—

račune;

račune;

| — | kupoprodajne ugovore; |
| --- | --- |

—

kupoprodajne ugovore;

kupoprodajne ugovore;

| — | dokumente o osiguranju ili prijevozu. |
| --- | --- |

—

dokumente o osiguranju ili prijevozu.

dokumente o osiguranju ili prijevozu.

Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi,
  zahtjev
  obuhvaća i stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim.

Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi,

obuhvaća i stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neovisno o stavku 2., u iznimnim slučajevima kada: |
| | (a) | se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Neovisno o stavku 2., u iznimnim slučajevima kada:

(a)

(a)

se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela ili

se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela ili

| (b) | kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla, |
| --- | --- |

(b)

(b)

kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla,

kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla,

zahtjevu se moraju priložiti odgovarajući prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili da takvi zakoni i propisi ne postoje.

zahtjevu se moraju priložiti odgovarajući prateći dokumenti i informacije kojima se potkrepljuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili da takvi zakoni i propisi ne postoje.

Prateći dokumenti obuhvaćaju:

Prateći dokumenti obuhvaćaju:

| — | izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole; |
| --- | --- |

—

izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole;

izvozna uvjerenja ili izvozne dozvole;

| — | standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati; |
| --- | --- |

—

standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

standardizirani dokument, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

| — | isprave o vlasništvu; |
| --- | --- |

—

isprave o vlasništvu;

isprave o vlasništvu;

| — | račune; |
| --- | --- |

—

račune;

račune;

| — | kupoprodajne ugovore i |
| --- | --- |

—

kupoprodajne ugovore i

kupoprodajne ugovore i

| — | dokumente o osiguranju ili prijevozu. |
| --- | --- |

—

dokumente o osiguranju ili prijevozu.

dokumente o osiguranju ili prijevozu.

Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi, zahtjev obuhvaća i stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim.

Ako prateći dokumenti nisu raspoloživi, zahtjev obuhvaća i stručnu procjenu ako to nadležno tijelo smatra potrebnim.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 3.

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Nadležno tijelo države članice
  ulaska
  provjerava je li zahtjev potpun. U roku od
  30
  dana od primitka zahtjeva od podnositelja zahtjeva traži dostavu informacija ili dokumenata koji nedostaju. | 3.   Nadležno tijelo
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  provjerava je li zahtjev potpun. U roku od
  21
  dana od primitka zahtjeva od podnositelja zahtjeva traži dostavu informacija ili dokumenata koji nedostaju
  ili dodatne informacije ili dokumente
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Nadležno tijelo države članice
  ulaska
  provjerava je li zahtjev potpun. U roku od
  30
  dana od primitka zahtjeva od podnositelja zahtjeva traži dostavu informacija ili dokumenata koji nedostaju.

3.   Nadležno tijelo
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  provjerava je li zahtjev potpun. U roku od
  21
  dana od primitka zahtjeva od podnositelja zahtjeva traži dostavu informacija ili dokumenata koji nedostaju
  ili dodatne informacije ili dokumente
  .

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 4. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Nadležno tijelo razmatra zahtjev u roku od 90 dana od zaprimanja potpunog zahtjeva i odlučuje o izdavanju uvozne dozvole ili odbijanju zahtjeva. Nadležno tijelo
  može odbiti
  zahtjev na temelju sljedećih razloga: | 4.   Nadležno tijelo razmatra zahtjev u roku od 90 dana od zaprimanja potpunog zahtjeva i odlučuje o izdavanju uvozne dozvole ili odbijanju zahtjeva.
  U slučaju izdavanja uvozne dozvole, nadležno tijelo tu dozvolu urudžbira elektroničkim putem.
  Nadležno tijelo
  odbija
  zahtjev na temelju sljedećih razloga: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Nadležno tijelo razmatra zahtjev u roku od 90 dana od zaprimanja potpunog zahtjeva i odlučuje o izdavanju uvozne dozvole ili odbijanju zahtjeva. Nadležno tijelo
  može odbiti
  zahtjev na temelju sljedećih razloga:

4.   Nadležno tijelo razmatra zahtjev u roku od 90 dana od zaprimanja potpunog zahtjeva i odlučuje o izdavanju uvozne dozvole ili odbijanju zahtjeva.
  U slučaju izdavanja uvozne dozvole, nadležno tijelo tu dozvolu urudžbira elektroničkim putem.
  Nadležno tijelo
  odbija
  zahtjev na temelju sljedećih razloga:

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka a

Članak 4. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | za zemlju izvoznicu koja nije ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970.
  ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

za zemlju izvoznicu koja nije ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970.
  ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima;

za zemlju izvoznicu koja nije ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970.

| (a) | ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  na snazi u trenutku izvoza ili bez postojanja takvih zakona i propisa
  ;
  ili, u iznimnim slučajevima navedenima u članku 4. stavku 2.a, iz treće zemlje u skladu sa zakonima i propisima te treće zemlje koji su na snazi u trenutku izvoza, ili bez postojanja takvih zakona i propisa; |
| --- | --- |

(a)

ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima
  na snazi u trenutku izvoza ili bez postojanja takvih zakona i propisa
  ;
  ili, u iznimnim slučajevima navedenima u članku 4. stavku 2.a, iz treće zemlje u skladu sa zakonima i propisima te treće zemlje koji su na snazi u trenutku izvoza, ili bez postojanja takvih zakona i propisa;

na snazi u trenutku izvoza ili bez postojanja takvih zakona i propisa

ili, u iznimnim slučajevima navedenima u članku 4. stavku 2.a, iz treće zemlje u skladu sa zakonima i propisima te treće zemlje koji su na snazi u trenutku izvoza, ili bez postojanja takvih zakona i propisa;

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka b

Članak 4. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | za zemlju izvoznicu koja je ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970. ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje izvoznice u skladu s njezinim zakonima i propisima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

za zemlju izvoznicu koja je ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970. ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje izvoznice u skladu s njezinim zakonima i propisima;

za zemlju izvoznicu koja je ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a iz 1970. ako nije dokazano da su kulturna dobra izvezena iz zemlje izvoznice u skladu s njezinim zakonima i propisima;

Briše se.

Briše se.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka c

Članak 4. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | ako nadležno tijelo opravdano smatra da posjednik dobara nije stekao ta dobra na zakonit način. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

ako nadležno tijelo opravdano smatra da posjednik dobara nije stekao ta dobra na zakonit način.

| (c) | ako nadležno tijelo opravdano smatra
  i može dokazati
  da posjednik dobara nije stekao ta dobra na zakonit način. |
| --- | --- |

(c)

ako nadležno tijelo opravdano smatra
  i može dokazati
  da posjednik dobara nije stekao ta dobra na zakonit način.

i može dokazati

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka ca (nova)

Članak 4. – stavak 4. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c a) | ako su zahtjev za izdavanje uvozne dozvole za kulturno dobro prethodno odbila nadležna tijela druge države članice Unije za isto kulturno dobro i ako nisu dostavljeni nikakvi dodatni dokazi koji nisu već ranije predani u vezi s odbijenim zahtjevom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c a)

(c a)

ako su zahtjev za izdavanje uvozne dozvole za kulturno dobro prethodno odbila nadležna tijela druge države članice Unije za isto kulturno dobro i ako nisu dostavljeni nikakvi dodatni dokazi koji nisu već ranije predani u vezi s odbijenim zahtjevom;

ako su zahtjev za izdavanje uvozne dozvole za kulturno dobro prethodno odbila nadležna tijela druge države članice Unije za isto kulturno dobro i ako nisu dostavljeni nikakvi dodatni dokazi koji nisu već ranije predani u vezi s odbijenim zahtjevom;

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka cb (nova)

Članak 4. – stavak 4. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (c b) | ako se ne može dokazati zakonit izvoz izravno iz zemlje podrijetla odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima, posebno izvoznim uvjerenjima ili dozvolama koje izdaje zemlja izvoznica, ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, identifikacijskom oznakom predmeta ako postoji, dokumentima o osiguranju ili prijevozu i procjenama stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c b)

(c b)

ako se ne može dokazati zakonit izvoz izravno iz zemlje podrijetla odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima, posebno izvoznim uvjerenjima ili dozvolama koje izdaje zemlja izvoznica, ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, identifikacijskom oznakom predmeta ako postoji, dokumentima o osiguranju ili prijevozu i procjenama stručnjaka.

ako se ne može dokazati zakonit izvoz izravno iz zemlje podrijetla odgovarajućim pratećim dokumentima i dokazima, posebno izvoznim uvjerenjima ili dozvolama koje izdaje zemlja izvoznica, ispravama o vlasništvu, računima, kupoprodajnim ugovorima, identifikacijskom oznakom predmeta ako postoji, dokumentima o osiguranju ili prijevozu i procjenama stručnjaka.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

Članak 4. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Nadležno tijelo može odbiti zahtjev ako postoje zahtjevi za povrat ili plaćanje odštete koje su predala tijela zemlje podrijetla i koji su u postupku pred sudovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Nadležno tijelo može odbiti zahtjev ako postoje zahtjevi za povrat ili plaćanje odštete koje su predala tijela zemlje podrijetla i koji su u postupku pred sudovima.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

Članak 4. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Ako se zahtjev odbije, administrativna odluka iz stavka 4. popraćena je obrazloženjem koje uključuje informacije o žalbenom postupku koje se priopćavaju podnositelju zahtjeva u trenutku izdavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Ako se zahtjev odbije, administrativna odluka iz stavka 4. popraćena je obrazloženjem koje uključuje informacije o žalbenom postupku koje se priopćavaju podnositelju zahtjeva u trenutku izdavanja.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.c (novi)

Članak 4. – stavak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Zahtjev mora sadržavati izjavu da za dobra nije ranije podnesen zahtjev ili, u slučaju prethodnog odbijanja, mora navesti razloge odbijanja i dostaviti dodatne dokaze koji nisu bili dostupni pri prijašnjem razmatranju zahtjeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.c
     
  Zahtjev mora sadržavati izjavu da za dobra nije ranije podnesen zahtjev ili, u slučaju prethodnog odbijanja, mora navesti razloge odbijanja i dostaviti dodatne dokaze koji nisu bili dostupni pri prijašnjem razmatranju zahtjeva.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4.d (novi)

Članak 4. – stavak 4.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.d
     
  Ako država članica odbije elektronički zahtjev, to se odbijanje zajedno s razlozima odbijanja priopćava ostalim državama članicama i Komisiji. U slučajevima sumnje na nezakonitu trgovinu države članice također obavješćuju ostala relevantna tijela kao što su INTERPOL i EUROPOL. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.d
     
  Ako država članica odbije elektronički zahtjev, to se odbijanje zajedno s razlozima odbijanja priopćava ostalim državama članicama i Komisiji. U slučajevima sumnje na nezakonitu trgovinu države članice također obavješćuju ostala relevantna tijela kao što su INTERPOL i EUROPOL.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5. – podstavak 1.

Članak 4. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice određuju javna tijela koja su nadležna za izdavanje uvoznih dozvola u skladu s ovim člankom. Države članice Komisiji priopćuju pojedinosti o tim nadležnim tijelima i sve promjene u tom pogledu. | Države članice
  bez odgode
  određuju javna tijela koja su nadležna za izdavanje uvoznih dozvola u skladu s ovim člankom. Države članice Komisiji priopćuju pojedinosti o tim nadležnim tijelima i sve promjene u tom pogledu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice određuju javna tijela koja su nadležna za izdavanje uvoznih dozvola u skladu s ovim člankom. Države članice Komisiji priopćuju pojedinosti o tim nadležnim tijelima i sve promjene u tom pogledu.

Države članice
  bez odgode
  određuju javna tijela koja su nadležna za izdavanje uvoznih dozvola u skladu s ovim člankom. Države članice Komisiji priopćuju pojedinosti o tim nadležnim tijelima i sve promjene u tom pogledu.

bez odgode

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 6.

Članak 4. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  utvrditi
  predložak zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole, kao i postupovna pravila o podnošenju i obradi takvog zahtjeva. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. | 6.   Komisija
  utvrđuje
  provedbenim aktima
  elektronički standardizirani
  predložak zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole, kao i postupovna pravila o 
  elektroničkom
  podnošenju i obradi takvog zahtjeva
  zajedno s relevantnim pratećim dokumentima, koji se podnose elektroničkim putem
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  utvrditi
  predložak zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole, kao i postupovna pravila o podnošenju i obradi takvog zahtjeva. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

6.   Komisija
  utvrđuje
  provedbenim aktima
  elektronički standardizirani
  predložak zahtjeva za izdavanje uvozne dozvole, kao i postupovna pravila o 
  elektroničkom
  podnošenju i obradi takvog zahtjeva
  zajedno s relevantnim pratećim dokumentima, koji se podnose elektroničkim putem
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1.

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara iz točaka
  (a), (b), (e), (f), (g), (i), (j), (k) i (l)
  Priloga
  u slobodni promet u Uniji
  i 
  njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  podliježe podnošenju izjave uvoznika carinskim tijelima države članice
  ulaska
  . | 1.   
  Uvoz
  kulturnih dobara iz točaka
  3 do 14 dijela A
  Priloga I
  . na carinsko područje Unije
  podliježe podnošenju
  elektroničke
  izjave uvoznika
  koju posjednik dobara dostavlja
  carinskim tijelima
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  . |
| | Ovaj se članak također primjenjuje na kulturna dobra iz točaka A1 i A2 čije oznake kombinirane nomenklature nisu navedene u Prilogu II. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Puštanje
  kulturnih dobara iz točaka
  (a), (b), (e), (f), (g), (i), (j), (k) i (l)
  Priloga
  u slobodni promet u Uniji
  i 
  njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  podliježe podnošenju izjave uvoznika carinskim tijelima države članice
  ulaska
  .

1.   
  Uvoz
  kulturnih dobara iz točaka
  3 do 14 dijela A
  Priloga I
  . na carinsko područje Unije
  podliježe podnošenju
  elektroničke
  izjave uvoznika
  koju posjednik dobara dostavlja
  carinskim tijelima
  prve
  države članice
  s namjerom uvoza
  .

Ovaj se članak također primjenjuje na kulturna dobra iz točaka A1 i A2 čije oznake kombinirane nomenklature nisu navedene u Prilogu II.

Ovaj se članak također primjenjuje na kulturna dobra iz točaka A1 i A2 čije oznake kombinirane nomenklature nisu navedene u Prilogu II.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Izjava uvoznika
  sadržava
  potpisanu izjavu posjednika dobara da su dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima.
  Međutim, ako je zemlja izvoznica ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a o kulturnim dobrima, izjava uvoznika sadržava potpisanu izjavu posjednika dobara da su dobra izvezena iz zemlje izvoznice u skladu s njezinim zakonima i propisima. | 2.   Izjava uvoznika
  urudžbira se elektronički
  .
  Sastoji se od: |
| | a) | potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Izjava uvoznika
  sadržava
  potpisanu izjavu posjednika dobara da su dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima.
  Međutim, ako je zemlja izvoznica ugovorna stranka Konvencije UNESCO-a o kulturnim dobrima, izjava uvoznika sadržava potpisanu izjavu posjednika dobara da su dobra izvezena iz zemlje izvoznice u skladu s njezinim zakonima i propisima.

2.   Izjava uvoznika
  urudžbira se elektronički
  .
  Sastoji se od:

a)

a)

potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje;

potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje;

| b) | standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati; |
| --- | --- |

b)

b)

standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati;

| c) | uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje zemlja podrijetla, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima. |
| --- | --- |

c)

c)

uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje zemlja podrijetla, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima.

uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje zemlja podrijetla, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla u skladu s njezinim zakonima i propisima.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Neovisno o stavku 2., u iznimnim slučajevima kada: |
| | (a) | se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela; ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Neovisno o stavku 2., u iznimnim slučajevima kada:

(a)

(a)

se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela; ili

se zemlja podrijetla kulturnog dobra ne može pouzdano utvrditi i kada se ta okolnost smatra dobro dokumentiranom i potkrijepljenom dokazima od strane nadležnog tijela; ili

| (b) | kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla, |
| --- | --- |

(b)

(b)

kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla,

kada su kulturna dobra izvezena iz zemlje podrijetla prije 1970. i držana u trećoj zemlji u svrhe koje ne uključuju privremenu uporabu, provoz, izvoz ili otpremu prije unosa na carinsko područje Unije, ali korisnik ne može dostaviti tražene dokumente iz stavka 2. jer oni nisu bili u uporabi u vrijeme izvoza kulturnih dobara iz zemlje podrijetla,

izjava uvoznika sastoji se od:

izjava uvoznika sastoji se od:

| (a) | potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje; |
| --- | --- |

(a)

(a)

potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje;

potpisane izjave posjednika dobara u kojoj je navedeno da su dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima ili se njome dokazuje da takvi zakoni i propisi ne postoje;

| (b) | standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati i |
| --- | --- |

(b)

(b)

standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati i

standardiziranog dokumenta, u skladu sa standardom za identifikacijsku oznaku predmeta, u kojem se dotična kulturna dobra opisuju s dovoljno pojedinosti kako bi ih carinska tijela mogla identificirati i

| (c) | uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje treća zemlja, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima. |
| --- | --- |

(c)

(c)

uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje treća zemlja, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima.

uvoznih uvjerenja ili dozvola koje izdaje treća zemlja, kojima se dokazuje da su dotična kulturna dobra izvezena iz treće zemlje u skladu s njezinim zakonima i propisima.

Ako zakonima i propisima zemlje podrijetla ili treće zemlje nije predviđeno izdavanje izvoznih dozvola ili uvjerenja, izjava uvoznika također treba obuhvaćati druge odgovarajuće prateće dokumente i dokaze, uključujući isprave o vlasništvu, račune, kupoprodajne ugovore, dokumente o osiguranju i dokumente o prijevozu.

Ako zakonima i propisima zemlje podrijetla ili treće zemlje nije predviđeno izdavanje izvoznih dozvola ili uvjerenja, izjava uvoznika također treba obuhvaćati druge odgovarajuće prateće dokumente i dokaze, uključujući isprave o vlasništvu, račune, kupoprodajne ugovore, dokumente o osiguranju i dokumente o prijevozu.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  donijeti
  predložak izjave uvoznika, kao i postupovna pravila o njezinu podnošenju i obradi. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. | 3.   Komisija
  donosi
  provedbenim aktima
  elektronički standardizirani
  predložak izjave uvoznika, kao i postupovna pravila o njezinu podnošenju i obradi
  elektroničkim putem
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija
  može
  provedbenim aktima
  donijeti
  predložak izjave uvoznika, kao i postupovna pravila o njezinu podnošenju i obradi. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

3.   Komisija
  donosi
  provedbenim aktima
  elektronički standardizirani
  predložak izjave uvoznika, kao i postupovna pravila o njezinu podnošenju i obradi
  elektroničkim putem
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 13.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5.a (novi)

Članak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.a




  Mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća




  Komisija se mora pobrinuti za to da mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi) ostvaruju korist od odgovarajuće tehničke i financijske pomoći, uključujući promicanje nacionalnih kontaktnih točaka u suradnji s državama članicama i upostavu namjenske internetske stranice sa svim relevantnim informacijama, te mora olakšavati razmjenu informacija između MMSP-ova i relevantnih nacionalnih kontaktnih točaka kada dobiju upite radi učinkovite provedbe ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.a

Mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća

Komisija se mora pobrinuti za to da mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća (MMSP-ovi) ostvaruju korist od odgovarajuće tehničke i financijske pomoći, uključujući promicanje nacionalnih kontaktnih točaka u suradnji s državama članicama i upostavu namjenske internetske stranice sa svim relevantnim informacijama, te mora olakšavati razmjenu informacija između MMSP-ova i relevantnih nacionalnih kontaktnih točaka kada dobiju upite radi učinkovite provedbe ove Uredbe.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5.b (novi)

Članak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 5.b |
| | Upotreba elektroničkog sustava |
| | 1.
     
  Sva razmjena informacija između nadležnih tijela i deklaranata u skladu s člancima 4. i 5., kao što je razmjena izjava, zahtjeva ili odluka, vrši se elektroničkim putem. |
| | 2.
     
  Komisija uspostavlja elektronički sustav iz stavka 1. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju: |
| | — | mehanizmi za uvođenje, rad i održavanje elektroničkog sustava iz stavka 1., |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 5.b

Članak 5.b

Upotreba elektroničkog sustava

Upotreba elektroničkog sustava

1.
     
  Sva razmjena informacija između nadležnih tijela i deklaranata u skladu s člancima 4. i 5., kao što je razmjena izjava, zahtjeva ili odluka, vrši se elektroničkim putem.

2.
     
  Komisija uspostavlja elektronički sustav iz stavka 1. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju:

—

mehanizmi za uvođenje, rad i održavanje elektroničkog sustava iz stavka 1.,

mehanizmi za uvođenje, rad i održavanje elektroničkog sustava iz stavka 1.,

| — | detaljna pravila u pogledu podnošenja, obrade, pohrane i razmjene informacija među nadležnim tijelima država članica upotrebom elektroničkog sustava. |
| --- | --- |

—

detaljna pravila u pogledu podnošenja, obrade, pohrane i razmjene informacija među nadležnim tijelima država članica upotrebom elektroničkog sustava.

detaljna pravila u pogledu podnošenja, obrade, pohrane i razmjene informacija među nadležnim tijelima država članica upotrebom elektroničkog sustava.

Države članice surađivat će s Komisijom pri razvoju, održavanju i uporabi elektroničkog sustava iz stavka 1. te pohrani informacija, u skladu s ovom Uredbom.

Države članice surađivat će s Komisijom pri razvoju, održavanju i uporabi elektroničkog sustava iz stavka 1. te pohrani informacija, u skladu s ovom Uredbom.

3.
     
  Kada je riječ o obradi osobnih podataka u okviru ove Uredbe, deklaranti i nadležna tijela trebaju obavljati svoje zadaće u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredbom (EU) .../...

   (*1)

  .

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6.

Članak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 6. | Briše se. |
| Carinske kontrole i provjere | |
| 1.   
  Uvozna dozvola iz članka 4. ili izjava uvoznika iz članka 5., ovisno o slučaju, podnosi se carinskom uredu koji je nadležan za puštanje kulturnih dobara u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza. | |
| 2.
     
  Kad je riječ o kulturnim dobrima za koja je potrebna uvozna dozvola kako bi mogla ući na carinsko područje Unije, carinska tijela provjeravaju odgovara li uvozna dozvola tim dobrima. U tu svrhu mogu fizički pregledati kulturna dobra, a taj postupak obuhvaća i vještačenje. | |
| 3.
     
  Kad je riječ o kulturnim dobrima za koja je potrebna izjava uvoznika kako bi mogla ući na carinsko područje Unije, carinska tijela provjeravaju je li izjava uvoznika u skladu sa zahtjevima iz članka 5. ili zahtjevima na temelju tog članka i odgovara li tim dobrima. U tu svrhu mogu od deklaranta zahtijevati dodatne informacije i fizički pregledati kulturna dobra, a taj postupak obuhvaća i vještačenje. Izjavu uvoznika urudžbiraju dodjelom serijskog broja i datuma, a nakon puštanja dobara deklarantu daju presliku urudžbirane izjave uvoznika. | |
| 4.   
  Pri podnošenju deklaracije za postupak puštanja kulturnih dobara u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza količina proizvoda navodi se upotrebom dodatne jedinice utvrđene u Prilogu. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 6.

Članak 6.

Briše se.

Briše se.

Carinske kontrole i provjere

Carinske kontrole i provjere

1.   
  Uvozna dozvola iz članka 4. ili izjava uvoznika iz članka 5., ovisno o slučaju, podnosi se carinskom uredu koji je nadležan za puštanje kulturnih dobara u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza.

2.
     
  Kad je riječ o kulturnim dobrima za koja je potrebna uvozna dozvola kako bi mogla ući na carinsko područje Unije, carinska tijela provjeravaju odgovara li uvozna dozvola tim dobrima. U tu svrhu mogu fizički pregledati kulturna dobra, a taj postupak obuhvaća i vještačenje.

3.
     
  Kad je riječ o kulturnim dobrima za koja je potrebna izjava uvoznika kako bi mogla ući na carinsko područje Unije, carinska tijela provjeravaju je li izjava uvoznika u skladu sa zahtjevima iz članka 5. ili zahtjevima na temelju tog članka i odgovara li tim dobrima. U tu svrhu mogu od deklaranta zahtijevati dodatne informacije i fizički pregledati kulturna dobra, a taj postupak obuhvaća i vještačenje. Izjavu uvoznika urudžbiraju dodjelom serijskog broja i datuma, a nakon puštanja dobara deklarantu daju presliku urudžbirane izjave uvoznika.

4.   
  Pri podnošenju deklaracije za postupak puštanja kulturnih dobara u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza količina proizvoda navodi se upotrebom dodatne jedinice utvrđene u Prilogu.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako
  države članice
  ograniče
  broj carinskih ureda nadležnih za
  puštanje
  kulturnih dobara
  u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  , Komisiji priopćuju pojedinosti o tim carinskim uredima i sve promjene u tom pogledu. | Države članice
  mogu ograničiti
  broj carinskih ureda nadležnih za
  dopuštanje uvoza
  kulturnih dobara
  . Ako države članice primjenjuju to ograničenje
  , Komisiji priopćuju pojedinosti o tim carinskim uredima i sve promjene u tom pogledu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako
  države članice
  ograniče
  broj carinskih ureda nadležnih za
  puštanje
  kulturnih dobara
  u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza
  , Komisiji priopćuju pojedinosti o tim carinskim uredima i sve promjene u tom pogledu.

Ako

ograniče

puštanje

u slobodni promet ili njihovo stavljanje u neki od posebnih postupaka osim provoza

Države članice
  mogu ograničiti
  broj carinskih ureda nadležnih za
  dopuštanje uvoza
  kulturnih dobara
  . Ako države članice primjenjuju to ograničenje
  , Komisiji priopćuju pojedinosti o tim carinskim uredima i sve promjene u tom pogledu.

mogu ograničiti

dopuštanje uvoza

. Ako države članice primjenjuju to ograničenje

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Carinska
  tijela oduzimaju i privremeno zadržavaju kulturna dobra unesena na carinsko područje Unije ako
  su dotična kulturna dobra ušla na carinsko područje Unije, a da
  pritom nisu ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavaka 1. i 2. | 1.   
  Nadležna
  tijela oduzimaju i privremeno zadržavaju kulturna dobra unesena na carinsko područje Unije ako pritom nisu ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavaka 1. i 2.
  Ako se kulturna dobra zadržavaju, treba zajamčiti odgovarajuće uvjete očuvanja u skladu s uvjetima i odgovornostima za privremeno skladištenje dobara iz članka 147. Uredbe (EU) br. 952/2013, uzimajući u obzir specifičnu prirodu dobara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Carinska
  tijela oduzimaju i privremeno zadržavaju kulturna dobra unesena na carinsko područje Unije ako
  su dotična kulturna dobra ušla na carinsko područje Unije, a da
  pritom nisu ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavaka 1. i 2.

1.   
  Nadležna
  tijela oduzimaju i privremeno zadržavaju kulturna dobra unesena na carinsko područje Unije ako pritom nisu ispunjeni uvjeti iz članka 3. stavaka 1. i 2.
  Ako se kulturna dobra zadržavaju, treba zajamčiti odgovarajuće uvjete očuvanja u skladu s uvjetima i odgovornostima za privremeno skladištenje dobara iz članka 147. Uredbe (EU) br. 952/2013, uzimajući u obzir specifičnu prirodu dobara.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Administrativna odluka iz stavka 1.
  popraćena je obrazloženjem te se priopćuje deklarantu i
  podliježe
  djelotvornom pravnom lijeku u skladu s postupcima predviđenima nacionalnim pravom
  . | 2.   Administrativna odluka iz stavka 1. podliježe
  odredbama iz članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 952/2013
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Administrativna odluka iz stavka 1.
  popraćena je obrazloženjem te se priopćuje deklarantu i
  podliježe
  djelotvornom pravnom lijeku u skladu s postupcima predviđenima nacionalnim pravom
  .

2.   Administrativna odluka iz stavka 1. podliježe
  odredbama iz članka 22. stavka 7. Uredbe (EU) br. 952/2013
  .

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Razdoblje privremenog zadržavanja strogo je ograničeno na vrijeme koje je carinskim tijelima ili drugim tijelima kaznenog progona potrebno za utvrđivanje opravdanosti zadržavanja s obzirom na okolnosti na temelju drugih odredaba prava Unije ili nacionalnog prava. Razdoblje privremenog zadržavanja iz ovog članka može biti najdulje šest mjeseci. Ako se u pogledu daljnjeg zadržavanja kulturnih dobara u tom vremenskom razdoblju ne utvrdi ništa ili ako se utvrdi da u tom slučaju s obzirom na okolnosti nije opravdano dalje zadržati kulturna dobra, ona se stavljaju na raspolaganje deklarantu. | 3.   Razdoblje privremenog zadržavanja strogo je ograničeno na vrijeme koje je carinskim tijelima ili drugim tijelima kaznenog progona potrebno za utvrđivanje opravdanosti zadržavanja s obzirom na okolnosti na temelju drugih odredaba prava Unije ili nacionalnog prava. Razdoblje privremenog zadržavanja iz ovog članka može biti najdulje šest mjeseci
  , uz mogućnost da se na temelju obrazložene odluke carinskih tijela taj rok produlji za još tri mjeseca
  . Ako se u pogledu daljnjeg zadržavanja kulturnih dobara u tom vremenskom razdoblju ne utvrdi ništa ili ako se utvrdi da u tom slučaju s obzirom na okolnosti nije opravdano dalje zadržati kulturna dobra, ona se stavljaju na raspolaganje deklarantu.
  Nadležna tijela država članica moraju se pobrinuti da u trenutku povrata kulturnih dobara u zemlju podrijetla ta zemlja nije pogođena stanjem krize zbog oružanog sukoba u kojem se sigurnost kulturnih dobara ne može jamčiti. U takvom slučaju, kulturna dobra ostaju u Uniji sve dok se stanje u zemlji podrijetla ne stabilizira. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Razdoblje privremenog zadržavanja strogo je ograničeno na vrijeme koje je carinskim tijelima ili drugim tijelima kaznenog progona potrebno za utvrđivanje opravdanosti zadržavanja s obzirom na okolnosti na temelju drugih odredaba prava Unije ili nacionalnog prava. Razdoblje privremenog zadržavanja iz ovog članka može biti najdulje šest mjeseci. Ako se u pogledu daljnjeg zadržavanja kulturnih dobara u tom vremenskom razdoblju ne utvrdi ništa ili ako se utvrdi da u tom slučaju s obzirom na okolnosti nije opravdano dalje zadržati kulturna dobra, ona se stavljaju na raspolaganje deklarantu.

3.   Razdoblje privremenog zadržavanja strogo je ograničeno na vrijeme koje je carinskim tijelima ili drugim tijelima kaznenog progona potrebno za utvrđivanje opravdanosti zadržavanja s obzirom na okolnosti na temelju drugih odredaba prava Unije ili nacionalnog prava. Razdoblje privremenog zadržavanja iz ovog članka može biti najdulje šest mjeseci
  , uz mogućnost da se na temelju obrazložene odluke carinskih tijela taj rok produlji za još tri mjeseca
  . Ako se u pogledu daljnjeg zadržavanja kulturnih dobara u tom vremenskom razdoblju ne utvrdi ništa ili ako se utvrdi da u tom slučaju s obzirom na okolnosti nije opravdano dalje zadržati kulturna dobra, ona se stavljaju na raspolaganje deklarantu.
  Nadležna tijela država članica moraju se pobrinuti da u trenutku povrata kulturnih dobara u zemlju podrijetla ta zemlja nije pogođena stanjem krize zbog oružanog sukoba u kojem se sigurnost kulturnih dobara ne može jamčiti. U takvom slučaju, kulturna dobra ostaju u Uniji sve dok se stanje u zemlji podrijetla ne stabilizira.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 3.a (novi)

Članak 8. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Carinska tijela odmah obavještavaju zemlju podrijetla ili, u slučajevima kada se zemlja podrijetla kulturnih dobara ne može pouzdano utvrditi, treću zemlju te EUROPOL i INTERPOL, ovisno o slučaju, nakon što donesu odluku iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Carinska tijela odmah obavještavaju zemlju podrijetla ili, u slučajevima kada se zemlja podrijetla kulturnih dobara ne može pouzdano utvrditi, treću zemlju te EUROPOL i INTERPOL, ovisno o slučaju, nakon što donesu odluku iz stavka 1.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Ako nadležna tijela imaju opravdane razloge sumnjati da su kulturna dobra u provozu kroz carinsko područje Unije možda izvezena protivno pravilima i propisima zemlje podrijetla, dužna su dati uputu carinskim tijelima da privremeno zaplijene ta dobra. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Ako nadležna tijela imaju opravdane razloge sumnjati da su kulturna dobra u provozu kroz carinsko područje Unije možda izvezena protivno pravilima i propisima zemlje podrijetla, dužna su dati uputu carinskim tijelima da privremeno zaplijene ta dobra.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Administrativna suradnja | Administrativna suradnja
  i uporaba elektroničkog sustava |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Administrativna suradnja

Administrativna suradnja
  i uporaba elektroničkog sustava

i uporaba elektroničkog sustava

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe provedbe ove Uredbe države članice osiguravaju suradnju među svojim nadležnim tijelima iz članka
  3
  . stavka
  4
  . | 1.   Za potrebe provedbe ove Uredbe države članice osiguravaju suradnju
  i razmjenu informacija
  među svojim nadležnim tijelima iz članka
  4
  . stavka
  5
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe provedbe ove Uredbe države članice osiguravaju suradnju među svojim nadležnim tijelima iz članka
  3
  . stavka
  4
  .

1.   Za potrebe provedbe ove Uredbe države članice osiguravaju suradnju
  i razmjenu informacija
  među svojim nadležnim tijelima iz članka
  4
  . stavka
  5
  .

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za pohranu i razmjenu informacija među tijelima država članica, posebno u pogledu izjava uvoznika i uvoznih dozvola
  , može se razviti elektronički sustav
  . | 2.   Za pohranu i razmjenu informacija među tijelima država članica
  mora se razviti elektronički sustav u okviru Uredbe (EU) br. 952/2013. Svaki takav sustav mora obuhvaćati prijem, obradu, pohranu i razmjenu informacija
  , posebno u pogledu izjava uvoznika i uvoznih dozvola. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za pohranu i razmjenu informacija među tijelima država članica, posebno u pogledu izjava uvoznika i uvoznih dozvola
  , može se razviti elektronički sustav
  .

2.   Za pohranu i razmjenu informacija među tijelima država članica
  mora se razviti elektronički sustav u okviru Uredbe (EU) br. 952/2013. Svaki takav sustav mora obuhvaćati prijem, obradu, pohranu i razmjenu informacija
  , posebno u pogledu izjava uvoznika i uvoznih dozvola.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Pri obradi zahtjeva podnesenih u vezi s izvoznim dozvolama koje su propisane Uredbom (EZ) br. 116/2009 državama članicama na raspolaganju za konzultaciju stoji elektronički sustav iz stavka 2. Takvi zahtjevi mogu se izravno odnositi na informacije koje se čuvaju u elektroničkom sustavu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Pri obradi zahtjeva podnesenih u vezi s izvoznim dozvolama koje su propisane Uredbom (EZ) br. 116/2009 državama članicama na raspolaganju za konzultaciju stoji elektronički sustav iz stavka 2. Takvi zahtjevi mogu se izravno odnositi na informacije koje se čuvaju u elektroničkom sustavu.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija s pomoću provedbenih akata
  može utvrditi, | Komisija s pomoću provedbenih akata
  utvrđuje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija s pomoću provedbenih akata
  može utvrditi,

može utvrditi,

Komisija s pomoću provedbenih akata
  utvrđuje:

utvrđuje:

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2.

Članak 9. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 13. | Ti se provedbeni akti donose
  do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]
  u skladu s postupkom iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 13.

Ti se provedbeni akti donose
  do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]
  u skladu s postupkom iz članka 13.

do ... [šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe obavlja se samo u svrhu učinkovite zaštite od gubitka kulturnih dobara, očuvanja kulturne baštine čovječanstva i sprječavanja financiranja terorizma prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe obavlja se samo u svrhu učinkovite zaštite od gubitka kulturnih dobara, očuvanja kulturne baštine čovječanstva i sprječavanja financiranja terorizma prodajom ukradene kulturne baštine kupcima u Uniji.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.b (novi)

Članak 9. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela ima pristup osobnim podacima prikupljenima u skladu s člancima 4., 5. i 9. te su ti podaci zaštićeni od neovlaštenog pristupa i priopćavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Samo propisno ovlašteno osoblje nadležnih tijela ima pristup osobnim podacima prikupljenima u skladu s člancima 4., 5. i 9. te su ti podaci zaštićeni od neovlaštenog pristupa i priopćavanja.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice utvrđuju pravila o kaznama primjenjivima na povrede članaka 3., 4. i 5., posebno kad je riječ o 
  lažnim izjavama i
  podnošenju lažnih informacija radi odobravanja
  ulaska
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije i poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje
  njihova
  provođenja. Predviđene kazne moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće. Države članice u roku od
  18
  mjeseci od stupanja na snagu Uredbe obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu. | Države članice utvrđuju pravila o kaznama primjenjivima na povrede članaka 3., 4. i 5., posebno kad je riječ o podnošenju lažnih informacija radi odobravanja
  uvoza
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije i 
  one
  poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje provođenja
  tih pravila
  . Predviđene kazne moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće.
  Kako bi se postigli jednaki uvjeti i dosljedan pristup, države članice primjenjuju kazne slične prirode i učinka.
  Države članice u roku od
  12
  mjeseci od stupanja na snagu Uredbe obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice utvrđuju pravila o kaznama primjenjivima na povrede članaka 3., 4. i 5., posebno kad je riječ o 
  lažnim izjavama i
  podnošenju lažnih informacija radi odobravanja
  ulaska
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije i poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje
  njihova
  provođenja. Predviđene kazne moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće. Države članice u roku od
  18
  mjeseci od stupanja na snagu Uredbe obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

lažnim izjavama i

ulaska

njihova

18

Države članice utvrđuju pravila o kaznama primjenjivima na povrede članaka 3., 4. i 5., posebno kad je riječ o podnošenju lažnih informacija radi odobravanja
  uvoza
  kulturnih dobara na carinsko područje Unije i 
  one
  poduzimaju sve potrebne mjere za osiguravanje provođenja
  tih pravila
  . Predviđene kazne moraju biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće.
  Kako bi se postigli jednaki uvjeti i dosljedan pristup, države članice primjenjuju kazne slične prirode i učinka.
  Države članice u roku od
  12
  mjeseci od stupanja na snagu Uredbe obavješćuju Komisiju o tim pravilima i mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

uvoza

one

tih pravila

Kako bi se postigli jednaki uvjeti i dosljedan pristup, države članice primjenjuju kazne slične prirode i učinka.

12

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak - 1. (novi)

Članak 11. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U pripremnim radovima za provedbu ove Uredbe Komisija i države članice surađuju s međunarodnim organizacijama, kao što su UNESCO, Interpol, EUROPOL, Svjetska carinska organizacija (WCO), Međunarodni centar za konzervaciju i restauraciju spomenika (ICCROM) i Međunarodno vijeće muzeja, kako bi se osiguralo učinkovito osposobljavanje, izgradnja kapaciteta i kampanje podizanja razine osviještenosti, te kako bi se naručila odgovarajuća istraživanja i izrada standarda kad je to prikladno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U pripremnim radovima za provedbu ove Uredbe Komisija i države članice surađuju s međunarodnim organizacijama, kao što su UNESCO, Interpol, EUROPOL, Svjetska carinska organizacija (WCO), Međunarodni centar za konzervaciju i restauraciju spomenika (ICCROM) i Međunarodno vijeće muzeja, kako bi se osiguralo učinkovito osposobljavanje, izgradnja kapaciteta i kampanje podizanja razine osviještenosti, te kako bi se naručila odgovarajuća istraživanja i izrada standarda kad je to prikladno.

U pripremnim radovima za provedbu ove Uredbe Komisija i države članice surađuju s međunarodnim organizacijama, kao što su UNESCO, Interpol, EUROPOL, Svjetska carinska organizacija (WCO), Međunarodni centar za konzervaciju i restauraciju spomenika (ICCROM) i Međunarodno vijeće muzeja, kako bi se osiguralo učinkovito osposobljavanje, izgradnja kapaciteta i kampanje podizanja razine osviještenosti, te kako bi se naručila odgovarajuća istraživanja i izrada standarda kad je to prikladno.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice organiziraju
  tečajeve osposobljavanja
  i
  aktivnosti izgradnje kapaciteta kako bi
  osigurale da dotična tijela djelotvorno provode ovu Uredbu. Mogu organizirati i kampanje za podizanje razine osviještenosti namijenjene ponajprije kupcima
  kulturnih dobara. | Komisija u suradnji s državama članicama organizira: |
| | i. | tečajeve osposobljavanja, aktivnosti izgradnje kapaciteta
  i kampanje za podizanje razine svijesti za tijela, nacionalne kontaktne točke i relevantne stručnjake
  kako bi
  osigurala djelotvornu provodbu ove Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice organiziraju
  tečajeve osposobljavanja
  i
  aktivnosti izgradnje kapaciteta kako bi
  osigurale da dotična tijela djelotvorno provode ovu Uredbu. Mogu organizirati i kampanje za podizanje razine osviještenosti namijenjene ponajprije kupcima
  kulturnih dobara.

Države članice organiziraju

i

osigurale da dotična tijela djelotvorno provode ovu Uredbu. Mogu organizirati i kampanje za podizanje razine osviještenosti namijenjene ponajprije kupcima

Komisija u suradnji s državama članicama organizira:

Komisija u suradnji s državama članicama organizira:

i.

i.

tečajeve osposobljavanja, aktivnosti izgradnje kapaciteta
  i kampanje za podizanje razine svijesti za tijela, nacionalne kontaktne točke i relevantne stručnjake
  kako bi
  osigurala djelotvornu provodbu ove Uredbe;

i kampanje za podizanje razine svijesti za tijela, nacionalne kontaktne točke i relevantne stručnjake

osigurala djelotvornu provodbu ove Uredbe;

| ii. | aktivnosti za poticanje učinkovite suradnje sa zemljama podrijetla i |
| --- | --- |

ii.

ii.

aktivnosti za poticanje učinkovite suradnje sa zemljama podrijetla i

aktivnosti za poticanje učinkovite suradnje sa zemljama podrijetla i

| iii. | razmjenu najboljih praksi u cilju promicanja ujednačene provedbe ove Uredbe, a posebno odgovarajućih praksi iz država članica koje su prije stupanja na snagu ove Uredbe primjenjivale svoje pravne propise na uvoz
  kulturnih dobara. |
| --- | --- |

iii.

iii.

razmjenu najboljih praksi u cilju promicanja ujednačene provedbe ove Uredbe, a posebno odgovarajućih praksi iz država članica koje su prije stupanja na snagu ove Uredbe primjenjivale svoje pravne propise na uvoz
  kulturnih dobara.

razmjenu najboljih praksi u cilju promicanja ujednačene provedbe ove Uredbe, a posebno odgovarajućih praksi iz država članica koje su prije stupanja na snagu ove Uredbe primjenjivale svoje pravne propise na uvoz

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Te aktivnosti, kampanje i mjere temelje se na iskustvu stečenom u postojećim programima, uključujući one koje promiču Svjetska carinska organizacija i Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Te aktivnosti, kampanje i mjere temelje se na iskustvu stečenom u postojećim programima, uključujući one koje promiču Svjetska carinska organizacija i Komisija.

Te aktivnosti, kampanje i mjere temelje se na iskustvu stečenom u postojećim programima, uključujući one koje promiču Svjetska carinska organizacija i Komisija.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11.a (novi)

Članak 11.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 11.a




  Suradnja s trećim zemljama




  U pitanjima koja spadaju u opseg njezinih aktivnosti i u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjenje njezinih zadaća u okviru ove Uredbe Komisija olakšava i potiče tehničku i operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja.




  Komisija može organizirati aktivnosti osposobljavanja u suradnji s državama članicama i trećim zemljama na njihovu državnom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 11.a

Suradnja s trećim zemljama

U pitanjima koja spadaju u opseg njezinih aktivnosti i u mjeri u kojoj je to potrebno za ispunjenje njezinih zadaća u okviru ove Uredbe Komisija olakšava i potiče tehničku i operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja.

Komisija može organizirati aktivnosti osposobljavanja u suradnji s državama članicama i trećim zemljama na njihovu državnom području.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 2.

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od
  ... [Ured za publikacije unosi
  datum stupanja na snagu
  ovog akta]
  . | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od... [datum stupanja na snagu
  ove Uredbe]
  .
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od ... godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od
  ... [Ured za publikacije unosi
  datum stupanja na snagu
  ovog akta]
  .

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 2. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od... [datum stupanja na snagu
  ove Uredbe]
  .
  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od ... godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije o povredama Uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije o povredama Uredbe;

| (b) | informacije o povredama Uredbe
  i primijenjenim kaznama
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o povredama Uredbe
  i primijenjenim kaznama
  ;

i primijenjenim kaznama

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U tu svrhu Komisija šalje relevantne upitnike državama članicama. Države članice u roku od šest mjeseci dostavljaju Komisiji tražene informacije. | U tu svrhu Komisija šalje relevantne upitnike državama članicama. Države članice u roku od šest mjeseci
  od primitka upitnika
  dostavljaju Komisiji tražene informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U tu svrhu Komisija šalje relevantne upitnike državama članicama. Države članice u roku od šest mjeseci dostavljaju Komisiji tražene informacije.

U tu svrhu Komisija šalje relevantne upitnike državama članicama. Države članice u roku od šest mjeseci
  od primitka upitnika
  dostavljaju Komisiji tražene informacije.

od primitka upitnika

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

Članak 14. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija na temelju odgovora država članica na upitnike iz stavka 1. može od njih zatražiti da joj dostave dodatne informacije o postupanju sa zahtjevima za uvozne dozvole. Države članice što žurnije dostavljaju tražene informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija na temelju odgovora država članica na upitnike iz stavka 1. može od njih zatražiti da joj dostave dodatne informacije o postupanju sa zahtjevima za uvozne dozvole. Države članice što žurnije dostavljaju tražene informacije.

Komisija na temelju odgovora država članica na upitnike iz stavka 1. može od njih zatražiti da joj dostave dodatne informacije o postupanju sa zahtjevima za uvozne dozvole. Države članice što žurnije dostavljaju tražene informacije.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija šalje izvješće o provedbi ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću
  tri
  godine nakon datuma njezine primjene i 
  svakih pet godina
  nakon toga. | 2.   Komisija šalje izvješće o provedbi ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću
  dvije
  godine nakon datuma njezine primjene i 
  svake četiri godine
  nakon toga.
  To je izvješće dostupno javnosti. Obuhvaća razmatranje praktične primjene, uključujući utjecaj na gospodarske subjekte Unije, a osobito na MMSP-ove. U izvješću se uspoređuje provedba u državama članicama, uključujući procjenu stupnja ujednačene primjene Uredbe od datuma prethodnog izvješća. U toj se procjeni također razmatraju odredbe o utvrđivanju i primjeni kazni te opseg u kojem one osiguravaju jednake uvjete za sve subjekte među državama članicama. Ako je to potrebno, u izvješću se mogu dati preporuke za rješavanje neodgovarajuće provedbe ove Uredbe od strane država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija šalje izvješće o provedbi ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću
  tri
  godine nakon datuma njezine primjene i 
  svakih pet godina
  nakon toga.

2.   Komisija šalje izvješće o provedbi ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću
  dvije
  godine nakon datuma njezine primjene i 
  svake četiri godine
  nakon toga.
  To je izvješće dostupno javnosti. Obuhvaća razmatranje praktične primjene, uključujući utjecaj na gospodarske subjekte Unije, a osobito na MMSP-ove. U izvješću se uspoređuje provedba u državama članicama, uključujući procjenu stupnja ujednačene primjene Uredbe od datuma prethodnog izvješća. U toj se procjeni također razmatraju odredbe o utvrđivanju i primjeni kazni te opseg u kojem one osiguravaju jednake uvjete za sve subjekte među državama članicama. Ako je to potrebno, u izvješću se mogu dati preporuke za rješavanje neodgovarajuće provedbe ove Uredbe od strane država članica.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2.a (novi)

Članak 14. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  U izvješću iz stavka 2. uzima se u obzir utjecaj ove Uredbe na terenu, uključujući njezin utjecaj na gospodarske subjekte Unije, između ostalog, i na MMSP-ove. U izvješću se pružaju dokazi o različitim rezultatima provedbe u državama članicama, uključujući ocjenu o ujednačenosti provedbe i primjene ove Uredbe u dotičnom razdoblju, kao i preporuke za rješavanje problema nedostataka u provedbi u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  U izvješću iz stavka 2. uzima se u obzir utjecaj ove Uredbe na terenu, uključujući njezin utjecaj na gospodarske subjekte Unije, između ostalog, i na MMSP-ove. U izvješću se pružaju dokazi o različitim rezultatima provedbe u državama članicama, uključujući ocjenu o ujednačenosti provedbe i primjene ove Uredbe u dotičnom razdoblju, kao i preporuke za rješavanje problema nedostataka u provedbi u državama članicama.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I – podnaslov 3.

Prilog I – podnaslov 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kulturna dobra obuhvaćena člankom 2. stavkom 1. | Kulturna dobra obuhvaćena člankom 2. stavkom 1.
  točkom (a) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kulturna dobra obuhvaćena člankom 2. stavkom 1.

Kulturna dobra obuhvaćena člankom 2. stavkom 1.
  točkom (a)

točkom (a)

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.a (novi)

Prilog I.a (novi)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| 1. | Arheološki predmeti, stariji od 100 godina koji su proizvodi: | |
| --- | --- | --- |
| | — | istraživanja i nalazišta na kopnu i pod vodom |

1.

1.

Arheološki predmeti, stariji od 100 godina koji su proizvodi:

Arheološki predmeti, stariji od 100 godina koji su proizvodi:

—

istraživanja i nalazišta na kopnu i pod vodom

istraživanja i nalazišta na kopnu i pod vodom

9705 00 00

9705 00 00

| — | arheoloških lokaliteta |
| --- | --- |

—

arheoloških lokaliteta

arheoloških lokaliteta

9706 00 00

9706 00 00

| — | arheoloških zbirki |
| --- | --- |

—

arheoloških zbirki

arheoloških zbirki

2.

2.

Elementi stariji od 100 godina koji su sastavni dijelovi rastavljanih umjetničkih, povijesnih ili vjerskih spomenika

Elementi stariji od 100 godina koji su sastavni dijelovi rastavljanih umjetničkih, povijesnih ili vjerskih spomenika

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

3.

3.

Crteži i slike, osim onih koji su uključene u kategoriju 4. ili 5., u potpunosti izrađeni rukom u bilo kojem mediju i na bilo kojem materijalu

   (1a)

Crteži i slike, osim onih koji su uključene u kategoriju 4. ili 5., u potpunosti izrađeni rukom u bilo kojem mediju i na bilo kojem materijalu

1a

9701

9701

4.

4.

Akvareli, gvaševi i pasteli u potpunosti izrađeni rukom, na bilo kojem materijalu

   (1a)

Akvareli, gvaševi i pasteli u potpunosti izrađeni rukom, na bilo kojem materijalu

1a

9701

9701

5.

5.

Mozaici na bilo kojem materijalu, u potpunosti izrađeni rukom, osim onih iz kategorije 1. ili 2., i crteži u bilo kojem mediju, u potpunosti izrađeni rukom i na bilo kojem materijalu

   (1a)

Mozaici na bilo kojem materijalu, u potpunosti izrađeni rukom, osim onih iz kategorije 1. ili 2., i crteži u bilo kojem mediju, u potpunosti izrađeni rukom i na bilo kojem materijalu

1a

6914

6914

9701

9701

6.

6.

Originalne gravure, otisci, sitotisci i litografije s njihovim pločama te originalni plakati

   (1a)

Originalne gravure, otisci, sitotisci i litografije s njihovim pločama te originalni plakati

1a

Poglavlje 49

Poglavlje 49

9702 00 00

9702 00 00

8442 50 99

8442 50 99

7.

7.

Originalne skulpture ili kiparski radovi te kopije izrađene istim postupkom kao i originali

   (1a)

  , osim onih koji pripadaju 1. kategoriji

Originalne skulpture ili kiparski radovi te kopije izrađene istim postupkom kao i originali

1a

, osim onih koji pripadaju 1. kategoriji

9703 00 00

9703 00 00

8.

8.

Fotografije, filmovi i njihovi negativi

   (1a)

Fotografije, filmovi i njihovi negativi

1a

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4911 91 80

4911 91 80

9.

9.

Inkunabule i rukopisi, uključujući zemljovide i glazbene partiture, pojedinačno ili u zbirkama

   (1a)

Inkunabule i rukopisi, uključujući zemljovide i glazbene partiture, pojedinačno ili u zbirkama

1a

9702 00 00

9702 00 00

9706 00 00

9706 00 00

4901 10 00

4901 10 00

4901 99 00

4901 99 00

4904 00 00

4904 00 00

4905 91 00

4905 91 00

4905 99 00

4905 99 00

4906 00 00

4906 00 00

10.

10.

Knjige starije od 100 godina, pojedinačne ili u zbirkama

Knjige starije od 100 godina, pojedinačne ili u zbirkama

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

11.

11.

Tiskani zemljovidi stariji od 200 godina

Tiskani zemljovidi stariji od 200 godina

9706 00 00

9706 00 00

12.

12.

Arhivi i svi njihovi elementi, svake vrste ili u bilo kojem mediju, stariji od 50 godina

Arhivi i svi njihovi elementi, svake vrste ili u bilo kojem mediju, stariji od 50 godina

3704

3704

3705

3705

3706

3706

4901

4901

4906

4906

9705 00 00

9705 00 00

9706 00 00

9706 00 00

13.

13.

| (a) | Zbirke

   (1b)

  i primjerci iz zooloških, botaničkih, mineraloških ili anatomskih zbirki; |
| --- | --- |

(a)

(a)

Zbirke

   (1b)

  i primjerci iz zooloških, botaničkih, mineraloških ili anatomskih zbirki;

Zbirke

1b

i primjerci iz zooloških, botaničkih, mineraloških ili anatomskih zbirki;

9705 00 00

9705 00 00

| (b) | Zbirke

   (1b)

  od povijesnog, paleontološkog, etnografskog ili numizmatičkog interesa |
| --- | --- |

(b)

(b)

Zbirke

   (1b)

  od povijesnog, paleontološkog, etnografskog ili numizmatičkog interesa

Zbirke

1b

od povijesnog, paleontološkog, etnografskog ili numizmatičkog interesa

9705 00 00

9705 00 00

14.

14.

Prijevozna sredstva starija od 75 godina

Prijevozna sredstva starija od 75 godina

9705 00 00

9705 00 00

Poglavlja 86 – 89

Poglavlja 86 – 89

15.

15.

Svi ostali antikni predmeti koji nisu uključeni u kategorije od A.1 do A.14

Svi ostali antikni predmeti koji nisu uključeni u kategorije od A.1 do A.14

| (a) | stari između 50 i 100 godina: |
| --- | --- |

(a)

(a)

stari između 50 i 100 godina:

stari između 50 i 100 godina:

igračke, igre

igračke, igre

Poglavlje 95.

Poglavlje 95.

predmeti od stakla

predmeti od stakla

7013

7013

zlatarski ili srebrnarski predmeti

zlatarski ili srebrnarski predmeti

7114

7114

namještaj

namještaj

Poglavlje 94.

Poglavlje 94.

optička, fotografska ili kinematografska oprema

optička, fotografska ili kinematografska oprema

Poglavlje 90.

Poglavlje 90.

glazbeni instrumenti

glazbeni instrumenti

Poglavlje 92.

Poglavlje 92.

zidni i ručni satovi i njihovi dijelovi

zidni i ručni satovi i njihovi dijelovi

Poglavlje 91.

Poglavlje 91.

proizvodi od drva

proizvodi od drva

Poglavlje 44.

Poglavlje 44.

lončarski proizvodi

lončarski proizvodi

Poglavlje 69.

Poglavlje 69.

tapiserije

tapiserije

5805 00 00

5805 00 00

tepisi

tepisi

Poglavlje 57.

Poglavlje 57.

zidne tapete

zidne tapete

4814

4814

oružje

oružje

Poglavlje 93.

Poglavlje 93.

| (b) | stariji od 100 godina |
| --- | --- |

(b)

(b)

stariji od 100 godina

stariji od 100 godina

9706 00 00

9706 00 00

Kulturni predmeti iz kategorija A.1 do A.15 obuhvaćeni su ovom Uredbom samo ako je njihova vrijednost jednaka ili veća od financijskih pragova pod B.

Kulturni predmeti iz kategorija A.1 do A.15 obuhvaćeni su ovom Uredbom samo ako je njihova vrijednost jednaka ili veća od financijskih pragova pod B.

| B. | Financijski pragovi koji se primjenjuju na određene kategorije pod A (u eurima) |
| --- | --- |

B.

B.

Financijski pragovi koji se primjenjuju na određene kategorije pod A (u eurima)

Vrijednost:

Vrijednost:

Bilo koja vrijednost:

Bilo koja vrijednost:

—

1 (arheološki predmeti)

1 (arheološki predmeti)

—

2 (rastavljeni spomenici)

2 (rastavljeni spomenici)

—

9 (inkunabule i rukopisi)

9 (inkunabule i rukopisi)

—

12 (arhivi)

12 (arhivi)

15 000

15 000

—

5 (mozaici i crteži)

5 (mozaici i crteži)

—

6 (gravure)

6 (gravure)

—

8 (fotografije)

8 (fotografije)

—

11 (tiskani zemljovidi)

11 (tiskani zemljovidi)

30 000

30 000

—

4 (akvareli, gvaševi i pasteli)

4 (akvareli, gvaševi i pasteli)

50 000

50 000

—

7 (kipovi)

7 (kipovi)

—

10 (knjige)

10 (knjige)

—

13 (zbirke)

13 (zbirke)

—

14 (prijevozna sredstva)

14 (prijevozna sredstva)

—

15 (svi drugi predmeti)

15 (svi drugi predmeti)

150 000

150 000

—

3 (slike)

3 (slike)

Ispunjenje uvjeta u pogledu novčane vrijednosti mora se procijeniti pri podnošenju zahtjeva za izdavanje izvozne dozvole. Novčana vrijednost je vrijednost kulturnog dobra na međunarodnom tržištu.

Ispunjenje uvjeta u pogledu novčane vrijednosti mora se procijeniti pri podnošenju zahtjeva za izdavanje izvozne dozvole. Novčana vrijednost je vrijednost kulturnog dobra na međunarodnom tržištu.

Vrijednosti navedene u Prilogu I., izražene u eurima, pretvaraju se u nacionalne valute i u njima se izražavaju po deviznom tečaju od 31. prosinca 2001., objavljenom u Službenom listu Europskih zajednica. Ta protuvrijednost u nacionalnim valutama provjerava se svake dvije godine počevši od 31. prosinca 2001. Izračun te protuvrijednosti temelji se na prosječnoj dnevnoj vrijednosti navedenih valuta, izraženoj u eurima, u razdoblju od 24 mjeseca koje završava posljednjeg dana mjeseca kolovoza koji prethodi reviziji s učinkom od 31. prosinca. Tu metodu izračuna revidira Savjetodavni odbor za kulturna dobra na prijedlog Komisije, načelno dvije godine nakon prve primjene. Pri svakoj reviziji vrijednosti izražene u eurima i njihove protuvrijednosti u nacionalnoj valuti periodično se objavljuju u Službenom listu Europske unije u prvim danima mjeseca studenoga koji prethodi datumu stupanja revizije na snagu.

Vrijednosti navedene u Prilogu I., izražene u eurima, pretvaraju se u nacionalne valute i u njima se izražavaju po deviznom tečaju od 31. prosinca 2001., objavljenom u Službenom listu Europskih zajednica. Ta protuvrijednost u nacionalnim valutama provjerava se svake dvije godine počevši od 31. prosinca 2001. Izračun te protuvrijednosti temelji se na prosječnoj dnevnoj vrijednosti navedenih valuta, izraženoj u eurima, u razdoblju od 24 mjeseca koje završava posljednjeg dana mjeseca kolovoza koji prethodi reviziji s učinkom od 31. prosinca. Tu metodu izračuna revidira Savjetodavni odbor za kulturna dobra na prijedlog Komisije, načelno dvije godine nakon prve primjene. Pri svakoj reviziji vrijednosti izražene u eurima i njihove protuvrijednosti u nacionalnoj valuti periodično se objavljuju u Službenom listu Europske unije u prvim danima mjeseca studenoga koji prethodi datumu stupanja revizije na snagu.

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.b (novi)

Prilog I.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0308/2018).

---

1

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP, SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

25

(24)  COM(2016)0050.

24

(25)  Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP, SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

25

(1a)  
  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

1a

Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

(27)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

27

(27)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

27

(28)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

28

(28)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

28

(29)  COM(2014)0527: Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o Strategiji EU-a i Akcijskom planu za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima.

29

(29)  COM(2014)0527: Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o Strategiji EU-a i Akcijskom planu za upravljanje rizicima u carinskim pitanjima.

29

(1a)  
  Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

1a

Uredba (EU) br. 1287/2013 Europskog Parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(*1)  
  SL: molimo u tekst umetnuti serijski broj Uredbe iz dokumenta 2017/0003(COD).

*1

SL: molimo u tekst umetnuti serijski broj Uredbe iz dokumenta 2017/0003(COD).

(1a)  
  Koji su stariji od 50 godina i ne pripadaju svojem izvoru.

1a

Koji su stariji od 50 godina i ne pripadaju svojem izvoru.

(1b)  
  Kako ih je definirao Sud Europske unije u presudi u predmetu 252/84, kako slijedi: „Kolekcionarski predmeti u smislu rubrike br. 97.05 Zajedničke carinske tarife predmeti su koji imaju nužna svojstva za uključenje u kolekciju, odnosno, relativno su rijetki, obično se ne upotrebljavaju za svoju izvornu namjenu, predmet su posebnih transakcija izvan uobičajene trgovine artiklima za sličnu uporabu te imaju veliku vrijednost.”

1b

Kako ih je definirao Sud Europske unije u presudi u predmetu 252/84, kako slijedi: „Kolekcionarski predmeti u smislu rubrike br. 97.05 Zajedničke carinske tarife predmeti su koji imaju nužna svojstva za uključenje u kolekciju, odnosno, relativno su rijetki, obično se ne upotrebljavaju za svoju izvornu namjenu, predmet su posebnih transakcija izvan uobičajene trgovine artiklima za sličnu uporabu te imaju veliku vrijednost.”

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/334 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/334

---

P8_TA(2018)0420

Odobravanje primjene i nadzor nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (COM(2014)0557 – C8-0142/2014 – 2014/0256(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0557), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0557),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 114. i 168. stavak 4.c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0142/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 114. i 168. stavak 4.c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0142/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 13. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 13. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0035/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0035/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 242, 23.7.2015., str. 39.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 10. ožujka 2016. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0088).

---

P8_TC1-COD(2014)0256

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove, Uredbe (EZ) br. 1901/2006 o lijekovima za pedijatrijsku upotrebu i Direktive 2001/83/EZ o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/5.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/335 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/335

---

P8_TA(2018)0421

Veterinarsko-medicinski proizvodi***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima (COM(2014)0558 – C8-0164/2014 – 2014/0257(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/47)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0558),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0164/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0164/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2015. o sigurnijoj zdravstvenoj skrbi u Europi: poboljšanje sigurnosti pacijenata i borba protiv antimikrobne rezistencije (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 13. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 13. lipnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0046/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0046/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 242, 23.7.2015., str. 54.

(2)  SL C 353, 27.9.2016., str. 12.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 10. ožujka 2016. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0087).

---

P8_TC1-COD(2014)0257

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/6.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/336 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/336

---

P8_TA(2018)0422

Proizvodnja, stavljanje na tržište i uporaba hrane za životinje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi hrane za životinje s dodanim lijekovima i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ (COM(2014)0556 – C8-0143/2014 – 2014/0255(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/48)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0556), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0556),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0143/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0143/2014),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. siječnja 2015. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. svibnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. svibnja 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0075/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0075/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 242, 23.7.2015., str. 54.

---

P8_TC1-COD(2014)0255

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2019/... Europskog parlamenta i Vijeća o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi ljekovite hrane za životinje, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2019/4.)

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/337 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/337

---

P8_TA(2018)0423

Naknade koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (COM(2017)0275 – C8-0171/2017 – 2017/0114(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/49)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0275), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2017)0275),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C8-0171/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje austrijskog Saveznog vijeća, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje austrijskog Saveznog vijeća, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da Nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. listopada 2017. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. veljače 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. veljače 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam i mišljenje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0202/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 81, 2.3.2018., str. 188.

(2)  SL C 176, 23.5.2018., str. 66.

---

P8_TC1-COD(2017)0114

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Direktive (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/62/EZ o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Napredak prema cilju koji je Komisija utvrdila u svojoj Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011. (4), to jest pomak u smjeru pune primjene načela „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”, kako bi se ostvario prihod i osiguralo financiranje za buduća ulaganja u prijevoz bio je spor, a nedosljednosti u primjeni naplate naknada za cestovnu infrastrukturu i dalje su prisutne diljem Unije. |
| --- | --- |

(1)

Napredak prema cilju koji je Komisija utvrdila u svojoj Bijeloj knjizi od 28. ožujka 2011. (4), to jest pomak u smjeru pune primjene načela „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”, kako bi se ostvario prihod i osiguralo financiranje za buduća ulaganja u prijevoz bio je spor, a nedosljednosti u primjeni naplate naknada za cestovnu infrastrukturu i dalje su prisutne diljem Unije.

| (1a) | Komisija je u toj Bijeloj knjizi odredila 2020. godinu kao rok za „cjelovitu i obveznu internalizaciju vanjskih troškova cestovnog i željezničkog prometa (uključujući troškove buke, lokalnog onečišćenja i zastoja, uz obveznu naknadu za uobičajeno trošenje)”. [Am. 1] |
| --- | --- |

(1a)

Komisija je u toj Bijeloj knjizi odredila 2020. godinu kao rok za „cjelovitu i obveznu internalizaciju vanjskih troškova cestovnog i željezničkog prometa (uključujući troškove buke, lokalnog onečišćenja i zastoja, uz obveznu naknadu za uobičajeno trošenje)”. [Am. 1]

| (1b) | Promet vozila za prijevoz tereta i putnika čimbenik je koji doprinosi ispuštanju onečišćujućih tvari u atmosferu. Te onečišćujuće tvari, koje imaju vrlo ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i dovode do pogoršanja kvalitete atmosferskog zraka u Uniji, obuhvaćaju PM2,5, NO2 i O3. Prema procjenama Europske agencije za okoliš iz 2017., dugotrajna izloženost tim trima onečišćujućim tvarima uzrokovala je tijekom 2014. preranu smrt 399 000 (u slučaju PM2,5), 75 000 (u slučaju NO2), odnosno 13 600 (u slučaju O3) osoba u Uniji. [Am. 2] |
| --- | --- |

(1b)

Promet vozila za prijevoz tereta i putnika čimbenik je koji doprinosi ispuštanju onečišćujućih tvari u atmosferu. Te onečišćujuće tvari, koje imaju vrlo ozbiljne posljedice za ljudsko zdravlje i dovode do pogoršanja kvalitete atmosferskog zraka u Uniji, obuhvaćaju PM2,5, NO2 i O3. Prema procjenama Europske agencije za okoliš iz 2017., dugotrajna izloženost tim trima onečišćujućim tvarima uzrokovala je tijekom 2014. preranu smrt 399 000 (u slučaju PM2,5), 75 000 (u slučaju NO2), odnosno 13 600 (u slučaju O3) osoba u Uniji. [Am. 2]

| (1c) | Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, buka samo iz cestovnog prometa drugi je najštetniji uzročnik stresa povezan s okolišem u Europi, odmah nakon onečišćenja zraka. Svake se godine najmanje 9 000 slučajeva prerane smrti može pripisati srčanim bolestima prouzročenima bukom iz prometa. [Am. 3] |
| --- | --- |

(1c)

Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije, buka samo iz cestovnog prometa drugi je najštetniji uzročnik stresa povezan s okolišem u Europi, odmah nakon onečišćenja zraka. Svake se godine najmanje 9 000 slučajeva prerane smrti može pripisati srčanim bolestima prouzročenima bukom iz prometa. [Am. 3]

| (1d) | Podsjeća da je, prema podacima iz izvješća o kvaliteti zraka u Europi Europske agencije za okoliš iz 2017., sektor cestovnog prometa 2015. proizveo najviše emisija NOX te je bio drugi najveći izvor onečišćenja čađom. [Am. 4] |
| --- | --- |

(1d)

Podsjeća da je, prema podacima iz izvješća o kvaliteti zraka u Europi Europske agencije za okoliš iz 2017., sektor cestovnog prometa 2015. proizveo najviše emisija NOX te je bio drugi najveći izvor onečišćenja čađom. [Am. 4]

| (2) | Komisija je u svojoj Komunikaciji o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (5) objavila da će predložiti reviziju Direktive o naplati naknade za kamione kako bi omogućila naplatu naknada i na temelju diferencijacije s obzirom na emisije ugljičnog dioksida te proširila neka od svojih načela na autobuse te na osobne automobile i kombije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u svojoj Komunikaciji o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (5) objavila da će predložiti reviziju Direktive o naplati naknade za kamione kako bi omogućila naplatu naknada i na temelju diferencijacije s obzirom na emisije ugljičnog dioksida te proširila neka od svojih načela na autobuse te na osobne automobile i kombije.

| (3) | Sva teška vozila imaju znatan utjecaj na cestovnu infrastrukturu i pridonose onečišćenju zraka, a laka su vozila izvor većine negativnih učinaka na okoliš i društvenih učinaka iz cestovnog prijevoza povezanih s emisijama i zagušenjem. U interesu jednakog postupanja i poštenog tržišnog natjecanja trebalo bi osigurati da se vozila koja dosad nisu obuhvaćena okvirom utvrđenim u Direktivi 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) s obzirom na cestarine i korisničke naknade uključe u taj okvir. Područje primjene te Direktive stoga bi trebalo proširiti na teška vozila osim onih namijenjenih prijevozu tereta i

  te
  na laka vozila, uključujući

  i
  osobne automobile.
  Naknade za osobne automobile mogle bi se prilagoditi kako bi se izbjeglo prekomjerno kažnjavanje čestih korisnika. U svrhu jednakog postupanja potrebno je osigurati da se naknade primjenjuju bez diskriminacije, na temelju kategorije vozila te različito s obzirom na učinak vozila na infrastrukturu, okoliš i društvo te s obzirom na socioekonomski položaj određenih korisnika koji su primorani koristiti vozilo kako bi došli do svojeg radnog mjesta. [Am. 5] |
| --- | --- |

(3)

Sva teška vozila imaju znatan utjecaj na cestovnu infrastrukturu i pridonose onečišćenju zraka, a laka su vozila izvor većine negativnih učinaka na okoliš i društvenih učinaka iz cestovnog prijevoza povezanih s emisijama i zagušenjem. U interesu jednakog postupanja i poštenog tržišnog natjecanja trebalo bi osigurati da se vozila koja dosad nisu obuhvaćena okvirom utvrđenim u Direktivi 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (6) s obzirom na cestarine i korisničke naknade uključe u taj okvir. Područje primjene te Direktive stoga bi trebalo proširiti na teška vozila osim onih namijenjenih prijevozu tereta i

  te
  na laka vozila, uključujući

  i
  osobne automobile.
  Naknade za osobne automobile mogle bi se prilagoditi kako bi se izbjeglo prekomjerno kažnjavanje čestih korisnika. U svrhu jednakog postupanja potrebno je osigurati da se naknade primjenjuju bez diskriminacije, na temelju kategorije vozila te različito s obzirom na učinak vozila na infrastrukturu, okoliš i društvo te s obzirom na socioekonomski položaj određenih korisnika koji su primorani koristiti vozilo kako bi došli do svojeg radnog mjesta. [Am. 5]

| (3a) | Kako bi se uspostavilo unutarnje tržišta cestovnog prijevoza s jednakim uvjetima, pravila bi se trebala primjenjivati na isti način. Jedan od glavnih ciljeva ove Direktive je ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja među korisnicima. Stoga je u područje primjene naknada za teška vozila potrebno uvrstiti kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta. [Am. 6] |
| --- | --- |

(3a)

Kako bi se uspostavilo unutarnje tržišta cestovnog prijevoza s jednakim uvjetima, pravila bi se trebala primjenjivati na isti način. Jedan od glavnih ciljeva ove Direktive je ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja među korisnicima. Stoga je u područje primjene naknada za teška vozila potrebno uvrstiti kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta. [Am. 6]

| (3b) | Kako bi se osigurala njezina proporcionalnost, ta bi se mjera trebala odnositi samo na kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta i koji su uređeni uredbama (EZ) br. 1071/2009
   (7)

  i (EZ) br. 1072/2009
   (8)

  Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbom (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
   (9)
  . [Am. 7] |
| --- | --- |

(3b)

Kako bi se osigurala njezina proporcionalnost, ta bi se mjera trebala odnositi samo na kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta i koji su uređeni uredbama (EZ) br. 1071/2009
   (7)

  i (EZ) br. 1072/2009
   (8)

  Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbom (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
   (9)
  . [Am. 7]

| (4) | Naknade na vremenskoj osnovi zbog svoje prirode ne odražavaju točno stvarno nastale infrastrukturne troškove te, zbog sličnih razloga, nisu djelotvorne po pitanju poticanja čišćih i učinkovitijih djelatnosti ili smanjenju zagušenja. Stoga

  Kod teških vozila naknade na vremenskoj osnovi
  bi ih se trebalo postupno zamijeniti naknadama na temelju udaljenosti, koje su pravednije, učinkovitije i djelotvornije. [Am. 8] |
| --- | --- |

(4)

Naknade na vremenskoj osnovi zbog svoje prirode ne odražavaju točno stvarno nastale infrastrukturne troškove te, zbog sličnih razloga, nisu djelotvorne po pitanju poticanja čišćih i učinkovitijih djelatnosti ili smanjenju zagušenja. Stoga

  Kod teških vozila naknade na vremenskoj osnovi
  bi ih se trebalo postupno zamijeniti naknadama na temelju udaljenosti, koje su pravednije, učinkovitije i djelotvornije. [Am. 8]

| (4a) | Kako bi se izbjeglo da se postupna zamjena naknada na vremenskoj osnovi naknadama na osnovi udaljenosti pretvori u još jednu prepreku prijevozu iz rubnih država i regija prema glavnim europskim tržištima, valja što prije uvesti sustav naknada kako bi se stvorila protuteža dodatnim troškovima i na taj način osiguralo da ta zamjena ne dovede do znatnog gubitka konkurentnosti. [Am. 10] |
| --- | --- |

(4a)

Kako bi se izbjeglo da se postupna zamjena naknada na vremenskoj osnovi naknadama na osnovi udaljenosti pretvori u još jednu prepreku prijevozu iz rubnih država i regija prema glavnim europskim tržištima, valja što prije uvesti sustav naknada kako bi se stvorila protuteža dodatnim troškovima i na taj način osiguralo da ta zamjena ne dovede do znatnog gubitka konkurentnosti. [Am. 10]

| (4b) | Kako bi se spriječio prijelaz prometa na ceste na kojima se ne plaća cestarina, što bi moglo imati ozbiljne posljedice za cestovnu sigurnost i optimalno korištenje cestovne mreže, države članice moraju moći naplaćivati cestarinu na svim cestama koje su u izravnoj konkurenciji s transeuropskim mrežama. [Am. 11] |
| --- | --- |

(4b)

Kako bi se spriječio prijelaz prometa na ceste na kojima se ne plaća cestarina, što bi moglo imati ozbiljne posljedice za cestovnu sigurnost i optimalno korištenje cestovne mreže, države članice moraju moći naplaćivati cestarinu na svim cestama koje su u izravnoj konkurenciji s transeuropskim mrežama. [Am. 11]

| (4c) | Korisničkim naknadama na vremenskoj osnovi vozače se potiče da u razdoblju u kojem je vinjeta važeća više putuju, što predstavlja neispravnu primjenu načela „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”. [Am. 12] |
| --- | --- |

(4c)

Korisničkim naknadama na vremenskoj osnovi vozače se potiče da u razdoblju u kojem je vinjeta važeća više putuju, što predstavlja neispravnu primjenu načela „onečišćivač plaća” i „korisnik plaća”. [Am. 12]

| (4d) | Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Direktive, okvirnim ugovorima kojima se uređuju ugovori o koncesiji za ubiranje cestovnih naknada trebalo bi se, u skladu s Direktivom 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća, olakšati usklađivanje tih ugovora s promjenama regulatornog okvira Unije. [Am. 13] |
| --- | --- |

(4d)

Kako bi se osigurala pravilna primjena ove Direktive, okvirnim ugovorima kojima se uređuju ugovori o koncesiji za ubiranje cestovnih naknada trebalo bi se, u skladu s Direktivom 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća, olakšati usklađivanje tih ugovora s promjenama regulatornog okvira Unije. [Am. 13]

| (4e) | S tim u vezi valja razmotriti mogućnost kompenzacije dodatnih troškova zbog udaljenosti i to osiguranjem pristupa energetski učinkovitijim voznim parkovima i prioritetnim osiguravanjem ekskluzivne infrastrukture ili tehnologija kao što su e-autoceste. Te kompenzacijske mjere mogu biti dio budućeg Instrumenta za povezivanje Europe za razdoblje nakon 2020. [Am. 14] |
| --- | --- |

(4e)

S tim u vezi valja razmotriti mogućnost kompenzacije dodatnih troškova zbog udaljenosti i to osiguranjem pristupa energetski učinkovitijim voznim parkovima i prioritetnim osiguravanjem ekskluzivne infrastrukture ili tehnologija kao što su e-autoceste. Te kompenzacijske mjere mogu biti dio budućeg Instrumenta za povezivanje Europe za razdoblje nakon 2020. [Am. 14]

| (5) | Kako bi se osigurala prihvatljivost budućih sustava naplate cestovnih naknada za korisnike, trebalo bi omogućiti državama članicama uvođenje odgovarajućih sustava za ubiranje naknada kao dio većeg paketa usluga mobilnosti. Takvim bi se sustavima trebalo osigurati pravednu raspodjelu infrastrukturnih troškova i, odražavati načelo „onečišćivač plaća”
  te bi trebali obuhvaćati namjensku uporabu sredstava prikupljenih od korisničkih naknada
  .
  U vezi s time države članice same odlučuju hoće li i na cestama koje ne pripadaju glavnoj prometnoj mreži naplaćivati cestarinu.
  Sve države članice koje uvode takav sustav trebale bi osigurati njegovu usklađenost s odredbama Direktive 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). [Am. 15] |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurala prihvatljivost budućih sustava naplate cestovnih naknada za korisnike, trebalo bi omogućiti državama članicama uvođenje odgovarajućih sustava za ubiranje naknada kao dio većeg paketa usluga mobilnosti. Takvim bi se sustavima trebalo osigurati pravednu raspodjelu infrastrukturnih troškova i, odražavati načelo „onečišćivač plaća”
  te bi trebali obuhvaćati namjensku uporabu sredstava prikupljenih od korisničkih naknada
  .
  U vezi s time države članice same odlučuju hoće li i na cestama koje ne pripadaju glavnoj prometnoj mreži naplaćivati cestarinu.
  Sve države članice koje uvode takav sustav trebale bi osigurati njegovu usklađenost s odredbama Direktive 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (10). [Am. 15]

| (5a) | Države članice trebalo bi poticati da kod primjene sustava za naplatu naknada za korištenje cestovnom infrastrukturom za osobne automobile vode računa o društveno-gospodarskim čimbenicima. [Am. 16] |
| --- | --- |

(5a)

Države članice trebalo bi poticati da kod primjene sustava za naplatu naknada za korištenje cestovnom infrastrukturom za osobne automobile vode računa o društveno-gospodarskim čimbenicima. [Am. 16]

| (5b) | Opsežna naplata cestarina za korištenje svih vrsta cesta pomoću elektroničkih uređaja podrazumijeva masovno prikupljanje i pohranu osobnih podataka pomoću kojih se mogu stvoriti i opsežni profili o mobilnosti. Države članice i Komisija trebali bi se pri provedbi ove Direktive sustavno pridržavati načela ograničenja namjene i smanjenja količine podataka. Tehnička rješenja za prikupljanje podataka povezanih s naplatom cestovnih naknada trebala bi stoga sadržavati mogućnosti plaćanja koje su anonimne ili šifrirane ili pak mogućnost plaćanja unaprijed. [Am. 17] |
| --- | --- |

(5b)

Opsežna naplata cestarina za korištenje svih vrsta cesta pomoću elektroničkih uređaja podrazumijeva masovno prikupljanje i pohranu osobnih podataka pomoću kojih se mogu stvoriti i opsežni profili o mobilnosti. Države članice i Komisija trebali bi se pri provedbi ove Direktive sustavno pridržavati načela ograničenja namjene i smanjenja količine podataka. Tehnička rješenja za prikupljanje podataka povezanih s naplatom cestovnih naknada trebala bi stoga sadržavati mogućnosti plaćanja koje su anonimne ili šifrirane ili pak mogućnost plaćanja unaprijed. [Am. 17]

| (5c) | Porezi na vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina. Kako bi se podržalo uvođenje cestarina, države članice trebale bi imati veću fleksibilnost kako bi brzo smanjile poreze na vozila, što podrazumijeva smanjenje minimalnih stopa utvrđenih u Direktivi 1999/62/EZ u najkraćem mogućem roku. [Am. 18] |
| --- | --- |

(5c)

Porezi na vozila mogu biti prepreka uvođenju cestarina. Kako bi se podržalo uvođenje cestarina, države članice trebale bi imati veću fleksibilnost kako bi brzo smanjile poreze na vozila, što podrazumijeva smanjenje minimalnih stopa utvrđenih u Direktivi 1999/62/EZ u najkraćem mogućem roku. [Am. 18]

| (5d) | Posebno je važno da države članice uspostave pravedan sustav naknada kojim se ne kažnjavaju korisnici osobnih automobila koji su zbog svojeg prebivališta u ruralnom, teško dostupnom ili izoliranom području prisiljeni redovito se koristiti cestama ceste koje podliježu naknadama. U okviru politike teritorijalnog razvoja, države članice trebale bi korisnicima s navedenih područja naplaćivati niže naknade. [Am. 20] |
| --- | --- |

(5d)

Posebno je važno da države članice uspostave pravedan sustav naknada kojim se ne kažnjavaju korisnici osobnih automobila koji su zbog svojeg prebivališta u ruralnom, teško dostupnom ili izoliranom području prisiljeni redovito se koristiti cestama ceste koje podliježu naknadama. U okviru politike teritorijalnog razvoja, države članice trebale bi korisnicima s navedenih područja naplaćivati niže naknade. [Am. 20]

| (6) | S obzirom na teška vozila važno je osigurati da svaka naknada

  , u slučaju da države članice uvedu naknade
  na vremenskoj osnovi koja

  koje
  se primjenjuje

  primjenjuju
  na laka vozila
  , one

  bude

  budu

  razmjerna

  razmjerne
  , uključujući s obzirom na razdoblja upotrebe kraća od jedne godine. U tom se pogledu treba uzeti u obzir činjenica da je raspored upotrebe za laka vozila drugačiji od onoga za teška vozila. Izračun razmjernih naknada na vremenskoj osnovi mogao bi se temeljiti na dostupnim podacima o rasporedima putovanja
  , pod uvjetom da se njime jamči nediskriminacija
  . [Am. 21] |
| --- | --- |

(6)

S obzirom na teška vozila važno je osigurati da svaka naknada

  , u slučaju da države članice uvedu naknade
  na vremenskoj osnovi koja

  koje
  se primjenjuje

  primjenjuju
  na laka vozila
  , one

  bude

  budu

  razmjerna

  razmjerne
  , uključujući s obzirom na razdoblja upotrebe kraća od jedne godine. U tom se pogledu treba uzeti u obzir činjenica da je raspored upotrebe za laka vozila drugačiji od onoga za teška vozila. Izračun razmjernih naknada na vremenskoj osnovi mogao bi se temeljiti na dostupnim podacima o rasporedima putovanja
  , pod uvjetom da se njime jamči nediskriminacija
  . [Am. 21]

| (7) | Na temelju Direktive 1999/62/EZ pristojba za vanjske troškove može

  , koja odgovara načelu „onečišćivač plaća”, trebala bi
  se uvesti na razini koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe predmetnog vozila. Ta se metoda pokazala najpravednijim i najučinkovitijim načinom kako bi se u obzir uzeli negativni učinci na okoliš i zdravlje od onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila te bi se njome osigurao pravedan doprinos teških vozila u postizanju normi EU-a za kvalitetu zraka (11) i svih primjenjivih graničnih ili ciljnih vrijednosti za buku. Primjenu takvih naknada trebalo bi stoga olakšati. [Am. 22] |
| --- | --- |

(7)

Na temelju Direktive 1999/62/EZ pristojba za vanjske troškove može

  , koja odgovara načelu „onečišćivač plaća”, trebala bi
  se uvesti na razini koja je blizu graničnih društvenih troškova upotrebe predmetnog vozila. Ta se metoda pokazala najpravednijim i najučinkovitijim načinom kako bi se u obzir uzeli negativni učinci na okoliš i zdravlje od onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila te bi se njome osigurao pravedan doprinos teških vozila u postizanju normi EU-a za kvalitetu zraka (11) i svih primjenjivih graničnih ili ciljnih vrijednosti za buku. Primjenu takvih naknada trebalo bi stoga olakšati. [Am. 22]

| (8) | U tu bi svrhu
  trebalo uvesti mogućnost primjene

  najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove trebalo

  na mrežama koje nisu obuhvaćene infrastrukturnom pristojbom i
  zamijeniti
  najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove
  izravno primjenjivim referentnim

  minimalnim
  vrijednostima koje se ažuriraju s obzirom na inflaciju, ostvareni znanstveni napredak u procjenjivanju vanjskih troškova cestovnog prijevoza te kretanja u sastavu voznog parka. [Am. 23] |
| --- | --- |

(8)

U tu bi svrhu
  trebalo uvesti mogućnost primjene

  najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove trebalo

  na mrežama koje nisu obuhvaćene infrastrukturnom pristojbom i
  zamijeniti
  najviše ponderirane prosječne pristojbe za vanjske troškove
  izravno primjenjivim referentnim

  minimalnim
  vrijednostima koje se ažuriraju s obzirom na inflaciju, ostvareni znanstveni napredak u procjenjivanju vanjskih troškova cestovnog prijevoza te kretanja u sastavu voznog parka. [Am. 23]

| (8a) | Kako bi se doprinijelo ostvarenju cilja Bijele knjige o prometu koji se odnosi na cjelovitu primjenu načela „onečišćivač plaća”, trebalo bi osigurati da se na mreže koje su obuhvaćene infrastrukturnom pristojbom primjenjuje pristojba za vanjske troškove za teška vozila i kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta. [Am. 24] |
| --- | --- |

(8a)

Kako bi se doprinijelo ostvarenju cilja Bijele knjige o prometu koji se odnosi na cjelovitu primjenu načela „onečišćivač plaća”, trebalo bi osigurati da se na mreže koje su obuhvaćene infrastrukturnom pristojbom primjenjuje pristojba za vanjske troškove za teška vozila i kombije koji obavljaju cestovni prijevoz tereta. [Am. 24]

| (8b) | Kako bi se zajamčila primjerena ponovna uporaba prihoda ostvarenih naplatom pristojbi za vanjske troškove, ti bi se prihodi trebali ponovno uložiti u sektor prometne infrastrukture kako bi se promicali održiviji oblici prijevoza s manjim utjecajem na okoliš. [Am. 25] |
| --- | --- |

(8b)

Kako bi se zajamčila primjerena ponovna uporaba prihoda ostvarenih naplatom pristojbi za vanjske troškove, ti bi se prihodi trebali ponovno uložiti u sektor prometne infrastrukture kako bi se promicali održiviji oblici prijevoza s manjim utjecajem na okoliš. [Am. 25]

| (9) | Promjenom infrastrukturnih pristojbi s obzirom na Euro emisijsku normu pridonijelo se upotrebi čišćih vozila. Međutim, očekuje se da nakon obnove voznih parkova promjena troškova na toj osnovi na međugradskoj mreži do kraja 2020. više neće biti aktualna

  manje učinkovita
  te bi je stoga do tog trenutka trebalo postupno ukinuti. Od toga bi trenutka trebalo sustavnije primjenjivati naplatu pristojbi za vanjske troškove kao ciljano sredstvo za povrat vanjskih troškova s obzirom na situacije u kojima je to najpotrebnije. [Am. 27] |
| --- | --- |

(9)

Promjenom infrastrukturnih pristojbi s obzirom na Euro emisijsku normu pridonijelo se upotrebi čišćih vozila. Međutim, očekuje se da nakon obnove voznih parkova promjena troškova na toj osnovi na međugradskoj mreži do kraja 2020. više neće biti aktualna

  manje učinkovita
  te bi je stoga do tog trenutka trebalo postupno ukinuti. Od toga bi trenutka trebalo sustavnije primjenjivati naplatu pristojbi za vanjske troškove kao ciljano sredstvo za povrat vanjskih troškova s obzirom na situacije u kojima je to najpotrebnije. [Am. 27]

| (10) | Udio emisija CO2 iz teških vozila je u porastu. Promjenom infrastrukturnih pristojbi s obzirom na takve emisije može se pridonijeti poboljšanjima u tom području te bi je stoga trebalo uvesti. |
| --- | --- |

(10)

Udio emisija CO2 iz teških vozila je u porastu. Promjenom infrastrukturnih pristojbi s obzirom na takve emisije može se pridonijeti poboljšanjima u tom području te bi je stoga trebalo uvesti.

| (11) | Laka vozila stvaraju dvije trećine negativnih učinaka cestovnog prijevoza na okoliš i zdravlje. Stoga je važno poticati upotrebu najčišćih i najučinkovitijih vozila u smislu potrošnje goriva diferenciranjem cestovnih naknada na temelju faktora sukladnosti utvrđenih u Uredbi Komisije (EU) 2016/427 (12), Uredbi Komisije (EU) 2016/646 (13) i Uredbi Komisije (EU) 2017/xxx (14). |
| --- | --- |

(11)

Laka vozila stvaraju dvije trećine negativnih učinaka cestovnog prijevoza na okoliš i zdravlje. Stoga je važno poticati upotrebu najčišćih i najučinkovitijih vozila u smislu potrošnje goriva diferenciranjem cestovnih naknada na temelju faktora sukladnosti utvrđenih u Uredbi Komisije (EU) 2016/427 (12), Uredbi Komisije (EU) 2016/646 (13) i Uredbi Komisije (EU) 2017/xxx (14).

| (12) | Kako bi se potakla upotreba najčišćih i najučinkovitijih vozila, države članice trebale bi primjenjivati znatno snižene cestarine i korisničke naknade za ta vozila.
  Olakšanje i ubrzanje provedbe tih odredbi iziskuje primjenu sniženih naknada neovisno o stupanju na snagu Uredbe Komisije (EU) .../... o provedbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 u pogledu certifikacije emisija CO2 i potrošnje goriva za teška vozila. Vozila s nultom stopom emisija ne bi trebala podlijegati nikakvoj pristojbi za vanjske troškove povezanoj s onečišćenjem zraka. [Am. 28] |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se potakla upotreba najčišćih i najučinkovitijih vozila, države članice trebale bi primjenjivati znatno snižene cestarine i korisničke naknade za ta vozila.
  Olakšanje i ubrzanje provedbe tih odredbi iziskuje primjenu sniženih naknada neovisno o stupanju na snagu Uredbe Komisije (EU) .../... o provedbi Uredbe (EZ) br. 595/2009 u pogledu certifikacije emisija CO2 i potrošnje goriva za teška vozila. Vozila s nultom stopom emisija ne bi trebala podlijegati nikakvoj pristojbi za vanjske troškove povezanoj s onečišćenjem zraka. [Am. 28]

| (12a) | Promet preko Alpa za regije kroz koje se odvija predstavlja posebno opterećenje u pogledu buke, onečišćenja zraka i trošenja infrastrukture, što se još više pogoršava zbog cjenovne konkurentnosti s obližnjim koridorima. Pogođenim regijama i državama članicama mora se stoga odobriti velika fleksibilnost u pogledu naplaćivanja vanjskih troškova i provedbe mjera za upravljanje prometom, kako bi se izbjegle neželjene posljedice premještanja i prometa zaobilaznim putevima između koridora. [Am. 29] |
| --- | --- |

(12a)

Promet preko Alpa za regije kroz koje se odvija predstavlja posebno opterećenje u pogledu buke, onečišćenja zraka i trošenja infrastrukture, što se još više pogoršava zbog cjenovne konkurentnosti s obližnjim koridorima. Pogođenim regijama i državama članicama mora se stoga odobriti velika fleksibilnost u pogledu naplaćivanja vanjskih troškova i provedbe mjera za upravljanje prometom, kako bi se izbjegle neželjene posljedice premještanja i prometa zaobilaznim putevima između koridora. [Am. 29]

| (13) | Zagušenja na cestama kojima pridonose sva motorna vozila u različitim razmjerima predstavljaju troškove u iznosu od približno 1 % BDP-a. Znatan se dio tih troškova može pripisati međugradskom zagušenju. Stoga bi trebalo dopustiti uvođenje posebne naknade zbog zagušenja pod uvjetom da se ona primjenjuje na sve kategorije vozila. Kako bi naplaćeni iznos bio djelotvoran i, razmjeran
  i nediskriminirajuć,
  trebalo bi ga izračunati na temelju graničnog troška za zagušenje te diferencirati s obzirom na mjesto, vrijeme i kategoriju vozila.
  Isto tako, treba pronaći formule za uspostavu ravnoteže i kompenzaciju kojima se ne diskriminiraju radnici koji žive izvan gradova i koji bi već morali snositi troškove i korisničkih naknada i cestarina.
  Kako bi se pozitivan učinak naknade zbog zagušenja iskoristio u najvećoj mogućoj mjeri, odgovarajuće prihode trebalo bi dodijeliti projektima kojima se problemi nastoje riješiti na njihovu izvoru. [Am. 30] |
| --- | --- |

(13)

Zagušenja na cestama kojima pridonose sva motorna vozila u različitim razmjerima predstavljaju troškove u iznosu od približno 1 % BDP-a. Znatan se dio tih troškova može pripisati međugradskom zagušenju. Stoga bi trebalo dopustiti uvođenje posebne naknade zbog zagušenja pod uvjetom da se ona primjenjuje na sve kategorije vozila. Kako bi naplaćeni iznos bio djelotvoran i, razmjeran
  i nediskriminirajuć,
  trebalo bi ga izračunati na temelju graničnog troška za zagušenje te diferencirati s obzirom na mjesto, vrijeme i kategoriju vozila.
  Isto tako, treba pronaći formule za uspostavu ravnoteže i kompenzaciju kojima se ne diskriminiraju radnici koji žive izvan gradova i koji bi već morali snositi troškove i korisničkih naknada i cestarina.
  Kako bi se pozitivan učinak naknade zbog zagušenja iskoristio u najvećoj mogućoj mjeri, odgovarajuće prihode trebalo bi dodijeliti projektima kojima se problemi nastoje riješiti na njihovu izvoru. [Am. 30]

| (13a) | U svrhu očuvanja baštine automobilske industrije Unije, države članice trebale bi uspostaviti posebnu kategoriju povijesnih vozila kako bi se mogao prilagoditi iznos različitih naknada koje se primjenjuju u skladu s ovom Direktivom. [Am. 31] |
| --- | --- |

(13a)

U svrhu očuvanja baštine automobilske industrije Unije, države članice trebale bi uspostaviti posebnu kategoriju povijesnih vozila kako bi se mogao prilagoditi iznos različitih naknada koje se primjenjuju u skladu s ovom Direktivom. [Am. 31]

| (14) | Naknade zbog zagušenja trebale bi na razmjeran način odražavati stvarne troškove koje svako vozilo izravno prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu kao cjelini. Kako bi se izbjeglo da one nerazmjerno ometaju slobodno kretanje ljudi i roba, trebalo bi ih ograničiti na određene iznose koji odražavaju granični trošak za zagušenje u uvjetima gotovo potpunog iskorištenja kapaciteta, to jest kad se opseg prometa približi cestovnom kapacitetu. |
| --- | --- |

(14)

Naknade zbog zagušenja trebale bi na razmjeran način odražavati stvarne troškove koje svako vozilo izravno prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu kao cjelini. Kako bi se izbjeglo da one nerazmjerno ometaju slobodno kretanje ljudi i roba, trebalo bi ih ograničiti na određene iznose koji odražavaju granični trošak za zagušenje u uvjetima gotovo potpunog iskorištenja kapaciteta, to jest kad se opseg prometa približi cestovnom kapacitetu.

| (15) | Promjena infrastrukturnih pristojbi neovisna o prihodima koja se primjenjuje na teška teretna vozila nije optimalan instrument u svrhu smanjenja zagušenja te bi je trebalo postupno ukinuti. |
| --- | --- |

(15)

Promjena infrastrukturnih pristojbi neovisna o prihodima koja se primjenjuje na teška teretna vozila nije optimalan instrument u svrhu smanjenja zagušenja te bi je trebalo postupno ukinuti.

| (15a) | Kada je riječ o visokim vanjskim troškovima nesreća, koji godišnje iznose desetke milijardi eura, državama članicama moralo bi se u vezi s odredbama o prosječnim socijalnim troškovima nesreća sa smrtonosnim posljedicama i teških nesreća iz Direktive 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (15)

  , omogućiti da učinkovitije internaliziraju troškove koje ne pokrivaju osiguranja. Ti se troškovi dijelom naplaćuju iz sustava socijalne sigurnosti ili ih plaća cijelo društvo, poput administrativnih troškova korištenih javnih usluga, troškova korištenih zdravstvenih usluga te gubitka ljudskog kapitala i troškova povezanih s fizičkim i psihološkim posljedicama. [Am. 32] |
| --- | --- |

(15a)

Kada je riječ o visokim vanjskim troškovima nesreća, koji godišnje iznose desetke milijardi eura, državama članicama moralo bi se u vezi s odredbama o prosječnim socijalnim troškovima nesreća sa smrtonosnim posljedicama i teških nesreća iz Direktive 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
   (15)

  , omogućiti da učinkovitije internaliziraju troškove koje ne pokrivaju osiguranja. Ti se troškovi dijelom naplaćuju iz sustava socijalne sigurnosti ili ih plaća cijelo društvo, poput administrativnih troškova korištenih javnih usluga, troškova korištenih zdravstvenih usluga te gubitka ljudskog kapitala i troškova povezanih s fizičkim i psihološkim posljedicama. [Am. 32]

| (16) | Dodacima infrastrukturnoj pristojbi također bi se moglo dati koristan doprinos rješavanju problema povezanih sa znatnom štetom za okoliš ili zagušenjima izazvanima upotrebom određenih cesta, i to ne samo unutar planinskih područja. Stoga bi trenutačno ograničenje

  je potrebno olakšati primjenu
  dodataka
  uklanjanjem postojećih ograničenja
  na takva područja trebalo ukloniti

  kao i njihovo dodjeljivanje projektima središnje mreže transeuropske prometne mreže
  . Kako bi se izbjegla dvostruka naplata korisnicima, dodatke bi trebalo isključiti

  bi strože ograničiti dodatke
  na cestovnim dionicama na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja.
  Također je potrebno prilagoditi najvišu razinu ovisno o različitim situacijama. [Am. 33] |
| --- | --- |

(16)

Dodacima infrastrukturnoj pristojbi također bi se moglo dati koristan doprinos rješavanju problema povezanih sa znatnom štetom za okoliš ili zagušenjima izazvanima upotrebom određenih cesta, i to ne samo unutar planinskih područja. Stoga bi trenutačno ograničenje

  je potrebno olakšati primjenu
  dodataka
  uklanjanjem postojećih ograničenja
  na takva područja trebalo ukloniti

  kao i njihovo dodjeljivanje projektima središnje mreže transeuropske prometne mreže
  . Kako bi se izbjegla dvostruka naplata korisnicima, dodatke bi trebalo isključiti

  bi strože ograničiti dodatke
  na cestovnim dionicama na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja.
  Također je potrebno prilagoditi najvišu razinu ovisno o različitim situacijama. [Am. 33]

| (17) | U slučaju da država članica uvede sustav naplate cestovnih naknada, odobravanje nadoknada moglo bi, ovisno o pojedinom slučaju, dovesti do diskriminacije nerezidentnih korisnika cesta. Stoga bi mogućnost odobravanja nadoknade u takvom slučaju trebalo ograničiti na slučajeve cestarina te ona više ne bi trebala biti dostupna u slučaju korisničkih naknada. |
| --- | --- |

(17)

U slučaju da država članica uvede sustav naplate cestovnih naknada, odobravanje nadoknada moglo bi, ovisno o pojedinom slučaju, dovesti do diskriminacije nerezidentnih korisnika cesta. Stoga bi mogućnost odobravanja nadoknade u takvom slučaju trebalo ograničiti na slučajeve cestarina te ona više ne bi trebala biti dostupna u slučaju korisničkih naknada.

| (17a) | Kao što je to slučaj u pogledu lakih vozila, važno je zajamčiti da se ovom Direktivom ne sprječava slobodno kretanje građana. Državama članicama trebalo bi dopustiti da uvedu popuste i smanjenja kada naknade nerazmjerno utječu na korisnike cesta zbog zemljopisnih ili socijalnih razloga. [Am. 34] |
| --- | --- |

(17a)

Kao što je to slučaj u pogledu lakih vozila, važno je zajamčiti da se ovom Direktivom ne sprječava slobodno kretanje građana. Državama članicama trebalo bi dopustiti da uvedu popuste i smanjenja kada naknade nerazmjerno utječu na korisnike cesta zbog zemljopisnih ili socijalnih razloga. [Am. 34]

| (18) | Kako bi se iskoristile potencijalne sinergije među postojećim sustavima naplate cestovnih naknada za smanjivanje operativnih troškova, Komisija bi se trebala potpuno uključiti u suradnju među državama članicama koje namjeravaju uvesti zajedničke
  i interoperabilne
  sustave naplate cestovnih naknada. [Am. 35] |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se iskoristile potencijalne sinergije među postojećim sustavima naplate cestovnih naknada za smanjivanje operativnih troškova, Komisija bi se trebala potpuno uključiti u suradnju među državama članicama koje namjeravaju uvesti zajedničke
  i interoperabilne
  sustave naplate cestovnih naknada. [Am. 35]

| (19) | Cestovnim naknadama mogu

  mobiliziraju
  se mobilizirati resursi kojima se pridonosi financiranju održavanja

  , unakrsnom financiranju alternativnih prometno-infrastrukturnih projekata, održavanju
  i razvoja

  razvoju
  visokokvalitetne prometne infrastrukture
  i usluga
  . Stoga je primjereno potaknuti

  da
  države članice na upotrebu prihoda

  upotrebljavaju prihode
  od cestovnih naknada u tu svrhu te
  bi
  od njih
  trebalo
  zahtijevati odgovarajuće izvješćivanje o upotrebi takvih prihoda.
  Prihode od infrastrukturnih pristojbi i pristojbi za vanjske troškove trebalo bi stoga ponovno uložiti u prometni sektor.
  Time bi se posebno pomoglo u prepoznavanju mogućih praznina u financiranju i podizanju prihvatljivosti naplate cestovnih naknada u javnosti. [Am. 36] |
| --- | --- |

(19)

Cestovnim naknadama mogu

  mobiliziraju
  se mobilizirati resursi kojima se pridonosi financiranju održavanja

  , unakrsnom financiranju alternativnih prometno-infrastrukturnih projekata, održavanju
  i razvoja

  razvoju
  visokokvalitetne prometne infrastrukture
  i usluga
  . Stoga je primjereno potaknuti

  da
  države članice na upotrebu prihoda

  upotrebljavaju prihode
  od cestovnih naknada u tu svrhu te
  bi
  od njih
  trebalo
  zahtijevati odgovarajuće izvješćivanje o upotrebi takvih prihoda.
  Prihode od infrastrukturnih pristojbi i pristojbi za vanjske troškove trebalo bi stoga ponovno uložiti u prometni sektor.
  Time bi se posebno pomoglo u prepoznavanju mogućih praznina u financiranju i podizanju prihvatljivosti naplate cestovnih naknada u javnosti. [Am. 36]

| (20) | Budući da poseban cilj ove Direktive – osigurati da se nacionalni sustavi određivanja cijena koji se primjenjuju na vozila osim teških teretnih vozila primjenjuju unutar usklađenog okvira kojim se osigurava jednako postupanje u cijeloj Uniji – nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini države članice, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom on može na bolji način postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. |
| --- | --- |

(20)

Budući da poseban cilj ove Direktive – osigurati da se nacionalni sustavi određivanja cijena koji se primjenjuju na vozila osim teških teretnih vozila primjenjuju unutar usklađenog okvira kojim se osigurava jednako postupanje u cijeloj Uniji – nije moguće u dovoljnoj mjeri ostvariti na razini države članice, nego se zbog prekogranične naravi cestovnog prijevoza i drugih pitanja koja bi se trebala riješiti ovom Direktivom on može na bolji način postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

| (21) | Potrebno je osigurati da pristojbe za vanjske troškove i dalje odražavaju trošak onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila što je moguće točnije, a da sustav naplate ne postane prekomjerno složen, kako bi se potaknula upotreba najučinkovitijih vozila u smislu potrošnje goriva te ažurirala djelotvornost poticaja i diferenciranje cestovnih naknada. Stoga bi Komisiji trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za potrebe prilagodbe referentnih

  minimalnih
  vrijednosti za naplatu pristojbi za vanjske troškove znanstvenom napretku, utvrđivanja načina za promjenu infrastrukturnih pristojbi neovisnu o prihodima na temelju emisija CO2 iz teških vozila te prilagodbe načina promjene infrastrukturnih pristojbi za laka vozila tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16) Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 37] |
| --- | --- |

(21)

Potrebno je osigurati da pristojbe za vanjske troškove i dalje odražavaju trošak onečišćenja zraka i buke koje stvaraju teška vozila što je moguće točnije, a da sustav naplate ne postane prekomjerno složen, kako bi se potaknula upotreba najučinkovitijih vozila u smislu potrošnje goriva te ažurirala djelotvornost poticaja i diferenciranje cestovnih naknada. Stoga bi Komisiji trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za potrebe prilagodbe referentnih

  minimalnih
  vrijednosti za naplatu pristojbi za vanjske troškove znanstvenom napretku, utvrđivanja načina za promjenu infrastrukturnih pristojbi neovisnu o prihodima na temelju emisija CO2 iz teških vozila te prilagodbe načina promjene infrastrukturnih pristojbi za laka vozila tehničkom napretku. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (16) Posebno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. [Am. 37]

| (21a) | Najkasnije dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, Komisija donosi opće primjenjiv, transparentan i jasan okvir za internalizaciju troškova povezanih s okolišem, zagušenjem i zdravljem koji će tvoriti osnovu za buduće izračune infrastrukturnih pristojbi. Pri tome bi Komisija trebala moći predložiti model koji će biti popraćen analizom učinka na internalizaciju vanjskih troškova za sve vrste prijevoza. Kada je riječ o proporcionalnosti, u obzir se moraju uzeti sve vrste prijevoza u pogledu naplaćivanja vanjskih troškova. [Am. 38] |
| --- | --- |

(21a)

Najkasnije dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive, Komisija donosi opće primjenjiv, transparentan i jasan okvir za internalizaciju troškova povezanih s okolišem, zagušenjem i zdravljem koji će tvoriti osnovu za buduće izračune infrastrukturnih pristojbi. Pri tome bi Komisija trebala moći predložiti model koji će biti popraćen analizom učinka na internalizaciju vanjskih troškova za sve vrste prijevoza. Kada je riječ o proporcionalnosti, u obzir se moraju uzeti sve vrste prijevoza u pogledu naplaćivanja vanjskih troškova. [Am. 38]

| (21b) | Države članice trebale bi, u svrhu transparentnosti, korisnicima cesta dati uvid u rezultate ostvarene ponovnim ulaganjem prihoda od infrastrukturnih pristojbi, pristojbi za vanjske troškove i naknada zbog zagušenja. Države članice trebale bi tako objaviti rezultate postignute u području veće cestovne sigurnosti, manjeg utjecaja na okoliš i manjeg zagušenja. [Am. 39] |
| --- | --- |

(21b)

Države članice trebale bi, u svrhu transparentnosti, korisnicima cesta dati uvid u rezultate ostvarene ponovnim ulaganjem prihoda od infrastrukturnih pristojbi, pristojbi za vanjske troškove i naknada zbog zagušenja. Države članice trebale bi tako objaviti rezultate postignute u području veće cestovne sigurnosti, manjeg utjecaja na okoliš i manjeg zagušenja. [Am. 39]

| (22) | Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu relevantnih odredaba ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Za donošenje provedbenih akata o uspostavi usklađenog skupa pokazatelja za evaluaciju kvalitete cestovnih mreža trebalo bi primjenjivati savjetodavni postupak. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(22)

Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu relevantnih odredaba ove Direktive, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Za donošenje provedbenih akata o uspostavi usklađenog skupa pokazatelja za evaluaciju kvalitete cestovnih mreža trebalo bi primjenjivati savjetodavni postupak. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

| (23) | Direktivu 1999/62/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(23)

Direktivu 1999/62/EZ stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Direktiva 1999/62/EZ mijenja se kako slijedi:

| 1. | naslov se zamjenjuje sljedećim:
  „Direktiva 1999/62/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za upotrebu cestovnih infrastruktura za vozila
  na temelju udaljenosti
  ”; [Am. 40] |
| --- | --- |

1.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Direktiva 1999/62/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za upotrebu cestovnih infrastruktura za vozila
  na temelju udaljenosti
  ”; [Am. 40]

| 2. | članci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:


  „Članak 1.


  1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:






  (a) | poreze na vozila za teška teretna vozila, |
| --- | --- | --- |

2.

članci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 1.

1.   Ova se Direktiva primjenjuje na:

(a)

poreze na vozila za teška teretna vozila,

| (b) | cestarine i korisničke naknade uvedene na vozila. |
| --- | --- |

(b)

cestarine i korisničke naknade uvedene na vozila.

2.   Ova se Direktiva ne primjenjuje na vozila koja obavljaju prijevoz isključivo na neeuropskim državnim područjima država članica.

3.   Direktiva se ne primjenjuje na vozila registrirana na Kanarskim otocima, te u Ceuti i Melili, na Azorima ili Madeiri, a koja obavljaju prijevoz isključivo na tim područjima ili između tih područja i matične zemlje Španjolske odnosno Portugala.

Članak 2.

Za potrebe ove Direktive:

| 1. | „transeuropska cestovna mreža” znači cestovna prijevozna infrastruktura iz odjeljka 3. u poglavlju II. Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) kako je prikazana na zemljovidima u Prilogu I. toj Uredbi; |
| --- | --- |

1.

„transeuropska cestovna mreža” znači cestovna prijevozna infrastruktura iz odjeljka 3. u poglavlju II. Uredbe (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (*1) kako je prikazana na zemljovidima u Prilogu I. toj Uredbi;

| 2. | „troškovi izgradnje” znači troškovi povezani s izgradnjom, uključujući, tamo gdje je to prikladno, troškove financiranja jednoga od sljedećeg::






  (a) | nove infrastrukture ili novih poboljšanja infrastrukture (uključujući značajne konstrukcijske popravke)
  ili alternativne prometne infrastrukture u okviru prijelaza na druge oblike prijevoza
  ; [Am. 41] |
| --- | --- | --- |

2.

„troškovi izgradnje” znači troškovi povezani s izgradnjom, uključujući, tamo gdje je to prikladno, troškove financiranja jednoga od sljedećeg::

(a)

nove infrastrukture ili novih poboljšanja infrastrukture (uključujući značajne konstrukcijske popravke)
  ili alternativne prometne infrastrukture u okviru prijelaza na druge oblike prijevoza
  ; [Am. 41]

| (b) | infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture, uključujući značajne konstrukcijske popravke, završene ne više od 30 godina prije 10. lipnja 2008., gdje su režimi naplate cestarina 10. lipnja 2008. već bili na snazi, ili završene ne više od 30 godina prije utvrđivanja bilo kakvih novih režima cestarina uvedenih nakon 10. lipnja 2008.; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture, uključujući značajne konstrukcijske popravke, završene ne više od 30 godina prije 10. lipnja 2008., gdje su režimi naplate cestarina 10. lipnja 2008. već bili na snazi, ili završene ne više od 30 godina prije utvrđivanja bilo kakvih novih režima cestarina uvedenih nakon 10. lipnja 2008.;

| (c) | infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture završene prije 10. lipnja 2008.:






  i. | ako je država članica uspostavila sustav cestarina koji omogućava povrat tih troškova na temelju ugovora s operatorom sustava naplaćivanja ili na temelju drugih pravnih akata s jednakim učinkom koji su stupili na snagu prije 10. lipnja 2008. ili |
| --- | --- | --- |

(c)

infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture završene prije 10. lipnja 2008.:

i.

ako je država članica uspostavila sustav cestarina koji omogućava povrat tih troškova na temelju ugovora s operatorom sustava naplaćivanja ili na temelju drugih pravnih akata s jednakim učinkom koji su stupili na snagu prije 10. lipnja 2008. ili

| ii. | ako država članica može pružiti dokaz da je izgradnja dotične infrastrukture bila uvjetovana njezinim predviđenim vijekom trajanja dužim od 30 godina. |
| --- | --- |

ii.

ako država članica može pružiti dokaz da je izgradnja dotične infrastrukture bila uvjetovana njezinim predviđenim vijekom trajanja dužim od 30 godina.

| 3. | „troškovi financiranja” znači kamate na zajmove i povrat na svako financiranje vlasničkim kapitalom koje omogućuju dioničari; |
| --- | --- |

3.

„troškovi financiranja” znači kamate na zajmove i povrat na svako financiranje vlasničkim kapitalom koje omogućuju dioničari;

| 4. | „značajni konstrukcijski popravci” znači konstrukcijski popravci osim onih popravaka koji više nisu ni od kakve koristi za korisnike ceste, posebno kad su popravci zamijenjeni daljnjom zamjenom površinskog sloja ceste ili nekim drugim građevinskim radovima; |
| --- | --- |

4.

„značajni konstrukcijski popravci” znači konstrukcijski popravci osim onih popravaka koji više nisu ni od kakve koristi za korisnike ceste, posebno kad su popravci zamijenjeni daljnjom zamjenom površinskog sloja ceste ili nekim drugim građevinskim radovima;

| 5. | „autocesta” znači cesta posebno projektirana i izgrađena za promet motornih vozila koja nema neposredan pristup susjednim zemljištima te koja ispunjava sljedeće kriterije:






  (a) | ima, osim na posebnim mjestima ili privremeno, odvojene kolničke trake za promet u dva smjera međusobno odijeljene trakom koji nije namijenjen za promet ili, izuzetno, na neki drugi način; |
| --- | --- | --- |

5.

„autocesta” znači cesta posebno projektirana i izgrađena za promet motornih vozila koja nema neposredan pristup susjednim zemljištima te koja ispunjava sljedeće kriterije:

(a)

ima, osim na posebnim mjestima ili privremeno, odvojene kolničke trake za promet u dva smjera međusobno odijeljene trakom koji nije namijenjen za promet ili, izuzetno, na neki drugi način;

| (b) | ne križa se na istoj razini niti s jednom cestom, željezničkom ili tramvajskom prugom, biciklističkom stazom ili pješačkom stazom; |
| --- | --- |

(b)

ne križa se na istoj razini niti s jednom cestom, željezničkom ili tramvajskom prugom, biciklističkom stazom ili pješačkom stazom;

| (c) | posebno je označena kao autocesta; |
| --- | --- |

(c)

posebno je označena kao autocesta;

| 6. | „cestarina” znači određeni iznos koji se temelji na udaljenosti koju je određena vrsta vozila prešla na određenoj infrastrukturi, čijim se plaćanjem ostvaruje pravo na upotrebu infrastrukture vozilom, koja obuhvaća infrastrukturnu pristojbu te ovisno o slučaju naknadu zbog zagušenja

  jednu ili više sljedećih naknada: infrastrukturnu pristojbu
  ili pristojbu za vanjske troškove ili obje; [Am. 42] |
| --- | --- |

6.

„cestarina” znači određeni iznos koji se temelji na udaljenosti koju je određena vrsta vozila prešla na određenoj infrastrukturi, čijim se plaćanjem ostvaruje pravo na upotrebu infrastrukture vozilom, koja obuhvaća infrastrukturnu pristojbu te ovisno o slučaju naknadu zbog zagušenja

  jednu ili više sljedećih naknada: infrastrukturnu pristojbu
  ili pristojbu za vanjske troškove ili obje; [Am. 42]

| 7. | „infrastrukturna pristojba” znači pristojba koja se naplaćuje za nadoknadu troškova gradnje, održavanja, poslovanja i razvoja vezanih uz infrastrukturu, a koji su nastali u državi članici; |
| --- | --- |

7.

„infrastrukturna pristojba” znači pristojba koja se naplaćuje za nadoknadu troškova gradnje, održavanja, poslovanja i razvoja vezanih uz infrastrukturu, a koji su nastali u državi članici;

| 8. | „pristojba za vanjske troškove” znači pristojba koja se naplaćuje kako bi se u državi članici nadoknadili troškovi povezani s onečišćenjem zraka ili bukom zbog prometa ili s oba ta faktora; |
| --- | --- |

8.

„pristojba za vanjske troškove” znači pristojba koja se naplaćuje kako bi se u državi članici nadoknadili troškovi povezani s onečišćenjem zraka ili bukom zbog prometa ili s oba ta faktora;

| 9. | „zagušenje” znači situacija u kojoj se opseg prometa približava cestovnom kapacitetu ili ga premašuje; |
| --- | --- |

9.

„zagušenje” znači situacija u kojoj se opseg prometa približava cestovnom kapacitetu ili ga premašuje;

| 10. | „naknada zbog zagušenja” znači naknada koja se naplaćuje po vozilu kako bi se u državi članici nadoknadili troškovi nastali zbog zagušenja te kako bi se zagušenje smanjilo; |
| --- | --- |

10.

„naknada zbog zagušenja” znači naknada koja se naplaćuje po vozilu kako bi se u državi članici nadoknadili troškovi nastali zbog zagušenja te kako bi se zagušenje smanjilo;

| 11. | „trošak onečišćenja zraka zbog prometa” znači trošak
  zdravstvenih posljedica za ljude ili
  štete
  za okoliš
  uzrokovane ispuštanjem čestičnih tvari i prekursora ozona, kao što su dušikov oksid i hlapljivi organski spojevi, za vrijeme rada vozila; [Am. 43] |
| --- | --- |

11.

„trošak onečišćenja zraka zbog prometa” znači trošak
  zdravstvenih posljedica za ljude ili
  štete
  za okoliš
  uzrokovane ispuštanjem čestičnih tvari i prekursora ozona, kao što su dušikov oksid i hlapljivi organski spojevi, za vrijeme rada vozila; [Am. 43]

| 12. | „trošak onečišćenja bukom zbog prometa” znači trošak
  zdravstvenih posljedica za ljude ili
  štete
  za okoliš
  uzrokovane bukom koju emitiraju vozila ili koja nastaje zbog dodira vozila s površinom ceste; [Am. 44] |
| --- | --- |

12.

„trošak onečišćenja bukom zbog prometa” znači trošak
  zdravstvenih posljedica za ljude ili
  štete
  za okoliš
  uzrokovane bukom koju emitiraju vozila ili koja nastaje zbog dodira vozila s površinom ceste; [Am. 44]

| 13. | „ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba” znači ukupan prihod od infrastrukturne pristojbe tijekom određenog razdoblja podijeljen s brojem kilometara koje su teška vozila prešla na dionicama ceste na kojima se naplaćivala pristojba tijekom tog razdoblja; |
| --- | --- |

13.

„ponderirana prosječna infrastrukturna pristojba” znači ukupan prihod od infrastrukturne pristojbe tijekom određenog razdoblja podijeljen s brojem kilometara koje su teška vozila prešla na dionicama ceste na kojima se naplaćivala pristojba tijekom tog razdoblja;

| 14. | „korisnička naknada” znači plaćanje određenog iznosa čime vozilo za određeno razdoblje stječe pravo upotrebe infrastrukture utvrđeno člankom 7. stavcima 1. i 2.; |
| --- | --- |

14.

„korisnička naknada” znači plaćanje određenog iznosa čime vozilo za određeno razdoblje stječe pravo upotrebe infrastrukture utvrđeno člankom 7. stavcima 1. i 2.;

| 15. | „vozilo” znači motorno vozilo, na četiri kotača ili više, ili kombinacija vozila namijenjena ili korištena za prijevoz putnika ili robe cestom; |
| --- | --- |

15.

„vozilo” znači motorno vozilo, na četiri kotača ili više, ili kombinacija vozila namijenjena ili korištena za prijevoz putnika ili robe cestom;

| 16. | „teško vozilo” znači teško teretno vozilo ili autobus; |
| --- | --- |

16.

„teško vozilo” znači teško teretno vozilo ili autobus;

| 17. | „teško teretno vozilo” znači vozilo namijenjeno prijevozu robe koje ima najveću dopuštenu masu koja premašuje 3,5 tone; |
| --- | --- |

17.

„teško teretno vozilo” znači vozilo namijenjeno prijevozu robe koje ima najveću dopuštenu masu koja premašuje 3,5 tone;

| 18 | „autobus” znači vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača, koje ima najveću dopuštenu masu koja premašuje 3,5 tone; |
| --- | --- |

18

„autobus” znači vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača, koje ima najveću dopuštenu masu koja premašuje 3,5 tone;

| 18.a | „lako vozilo” znači lako vozilo ili osobni automobil; [Am. 46] |
| --- | --- |

18.a

„lako vozilo” znači lako vozilo ili osobni automobil; [Am. 46]

| 19. | „lako vozilo” znači osobni automobil

  minibus
  ,
  kombi

  minibus ili kombi
  namijenjen prijevozu tereta
  ; [Am. 47] |
| --- | --- |

19.

„lako vozilo” znači osobni automobil

  minibus
  ,
  kombi

  minibus ili kombi
  namijenjen prijevozu tereta
  ; [Am. 47]

| 20. | „osobni automobil” znači vozilo s četiri kotača namijenjeno prijevozu putnika, ali ne više od osam putnika uz vozača; |
| --- | --- |

20.

„osobni automobil” znači vozilo s četiri kotača namijenjeno prijevozu putnika, ali ne više od osam putnika uz vozača;

| 20.a | „vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo od povijesnog interesa u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  ; [Am. 48] |
| --- | --- |

20.a

„vozilo od povijesnog interesa” znači vozilo od povijesnog interesa u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  ; [Am. 48]

| 21. | „minibus” znači vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača, koje ima najveću dopuštenu masu koja ne premašuje 3,5 tone; |
| --- | --- |

21.

„minibus” znači vozilo namijenjeno prijevozu više od osam putnika, uz vozača, koje ima najveću dopuštenu masu koja ne premašuje 3,5 tone;

| 22. | „kombi” znači vozilo namijenjeno prijevozu tereta

  koje nije osobni automobil i
  koje ima najveću dopuštenu masu koja ne premašuje 3,5 tone; [Am. 49] |
| --- | --- |

22.

„kombi” znači vozilo namijenjeno prijevozu tereta

  koje nije osobni automobil i
  koje ima najveću dopuštenu masu koja ne premašuje 3,5 tone; [Am. 49]

| 22.a | „kombi namijenjen prijevozu tereta” znači vozilo koje obavlja djelatnost cestovnog prijevoznika iz Uredbe (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*3)

  , kod kojeg je najveća dopuštena masa natovarenog vozila između 2,4 i 3,5 tona te čija visina ne premašuje dva metra; [Am. 50] |
| --- | --- |

22.a

„kombi namijenjen prijevozu tereta” znači vozilo koje obavlja djelatnost cestovnog prijevoznika iz Uredbe (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*3)

  , kod kojeg je najveća dopuštena masa natovarenog vozila između 2,4 i 3,5 tona te čija visina ne premašuje dva metra; [Am. 50]

| 22.b | „rad s nultom stopom emisija” znači vozilo koje vozi bez emisija ispušnih plinova iz ispušne cijevi u cijelosti obuhvaćene cestovne mreže, na provjerljiv način; [Am. 51] |
| --- | --- |

22.b

„rad s nultom stopom emisija” znači vozilo koje vozi bez emisija ispušnih plinova iz ispušne cijevi u cijelosti obuhvaćene cestovne mreže, na provjerljiv način; [Am. 51]

| 23. | „vozilo s nultom stopom emisija” znači vozilo bez emisija ispušnih plinova; |
| --- | --- |

23.

„vozilo s nultom stopom emisija” znači vozilo bez emisija ispušnih plinova;

| 23.a | „motocikl” znači vozilo s dvama kotačima, s bočnom prikolicom ili bez nje, kao i svaki tricikl ili četverocikl kategorija L3e, L4e, L5e, L6e i L7e iz Uredbe (EU) br. 168/2013; [Am. 52] |
| --- | --- |

23.a

„motocikl” znači vozilo s dvama kotačima, s bočnom prikolicom ili bez nje, kao i svaki tricikl ili četverocikl kategorija L3e, L4e, L5e, L6e i L7e iz Uredbe (EU) br. 168/2013; [Am. 52]

| 24. | „prijevoznik” znači bilo koje poduzeće za prijevoz robe ili putnika cestama; |
| --- | --- |

24.

„prijevoznik” znači bilo koje poduzeće za prijevoz robe ili putnika cestama;

| 25. | „vozilo kategorije, „EURO 0”, „EURO I”, „EURO II”, „EURO III”, „EURO IV”, „EURO V”, „EURO VI”” znači teško vozilo s emisijama ispod razine graničnih emisija navedenih u Prilogu 0.; |
| --- | --- |

25.

„vozilo kategorije, „EURO 0”, „EURO I”, „EURO II”, „EURO III”, „EURO IV”, „EURO V”, „EURO VI”” znači teško vozilo s emisijama ispod razine graničnih emisija navedenih u Prilogu 0.;

| 26. | „tip vozila” znači kategorija u koju teško vozilo spada s obzirom na broj osovina, njegove dimenzije ili masu, ili druge faktore klasifikacije vozila koji odražavaju oštećivanje ceste, npr. sustav klasifikacije oštećivanja ceste naveden u Prilogu IV., uz uvjet da se upotrijebljeni sustav klasifikacije temelji na karakteristikama vozila koje se nalaze u dokumentima vozila koji se upotrebljavaju u svim državama članicama ili su vidljive; |
| --- | --- |

26.

„tip vozila” znači kategorija u koju teško vozilo spada s obzirom na broj osovina, njegove dimenzije ili masu, ili druge faktore klasifikacije vozila koji odražavaju oštećivanje ceste, npr. sustav klasifikacije oštećivanja ceste naveden u Prilogu IV., uz uvjet da se upotrijebljeni sustav klasifikacije temelji na karakteristikama vozila koje se nalaze u dokumentima vozila koji se upotrebljavaju u svim državama članicama ili su vidljive;

| 27. | „ugovor o koncesiji” znači „ugovor o javnoj nabavi radova”

  „koncesija”
  kako je definirano

  definirana
  u članku 
  5. stavku 1

  1. Direktive 2014/24

  23
  /EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4); [Am. 53] |
| --- | --- |

27.

„ugovor o koncesiji” znači „ugovor o javnoj nabavi radova”

  „koncesija”
  kako je definirano

  definirana
  u članku 
  5. stavku 1

  1. Direktive 2014/24

  23
  /EU Europskog parlamenta i Vijeća (*4); [Am. 53]

| 28. | „koncesijska cestarina” znači cestarina koju ubire koncesionar u skladu s ugovorom o koncesiji; |
| --- | --- |

28.

„koncesijska cestarina” znači cestarina koju ubire koncesionar u skladu s ugovorom o koncesiji;

| 29. | „znatno izmijenjeni režim naplate cestarina ili naknada” znači režim naplate cestarina ili naknada koji je izmijenjen na način da utječe na promjenu troškova ili prihoda od najmanje 5 % u usporedbi s prethodnom godinom, nakon korekcije za inflaciju mjerenu promjenama u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za cijeli EU, osim energije i neprerađene hrane, koji je objavila Komisija (Eurostat).
  U ugovorima o koncesiji izmjene koje ispunjavaju kriterije navedene u članku 43. stavcima 1. i 2. Direktive 2014/23/EU ne smatraju se znatnima; [Am. 54] |
| --- | --- |

29.

„znatno izmijenjeni režim naplate cestarina ili naknada” znači režim naplate cestarina ili naknada koji je izmijenjen na način da utječe na promjenu troškova ili prihoda od najmanje 5 % u usporedbi s prethodnom godinom, nakon korekcije za inflaciju mjerenu promjenama u harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za cijeli EU, osim energije i neprerađene hrane, koji je objavila Komisija (Eurostat).
  U ugovorima o koncesiji izmjene koje ispunjavaju kriterije navedene u članku 43. stavcima 1. i 2. Direktive 2014/23/EU ne smatraju se znatnima; [Am. 54]

| 29.a | „unakrsno financiranje” znači financiranje uspješnih alternativnih projekata prometne infrastrukture naplatom cestarina i infrastrukturnih pristojbi za postojeću prometnu infrastrukturu; [Am. 55] |
| --- | --- |

29.a

„unakrsno financiranje” znači financiranje uspješnih alternativnih projekata prometne infrastrukture naplatom cestarina i infrastrukturnih pristojbi za postojeću prometnu infrastrukturu; [Am. 55]

| 29.b | „Države članice” znači sva nadležna tijela država članica, npr. tijela središnje državne vlasti, nadležna tijela pojedinih saveznih država ili druga teritorijalna nadležna tijela, koja su u okviru svojih ovlasti dužna jamčiti da se poštuje pravo Unije. [Am. 56]

  Za potrebe točke 2.:






  (a) | u svakom slučaju, dio troškova izgradnje koji se uzima u obzir ne smije premašivati dio trenutačnog predviđenog vijeka trajanja infrastrukturnih komponenata koji je preostao 10. lipnja 2008. ili na dan uvođenja novih režima cestarina, ako je to poslije; |
| --- | --- | --- |

29.b

„Države članice” znači sva nadležna tijela država članica, npr. tijela središnje državne vlasti, nadležna tijela pojedinih saveznih država ili druga teritorijalna nadležna tijela, koja su u okviru svojih ovlasti dužna jamčiti da se poštuje pravo Unije. [Am. 56]

Za potrebe točke 2.:

(a)

u svakom slučaju, dio troškova izgradnje koji se uzima u obzir ne smije premašivati dio trenutačnog predviđenog vijeka trajanja infrastrukturnih komponenata koji je preostao 10. lipnja 2008. ili na dan uvođenja novih režima cestarina, ako je to poslije;

| (b) | troškovi infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture mogu uključivati bilo koji specifičan izdatak za infrastrukturu

  , uključujući i izdatke koji proizlaze iz novih regulatornih zahtjeva,
  sa svrhom smanjivanja smetnji povezanih s 
  onečišćenjem
  bukom
  , uvođenja inovativnih tehnologija
  ili poboljšavanja sigurnosti ceste, kao i stvarna plaćanja operatora infrastrukture koja se odnose na objektivne elemente okoliša kao što je zaštita od onečišćenja tla; [Am. 57] |
| --- | --- |

(b)

troškovi infrastrukture ili poboljšanja infrastrukture mogu uključivati bilo koji specifičan izdatak za infrastrukturu

  , uključujući i izdatke koji proizlaze iz novih regulatornih zahtjeva,
  sa svrhom smanjivanja smetnji povezanih s 
  onečišćenjem
  bukom
  , uvođenja inovativnih tehnologija
  ili poboljšavanja sigurnosti ceste, kao i stvarna plaćanja operatora infrastrukture koja se odnose na objektivne elemente okoliša kao što je zaštita od onečišćenja tla; [Am. 57]

(*1)  Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.)."

*1

(*2)  
  Direktiva 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 51.).
  "

*2

Direktiva 2014/45/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o periodičnim tehničkim pregledima motornih vozila i njihovih priključnih vozila te stavljanju izvan snage Direktive 2009/40/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 51.).

(*3)  
  Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).
  "

*3

Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).

(*4)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.)

  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).
  ”;"

*4

Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.)

Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovora o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

| 2.a | u članku 6. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:










  „(ba) | vozila od povijesnog interesa;”; [Am. 58] |
| --- | --- | --- |

2.a

2.a

u članku 6. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

u članku 6. stavku 2. dodaje se sljedeća točka:

„(ba)

„(ba)

vozila od povijesnog interesa;”; [Am. 58]

vozila od povijesnog interesa;”;

| 3. | članak 7. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 7.


  1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a, države članice mogu zadržati ili uvesti cestarine i korisničke naknade na transeuropskoj cestovnoj mreži ili na određenim dionicama te mreže te na bilo kojoj dodatnoj dionici njihove mreže autocesta koje nisu dio transeuropske cestovne mreže pod uvjetima utvrđenim u stavcima od 3. do 9. ovog članka i člancima od 7.a do 7.k.


  2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo država članica da, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, naplaćuju cestarine i korisničke naknade na drugim cestama, pod uvjetom da uvođenje cestarina i korisničkih naknada na tim drugim cestama ne dovodi do diskriminacije međunarodnog prometa i ne remeti tržišno natjecanje među prijevoznicima. Cestarine i korisničke naknade koje se primjenjuju na cestama osim cesta koje su dio transeuropske cestovne mreže i autocesta moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 3. i 4. ovog članka, članku 7.a te članku 7.j stavcima 1., 2. i 4.


  3.   Države članice ne smiju za niti jednu kategoriju vozila naplatiti i cestarinu i korisničku naknadu za upotrebu iste dionice ceste. Međutim, država članica koja na svojoj mreži naplaćuje korisničku naknadu može također naplaćivati i cestarinu za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja.


  4.   Cestarinama i korisničkim naknadama ne smije se neposredno ili posredno diskriminirati korisnike cesta na temelju njihova državljanstva, države članice ili treće zemlje nastana prijevoznika ili registracije vozila, ili polazne ili krajnje točke prijevoza.


  5.   Države članice mogu uvesti sniženje cijena cestarina ili korisničkih naknada, ili izuzeće od obaveze plaćanja cestarina ili korisničkih naknada za teška vozila koja su oslobođena od zahtjeva za ugradnju i upotrebu tahografa na temelju Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) te u slučajevima obuhvaćenima uvjetima utvrđenima člankom 6. stavkom 2. točkama (a), (b) i (c) ove Direktive.


  6.   Ne dovodeći u pitanje stavak 9., države članice od 1. siječnja 2018.

  [datum stupanja na snagu ove Direktive]
  ne smiju uvoditi korisničke naknade za teška vozila
  i kombije namijenjene prijevozu tereta
  . Korisničke naknade uvedene prije tog datuma mogu se nastaviti primjenjivati do 31. prosinca
  2022.


  te će ih od


  1. siječnja
  2023.
  zamijeniti infrastrukturne pristojbe za cestovnu mrežu obuhvaćenu ovom Direktivom. [Am. 59]



  7.   Od [datum stupanja na snagu ove Direktive] države članice ne smiju uvoditi korisničke naknade za laka vozila. Korisničke naknade uvedene prije tog datuma postupno se ukidaju do 31. prosinca 2027.


  8.   Za teška vozila država članica može do 31. prosinca 2019. izabrati da cestarine ili korisničke naknade naplaćuje samo za vozila koja imaju najvišu dopuštenu masu ne manju od 12 tona ako smatra da bi obuhvaćanje vozila najveće dopuštene mase manje od 12 tona:






  (a) | stvorilo značajne nepovoljne učinke na slobodan protok prometa, okoliš, razine buke, zagušenje, zdravlje ili sigurnost na cestama zbog preusmjeravanja prometa; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 9. stavak 1.a, države članice mogu zadržati ili uvesti cestarine i korisničke naknade na transeuropskoj cestovnoj mreži ili na određenim dionicama te mreže te na bilo kojoj dodatnoj dionici njihove mreže autocesta koje nisu dio transeuropske cestovne mreže pod uvjetima utvrđenim u stavcima od 3. do 9. ovog članka i člancima od 7.a do 7.k.

2.   Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo država članica da, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, naplaćuju cestarine i korisničke naknade na drugim cestama, pod uvjetom da uvođenje cestarina i korisničkih naknada na tim drugim cestama ne dovodi do diskriminacije međunarodnog prometa i ne remeti tržišno natjecanje među prijevoznicima. Cestarine i korisničke naknade koje se primjenjuju na cestama osim cesta koje su dio transeuropske cestovne mreže i autocesta moraju ispunjavati uvjete utvrđene u stavcima 3. i 4. ovog članka, članku 7.a te članku 7.j stavcima 1., 2. i 4.

3.   Države članice ne smiju za niti jednu kategoriju vozila naplatiti i cestarinu i korisničku naknadu za upotrebu iste dionice ceste. Međutim, država članica koja na svojoj mreži naplaćuje korisničku naknadu može također naplaćivati i cestarinu za upotrebu mostova, tunela i planinskih prijevoja.

4.   Cestarinama i korisničkim naknadama ne smije se neposredno ili posredno diskriminirati korisnike cesta na temelju njihova državljanstva, države članice ili treće zemlje nastana prijevoznika ili registracije vozila, ili polazne ili krajnje točke prijevoza.

5.   Države članice mogu uvesti sniženje cijena cestarina ili korisničkih naknada, ili izuzeće od obaveze plaćanja cestarina ili korisničkih naknada za teška vozila koja su oslobođena od zahtjeva za ugradnju i upotrebu tahografa na temelju Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (*5) te u slučajevima obuhvaćenima uvjetima utvrđenima člankom 6. stavkom 2. točkama (a), (b) i (c) ove Direktive.

6.   Ne dovodeći u pitanje stavak 9., države članice od 1. siječnja 2018.

  [datum stupanja na snagu ove Direktive]
  ne smiju uvoditi korisničke naknade za teška vozila
  i kombije namijenjene prijevozu tereta
  . Korisničke naknade uvedene prije tog datuma mogu se nastaviti primjenjivati do 31. prosinca
  2022.


  te će ih od


  1. siječnja
  2023.
  zamijeniti infrastrukturne pristojbe za cestovnu mrežu obuhvaćenu ovom Direktivom. [Am. 59]

7.   Od [datum stupanja na snagu ove Direktive] države članice ne smiju uvoditi korisničke naknade za laka vozila. Korisničke naknade uvedene prije tog datuma postupno se ukidaju do 31. prosinca 2027.

8.   Za teška vozila država članica može do 31. prosinca 2019. izabrati da cestarine ili korisničke naknade naplaćuje samo za vozila koja imaju najvišu dopuštenu masu ne manju od 12 tona ako smatra da bi obuhvaćanje vozila najveće dopuštene mase manje od 12 tona:

(a)

stvorilo značajne nepovoljne učinke na slobodan protok prometa, okoliš, razine buke, zagušenje, zdravlje ili sigurnost na cestama zbog preusmjeravanja prometa;

| (b) | prouzročilo administrativne troškove u iznosu od više od 30 % od dodatnog prihoda koji bi se ostvario tim obuhvaćanjem. |
| --- | --- |

(b)

prouzročilo administrativne troškove u iznosu od više od 30 % od dodatnog prihoda koji bi se ostvario tim obuhvaćanjem.

Države članice koje odluče naplaćivati cestarinu ili korisničku naknadu ili oboje samo za vozila najviše dopuštene mase ne manje od 12 tona obavješćuju Komisiju o svojoj odluci i razlozima zbog kojih su je donijele.

9.   Od 1. siječnja 2020. cestarine i korisničke naknade koje se primjenjuju na teška vozila primjenjuju se na sva teška vozila
  i na sve kombije namijenjene prijevozu tereta
  . [Am. 61]

10.   Cestarine

  Do 31. prosinca 2022. cestarine
  i korisničke naknade za teška vozila
  i kombije namijenjene prijevozu tereta
  s jedne i za laka vozila
  osim kombija namijenjenih prijevozu tereta
  s druge strane mogu se uvesti ili zadržati neovisno jedne od drugih. [Am. 62]

(*5)  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).”;"

*5

| 4. | članak 7.a zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 7.a


  1.   Korisničke naknade razmjerne su trajanju upotrebe infrastrukture.


  2.   Dok se na teška vozila primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture mora se učiniti dostupnom barem za sljedeća razdoblja: jedan dan, jedan tjedan, jedan mjesec i jednu godinu. Mjesečna cijena ne smije prelaziti 10 % godišnje cijene, tjedna cijena ne smije prelaziti 5 % godišnje cijene, a dnevna cijena ne smije prelaziti 2 % godišnje cijene.
  Država članica može naplaćivati samo godišnje cijene za vozila registrirana u toj državi članici.
  Države članice utvrđuju korisničke naknade, uključujući i upravne troškove, za sve kategorije teških vozila, na razini koja ne prelazi najviše cijene utvrđene u Prilogu II.


  3.   Dok se na osobne automobile primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture mora se učiniti dostupnom barem za sljedeća razdoblja:
  jedan dan, jedan tjedan,
  deset dana, jedan mjesec ili dva mjeseca ili oboje i jednu godinu. Dvomjesečna cijena ne smije prelaziti 30 % godišnje cijene, mjesečna cijena ne smije prelaziti 18 % godišnje cijene, a desetodnevna
  , tjedna i dnevna
  cijena ne smije

  smiju
  prelaziti 8 % godišnje cijene. [Am. 63]

  Države članice mogu upotrebu infrastrukture učiniti dostupnom i za druga razdoblja. U takvim slučajevima države članice primjenjuju cijene u skladu s načelom jednakog postupanja prema korisnicima, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike, posebno godišnju cijenu i cijene koje se primjenjuju za druga razdoblja iz prvog podstavka, postojeće rasporede upotrebe te upravne troškove.
  Za sustave naplate korisničkih naknada donesene prije 31. svibnja 2017. države članice mogu zadržati cijene iznad graničnih vrijednosti utvrđenih u prvom podstavku koje su na snazi prije tog datuma te odgovarajuće više cijene za ostala razdoblja upotrebe, u skladu s načelom jednakog postupanja. Međutim, one moraju poštovati granične vrijednosti utvrđene u prvom podstavku kao i u drugom podstavku čim znatno izmijenjeni režim naplate cestarina ili drugih naknada stupi na snagu, a najkasnije od 1. siječnja 2024.


  4.   Za minibuse
  , kombije
  i kombije
  namijenjene prijevozu tereta
  države članice moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 2. ili stavka 3. Države članice, međutim, utvrđuju korisničke naknade za minibuse
  , kombije
  i kombije
  namijenjene prijevozu tereta
  koje su više od onih za osobne automobile najkasnije od 1. siječnja 2024.”; [Am. 64]





  4.a
     
  Pri proporcionalnosti korisničkih naknada može se voditi računa o posebnostima prijevoza koji počinje u državi članici koja se nalazi na periferiji Unije.”; [Am. 65] |
| --- | --- |

4.

članak 7.a zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.a

1.   Korisničke naknade razmjerne su trajanju upotrebe infrastrukture.

2.   Dok se na teška vozila primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture mora se učiniti dostupnom barem za sljedeća razdoblja: jedan dan, jedan tjedan, jedan mjesec i jednu godinu. Mjesečna cijena ne smije prelaziti 10 % godišnje cijene, tjedna cijena ne smije prelaziti 5 % godišnje cijene, a dnevna cijena ne smije prelaziti 2 % godišnje cijene.

Država članica može naplaćivati samo godišnje cijene za vozila registrirana u toj državi članici.

Države članice utvrđuju korisničke naknade, uključujući i upravne troškove, za sve kategorije teških vozila, na razini koja ne prelazi najviše cijene utvrđene u Prilogu II.

3.   Dok se na osobne automobile primjenjuju korisničke naknade, upotreba infrastrukture mora se učiniti dostupnom barem za sljedeća razdoblja:
  jedan dan, jedan tjedan,
  deset dana, jedan mjesec ili dva mjeseca ili oboje i jednu godinu. Dvomjesečna cijena ne smije prelaziti 30 % godišnje cijene, mjesečna cijena ne smije prelaziti 18 % godišnje cijene, a desetodnevna
  , tjedna i dnevna
  cijena ne smije

  smiju
  prelaziti 8 % godišnje cijene. [Am. 63]

Države članice mogu upotrebu infrastrukture učiniti dostupnom i za druga razdoblja. U takvim slučajevima države članice primjenjuju cijene u skladu s načelom jednakog postupanja prema korisnicima, uzimajući u obzir sve relevantne čimbenike, posebno godišnju cijenu i cijene koje se primjenjuju za druga razdoblja iz prvog podstavka, postojeće rasporede upotrebe te upravne troškove.

Za sustave naplate korisničkih naknada donesene prije 31. svibnja 2017. države članice mogu zadržati cijene iznad graničnih vrijednosti utvrđenih u prvom podstavku koje su na snazi prije tog datuma te odgovarajuće više cijene za ostala razdoblja upotrebe, u skladu s načelom jednakog postupanja. Međutim, one moraju poštovati granične vrijednosti utvrđene u prvom podstavku kao i u drugom podstavku čim znatno izmijenjeni režim naplate cestarina ili drugih naknada stupi na snagu, a najkasnije od 1. siječnja 2024.

4.   Za minibuse
  , kombije
  i kombije
  namijenjene prijevozu tereta
  države članice moraju ispunjavati zahtjeve iz stavka 2. ili stavka 3. Države članice, međutim, utvrđuju korisničke naknade za minibuse
  , kombije
  i kombije
  namijenjene prijevozu tereta
  koje su više od onih za osobne automobile najkasnije od 1. siječnja 2024.”; [Am. 64]

4.a
     
  Pri proporcionalnosti korisničkih naknada može se voditi računa o posebnostima prijevoza koji počinje u državi članici koja se nalazi na periferiji Unije.”; [Am. 65]

| 4.a | U članku 7.b dodaje se sljedeći stavak:





  „2.a
     
  Dionice autocesta na kojima se primjenjuje infrastrukturna pristojba moraju imati potrebnu infrastrukturu kako bi se osigurala sigurnost prometa za sve korisnike te mogu imati sigurna parkirališta u svim vremenskim uvjetima u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (2017/0122(COD)).”; [Am. 66] |
| --- | --- |

4.a

4.a

U članku 7.b dodaje se sljedeći stavak:

U članku 7.b dodaje se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Dionice autocesta na kojima se primjenjuje infrastrukturna pristojba moraju imati potrebnu infrastrukturu kako bi se osigurala sigurnost prometa za sve korisnike te mogu imati sigurna parkirališta u svim vremenskim uvjetima u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (2017/0122(COD)).”; [Am. 66]

| 5. | članak 7.c zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 7.c


  1.   Države članice mogu zadržati ili uvesti pristojbu za vanjske troškove, povezanu s troškovima onečišćenja zraka ili bukom zbog prometa ili s oboje.


  Na dionicama cestovne mreže na kojima se ne plaćaju infrastrukturne pristojbe moguće je uvesti ili zadržati pristojbe za vanjske troškove.



  Za teška vozila pristojba za vanjske troškove
  za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom zbog prometa
  promjenjiva je i određuje se u skladu s minimalnim zahtjevima i metodama iz Priloga III.a, pri čemu se poštuju referentne

  barem minimalne
  vrijednosti utvrđene u Prilogu III.b. [Am. 67]



  2.   U obzir se uzimaju troškovi koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se naplaćuje pristojba za vanjske troškove te na vozila kojima se naplaćuje ta pristojba. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.


  3.   Pristojba za vanjske troškove povezana s onečišćenjem zraka zbog prometa ne primjenjuje se na teška vozila koja ispunjavaju najstrože EURO emisijske norme.
  Prvi podstavak prestaje se primjenjivati četiri godine nakon datuma početka primjene pravila kojima se te norme uvode.


  4.   Iznos pristojbe za vanjske troškove određuje predmetna država članica. Ako država članica za tu svrhu imenuje tijelo, to tijelo mora biti pravno i financijski neovisno od organizacije koja je zadužena za upravljanje ili ubiranje dijela ili čitave pristojbe.


  5.   Države članice koje naplaćuju cestarine od 1. siječnja 2021. primjenjuju pristojbu za vanjske troškove
  za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom zbog prometa
  na teška vozila barem na onom dijelu mreže iz članka 7. stavka 1. na kojem je šteta za okoliš od teških vozila veća od prosječne štete za okoliš od teških vozila definirane u skladu s relevantnim zahtjevima za izvješćivanje iz Priloga III.a

  i kombije namijenjene prijevozu tereta na svim dijelovima mreže iz članka 7. stavka 1. koji podliježu naplati infrastrukturne pristojbe
  . [Am. 68]





  5.a
     
  Od 1. siječnja 2026. pristojba za vanjske troškove uvedena na bilo kojoj dionici cestovne mreže iz članka 7. stavka 1. na nediskriminirajući se način primjenjuje na sve kategorije vozila. [Am. 69]





  5.b
     
  Države članice mogu primjenjivati odstupanja koja omogućuju prilagodbu pristojbi za vanjske troškove za vozila od povijesnog interesa.”; [Am. 70] |
| --- | --- |

5.

članak 7.c zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.c

1.   Države članice mogu zadržati ili uvesti pristojbu za vanjske troškove, povezanu s troškovima onečišćenja zraka ili bukom zbog prometa ili s oboje.

Na dionicama cestovne mreže na kojima se ne plaćaju infrastrukturne pristojbe moguće je uvesti ili zadržati pristojbe za vanjske troškove.

Za teška vozila pristojba za vanjske troškove
  za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom zbog prometa
  promjenjiva je i određuje se u skladu s minimalnim zahtjevima i metodama iz Priloga III.a, pri čemu se poštuju referentne

  barem minimalne
  vrijednosti utvrđene u Prilogu III.b. [Am. 67]

2.   U obzir se uzimaju troškovi koji se odnose na mrežu ili dio mreže na kojoj se naplaćuje pristojba za vanjske troškove te na vozila kojima se naplaćuje ta pristojba. Države članice mogu se odlučiti na povrat samo određenog postotka tih troškova.

3.   Pristojba za vanjske troškove povezana s onečišćenjem zraka zbog prometa ne primjenjuje se na teška vozila koja ispunjavaju najstrože EURO emisijske norme.

Prvi podstavak prestaje se primjenjivati četiri godine nakon datuma početka primjene pravila kojima se te norme uvode.

4.   Iznos pristojbe za vanjske troškove određuje predmetna država članica. Ako država članica za tu svrhu imenuje tijelo, to tijelo mora biti pravno i financijski neovisno od organizacije koja je zadužena za upravljanje ili ubiranje dijela ili čitave pristojbe.

5.   Države članice koje naplaćuju cestarine od 1. siječnja 2021. primjenjuju pristojbu za vanjske troškove
  za onečišćenje zraka ili onečišćenje bukom zbog prometa
  na teška vozila barem na onom dijelu mreže iz članka 7. stavka 1. na kojem je šteta za okoliš od teških vozila veća od prosječne štete za okoliš od teških vozila definirane u skladu s relevantnim zahtjevima za izvješćivanje iz Priloga III.a

  i kombije namijenjene prijevozu tereta na svim dijelovima mreže iz članka 7. stavka 1. koji podliježu naplati infrastrukturne pristojbe
  . [Am. 68]

5.a
     
  Od 1. siječnja 2026. pristojba za vanjske troškove uvedena na bilo kojoj dionici cestovne mreže iz članka 7. stavka 1. na nediskriminirajući se način primjenjuje na sve kategorije vozila. [Am. 69]

5.b
     
  Države članice mogu primjenjivati odstupanja koja omogućuju prilagodbu pristojbi za vanjske troškove za vozila od povijesnog interesa.”; [Am. 70]

| 6. | umeće se sljedeći članak 7.da:


  „Članak 7.da


  1.   Države članice mogu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. uvesti naknadu zbog zagušenja na svakoj dionici njihove cestovne mreže koja je podložna zagušenjima. Naknada zbog zagušenja može se primjenjivati samo na one dionice ceste koje su redovito zagušene i samo tijekom razdoblja kada su obično zagušene.


  2.   Države članice određuju cestovne dionice i razdoblja iz stavka 1. na temelju objektivnih kriterija povezanih s razinom izloženosti cesta i njihove okolice zagušenjima, kao što su prosječna kašnjenja ili duljine kolona.


  3.   Naknada zbog zagušenja uvedena na svakoj dionici cestovne mreže primjenjuje se na nediskriminirajući način na sve kategorije vozila, u skladu sa standardnim faktorima ekvivalentnosti utvrđenima u Prilogu V.
  Međutim, države članice mogu donijeti odluku o izuzeću autobusa radi promicanja kolektivnog prijevoza i socioekonomskog razvoja te teritorijalne kohezije. [Am. 72]



  4.   Naknada zbog zagušenja odražava troškove koje vozilo prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu, ali ne smije premašivati najviše dopuštene razine utvrđene u Prilogu VI. za svaku vrstu ceste.


  5.   Države članice uspostavljaju odgovarajuće mehanizme za praćenje učinka naknade zbog zagušenja te za reviziju njezine visine. One redovito preispituju razinu naknada, barem svake tri godine, kako bi se osiguralo da one nisu više od troškova zagušenja koji nastaju u tim državama članicama na onim cestovnim dionicama na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja.”; |
| --- | --- |

6.

umeće se sljedeći članak 7.da:

„Članak 7.da

1.   Države članice mogu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu V. uvesti naknadu zbog zagušenja na svakoj dionici njihove cestovne mreže koja je podložna zagušenjima. Naknada zbog zagušenja može se primjenjivati samo na one dionice ceste koje su redovito zagušene i samo tijekom razdoblja kada su obično zagušene.

2.   Države članice određuju cestovne dionice i razdoblja iz stavka 1. na temelju objektivnih kriterija povezanih s razinom izloženosti cesta i njihove okolice zagušenjima, kao što su prosječna kašnjenja ili duljine kolona.

3.   Naknada zbog zagušenja uvedena na svakoj dionici cestovne mreže primjenjuje se na nediskriminirajući način na sve kategorije vozila, u skladu sa standardnim faktorima ekvivalentnosti utvrđenima u Prilogu V.
  Međutim, države članice mogu donijeti odluku o izuzeću autobusa radi promicanja kolektivnog prijevoza i socioekonomskog razvoja te teritorijalne kohezije. [Am. 72]

4.   Naknada zbog zagušenja odražava troškove koje vozilo prouzroči ostalim korisnicima cesta i neizravno društvu, ali ne smije premašivati najviše dopuštene razine utvrđene u Prilogu VI. za svaku vrstu ceste.

5.   Države članice uspostavljaju odgovarajuće mehanizme za praćenje učinka naknade zbog zagušenja te za reviziju njezine visine. One redovito preispituju razinu naknada, barem svake tri godine, kako bi se osiguralo da one nisu više od troškova zagušenja koji nastaju u tim državama članicama na onim cestovnim dionicama na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja.”;

| 7. | članci 7.f i 7.g zamjenjuju se sljedećim:


  „Članak 7.f


  1.   Nakon obavješćivanja Komisije, država članica može primijeniti dodatak infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na određenim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili čija upotreba uzrokuje znatnu štetu za okoliš ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | prihod ostvaren tim dodatkom ulaže se u financiranje izgradnje prometne infrastrukture osnovne mreže utvrđene u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013 kojom se izravno pridonosi ublažavanju zagušenja ili
  prometnih usluga koje

  štete za okoliš i koja se nalazi

  nalaze
  na istom koridoru kao cestovna dionica na koju se taj dodatak primjenjuje; [Am. 75] |
| --- | --- | --- |

7.

članci 7.f i 7.g zamjenjuju se sljedećim:

„Članak 7.f

1.   Nakon obavješćivanja Komisije, država članica može primijeniti dodatak infrastrukturnoj pristojbi koja se naplaćuje na određenim cestovnim dionicama koje su redovito zagušene ili čija upotreba uzrokuje znatnu štetu za okoliš ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

prihod ostvaren tim dodatkom ulaže se u financiranje izgradnje prometne infrastrukture osnovne mreže utvrđene u skladu s poglavljem III. Uredbe (EU) br. 1315/2013 kojom se izravno pridonosi ublažavanju zagušenja ili
  prometnih usluga koje

  štete za okoliš i koja se nalazi

  nalaze
  na istom koridoru kao cestovna dionica na koju se taj dodatak primjenjuje; [Am. 75]

| (b) | dodatak ne prelazi 15 % od ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe izračunane u skladu s člankom 7.b stavkom 1. i člankom 7.e, osim u slučaju ako se ostvareni prihod uloži u prekogranične dionice koridora osnovne mreže, u kojem slučaju

  planinskim područjima u kojima su infrastrukturni troškovi kao i šteta za klimu i okoliš viši tako da
  dodatak
  u tom slučaju
  ne smije prelaziti 25

  50
   %; [Am. 76] |
| --- | --- |

(b)

dodatak ne prelazi 15 % od ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe izračunane u skladu s člankom 7.b stavkom 1. i člankom 7.e, osim u slučaju ako se ostvareni prihod uloži u prekogranične dionice koridora osnovne mreže, u kojem slučaju

  planinskim područjima u kojima su infrastrukturni troškovi kao i šteta za klimu i okoliš viši tako da
  dodatak
  u tom slučaju
  ne smije prelaziti 25

  50
   %; [Am. 76]

| (c) | primjena dodatka nema za posljedicu nepravedno postupanje prema komercijalnom prometu u usporedbi s ostalim korisnicima cesta; |
| --- | --- |

(c)

primjena dodatka nema za posljedicu nepravedno postupanje prema komercijalnom prometu u usporedbi s ostalim korisnicima cesta;

| (d) | Komisiji se prije početka primjene dodatka predaje opis točne lokacije za koju će se dodatak primjenjivati te dokaz o odluci da se financira izgradnja koridora osnovne mreže

  prometna infrastruktura ili prometne usluge
  navedeni u točki (a); [Am. 77] |
| --- | --- |

(d)

Komisiji se prije početka primjene dodatka predaje opis točne lokacije za koju će se dodatak primjenjivati te dokaz o odluci da se financira izgradnja koridora osnovne mreže

  prometna infrastruktura ili prometne usluge
  navedeni u točki (a); [Am. 77]

| (e) | razdoblje tijekom kojeg će se dodatak primjenjivati unaprijed je definirano i ograničeno te je, u smislu očekivanog prihoda, to razdoblje u skladu s financijskim planovima i analizama troškova i koristi za projekte koji se sufinanciranju iz prihoda ostvarenog tim dodatkom. |
| --- | --- |

(e)

razdoblje tijekom kojeg će se dodatak primjenjivati unaprijed je definirano i ograničeno te je, u smislu očekivanog prihoda, to razdoblje u skladu s financijskim planovima i analizama troškova i koristi za projekte koji se sufinanciranju iz prihoda ostvarenog tim dodatkom.

1.a   U slučaju novih prekograničnih projekata, dodaci se primjenjuju samo ako su sve države članice uključene u taj projekt suglasne.
  [Am. 78 i 164]

2.   Dodatak se može primjenjivati na infrastrukturnu pristojbu koja je mijenjana u skladu s člancima 7.g ili 7.ga.

3.   Nakon što od države članice koja namjerava primjenjivati dodatak primi tražene informacije, Komisija te informacije stavlja na raspolaganje članovima Odbora iz članka 9.c. Ako Komisija smatra da planirani dodatak ne ispunjava uvjete utvrđene u stavku 1. ili ako smatra da će planirani dodatak imati značajne negativne učinke na gospodarski razvoj rubnih regija, ona može putem provedbenih akata odbiti planove o naknadama koje je podnijela predmetna država članica ili zatražiti njihove izmjene. Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 9.c stavka 2.
  Ako se primjenjuje na sustave naplate cestarina iz članka 7.e stavka 3., dodatak se ne smatra znatnom izmjenom za potrebe ove Direktive. [Am. 79]

4.   Iznos dodatka oduzima se od iznosa pristojbe za vanjske troškove izračunane u skladu s člankom 7.c, osim za vozila iz EURO emisijskih normi 0, I i II od 15. listopada 2011., III i IV od 1. siječnja 2015., V od 1. siječnja 2019. te VI od siječnja 2023. nadalje. Svi prihodi ostvareni od istovremene primjene dodatka i pristojbi za vanjske troškove ulažu se u financiranje izgradnje koridora osnovne mreže navedenih u dijelu I. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1316/2013.
  [Am. 80]

5.   Dodatak se ne smije primjenjivati na cestovnim dionicama na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja.

Članak 7.g

1.   Do 31. prosinca 2021. infrastrukturna pristojba može se mijenjati u svrhu smanjenja zagušenja, svođenja štete na infrastrukturi na najmanju moguću mjeru te što učinkovitije upotrebe predmetne infrastrukture ili promicanja sigurnosti na cestama ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| (a) | promjena je transparentna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima; |
| --- | --- |

(a)

promjena je transparentna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima;

| (b) | promjena se primjenjuje ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu; |
| --- | --- |

(b)

promjena se primjenjuje ovisno o dobu dana, danu u tjednu ili godišnjem dobu;

| (c) | nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 175 % iznad najviše razine ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe iz članka 7.b; |
| --- | --- |

(c)

nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 175 % iznad najviše razine ponderirane prosječne infrastrukturne pristojbe iz članka 7.b;

| (d) | vršna razdoblja tijekom kojih se naplaćuje viša infrastrukturna pristojba s ciljem smanjenja zastoja ne traju dulje od pet sati na dan
  ili od broja sati tijekom kojih stopa zagušenja prelazi 100 % kapaciteta
  ; [Am. 81] |
| --- | --- |

(d)

vršna razdoblja tijekom kojih se naplaćuje viša infrastrukturna pristojba s ciljem smanjenja zastoja ne traju dulje od pet sati na dan
  ili od broja sati tijekom kojih stopa zagušenja prelazi 100 % kapaciteta
  ; [Am. 81]

| (e) | na dionicama ceste zahvaćenima zagušenjima promjena infrastrukturne pristojbe oblikuje se i primjenjuje na transparentan i prihodovno neutralan način tako da se prijevoznicima koji putuju tijekom nevršnih razdoblja ponude snižene cijene cestarina, a povišene cijene cestarina prijevoznicima koji na toj dionici ceste putuju tijekom vršnih razdoblja.
  Država članica koja želi uvesti takve promjene ili izmijeniti postojeću infrastrukturnu pristojbu o tome obavješćuje Komisiju i dostavlja joj informacije potrebne kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

(e)

na dionicama ceste zahvaćenima zagušenjima promjena infrastrukturne pristojbe oblikuje se i primjenjuje na transparentan i prihodovno neutralan način tako da se prijevoznicima koji putuju tijekom nevršnih razdoblja ponude snižene cijene cestarina, a povišene cijene cestarina prijevoznicima koji na toj dionici ceste putuju tijekom vršnih razdoblja.

Država članica koja želi uvesti takve promjene ili izmijeniti postojeću infrastrukturnu pristojbu o tome obavješćuje Komisiju i dostavlja joj informacije potrebne kako bi se utvrdilo jesu li uvjeti ispunjeni.

2.   U pogledu teških vozila, države članice do 31. prosinca 2020. mijenjaju infrastrukturnu pristojbu u skladu s EURO emisijskom normom vozila tako da nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 100 % iznad iste pristojbe za ekvivalentna vozila koja ispunjavaju najstrože emisijske norme. Postojeći ugovori o koncesiji mogu se izuzeti od ovog zahtjeva sve dok se ugovor ne obnovi.

Država članica ipak može odstupiti od zahtjeva za mijenjanje infrastrukturne pristojbe ako vrijedi jedno od sljedećeg:

| i. | to bi ozbiljno narušilo međusobnu povezanost sustava cestarina na njezinu državnom području; |
| --- | --- |

i.

to bi ozbiljno narušilo međusobnu povezanost sustava cestarina na njezinu državnom području;

| ii. | ne bi bilo tehnički praktično uvesti takvu diferencijaciju u predmetni sustav cestarina; |
| --- | --- |

ii.

ne bi bilo tehnički praktično uvesti takvu diferencijaciju u predmetni sustav cestarina;

| iii. | to bi dovelo do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja i imaju negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravstvo; |
| --- | --- |

iii.

to bi dovelo do preusmjeravanja vozila koja uzrokuju najviše onečišćenja i imaju negativne učinke na sigurnost na cestama i na javno zdravstvo;

| iv. | cestarina uključuje pristojbu za vanjske troškove. |
| --- | --- |

iv.

cestarina uključuje pristojbu za vanjske troškove.

Sva takva odstupanja ili izuzeća priopćuju se Komisiji.

3.   Ako u slučaju pregleda vozila vozač ili, ako je primjenjivo, prijevoznik ne može predočiti dokumente vozila potrebne

  vrši uplate pomoću elektroničkog sustava za naplatu cestarina ili nema valjanu pretplatu ili ako njegovo vozilo nema opremu koju je odobrio subjekt za naplatu cestarine koja je potrebna
  kako bi se odredilo emisijsku normu vozila za potrebe stavka 2., države članice mogu primijeniti najvišu naplativu cestarinu. [Am. 82]

4.   Unutar jedne godine nakon što objavi službene podatke o emisijama CO2 u skladu s Uredbom (EU) .../... (*6) Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 9.e u kojem se utvrđuju referentne vrijednosti emisija CO2 uz odgovarajuću kategorizaciju predmetnih teških vozila
  , vodeći računa o tehnologijama za smanjenje emisija
  . [Am. 83]

Unutar jedne godine od stupanja na snagu delegiranog akta države članice mijenjaju infrastrukturnu pristojbu uzimajući u obzir referentne vrijednosti emisija CO2 i odgovarajuću kategorizaciju vozila. Pristojbe se mijenjaju na način da nijedna infrastrukturna pristojba ne iznosi više od 100 % iznad iste pristojbe za ekvivalentna vozila koja imaju najniže – ali ne nulte – emisije CO2. Vozila s nultom stopom emisija uživaju pogodnost smanjenja infrastrukturnih pristojbi za 75 % u odnosu na najvišu stopu.
  [Am. 84]

4.a
     
  S početkom od ... [datum stupanja na snagu ove Direktive] vozila s nultom stopom emisija uživaju pogodnost smanjenja infrastrukturnih pristojbi za 50 % u odnosu na najvišu stopu. To isto smanjenje primjenjuje se u korist rada s nultom stopom emisija, pod uvjetom da se takav rad može dokazati. [Am. 85]

4.b
     
  Komisija do ... izrađuje izvješće o evaluaciji u kojemu procjenjuje tržišni udio vozila s nultom stopom emisija i rada s nultom stopom emisija [pet godina od stupanja na snagu ove Direktive]. Komisija je ovlaštena po potrebi donijeti delegirani akt u skladu s člankom 9.e radi ponovnog izračuna popusta koje se primjenjuje na vozila s nultom stopom emisija u odnosu na najnižu stopu infrastrukturne pristojbe. [Am. 86]

5.   Promjene infrastrukturne pristojbe iz stavaka 1., 2. i 4. nisu namijenjene ostvarivanju dodatnih prihoda iz cestarina. Svaki nenamjerni porast prihoda uravnotežuje se promjenama strukture promjene koje se moraju provesti u roku od dvije godine od završetka računovodstvene godine u kojoj je ostvaren dodatni prihod.

(*6)  Uredba Komisije (EU) .../... od XXX o provedbi Uredbe (EU) br. 595/2009 u pogledu certifikacije emisija CO2 i potrošnje goriva za teška vozila i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L ..., ..., str. ...).”;"

*6

2

| 8. | umeće se sljedeći članak 7.ga:


  „Članak 7.ga


  1.   Za laka vozila države članice mogu do 31. prosinca 2021. mijenjati cestarine i korisničke naknade s obzirom na utjecaj vozila na okoliš.


  2.   Države članice od 1. siječnja 2022. mijenjaju cestarine i, u slučaju korisničkih naknada, barem godišnje naknade, na temelju emisija CO2 i onečišćujućih tvari iz vozila u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu VII.




  2.a
     
  Države članice mogu uzeti u obzir poboljšanje ekološke učinkovitosti vozila povezano s preinakama vozila kojima se omogućuje korištenje alternativnih goriva. U tu bi svrhu stalna pretplata ili bilo koji drugi sustav koji odobri operator sustava za naplatu cestarine trebali omogućiti korisnicima da iskoriste pogodnost smanjene cestarine kao nagrade za bolja ekološka svojstva vozila nakon njegove preinake. [Am. 88]



  3.   Ako u slučaju pregleda vozila vozač ili, ako je primjenjivo, prijevoznik
  nema pretplatničku karticu za cestarinu ili bilo koje drugo sredstvo plaćanja koje je odobrio operator ili pak
  ne može predočiti dokumente vozila potrebne kako bi se odredilo emisijske razine vozila (certifikat o sukladnosti) u skladu s Uredbom Komisije (EU) .../... (*7), države članice mogu primijeniti najvišu naplativu cestarinu ili najvišu godišnju korisničku naknadu.
  Ako prijevoznik odgovarajući dokumente kojima se dokazuje razina emisija vozila dostavi naknadno, isplaćuje mu se razlika između primijenjene cestarine ili naknade i odgovarajuće cestarine ili naknade za predmetno vozilo. [Am. 89]





  3.a
     
  Države članice mogu donijeti posebne mjere u pogledu naknada za povijesna vozila. [Am. 90]



  4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9.e kojima se mijenja Prilog VII. radi prilagodbe u njemu utvrđenih načina primjene tehničkom napretku
  te uzeti u obzir ulogu sastavnih dijelova u poboljšanju i cestovne sigurnosti i dekarbonizacije prometa
  . [Am. 91]




  (*7)  Uredba Komisije (EU) 2017/xxx of xxx o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 od 20. lipnja 2007. Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L xxx) i Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).”;" |
| --- | --- |

8.

umeće se sljedeći članak 7.ga:

„Članak 7.ga

1.   Za laka vozila države članice mogu do 31. prosinca 2021. mijenjati cestarine i korisničke naknade s obzirom na utjecaj vozila na okoliš.

2.   Države članice od 1. siječnja 2022. mijenjaju cestarine i, u slučaju korisničkih naknada, barem godišnje naknade, na temelju emisija CO2 i onečišćujućih tvari iz vozila u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu VII.

2.a
     
  Države članice mogu uzeti u obzir poboljšanje ekološke učinkovitosti vozila povezano s preinakama vozila kojima se omogućuje korištenje alternativnih goriva. U tu bi svrhu stalna pretplata ili bilo koji drugi sustav koji odobri operator sustava za naplatu cestarine trebali omogućiti korisnicima da iskoriste pogodnost smanjene cestarine kao nagrade za bolja ekološka svojstva vozila nakon njegove preinake. [Am. 88]

3.   Ako u slučaju pregleda vozila vozač ili, ako je primjenjivo, prijevoznik
  nema pretplatničku karticu za cestarinu ili bilo koje drugo sredstvo plaćanja koje je odobrio operator ili pak
  ne može predočiti dokumente vozila potrebne kako bi se odredilo emisijske razine vozila (certifikat o sukladnosti) u skladu s Uredbom Komisije (EU) .../... (*7), države članice mogu primijeniti najvišu naplativu cestarinu ili najvišu godišnju korisničku naknadu.
  Ako prijevoznik odgovarajući dokumente kojima se dokazuje razina emisija vozila dostavi naknadno, isplaćuje mu se razlika između primijenjene cestarine ili naknade i odgovarajuće cestarine ili naknade za predmetno vozilo. [Am. 89]

3.a
     
  Države članice mogu donijeti posebne mjere u pogledu naknada za povijesna vozila. [Am. 90]

4.   Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9.e kojima se mijenja Prilog VII. radi prilagodbe u njemu utvrđenih načina primjene tehničkom napretku
  te uzeti u obzir ulogu sastavnih dijelova u poboljšanju i cestovne sigurnosti i dekarbonizacije prometa
  . [Am. 91]

(*7)  Uredba Komisije (EU) 2017/xxx of xxx o dopuni Uredbe (EZ) br. 715/2007 od 20. lipnja 2007. Europskog parlamenta i Vijeća o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila, o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 i Uredbe Komisije (EU) br. 1230/2012 te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 692/2008 (SL L xxx) i Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).”;"

*7

| 9. | članak 7.h mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:
  „Najmanje šest mjeseci prije provedbe novog ili znatno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama, države članice Komisiji šalju:”; |
| --- | --- | --- |

9.

članak 7.h mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

„Najmanje šest mjeseci prije provedbe novog ili znatno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na infrastrukturnim pristojbama, države članice Komisiji šalju:”;

| (aa) | u članku 7.h stavku 1. točki (a) dodaje se sljedeća alineja:










  „— | jasne informacije o interoperabilnosti opreme u vozilu koja se nalazi u vozilima za potrebe plaćanja korisničkih naknada i cestarina; u njima moraju biti navedeni razlozi zbog kojih korisnici ne mogu koristiti drugu opremu u vozilu koja se koristi u drugim državama članicama u svrhu tog režima naplate cestarina.”; [Am. 92] |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

u članku 7.h stavku 1. točki (a) dodaje se sljedeća alineja:

u članku 7.h stavku 1. točki (a) dodaje se sljedeća alineja:

„—

„—

jasne informacije o interoperabilnosti opreme u vozilu koja se nalazi u vozilima za potrebe plaćanja korisničkih naknada i cestarina; u njima moraju biti navedeni razlozi zbog kojih korisnici ne mogu koristiti drugu opremu u vozilu koja se koristi u drugim državama članicama u svrhu tog režima naplate cestarina.”; [Am. 92]

jasne informacije o interoperabilnosti opreme u vozilu koja se nalazi u vozilima za potrebe plaćanja korisničkih naknada i cestarina; u njima moraju biti navedeni razlozi zbog kojih korisnici ne mogu koristiti drugu opremu u vozilu koja se koristi u drugim državama članicama u svrhu tog režima naplate cestarina.”;

| (ab) | umeće se sljedeći stavak:





  „1.a
     
  Ugovornim okvirom kojim su uređeni odnosi između koncedenata i koncesionara nastoji se omogućiti prilagodljivost ugovora o koncesiji razvoju regulatornog okvira na razini Unije ili na nacionalnoj razini u pogledu obveza utvrđenih člancima 7.c, 7.da, 7.g i 7.ga ove Direktive.”; [Am. 93] |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„1.a
     
  Ugovornim okvirom kojim su uređeni odnosi između koncedenata i koncesionara nastoji se omogućiti prilagodljivost ugovora o koncesiji razvoju regulatornog okvira na razini Unije ili na nacionalnoj razini u pogledu obveza utvrđenih člancima 7.c, 7.da, 7.g i 7.ga ove Direktive.”; [Am. 93]

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Prije provedbe novog ili znatno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na pristojbama za vanjske troškove, države članice obavješćuju Komisiju o predmetnoj mreži, predviđenim stopama po kategoriji vozila i emisijskoj normi.”; |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Prije provedbe novog ili znatno izmijenjenog režima naplate cestarina temeljenog na pristojbama za vanjske troškove, države članice obavješćuju Komisiju o predmetnoj mreži, predviđenim stopama po kategoriji vozila i emisijskoj normi.”;

| (c) | stavak 4. briše se; |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. briše se;

| 10. | članak 7.i mijenja se kako slijedi:








  (-a) | u stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:



  „2.   Države

  Za teška teretna vozila i kombije namijenjene prijevozu tereta države
  članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturne pristojbe pod uvjetom da:”; [Am. 94] |
| --- | --- | --- |

10.

članak 7.i mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

u stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države

  Za teška teretna vozila i kombije namijenjene prijevozu tereta države
  članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturne pristojbe pod uvjetom da:”; [Am. 94]

| (a) | u stavku 2. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:






  „(b) | takvi popusti ili sniženja odražavaju stvarne uštede u upravnim troškovima postupanja prema čestim korisnicima u odnosu na povremene korisnike; |
| --- | --- | --- |

(a)

u stavku 2. točke (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

„(b)

takvi popusti ili sniženja odražavaju stvarne uštede u upravnim troškovima postupanja prema čestim korisnicima u odnosu na povremene korisnike;

| (c) | takvi popusti ili sniženja ne prelaze 13

  20
   % iznosa infrastrukturne pristojbe koju plaćaju jednakovrijedna vozila koja ne ostvaruju pravo na popust ili sniženje
  i vozila za lokalni i/ili redovni prijevoz
  .”; [Am. 95] |
| --- | --- |

(c)

takvi popusti ili sniženja ne prelaze 13

  20
   % iznosa infrastrukturne pristojbe koju plaćaju jednakovrijedna vozila koja ne ostvaruju pravo na popust ili sniženje
  i vozila za lokalni i/ili redovni prijevoz
  .”; [Am. 95]

13

20

i vozila za lokalni i/ili redovni prijevoz

; [Am. 95]

| (aa) | umeće se sljedeći stavak:





  „2.a
     
  Za laka vozila, osobito za česte korisnike u područjima raštrkanih naselja i gradskih predgrađa, države članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturne pristojbe pod uvjetom da:










  (a) | tako prilagođena tarifna struktura razmjerna je, javno objavljena i dostupna korisnicima pod jednakim uvjetima te ne uzrokuje dodatne troškove koji se prenose na ostale korisnike u obliku viših cestarina; |
| --- | --- | --- |

(aa)

(aa)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.a
     
  Za laka vozila, osobito za česte korisnike u područjima raštrkanih naselja i gradskih predgrađa, države članice mogu predvidjeti popuste ili sniženja infrastrukturne pristojbe pod uvjetom da:

(a)

tako prilagođena tarifna struktura razmjerna je, javno objavljena i dostupna korisnicima pod jednakim uvjetima te ne uzrokuje dodatne troškove koji se prenose na ostale korisnike u obliku viših cestarina;

| (b) | ti popusti i smanjenja doprinose:










  i. | socijalnoj koheziji i/ili |
| --- | --- | --- |

(b)

ti popusti i smanjenja doprinose:

i.

socijalnoj koheziji i/ili

| ii. | osiguranju mobilnosti u rubnim regijama i/ili udaljenim područjima;”; [Am. 96] |
| --- | --- |

ii.

osiguranju mobilnosti u rubnim regijama i/ili udaljenim područjima;”; [Am. 96]

| (ab) | umeće se sljedeći stavak:





  „2.b
     
  Države članice ili nadležna tijela mogu uvesti paušalno izuzeće po prijeđenom kilometru na određenoj cestovnoj dionici pri čemu moraju voditi računa o obrascima mobilnosti i gospodarskom interesu rubnih regija, pod uvjetom da je tako prilagođena tarifna struktura razmjerna, javno objavljena i dostupna korisnicima pod jednakim uvjetima te da ne uzrokuje dodatne troškove koji se prenose na ostale korisnike u obliku viših cestarina;”; [Am. 97] |
| --- | --- |

(ab)

(ab)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.b
     
  Države članice ili nadležna tijela mogu uvesti paušalno izuzeće po prijeđenom kilometru na određenoj cestovnoj dionici pri čemu moraju voditi računa o obrascima mobilnosti i gospodarskom interesu rubnih regija, pod uvjetom da je tako prilagođena tarifna struktura razmjerna, javno objavljena i dostupna korisnicima pod jednakim uvjetima te da ne uzrokuje dodatne troškove koji se prenose na ostale korisnike u obliku viših cestarina;”; [Am. 97]

| (b) | stavak 3. mijenja se kako slijedi:

  „3.   Podložno uvjetima predviđenima u članku 7.g stavku 1. točki (b) i u članku 7.g stavku 5., tarife cestarina mogu za specifične projekte od visokog značaja za Europu utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1315/2013 podlijegati drugim oblicima promjene kako bi se osigurala tržišna održivost takvih projekata ako su izloženi izravnom tržišnom natjecanju s drugim oblicima prijevoza. Dobivena tarifna struktura mora biti linearna, razmjerna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima te ne smije dovoditi do dodatnih troškova koji bi se prenosili na ostale korisnike u obliku viših cestarina.”; [Am. 98] |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. mijenja se kako slijedi:

„3.   Podložno uvjetima predviđenima u članku 7.g stavku 1. točki (b) i u članku 7.g stavku 5., tarife cestarina mogu za specifične projekte od visokog značaja za Europu utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1315/2013 podlijegati drugim oblicima promjene kako bi se osigurala tržišna održivost takvih projekata ako su izloženi izravnom tržišnom natjecanju s drugim oblicima prijevoza. Dobivena tarifna struktura mora biti linearna, razmjerna, javno objavljena i dostupna svim korisnicima pod jednakim uvjetima te ne smije dovoditi do dodatnih troškova koji bi se prenosili na ostale korisnike u obliku viših cestarina.”; [Am. 98]

| (ba) | umeće se sljedeći stavak





  „3.a
     
  U planinskim područjima države članice ili nadležna tijela mogu prilagođavati cestarine za teška vozila na temelju prijeđene udaljenosti vozila kako bi se socioekonomski utjecaj smanjio na najmanju moguću mjeru, pod sljedećim uvjetima:










  (a) | Prilagodbom prema prijeđenoj udaljenosti vožnje uzimaju se u obzir različite značajke prijevoza na male i velike udaljenosti te posebno dostupne mogućnosti za promjenu oblika prijevoza; |
| --- | --- | --- |

(ba)

(ba)

umeće se sljedeći stavak

umeće se sljedeći stavak

„3.a
     
  U planinskim područjima države članice ili nadležna tijela mogu prilagođavati cestarine za teška vozila na temelju prijeđene udaljenosti vozila kako bi se socioekonomski utjecaj smanjio na najmanju moguću mjeru, pod sljedećim uvjetima:

(a)

Prilagodbom prema prijeđenoj udaljenosti vožnje uzimaju se u obzir različite značajke prijevoza na male i velike udaljenosti te posebno dostupne mogućnosti za promjenu oblika prijevoza;

| (b) | Prilagodba se primjenjuje na nediskriminirajući način; |
| --- | --- |

(b)

Prilagodba se primjenjuje na nediskriminirajući način;

| (c) | Tehnička oprema omogućuje otkrivanje ulazne i izlazne točke vozila na državnim granicama.”; [Am. 99] |
| --- | --- |

(c)

Tehnička oprema omogućuje otkrivanje ulazne i izlazne točke vozila na državnim granicama.”; [Am. 99]

| 11. | članak 7.j mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „S tim ciljem države članice surađuju u uspostavi metoda naplate koje korisnicima cesta omogućuju njihovo plaćanje 24 sata na dan
  na graničnim ili bilo kojim drugim prodajnim mjestima, uz mogućnost dobivanja računa,
  uobičajenim sredstvima plaćanja, barem na glavnim prodajnim mjestima

  među kojima je i elektroničko plaćanje,
  unutar ili izvan država članica u kojima se one primjenjuju.”; [Am. 100] |
| --- | --- | --- |

11.

članak 7.j mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„S tim ciljem države članice surađuju u uspostavi metoda naplate koje korisnicima cesta omogućuju njihovo plaćanje 24 sata na dan
  na graničnim ili bilo kojim drugim prodajnim mjestima, uz mogućnost dobivanja računa,
  uobičajenim sredstvima plaćanja, barem na glavnim prodajnim mjestima

  među kojima je i elektroničko plaćanje,
  unutar ili izvan država članica u kojima se one primjenjuju.”; [Am. 100]

na graničnim ili bilo kojim drugim prodajnim mjestima, uz mogućnost dobivanja računa,

barem na glavnim prodajnim mjestima

među kojima je i elektroničko plaćanje,

[Am. 100]

| (b) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Ako država članica cestarinu naplaćuje po vozilu, ukupan iznos cestarine, iznos infrastrukturne pristojbe, iznos pristojbe za vanjske troškove i iznos naknade zbog zagušenja, ako se primjenjuju, naznačeni su na računu koji se
  na zahtjev
  izdaje korisniku ceste, ako je moguće elektroničkim putem.”; [Am. 101] |
| --- | --- |

(b)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Ako država članica cestarinu naplaćuje po vozilu, ukupan iznos cestarine, iznos infrastrukturne pristojbe, iznos pristojbe za vanjske troškove i iznos naknade zbog zagušenja, ako se primjenjuju, naznačeni su na računu koji se
  na zahtjev
  izdaje korisniku ceste, ako je moguće elektroničkim putem.”; [Am. 101]

| (c) | u stavku 4. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:
  „Ako je to ekonomski izvedivo, države članice pristojbe za vanjske troškove i naknade zbog zagušenja naplaćuju putem elektroničkog sustava koji ispunjava zahtjeve iz članka 2. stavka 1. Direktive 2004/52/EZ.”; |
| --- | --- |

(c)

u stavku 4. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Ako je to ekonomski izvedivo, države članice pristojbe za vanjske troškove i naknade zbog zagušenja naplaćuju putem elektroničkog sustava koji ispunjava zahtjeve iz članka 2. stavka 1. Direktive 2004/52/EZ.”;

| 12. | članak 7.k zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 7.k

  Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvedu sustav cestarina da omoguće odgovarajuću nadoknadu
  pod uvjetom da ne narušavaju djelovanje lokalnih i/ili redovnih prijevoznika i da nemaju negativan učinak na njih
  .”; [Am. 102] |
| --- | --- |

12.

članak 7.k zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.k

Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ova Direktiva ne utječe na slobodu država članica koje uvedu sustav cestarina da omoguće odgovarajuću nadoknadu
  pod uvjetom da ne narušavaju djelovanje lokalnih i/ili redovnih prijevoznika i da nemaju negativan učinak na njih
  .”; [Am. 102]

| 13. | u članku 8. stavak 2. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u točki (a) upućivanje na „članak 7. stavak 7.” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 7.a”; |
| --- | --- | --- |

13.

u članku 8. stavak 2. mijenja se kako slijedi:

(a)

u točki (a) upućivanje na „članak 7. stavak 7.” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 7.a”;

| (b) | u točki (b) riječi „i 2.” umeću se nakon „člankom 7. stavkom 1.”; |
| --- | --- |

(b)

u točki (b) riječi „i 2.” umeću se nakon „člankom 7. stavkom 1.”;

| 13.a | Umeće se sljedeći članak:





  „Članak 8.a




  Praćenje i izvješćivanje





  1.
     
  Svaka država članica imenuje neovisno tijelo koje je zaduženo za nadzor nad infrastrukturnim pristojbama i za poštovanje ove Direktive.






  2.
     
  Nadzorno tijelo provodi ekonomske i financijske kontrole nad ugovorima o koncesiji posebno kako bi se osiguralo poštovanje članka 7.b.






  3.
     
  Države članice obavještavaju Komisiju o imenovanju nadzornog tijela.”; [Am. 103] |
| --- | --- |

13.a

13.a

Umeće se sljedeći članak:

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 8.a

Praćenje i izvješćivanje

1.
     
  Svaka država članica imenuje neovisno tijelo koje je zaduženo za nadzor nad infrastrukturnim pristojbama i za poštovanje ove Direktive.

2.
     
  Nadzorno tijelo provodi ekonomske i financijske kontrole nad ugovorima o koncesiji posebno kako bi se osiguralo poštovanje članka 7.b.

3.
     
  Države članice obavještavaju Komisiju o imenovanju nadzornog tijela.”; [Am. 103]

| 14. | članak 9. mijenja se kako slijedi:








  (-a) | u članku 9. stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:



  „2.   Države članice odlučuju o uporabi prihoda ostvarenih na temelju ove Direktive. Kako bi se omogućio razvoj prometne mreže kao cjeline, prihodi ostvareni od pristojba za infrastrukturne i vanjske troškove, ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti, upotrebljavaju se u korist prometnog

  za održavanje cestovne mreže
  sektora i za optimizaciju čitavog prometnog sustava. Posebno, prihodi ostvareni od pristojbi za vanjske troškove ili ekvivalent ovih

  tih
  prihoda u financijskoj vrijednosti, trebali bi

  upotrebljavaju
  se upotrijebiti tako da se prijevoz učini održivijim, uključujući jedno ili više od dolje navedenog:
  ”; [Am. 104] |
| --- | --- | --- |

14.

članak 9. mijenja se kako slijedi:

(-a)

(-a)

u članku 9. stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

u članku 9. stavku 2. uvodni dio zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Države članice odlučuju o uporabi prihoda ostvarenih na temelju ove Direktive. Kako bi se omogućio razvoj prometne mreže kao cjeline, prihodi ostvareni od pristojba za infrastrukturne i vanjske troškove, ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti, upotrebljavaju se u korist prometnog

  za održavanje cestovne mreže
  sektora i za optimizaciju čitavog prometnog sustava. Posebno, prihodi ostvareni od pristojbi za vanjske troškove ili ekvivalent ovih

  tih
  prihoda u financijskoj vrijednosti, trebali bi

  upotrebljavaju
  se upotrijebiti tako da se prijevoz učini održivijim, uključujući jedno ili više od dolje navedenog:
  ”; [Am. 104]

| (-aa) | u stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:








  „(b) | smanjenjem onečišćenja
  zraka i onečišćenja bukom
  zbog cestovnog prometa na izvoru;”; [Am. 105] |
| --- | --- | --- |

(-aa)

(-aa)

u stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

smanjenjem onečišćenja
  zraka i onečišćenja bukom
  zbog cestovnog prometa na izvoru;”; [Am. 105]

zraka i onečišćenja bukom

na izvoru

[Am. 105]

| (-ab) | u stavku 2. umeće se sljedeća točka:










  „(ba) | financiranjem kolektivnih i održivih oblika prijevoza;”; [Am. 106] |
| --- | --- | --- |

(-ab)

(-ab)

u stavku 2. umeće se sljedeća točka:

u stavku 2. umeće se sljedeća točka:

„(ba)

„(ba)

financiranjem kolektivnih i održivih oblika prijevoza;”; [Am. 106]

financiranjem kolektivnih i održivih oblika prijevoza;”;

| (-ac) | u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:








  „(e) | razvojem drugih oblika infrastrukture

  infrastrukture za alternativna goriva u skladu s Direktivom 2014/94/EU i razvojem alternativnih usluga
  za korisnike prijevoza i/ili proširenjem postojećih kapaciteta;
  ”; [Am. 107] |
| --- | --- | --- |

(-ac)

(-ac)

u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

razvojem drugih oblika infrastrukture

  infrastrukture za alternativna goriva u skladu s Direktivom 2014/94/EU i razvojem alternativnih usluga
  za korisnike prijevoza i/ili proširenjem postojećih kapaciteta;
  ”; [Am. 107]

drugih oblika infrastrukture

infrastrukture za alternativna goriva u skladu s Direktivom 2014/94/EU i razvojem alternativnih usluga

”;

| (-ad) | u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:








  „(f) | podupiranjem transeuropske prometne mreže
  i uklanjanjem uskih grla
  ;
  ”; [Am. 108] |
| --- | --- | --- |

(-ad)

(-ad)

u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. točka (f) zamjenjuje se sljedećim:

„(f)

podupiranjem transeuropske prometne mreže
  i uklanjanjem uskih grla
  ;
  ”; [Am. 108]

i uklanjanjem uskih grla

”;

| (-ae) | u stavku 2. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:








  „(h) | poboljšanjem sigurnosti u cestovnom prometu
  i sigurnosti cestovne infrastrukture
  ; i
  ”; [Am. 109] |
| --- | --- | --- |

(-ae)

(-ae)

u stavku 2. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

„(h)

poboljšanjem sigurnosti u cestovnom prometu
  i sigurnosti cestovne infrastrukture
  ; i
  ”; [Am. 109]

i sigurnosti cestovne infrastrukture

”;

| (-af) | u stavku 2. točka i. zamjenjuje se sljedećim:









  (i)

  „ | i.
  omogućavanjem sigurnih
  i zaštićenih
  parkirališnih mjesta.;”; [Am. 110] |
| --- | --- | --- |

(-af)

(-af)

u stavku 2. točka i. zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. točka i. zamjenjuje se sljedećim:

(i)

  „

(i)

„

i.
  omogućavanjem sigurnih
  i zaštićenih
  parkirališnih mjesta.;”; [Am. 110]

i.

i zaštićenih

;”; [Am. 110]

| (a) | u stavku 2. briše se drugi podstavak; |
| --- | --- |

(a)

u stavku 2. briše se drugi podstavak;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Prihodi ostvareni naknadama zbog zagušenja ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti upotrebljavaju se za rješavanje problema zagušenja, posebno

  primjerice
  : [Am. 111]







  (a) | podupiranjem zajedničke prometne infrastrukture i usluga; |
| --- | --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Prihodi ostvareni naknadama zbog zagušenja ili ekvivalent tih prihoda u financijskoj vrijednosti upotrebljavaju se za rješavanje problema zagušenja, posebno

  primjerice
  : [Am. 111]

(a)

podupiranjem zajedničke prometne infrastrukture i usluga;

| (b) | uklanjanjem uskih grla
  i dovršavanjem veza koje nedostaju u njihovim mrežama gdje god se primjenjuje naknada te
  u transeuropskoj prometnoj mreži; [Am. 112] |
| --- | --- |

(b)

uklanjanjem uskih grla
  i dovršavanjem veza koje nedostaju u njihovim mrežama gdje god se primjenjuje naknada te
  u transeuropskoj prometnoj mreži; [Am. 112]

| (c) | razvojem alternativne infrastrukture
  i multimodalnih čvorišta
  za korisnike prijevoza.”; [Am. 113] |
| --- | --- |

(c)

razvojem alternativne infrastrukture
  i multimodalnih čvorišta
  za korisnike prijevoza.”; [Am. 113]

| (ba) | umeće se sljedeći stavak:





  „3.a
     
  Prihodi od infrastrukturnih pristojbi i pristojbi za vanjske troškove upotrebljavaju se na području na kojemu se nalazi cestovna dionica na kojoj se primjenjuju pristojbe.”; [Am. 114] |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„3.a
     
  Prihodi od infrastrukturnih pristojbi i pristojbi za vanjske troškove upotrebljavaju se na području na kojemu se nalazi cestovna dionica na kojoj se primjenjuju pristojbe.”; [Am. 114]

| 15. | članci 9.d i 9.e zamjenjuju se sljedećima:


  „Članak 9.d

  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9.e kojima se mijenja Prilog 0., iznosi u tablicama 1. i 2. u Prilogu III.b te formule u odjeljcima 4.1. i 4.2. Priloga III.a radi njihove prilagodbe znanstvenom i tehničkom napretku.



  Članak 9.e


  1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.


  2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje
  od pet godina
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Direktive].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 115]



  3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.


  4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.


  5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.


  6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; |
| --- | --- |

15.

članci 9.d i 9.e zamjenjuju se sljedećima:

„Članak 9.d

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 9.e kojima se mijenja Prilog 0., iznosi u tablicama 1. i 2. u Prilogu III.b te formule u odjeljcima 4.1. i 4.2. Priloga III.a radi njihove prilagodbe znanstvenom i tehničkom napretku.

Članak 9.e

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje
  od pet godina
  počevši od [datum stupanja na snagu ove Direktive].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 115]

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 7.g stavka 4., članka 7.ga stavka 4. i članka 9.d stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

| 16. | članci 9.f i 9.g brišu se; |
| --- | --- |

16.

članci 9.f i 9.g brišu se;

| 17. | članak 10.a zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Iznosi u eurima iz Priloga II. i iznosi u centima iz tablica 1. i 2. u Prilogu III.b prilagođavaju se svake dvije godine kako bi se uzele u obzir promjene u Harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za cijeli EU, osim energije i neprerađene hrane, koji je objavila Komisija (Eurostat). Prva prilagodba provodi se do 31. ožujka [godina koja slijedi dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive].
  Iznosi se prilagođuju automatski povećanjem osnovnog iznosa u eurima ili centima za postotak promjene navedenog indeksa. Dobiveni iznosi zaokružuju se naviše na najbliži euro s obzirom na Prilog II., naviše na najbližu desetinu centa s obzirom na Prilog III.b.


  2.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje prilagođene iznose iz stavka 1. do 31. ožujka godine koja slijedi nakon isteka dvije kalendarske godine iz stavka 1. Ti prilagođeni iznosi stupaju na snagu prvog dana u sljedećem mjesecu nakon objave.”; |
| --- | --- |

17.

članak 10.a zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Iznosi u eurima iz Priloga II. i iznosi u centima iz tablica 1. i 2. u Prilogu III.b prilagođavaju se svake dvije godine kako bi se uzele u obzir promjene u Harmoniziranom indeksu potrošačkih cijena za cijeli EU, osim energije i neprerađene hrane, koji je objavila Komisija (Eurostat). Prva prilagodba provodi se do 31. ožujka [godina koja slijedi dvije godine nakon stupanja na snagu ove Direktive].

Iznosi se prilagođuju automatski povećanjem osnovnog iznosa u eurima ili centima za postotak promjene navedenog indeksa. Dobiveni iznosi zaokružuju se naviše na najbliži euro s obzirom na Prilog II., naviše na najbližu desetinu centa s obzirom na Prilog III.b.

2.   Komisija u Službenom listu Europske unije objavljuje prilagođene iznose iz stavka 1. do 31. ožujka godine koja slijedi nakon isteka dvije kalendarske godine iz stavka 1. Ti prilagođeni iznosi stupaju na snagu prvog dana u sljedećem mjesecu nakon objave.”;

| 18. | članak 11. zamjenjuje se sljedećim:


  „Članak 11.




  -1.
     
  Države članice ili nadležna tijela na potpuno transparentan i jasan način pružaju informacije o uporabi dobivenih prihoda od cestovnih korisnika. [Am. 116]



  1.   Države članice svake godine objavljuju u zbirnom obliku izvješće o cestarinama i korisničkim naknadama naplaćenima na njihovu državnom području, uključujući podatke o upotrebi prihoda i kvaliteti cesta na koje se primjenjuju cestarine ili korisničke naknade, kako je utvrđeno u stavcima 2. i 3.


  2.   Izvješće koje se objavljuje u skladu sa stavkom 1. mora uključivati podatke o:






  (a) | pristojbi za vanjske troškove koja se naplaćuje za svaku kombinaciju razreda vozila, vrste ceste i razdoblja; |
| --- | --- | --- |

18.

članak 11. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 11.

-1.
     
  Države članice ili nadležna tijela na potpuno transparentan i jasan način pružaju informacije o uporabi dobivenih prihoda od cestovnih korisnika. [Am. 116]

1.   Države članice svake godine objavljuju u zbirnom obliku izvješće o cestarinama i korisničkim naknadama naplaćenima na njihovu državnom području, uključujući podatke o upotrebi prihoda i kvaliteti cesta na koje se primjenjuju cestarine ili korisničke naknade, kako je utvrđeno u stavcima 2. i 3.

2.   Izvješće koje se objavljuje u skladu sa stavkom 1. mora uključivati podatke o:

(a)

pristojbi za vanjske troškove koja se naplaćuje za svaku kombinaciju razreda vozila, vrste ceste i razdoblja;

| (b) | promjeni infrastrukturne pristojbe prema vrsti vozila; |
| --- | --- |

(b)

promjeni infrastrukturne pristojbe prema vrsti vozila;

| (c) | ponderiranoj prosječnoj infrastrukturnoj pristojbi i ukupnom prihodu ostvarenom naplatom infrastrukturne pristojbe uz navođenje svakog mogućeg odstupanja u odnosu na stvarne infrastrukturne troškove koje proizlazi iz promjene infrastrukturne pristojbe; |
| --- | --- |

(c)

ponderiranoj prosječnoj infrastrukturnoj pristojbi i ukupnom prihodu ostvarenom naplatom infrastrukturne pristojbe uz navođenje svakog mogućeg odstupanja u odnosu na stvarne infrastrukturne troškove koje proizlazi iz promjene infrastrukturne pristojbe;

| (d) | ukupnom prihodu ostvarenom naplatom pristojbi za vanjske troškove; |
| --- | --- |

(d)

ukupnom prihodu ostvarenom naplatom pristojbi za vanjske troškove;

| (e) | ukupnom prihodu ostvarenom naplatom naknada zbog zagušenja; |
| --- | --- |

(e)

ukupnom prihodu ostvarenom naplatom naknada zbog zagušenja;

| (ea) | ukupnim prihodima prikupljenim putem dodataka i cestovnim dionicama na kojima su prikupljeni; [Am. 117] |
| --- | --- |

(ea)

ukupnim prihodima prikupljenim putem dodataka i cestovnim dionicama na kojima su prikupljeni; [Am. 117]

| (f) | ukupnim prihodima ostvarenima naplatom cestarina i/ili korisničkih naknada; |
| --- | --- |

(f)

ukupnim prihodima ostvarenima naplatom cestarina i/ili korisničkih naknada;

| (g) | upotrebi prihoda ostvarenih primjenom ove Direktive i načinu na koji se tom upotrebom državama članicama omogućilo ostvarivanje ciljeva iz članka 9. stavaka 2. i 3.; |
| --- | --- |

(g)

upotrebi prihoda ostvarenih primjenom ove Direktive i načinu na koji se tom upotrebom državama članicama omogućilo ostvarivanje ciljeva iz članka 9. stavaka 2. i 3.;

| (h) | ocjeni, na temelju objektivnih kriterija, stanja održavanja cestovne infrastrukture na državnom području države članice i razvoju tog stanja od zadnjeg izvješća; |
| --- | --- |

(h)

ocjeni, na temelju objektivnih kriterija, stanja održavanja cestovne infrastrukture na državnom području države članice i razvoju tog stanja od zadnjeg izvješća;

| (i) | ocjeni razine zagušenja mreže za koju se naplaćuje cestarina u vršnim razdobljima, na temelju obavljenih stvarnih prometnih opažanja reprezentativnog broja zagušenih odsječaka ceste predmetne mreže i razvoju stanja od zadnjeg izvješća. |
| --- | --- |

(i)

ocjeni razine zagušenja mreže za koju se naplaćuje cestarina u vršnim razdobljima, na temelju obavljenih stvarnih prometnih opažanja reprezentativnog broja zagušenih odsječaka ceste predmetne mreže i razvoju stanja od zadnjeg izvješća.

3.   Za evaluaciju kvalitete dijelova cestovne mreže na kojima se primjenjuju cestarine ili korisničke naknade države članice upotrebljavaju ključne pokazatelje uspješnosti. Ti pokazatelji moraju uključivati barem:

| (a) | kvalitetu površine ceste; |
| --- | --- |

(a)

kvalitetu površine ceste;

| (b) | sigurnost na cestama; |
| --- | --- |

(b)

sigurnost na cestama;

| (c) | razinu zagušenja. |
| --- | --- |

(c)

razinu zagušenja.

3.a
     
  Države članice objavljuju rezultate ponovnih ulaganja infrastrukturnih pristojbi i pristojbi za vanjske troškove kao i koristi u pogledu povećane sigurnosti na cestama, smanjenog utjecaja na okoliš i smanjenja prometnih gužvi. [Am. 118]

4.   Unutar tri godine nakon [datum stupanja na snagu revidirane Direktive] Komisija donosi provedbeni akt u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 9.c stavka 2. kako bi se utvrdio usklađeni skup pokazatelja.

5.   Unutar šest godina nakon [datum stupanja na snagu revidirane Direktive] Komisija objavljuje izvješće koje se temelji na primjeni indikatora iz stavka 4. u državama članicama.

5.a
     
  U roku od pet godina nakon stupanja na snagu ove Direktive, Komisija podnosi izvješće o razvoju tržišnog udjela vozila s nultom stopom emisija i, prema potrebi, u skladu s time izmjenjuje stopu smanjenja koja se primjenjuje na ta vozila.”; [Am. 119]

| 19. | prilozi se mijenjaju kako slijedi:






  (a) | prilozi 0, III.a, III.b i IV. mijenjaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi. |
| --- | --- | --- |

19.

prilozi se mijenjaju kako slijedi:

(a)

prilozi 0, III.a, III.b i IV. mijenjaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.

| (b) | prilozi V., VI. i VII. dodaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi. |
| --- | --- |

(b)

prilozi V., VI. i VII. dodaju se kako je navedeno u Prilogu ovoj Direktivi.

Članak 2.

1.   Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do . One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  SL C 81, 2.3.2018., str. 188.

1

(2)  SL C 176, 23.5.2018., str. 66.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 25. listopada 2018.

3

(4)  Bijela knjiga od 28 ožujka 2011. „Plan puta prema jedinstvenom europskom prometnom prostoru – Ususret konkurentnom i učinkovitom prometnom sustavu” (COM(2011)0144).

4

(5)  COM(2016)0501.

5

(6)  Direktiva 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (SL L 187, 20.7.1999., str. 42.).

6

(7)  
  Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).

7

Uredba (EZ) br. 1071/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/26/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 51.).

(8)  
  Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).

8

Uredba (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o zajedničkim pravilima za pristup tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza tereta (SL L 300, 14.11.2009., str. 72.).

(9)  
  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).

9

Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).

(10)  Direktiva 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine u Zajednici (Tekst značajan za EGP) (SL L 166, 30.4.2004., str. 124.).

10

(11)  Direktiva 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152, 11.6.2008., str. 1.).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) 2016/427 od 10. ožujka 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 82, 31.3.2016., str. 1.).

12

(13)  Uredba Komisije (EU) 2016/646 od 20. travnja 2016. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 s obzirom na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) (SL L 109, 26.4.2016., str. 1.).

13

(14)  ...

14

(15)  
  Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).

15

Direktiva 2008/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture (SL L 319, 29.11.2008., str. 59.).

(16)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

16

(17)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

17

---

PRILOG

| 1. | Prilozi 0., III., III.a, III.b i IV. mijenjaju se kako slijedi:






  (a) | Prilog 0., odjeljak 3. mijenja se kako slijedi:






  i. | naslov se zamjenjuje sljedećim:






  „3. | Vozila „EURO III”/„EURO IV”/„EURO V””; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Prilozi 0., III., III.a, III.b i IV. mijenjaju se kako slijedi:

(a)

Prilog 0., odjeljak 3. mijenja se kako slijedi:

i.

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„3.

| ii. | u tablici se briše redak koji se odnosi na vozilo „EEV”; |
| --- | --- |

ii.

u tablici se briše redak koji se odnosi na vozilo „EEV”;

| iii. | dodaje se sljedeće:
  „Granične vrijednosti emisija Euro VI | Granične vrijednosti |
| --- | --- | --- |
| | CO
  (mg/kWh) | THC
  (mg/kWh) | NMHC
  (mg/kWh) | CH4

  (mg/kWh) | NOX
   (1)

  (mg/kWh) | NH3

  (ppm) | masa čestica (PM)
  (mg/kWh) | broj čestica (PM)
  (#/kWh) |
| WHSC (CI) | 1 500 | 130 | | | 400 | 10 | 10 | 8,0 x 1011 |
| WHTC (CI) | 4 000 | 160 | | | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| WHTC (PI) | 4 000 | | 160 | 500 | 460 | 10 | 10 | 6,0 x 1011 |
| Napomena:
  PI = vanjski izvor paljenja.
  CI = kompresijsko paljenje. |

iii.

dodaje se sljedeće:

„Granične vrijednosti emisija Euro VI

Granične vrijednosti

CO

(mg/kWh)

THC

(mg/kWh)

NMHC

(mg/kWh)

CH4

(mg/kWh)

NOX
   (1)

(mg/kWh)

NH3

(ppm)

masa čestica (PM)

(mg/kWh)

broj čestica (PM)

(#/kWh)

WHSC (CI)

1 500

130

400

10

10

8,0 x 1011

WHTC (CI)

4 000

160

460

10

10

6,0 x 1011

WHTC (PI)

4 000

160

500

460

10

10

6,0 x 1011

Napomena:

PI = vanjski izvor paljenja.

CI = kompresijsko paljenje.

| (b) | Prilog III. mijenja se kako slijedi:






  i. | dio 2. mijenja se kako slijedi:






  — | u točki 2.1. šesta alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | Troškovi koji se odnose na teška

  sve vrste
  vozila utvrđuju se na pravednoj i transparentnoj osnovi uzimajući u obzir udio prometa teških

  svih vrsta
  vozila u cestovnoj mreži i s tim povezane troškove. Kilometri koje prijeđu teška vozila mogu se u tu svrhu prilagoditi primjenom objektivno opravdanih „faktorima ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4. (*1)
  [Am. 120] |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Prilog III. mijenja se kako slijedi:

i.

dio 2. mijenja se kako slijedi:

—

u točki 2.1. šesta alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

Troškovi koji se odnose na teška

  sve vrste
  vozila utvrđuju se na pravednoj i transparentnoj osnovi uzimajući u obzir udio prometa teških

  svih vrsta
  vozila u cestovnoj mreži i s tim povezane troškove. Kilometri koje prijeđu teška vozila mogu se u tu svrhu prilagoditi primjenom objektivno opravdanih „faktorima ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4. (*1)
  [Am. 120]

| — | u točki 2.2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:






  „— | Ti se troškovi raspoređuju na teška vozila i ostali promet

  laka vozila
  na temelju stvarnih i predviđenih udjela kilometara vozila i može ih se prilagoditi s pomoću objektivno opravdanih „faktora ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4.”; [Am. 121] |
| --- | --- | --- |

—

u točki 2.2. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

„—

Ti se troškovi raspoređuju na teška vozila i ostali promet

  laka vozila
  na temelju stvarnih i predviđenih udjela kilometara vozila i može ih se prilagoditi s pomoću objektivno opravdanih „faktora ekvivalentnosti” poput onih utvrđenih u točki 4.”; [Am. 121]

| ii. | u Dijelu 4. naslov i prva alineja zamjenjuju se sljedećim:






  „4. | UDIO TEŠKIH VOZILA U PROMETU, FAKTORI EKVIVALENTNOSTI I KOREKTIVNI MEHANIZAM






  — | Izračun cestarina temelji se na stvarnim ili predviđenim udjelima prijeđenih kilometara teških vozila koji se prema potrebi mogu prilagoditi primjenom faktora ekvivalentnosti kako bi se uvažili povećani troškovi izgradnje i popravaka infrastrukture kojom se koriste teška teretna vozila.”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

u Dijelu 4. naslov i prva alineja zamjenjuju se sljedećim:

„4.

—

Izračun cestarina temelji se na stvarnim ili predviđenim udjelima prijeđenih kilometara teških vozila koji se prema potrebi mogu prilagoditi primjenom faktora ekvivalentnosti kako bi se uvažili povećani troškovi izgradnje i popravaka infrastrukture kojom se koriste teška teretna vozila.”;

| (c) | Prilog III.a zamjenjuje se sljedećim:
  „PRILOG III.a

  MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE
  Ovim Prilogom utvrđuju se minimalni zahtjevi za naplatu pristojbe za vanjske troškove i prema potrebi za izračun najviše pristojbe za vanjske troškove.
  1.   Obuhvaćeni dijelovi cestovne mreže
  Država članica točno definira dijelove svoje cestovne mreže za koje se naplaćuje pristojba za vanjske troškove.

  Ako država članica namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove samo na dijelovima cestovne mreže koje čini njezin dio u transeuropskoj mreži i njezinim autocestama, ti će se dijelovi odabrati nakon analize kojom se utvrđuje:







  — | da vozila na cestama na kojima se naplaćuje pristojba za vanjske troškove uzrokuju veću štetu za okoliš od prosječne štete procijenjene na temelju izvješćivanja o kvaliteti zraka, nacionalnih evidencija emisija, količine prometa te u skladu s Direktivom 2002/49/EZ u pogledu buke, ili |
| --- | --- | --- |

(c)

Prilog III.a zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.a

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

Ovim Prilogom utvrđuju se minimalni zahtjevi za naplatu pristojbe za vanjske troškove i prema potrebi za izračun najviše pristojbe za vanjske troškove.

1.   Obuhvaćeni dijelovi cestovne mreže

Država članica točno definira dijelove svoje cestovne mreže za koje se naplaćuje pristojba za vanjske troškove.

Ako država članica namjerava naplaćivati pristojbu za vanjske troškove samo na dijelovima cestovne mreže koje čini njezin dio u transeuropskoj mreži i njezinim autocestama, ti će se dijelovi odabrati nakon analize kojom se utvrđuje:

—

da vozila na cestama na kojima se naplaćuje pristojba za vanjske troškove uzrokuju veću štetu za okoliš od prosječne štete procijenjene na temelju izvješćivanja o kvaliteti zraka, nacionalnih evidencija emisija, količine prometa te u skladu s Direktivom 2002/49/EZ u pogledu buke, ili

| — | da bi nametanje pristojbe za vanjske troškove na drugim dijelovima cestovne mreže jednakog sastava moglo imati negativne učinke na okoliš ili sigurnost prometa, ili bi naplaćivanje i ubiranje pristojbe za vanjske troškove dovelo do nesrazmjernih troškova.
  [Am. 122] |
| --- | --- |

—

da bi nametanje pristojbe za vanjske troškove na drugim dijelovima cestovne mreže jednakog sastava moglo imati negativne učinke na okoliš ili sigurnost prometa, ili bi naplaćivanje i ubiranje pristojbe za vanjske troškove dovelo do nesrazmjernih troškova.
  [Am. 122]

2.   Obuhvaćena vozila, ceste i razdoblja

Ako država članica namjerava primjenjivati više pristojbe za vanjske troškove od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b, ona obavješćuje Komisiju o klasifikaciji vozila na temelju koje će varirati pristojbe za vanjske troškove. Ona također obavješćuje Komisiju o lokaciji cesta na kojima se naplaćuju više pristojbe za vanjske troškove (dalje u tekstu: prigradske ceste (uključujući autoceste)) i cesta na kojima se naplaćuju niže pristojbe za vanjske troškove (dalje u tekstu: međugradske ceste (uključujući autoceste)).

Prema potrebi obavješćuje Komisiju i o točnim razdobljima koja odgovaraju noćnom razdoblju tijekom kojeg se može primijeniti viša pristojba za vanjske troškove buke kojom se u obzir uzimaju veće smetnje zbog buke.

Klasifikacija cesta na prigradske (uključujući autoceste) i međugradske (uključujući autoceste) te definicija razdoblja temelje se na objektivnim mjerilima povezanima s razinom izloženosti cesta i njihove okoline onečišćenju kao što su gustoća naseljenosti, godišnji prosjek onečišćenja zraka (posebno za PM10 i NO2) te broj dana (za PM10) i sati (za NO2) tijekom kojih su premašene granične vrijednosti utvrđene u Direktivi 2008/50/EZ. Korištena mjerila uključuju se u obavijest. [Am. 123]

3.   Iznos pristojbe

Ovaj se odjeljak primjenjuje ako država članica namjerava primjenjivati pristojbe za vanjske troškove koje su više od referentnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu III.b.

Za svaku vrstu vozila, vrstu ceste i razdoblje država članica, ili prema potrebi, neovisno tijelo određuje jedinstveni specifični iznos. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima. Objava treba biti pravodobna i prije provedbe. Objavljuju se svi parametri, podaci i ostale informacije nužne kako bi se razumjelo na koji se način računaju razni elementi vanjskih troškova.

Prilikom određivanja pristojba države članice ili, prema potrebi, neovisno tijelo vode se načelom učinkovitog oblikovanja cijena, što znači određivanje cijene koja je blizu graničnih društvenih troškova uporabe vozila za koje se naplaćuje pristojba.

Pristojba se utvrđuje nakon što su razmotreni rizici od preusmjeravanja prometa zajedno sa svim negativnim učincima na sigurnost cestovnog prometa, okoliš i zastoje, kao i sva rješenja koja bi mogla ublažiti te rizike.

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo nadzire učinkovitost naplate pristojba na smanjenje štete za okoliš nastale zbog cestovnog prometa. Ona svake dvije godine prema potrebi prilagođava tarifnu strukturu i specifični iznos pristojbe utvrđene za dani razred vozila, vrstu ceste i razdoblje s obzirom na promjene u ponudi i potražnji u sektoru prijevoznih usluga.

4.   Elementi vanjskih troškova

4.1.   Trošak onečišćenja zraka zbog prometa

Ako država članica namjerava primijeniti više pristojbe za vanjske troškove od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.b, ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativ trošak onečišćenja zraka zbog prometa primjenom sljedeće formule:

Image 1

pri čemu je:

| — | PCVij | = | trošak onečišćenja zraka vozilom razreda i na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar) |
| --- | --- | --- | --- |
| — | EFik | = | faktor emisije onečišćivača k i vozila razreda i (gram/vozilo-kilometar) |
| — | PCjk | = | monetarni trošak onečišćivača k za vrstu ceste j (euro/gram) |

—

PCVij

=

trošak onečišćenja zraka vozilom razreda i na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar)

—

EFik

=

faktor emisije onečišćivača k i vozila razreda i (gram/vozilo-kilometar)

—

PCjk

=

monetarni trošak onečišćivača k za vrstu ceste j (euro/gram)

Faktori emisije su isti kao oni kojima se država članica koristi za utvrđivanje nacionalnih evidencija emisije predviđenih u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (*2) (kojom se traži uporaba smjernica EMEP-a/EEA-e o evidencijama emisija onečišćujućih tvari u zraku (*3).) Monetarni trošak onečišćivača procjenjuje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo iz članka 7.c stavka 4. na temelju znanstveno potvrđenih metoda.

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo mogu primijeniti znanstveno potvrđene alternativne metode za izračun vrijednosti troška onečišćenja zraka koristeći se podacima mjerenja onečišćenja zraka i lokalnom vrijednosti monetarnog troška onečišćenja zraka.

4.2.   Trošak onečišćenja bukom zbog prometa

Ako država članica namjerava primijeniti više pristojbe za vanjske troškove od referentnih vrijednosti navedenih u Prilogu III.b ta država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo izračunava naplativ trošak onečišćenja bukom od prometa primjenom sljedećih formula:

Image 2

pri čemu je:

| — | NCVj = | trošak buke jednog teškog teretnog vozila na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar) |
| --- | --- | --- |
| — | NCjk = | trošak buke po osobi izloženoj na cesti vrste j razini buke k (euro/osoba) |
| — | POPk = | stanovništvo izloženo dnevnoj buci razine k po kilometru (osoba/kilometar) |
| — | WADT = | ponderirani prosječni dnevni promet (sveden na ekvivalentni broj osobnih vozila) |
| — | a i b | su ponderi koje utvrđuje država članica tako da nastali trošak ponderirane prosječne buke po prijeđenom kilometru vozila odgovara NCVj (svakodnevno). |

—

NCVj =

trošak buke jednog teškog teretnog vozila na cesti vrste j (euro/vozilo-kilometar)

—

NCjk =

trošak buke po osobi izloženoj na cesti vrste j razini buke k (euro/osoba)

—

POPk =

stanovništvo izloženo dnevnoj buci razine k po kilometru (osoba/kilometar)

—

WADT =

ponderirani prosječni dnevni promet (sveden na ekvivalentni broj osobnih vozila)

—

a i b

su ponderi koje utvrđuje država članica tako da nastali trošak ponderirane prosječne buke po prijeđenom kilometru vozila odgovara NCVj (svakodnevno).

Onečišćenje bukom zbog prometa odnosi se na učinak buke na zdravlje građana u blizini ceste.

Podaci o stanovništvu izloženom razini buke k uzima se iz strateških karata buke, sastavljenih u skladu s člankom 7. Direktive 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*4).

Trošak po osobi izloženoj razini buke k procjenjuje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo koristeći se znanstveno potvrđenim metodama.

Ponderirani prosječni dnevni promet treba u obzir uzeti faktor ekvivalentnosti „e” između teških teretnih vozila i osobnih automobila na temelju razine emisije buke prosječnog osobnog automobila i prosječnog teškog teretnog vozila uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 540/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o razini buke motornih vozila i zamjenskih sustava za prigušivanje te o izmjeni Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 70/157/EEZ

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo može uvesti različite pristojbe za buku kako bi nagradili uporabu manje bučnih vozila pod uvjetom da to ne dovodi do diskriminacije stranih vozila.

(*2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)"

(*3)  Metodologija Europske agencije za okoliš: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016"

(*4)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.).”;"

| (d) | Prilog III.b zamjenjuje se sljedećim:
  „PRILOG III.b

  REFERENTNE

  MINIMALNE
  VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE
  U ovom se Prilogu utvrđuju referentne

  minimalne
  vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uključujući troškove onečišćenja zraka i onečišćenja bukom. [Am. 126]

  Tablica 1: referentne

  minimalne
  vrijednosti za pristojbu za vanjske troškove za teška teretna vozila [Am. 127]









  Razred vozila | Cent/vozilo-kilometar | Prigradske ceste (2) | Međugradske ceste (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju manju od 14 tonaili dvije osovine | EURO 0 | 13,3 | 8,3 |
| EURO I | 9,1 | 5,4 |
| EURO II | 8,8 | 5,4 |
| EURO III | 7,7 | 4,3 |
| EURO IV | 5,9 | 3,1 |
| EURO V | 5,7 | 1,9 |
| EURO VI | 3,2 | 0,6 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju između 14 i 28 tona ili tri osovine | EURO 0 | 23,3 | 15,1 |
| EURO I | 16,4 | 10,1 |
| EURO II | 15,7 | 10,0 |
| EURO III | 13,5 | 8,2 |
| EURO IV | 9,5 | 5,7 |
| EURO V | 8,9 | 3,7 |
| EURO VI | 3,6 | 0,8 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju između 28 i 40 tona ili četiri osovine | EURO 0 | 30,4 | 19,7 |
| EURO I | 22,6 | 13,9 |
| EURO II | 21,3 | 13,9 |
| EURO III | 17,8 | 11,2 |
| EURO IV | 12,2 | 7,7 |
| EURO V | 9,2 | 4,0 |
| EURO VI | 3,5 | 0,8 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 2,5 | 0,3 |
| Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju veću od 40 tona ili 5 ili više osovina | EURO 0 | 43,0 | 28,6 |
| EURO I | 31,5 | 19,8 |
| EURO II | 29,2 | 19,4 |
| EURO III | 24,0 | 15,6 |
| EURO IV | 16,2 | 10,6 |
| EURO V | 9,8 | 4,7 |
| EURO VI | 3,6 | 1,0 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 2,5 | 0,3 |

(d)

Prilog III.b zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG III.b

REFERENTNE

  MINIMALNE
  VRIJEDNOSTI PRISTOJBE ZA VANJSKE TROŠKOVE

U ovom se Prilogu utvrđuju referentne

  minimalne
  vrijednosti pristojbe za vanjske troškove, uključujući troškove onečišćenja zraka i onečišćenja bukom. [Am. 126]

Tablica 1: referentne

  minimalne
  vrijednosti za pristojbu za vanjske troškove za teška teretna vozila [Am. 127]

Razred vozila

Cent/vozilo-kilometar

Prigradske ceste (2)

Međugradske ceste (3)

Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju manju od 14 tonaili dvije osovine

EURO 0

13,3

8,3

EURO I

9,1

5,4

EURO II

8,8

5,4

EURO III

7,7

4,3

EURO IV

5,9

3,1

EURO V

5,7

1,9

EURO VI

3,2

0,6

Manji onečišćivač od EURO VI

2,5

0,3

Teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju između 14 i 28 tona ili tri osovine

EURO 0

23,3

15,1

EURO I

16,4

10,1

EURO II

15,7

10,0

EURO III

13,5

8,2

EURO IV

9,5

5,7

EURO V

8,9

3,7

EURO VI

3,6

0,8

Manji onečišćivač od EURO VI

2,5

0,3

Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju između 28 i 40 tona ili četiri osovine

EURO 0

30,4

19,7

EURO I

22,6

13,9

EURO II

21,3

13,9

EURO III

17,8

11,2

EURO IV

12,2

7,7

EURO V

9,2

4,0

EURO VI

3,5

0,8

Manji onečišćivač od EURO VI

2,5

0,3

Teška teretna vozila koja imaju najveću dopuštenu masu u opterećenom stanju veću od 40 tona ili 5 ili više osovina

EURO 0

43,0

28,6

EURO I

31,5

19,8

EURO II

29,2

19,4

EURO III

24,0

15,6

EURO IV

16,2

10,6

EURO V

9,8

4,7

EURO VI

3,6

1,0

Manji onečišćivač od EURO VI

2,5

0,3

Tablica 2: referentne

  minimalne
  vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za autobuse [Am. 128]

| Razred vozila | Cent/vozilo-kilometar | Prigradski (4) | Međugradski (5) |
| --- | --- | --- | --- |
| Autobus čija najveća dopuštena masa iznosi 18 tonaili koji ima dvije osovine | EURO 0 | 20,3 | 13,1 |
| EURO I | 16,0 | 10,4 |
| EURO II | 15,6 | 9,9 |
| EURO III | 13,9 | 8,5 |
| EURO IV | 10,0 | 5,7 |
| EURO V | 9,0 | 5,0 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 1,4 | 0,2 |
| Autobus čija najveća dopuštena masa iznosi više od 18 tonaili ima tri ili više osovina | EURO 0 | 24,9 | 16,2 |
| EURO I | 19,2 | 12,3 |
| EURO II | 18,5 | 12,0 |
| EURO III | 15,7 | 9,8 |
| EURO IV | 10,6 | 6,6 |
| EURO V | 10,2 | 5,2 |
| EURO VI | 2,8 | 0,8 |
| Manji onečišćivač od EURO VI | 1,4 | 0,2 |

Razred vozila

Cent/vozilo-kilometar

Prigradski (4)

Međugradski (5)

Autobus čija najveća dopuštena masa iznosi 18 tonaili koji ima dvije osovine

EURO 0

20,3

13,1

EURO I

16,0

10,4

EURO II

15,6

9,9

EURO III

13,9

8,5

EURO IV

10,0

5,7

EURO V

9,0

5,0

EURO VI

2,8

0,8

Manji onečišćivač od EURO VI

1,4

0,2

Autobus čija najveća dopuštena masa iznosi više od 18 tonaili ima tri ili više osovina

EURO 0

24,9

16,2

EURO I

19,2

12,3

EURO II

18,5

12,0

EURO III

15,7

9,8

EURO IV

10,6

6,6

EURO V

10,2

5,2

EURO VI

2,8

0,8

Manji onečišćivač od EURO VI

1,4

0,2

Vrijednosti iz tablica 1. i 2. mogu se u planinskim područjima i oko aglomeracija pomnožiti s 
  referentnim
  faktorom do najviše 2

  4
  , ako je to opravdano manjom disperzijom, nagibom cesta, visinom ili temperaturnim inverzijama.
  Ako postoje znanstveni dokazi za primjenu većeg faktor u planinskim područjima i aglomeracijama, ta se referentna vrijednost može povećati na temelju detaljnog obrazloženja.
  ”; [Am. 129]

Tablica 3: Minimalne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za osobne automobile (cent/vozilo-kilometar):

| VOZILO | MOTOR | EURO NORMA | PRIGRADSKE CESTE | MEĐUGRADSKE CESTE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| DIZELSKI AUTOMOBIL | <1.4L | EURO 2 | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO 3 | 1,6 | 0,9 |
| | | EURO 4 | 1,3 | 0,7 |
| | | EURO 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO 6 | 0,6 | 0,3 |
| | 1.4-2.0L | EURO 0 | 3,6 | 1,0 |
| | | EURO 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO 2 | 1,8 | 0,8 |
| | | EURO 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | EURO 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | EURO 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO 6 | 0,6 | 0,3 |
| | >2.0L | EURO 0 | 3,9 | 1,3 |
| | | EURO 1 | 1,9 | 0,9 |
| | | EURO 2 | 1,8 | 0,9 |
| | | EURO 3 | 1,7 | 0,9 |
| | | EURO 4 | 1,4 | 0,7 |
| | | EURO 5 | 0,9 | 0,5 |
| | | EURO 6 | 0,6 | 0,3 |
| BENZINSKI AUTOMOBIL | <1.4L | EURO 0 | 3,7 | 2,4 |
| | | EURO 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | EURO 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | EURO 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 5 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 6 | 0,5 | 0,2 |
| | 1.4-2.0L | EURO 0 | 3,9 | 3,0 |
| | | EURO 1 | 1,1 | 0,4 |
| | | EURO 2 | 0,7 | 0,3 |
| | | EURO 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | EURO 6 | 0,4 | 0,2 |
| | >2,0 L | EURO 0 | 4,0 | 3,0 |
| | | EURO 1 | 1,0 | 0,4 |
| | | EURO 2 | 0,5 | 0,3 |
| | | EURO 3 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 4 | 0,5 | 0,2 |
| | | EURO 5 | 0,4 | 0,2 |
| | | EURO 6 | 0,4 | 0,2 |

VOZILO

MOTOR

EURO NORMA

PRIGRADSKE CESTE

MEĐUGRADSKE CESTE

DIZELSKI AUTOMOBIL

<1.4L

EURO 2

1,9

0,9

EURO 3

1,6

0,9

EURO 4

1,3

0,7

EURO 5

0,9

0,5

EURO 6

0,6

0,3

1.4-2.0L

EURO 0

3,6

1,0

EURO 1

1,9

0,9

EURO 2

1,8

0,8

EURO 3

1,7

0,9

EURO 4

1,4

0,7

EURO 5

0,9

0,5

EURO 6

0,6

0,3

>2.0L

EURO 0

3,9

1,3

EURO 1

1,9

0,9

EURO 2

1,8

0,9

EURO 3

1,7

0,9

EURO 4

1,4

0,7

EURO 5

0,9

0,5

EURO 6

0,6

0,3

BENZINSKI AUTOMOBIL

<1.4L

EURO 0

3,7

2,4

EURO 1

1,0

0,4

EURO 2

0,7

0,3

EURO 3

0,5

0,2

EURO 4

0,5

0,2

EURO 5

0,5

0,2

EURO 6

0,5

0,2

1.4-2.0L

EURO 0

3,9

3,0

EURO 1

1,1

0,4

EURO 2

0,7

0,3

EURO 3

0,5

0,2

EURO 4

0,5

0,2

EURO 5

0,4

0,2

EURO 6

0,4

0,2

>2,0 L

EURO 0

4,0

3,0

EURO 1

1,0

0,4

EURO 2

0,5

0,3

EURO 3

0,5

0,2

EURO 4

0,5

0,2

EURO 5

0,4

0,2

EURO 6

0,4

0,2

[Am. 124]

Tablica 4.: Minimalne vrijednosti pristojbe za vanjske troškove za laka vozila (cent/vozilo-kilometar):

| VOZILO | EURO NORMA | PRIGRADSKE CESTE | MEĐUGRADSKE CESTE |
| --- | --- | --- | --- |
| BENZINSKO LAKO VOZILO | EURO 1 | 2,4 | 0,7 |
| | EURO 2 | 1,9 | 0,4 |
| | EURO 3 | 1,8 | 0,4 |
| | EURO 4 | 1,7 | 0,3 |
| | EURO 5 | 1,6 | 0,3 |
| | EURO 6 | 1,6 | 0,3 |
| DIZELSKO LAKO VOZILO | EURO 1 | 4,0 | 1,7 |
| | EURO 2 | 4,1 | 1,7 |
| | EURO 3 | 3,5 | 1,3 |
| | EURO 4 | 3,0 | 1,1 |
| | EURO 5 | 2,2 | 0,8 |
| | EURO 6 | 1,9 | 0,5 |

VOZILO

EURO NORMA

PRIGRADSKE CESTE

MEĐUGRADSKE CESTE

BENZINSKO LAKO VOZILO

EURO 1

2,4

0,7

EURO 2

1,9

0,4

EURO 3

1,8

0,4

EURO 4

1,7

0,3

EURO 5

1,6

0,3

EURO 6

1,6

0,3

DIZELSKO LAKO VOZILO

EURO 1

4,0

1,7

EURO 2

4,1

1,7

EURO 3

3,5

1,3

EURO 4

3,0

1,1

EURO 5

2,2

0,8

EURO 6

1,9

0,5

[Am. 125]

| (e) | u Prilogu IV. tablica s naslovom „Kombinirana vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)” zamjenjuje se sljedećim:
  „SKUPOVI VOZILA (ZGLOBNA VOZILA I CESTOVNI VLAKOVI)









  Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznate kao ekvivalentne | Drugi sustavi ovjesa pogonskih osovina | Kategorija štetnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Broj osovina i najveća dopuštena bruto masa opterećenog vozila (u tonama) | Broj osovina i najveća dopuštena bruto masa opterećenog vozila (u tonama) | |
| Ne manje od | Manje od | Ne manje od | Manje od | |
| 2 + 1 osovine | |
| 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | 7,5
  12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25 | 12
  14
  16
  18
  20
  22
  23
  25
  28 | I |
| 2 + 2 osovine | |
| 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | 23
  25
  26
  28 | 25
  26
  28
  29 | |
| 29 | 31 | 29 | 31 | II |
| 31 | 33 | 31 | 33 | |
| 33
  36 | 36
  38 | 33 | 36 | III |
| 2 + 3 osovine | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38 | 40 | III |
| 3 + 2 osovine | II |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | |
| | | 38
  40 | 40
  44 | III |
| 40 | 44 | | | |
| 3 + 3 osovine | |
| 36
  38 | 38
  40 | 36 | 38 | I |
| | | 38 | 40 | II |
| 40 | 44 | 40 | 44 | |
| 7 osovina |
| 40 | 50 | 40 | 50 | II |
| 50 | 60 | 50 | 60 | III |
| 60 | | 60 | |
| 8 ili 9 osovina |
| 40 | 50 | 40 | 50 | I |
| 50 | 60 | 50 | 60 | II |
| 60 | 60 | III”; |

(e)

u Prilogu IV. tablica s naslovom „Kombinirana vozila (zglobna vozila i cestovni vlakovi)” zamjenjuje se sljedećim:

„SKUPOVI VOZILA (ZGLOBNA VOZILA I CESTOVNI VLAKOVI)

Pogonske osovine sa zračnim ovjesom ili priznate kao ekvivalentne

Drugi sustavi ovjesa pogonskih osovina

Kategorija štetnosti

Broj osovina i najveća dopuštena bruto masa opterećenog vozila (u tonama)

Broj osovina i najveća dopuštena bruto masa opterećenog vozila (u tonama)

Ne manje od

Manje od

Ne manje od

Manje od

2 + 1 osovine

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

7,5

12

14

16

18

20

22

23

25

12

14

16

18

20

22

23

25

28

I

2 + 2 osovine

23

25

26

28

25

26

28

29

23

25

26

28

25

26

28

29

29

31

29

31

II

31

33

31

33

33

36

36

38

33

36

III

2 + 3 osovine

II

36

38

38

40

36

38

38

40

III

3 + 2 osovine

II

36

38

38

40

36

38

38

40

40

44

III

40

44

3 + 3 osovine

36

38

38

40

36

38

I

38

40

II

40

44

40

44

7 osovina

40

50

40

50

II

50

60

50

60

III

60

60

8 ili 9 osovina

40

50

40

50

I

50

60

50

60

II

60

60

III”;

| (ea) | u Prilogu IV. dodaje se sljedeći stavak:




  „Za sva motorna vozila koja koriste alternativna goriva najveća dopuštena masa povećava se za najviše jednu tonu zbog dodatne mase koju iziskuje tehnologija za alternativna goriva.”; [Am. 130] |
| --- | --- |

(ea)

u Prilogu IV. dodaje se sljedeći stavak:

„Za sva motorna vozila koja koriste alternativna goriva najveća dopuštena masa povećava se za najviše jednu tonu zbog dodatne mase koju iziskuje tehnologija za alternativna goriva.”; [Am. 130]

| 2. | dodaju se sljedeći prilozi V., VI. i VII.:
  „PRILOG V.
  MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA
  U ovom se Prilogu utvrđuju minimalni zahtjevi za naplatu naknada zbog zagušenja.








  1. | Dijelovi mreže koji podliježu naplati naknada zbog zagušenja, obuhvaćena vozila i razdoblja
  Države članice točno definiraju:






  (a) | dijelove svoje mreže koje čini njihov dio u transeuropskoj cestovnoj mreži i njihove autoceste iz članka 7. stavka 1. na koje će se primjenjivati naknada zbog zagušenja u skladu s člankom 7.da stavcima 1. i 3.; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

dodaju se sljedeći prilozi V., VI. i VII.:

„PRILOG V.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA NAPLATU NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA

U ovom se Prilogu utvrđuju minimalni zahtjevi za naplatu naknada zbog zagušenja.

1.

Države članice točno definiraju:

(a)

dijelove svoje mreže koje čini njihov dio u transeuropskoj cestovnoj mreži i njihove autoceste iz članka 7. stavka 1. na koje će se primjenjivati naknada zbog zagušenja u skladu s člankom 7.da stavcima 1. i 3.;

| (b) | razvrstavanje dijelova mreže na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja u „velegradske” i „nevelegradske”. Države članice primjenjuju kriterije navedene u tablici 1. za potrebe razvrstavanja svakog cestovnog segmenta.
  Tablica 1.: Kriteriji za razvrstavanje cesta u mreži iz točke (a) u velegradske i nevelegradske






  Kategorija ceste | Kriterij razvrstavanja |
| --- | --- | --- |
| „Velegradska” | Dijelovi mreže koji se nalaze unutar aglomeracije s najmanje 250 000 stanovnika. |
| „Nevelegradska” | Dijelovi mreže koji se ne mogu razvrstati u velegradske ceste. |

(b)

razvrstavanje dijelova mreže na koje se primjenjuje naknada zbog zagušenja u „velegradske” i „nevelegradske”. Države članice primjenjuju kriterije navedene u tablici 1. za potrebe razvrstavanja svakog cestovnog segmenta.

Tablica 1.: Kriteriji za razvrstavanje cesta u mreži iz točke (a) u velegradske i nevelegradske

Kategorija ceste

Kriterij razvrstavanja

„Velegradska”

Dijelovi mreže koji se nalaze unutar aglomeracije s najmanje 250 000 stanovnika.

„Nevelegradska”

Dijelovi mreže koji se ne mogu razvrstati u velegradske ceste.

| (c) | razdoblja tijekom kojih se naknada primjenjuje za svaki pojedini segment. Kad se tijekom razdoblja primjene naknade primjenjuju različite razine naknada, države članice jasno navode početak i kraj svakog razdoblja za vrijeme kojeg se primjenjuje određena naknada. |
| --- | --- |

(c)

razdoblja tijekom kojih se naknada primjenjuje za svaki pojedini segment. Kad se tijekom razdoblja primjene naknade primjenjuju različite razine naknada, države članice jasno navode početak i kraj svakog razdoblja za vrijeme kojeg se primjenjuje određena naknada.

Države članice koriste se faktorima ekvivalentnosti navedenima u tablici 2. u svrhu utvrđivanja omjera između visine naknada za različite kategorije vozila:.

Tablica 2: Faktori ekvivalentnosti za utvrđivanje omjera naknada za zagušenje za različite kategorije vozila

| Kategorija vozila | Faktor ekvivalentnosti |
| --- | --- |
| Laka vozila | 1 |
| Kruta teška teretna vozila | 1,9 |
| Autobusi | 2,5

  1,5 |
| Zglobna teška teretna vozila | 2,9 |

Kategorija vozila

Faktor ekvivalentnosti

Laka vozila

1

Kruta teška teretna vozila

1,9

Autobusi

2,5

  1,5

Zglobna teška teretna vozila

2,9

[Am. 131]

| 2. | Iznos naknade
  Za svaki razred vozila, segment ceste i razdoblje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo određuje specifični pojedinačni iznos utvrđen u skladu s odredbama Odjeljka 1. ovog Priloga uzimajući u obzir odgovarajuće najveće vrijednosti utvrđene u tablici u Prilogu VI. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima.
  Država članica prije uvođenja naknade zbog zagušenja pravovremeno objavljuje sve sljedeće podatke:






  (a) | sve parametre, podatke i druge informacije potrebne za razumijevanje načina razvrstavanja cesta i vozila te određuju razdoblja primjene naknade, |
| --- | --- | --- |

2.

Za svaki razred vozila, segment ceste i razdoblje država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo određuje specifični pojedinačni iznos utvrđen u skladu s odredbama Odjeljka 1. ovog Priloga uzimajući u obzir odgovarajuće najveće vrijednosti utvrđene u tablici u Prilogu VI. Sustav naplate koji iz toga proizlazi mora biti transparentan, javno objavljen i dostupan svim korisnicima pod jednakim uvjetima.

Država članica prije uvođenja naknade zbog zagušenja pravovremeno objavljuje sve sljedeće podatke:

(a)

sve parametre, podatke i druge informacije potrebne za razumijevanje načina razvrstavanja cesta i vozila te određuju razdoblja primjene naknade,

| (b) | potpun opis naknada zbog zagušenja koje se primjenjuju na pojedine razrede vozila na svakom segmentu ceste i za svako razdoblje. |
| --- | --- |

(b)

potpun opis naknada zbog zagušenja koje se primjenjuju na pojedine razrede vozila na svakom segmentu ceste i za svako razdoblje.

Države članice stavljaju na raspolaganje Komisiji sve informacije koje se objavljuju u skladu s točkama (a) i (b).

Naknada se utvrđuje tek nakon što su razmotreni rizici od preusmjeravanja prometa zajedno sa svim negativnim učincima na sigurnost cestovnog prometa, okoliš i zagušenje, kao i sva rješenja koja bi mogla ublažiti te rizike.

Država članica ili, prema potrebi, neovisno tijelo nadzire učinkovitost naplate naknada na smanjenje zagušenja. Ona svake godine prema potrebi prilagođava tarifnu strukturu, razdoblje naplate i specifični iznos naknade utvrđene za dani razred vozila, vrstu ceste i razdoblje s obzirom na promjene u ponudi i potražnji u sektoru prijevoznih usluga.

PRILOG VI.

NAJVIŠA RAZINA NAKNADE ZBOG ZAGUŠENJA

Ovim se Prilogom utvrđuju najviše razine naknada zbog zagušenja.

Najviše razine propisane u tablici u nastavku primjenjuju se na laka vozila. Naknade za druge kategorije vozila utvrđuju se množenjem naknade za laka vozila s faktorima ekivalentnosti iz tablice u Prilogu V.

Tablica: Najviša razina naknade zbog zagušenja za laka vozila

| Cent/vozilo-kilometar | Velegradske | Nevelegradske |
| --- | --- | --- |
| Autoceste | 67 | 34 |
| Glavne ceste | 198 | 66 |

Cent/vozilo-kilometar

Velegradske

Nevelegradske

Autoceste

67

34

Glavne ceste

198

66

PRILOG VII.

VARIJACIJA CESTARINA I KORISNIČKIH NAKNADA ZA LAKA VOZILA

U ovom se Prilogu utvrđuju emisijske kategorije prema kojima se mogu diferencirati cestarine i korisničke naknade.

Emisije onečišćujućih tvari mjere se u skladu s Uredbom Komisije (EU) .../... (*5).

Niže stope primjenjuju se za sve osobne automobile i laka gospodarska vozila sa specifičnim emisijama CO2 izmjerenima u skladu s Uredbom (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (*6) koje su ispod ciljanih razina za cijeli vozni park utvrđenih Uredbom (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (*7) i Uredbom (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (*8).

Tablica: emisijske kategorije lakih vozila

| Faktor sukladnosti | 1,5  – 2,1 | 1 – 1,5 | Niži od 1 | Vozila bez emisija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naknada po km | 10 % ispod najviše stope | 20 % ispod najviše stope | 30 % ispod najviše stope | 75 % ispod najviše stope |

Faktor sukladnosti

1,5  – 2,1

1 – 1,5

Niži od 1

Vozila bez emisija

Naknada po km

10 % ispod najviše stope

20 % ispod najviše stope

30 % ispod najviše stope

75 % ispod najviše stope

(*5)  Uredba Komisije (EU) .../... od XXX o izmjeni Uredbe Komisije (EU) 2017/xxx i Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na stvarne emisije tijekom vožnje lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) [Stvarne emisije tokom vožnje (RDE) 3] (SL L ..., ........2017., str. ...)."

(*6)  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.)."

(*7)  Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila (SL L 140, 5.6.2009., str. 1.)."

(*8)  Uredba (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila (SL L 145, 31.5.2011., str. 1.).”."

---

(*1)  Prilikom primjene faktora ekvivalentnosti u državama članicama može se uzeti u obzir gradnja cesta koja se odvija u više faza ili upotrijebiti pristup dugog vijeka trajanja.”;

(*2)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.)

(*3)  Metodologija Europske agencije za okoliš: http://www.eea.europa.eu//publications/emep-eea-guidebook-2016

(*4)  Direktiva 2002/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2002. o procjeni i upravljanju bukom okoliša (SL L 189, 18.7.2002., str. 12.).”;

(*5)  Uredba Komisije (EU) .../... od XXX o izmjeni Uredbe Komisije (EU) 2017/xxx i Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na stvarne emisije tijekom vožnje lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) [Stvarne emisije tokom vožnje (RDE) 3] (SL L ..., ........2017., str. ...).

(*6)  Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).

(*7)  Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila (SL L 140, 5.6.2009., str. 1.).

(*8)  Uredba (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila (SL L 145, 31.5.2011., str. 1.).”.”

---

(1)  Dopuštena razina komponente NO2 u graničnoj vrijednosti NOx može biti određena naknadno.”;

(2)  „Prigradski” znači područja s gustoćom naseljenosti između 150 i 900 stanovnika/km2 (medijan gustoće naseljenosti od 300 stanovnika/km2).

(3)  „Međugradski” znači područja s gustoćom naseljenosti manjom od 150 stanovnika/km2.

(4)  „Prigradski” znači područja s gustoćom naseljenosti između 150 i 900 stanovnika/km2 (medijan gustoće naseljenosti od 300 stanovnika/km2).

(5)  „Međugradski” znači područja s gustoćom naseljenosti manjom od 150 stanovnika/km2.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/374 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/374

---

P8_TA(2018)0424

Promicanje čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2009/33/EZ o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prijevozu (COM(2017)0653 – C8-0393/2017 – 2017/0291(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/50)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Komisija je u svojoj Europskoj strategiji za mobilnost (21) s niskom razinom emisije najavila da se dekarbonizacija prometnog sektora mora ubrzati kako bi se ispunile obveze koje je Unija preuzela na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) koja je održana u Parizu 2015. te da stoga do sredine stoljeća treba ostvariti dobar napredak ka potpunom uklanjanju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača. Nadalje, bez odlaganja bi trebalo znatno smanjiti emisije onečišćivača zraka u prometu koji su štetni za zdravlje. To se može postići nizom inicijativa politika, među ostalim javnom nabavom čistih vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Komisija je u svojoj Europskoj strategiji za mobilnost (21) s niskom razinom emisije najavila da se dekarbonizacija prometnog sektora mora ubrzati kako bi se ispunile obveze koje je Unija preuzela na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) koja je održana u Parizu 2015. te da stoga do sredine stoljeća treba ostvariti dobar napredak ka potpunom uklanjanju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača. Nadalje, bez odlaganja bi trebalo znatno smanjiti emisije onečišćivača zraka u prometu koji su štetni za zdravlje. To se može postići nizom inicijativa politika, među ostalim javnom nabavom čistih vozila.

| (2) | Komisija je u svojoj Europskoj strategiji za mobilnost (21) s niskom razinom emisije najavila da se dekarbonizacija prometnog sektora mora ubrzati kako bi se ispunile obveze koje je Unija preuzela na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) koja je održana u Parizu 2015. te da stoga do sredine stoljeća treba ostvariti dobar napredak ka potpunom uklanjanju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača. Nadalje, bez odlaganja bi trebalo znatno smanjiti emisije onečišćivača zraka u prometu koji su štetni za zdravlje
  i okoliš
  . To se može postići nizom inicijativa politika, među ostalim
  mjerama kojima se potiče promjena modaliteta prometa na javni prijevoz i
  javnom nabavom čistih vozila. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je u svojoj Europskoj strategiji za mobilnost (21) s niskom razinom emisije najavila da se dekarbonizacija prometnog sektora mora ubrzati kako bi se ispunile obveze koje je Unija preuzela na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCC) koja je održana u Parizu 2015. te da stoga do sredine stoljeća treba ostvariti dobar napredak ka potpunom uklanjanju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača. Nadalje, bez odlaganja bi trebalo znatno smanjiti emisije onečišćivača zraka u prometu koji su štetni za zdravlje
  i okoliš
  . To se može postići nizom inicijativa politika, među ostalim
  mjerama kojima se potiče promjena modaliteta prometa na javni prijevoz i
  javnom nabavom čistih vozila.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije „Europa u pokretu: program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” (23), ovaj prijedlog dio je drugog paketa prijedloga kojim će se pridonijeti nastojanjima Unije da ostvari mobilnost s niskom razinom emisije. Taj paket, predstavljen u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike” uključuje kombinaciju mjera usmjerenih na ponudu i potražnju kojima se EU nastoji usmjeriti prema mobilnosti s niskom razinom emisije te se istodobno nastoji pojačati konkurentnost sveukupnog prometnog sustava EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije „Europa u pokretu: program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” (23), ovaj prijedlog dio je drugog paketa prijedloga kojim će se pridonijeti nastojanjima Unije da ostvari mobilnost s niskom razinom emisije. Taj paket, predstavljen u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike” uključuje kombinaciju mjera usmjerenih na ponudu i potražnju kojima se EU nastoji usmjeriti prema mobilnosti s niskom razinom emisije te se istodobno nastoji pojačati konkurentnost sveukupnog prometnog sustava EU-a.

| (4) | Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije „Europa u pokretu: program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” (23), ovaj prijedlog dio je drugog paketa prijedloga kojim će se pridonijeti nastojanjima Unije da ostvari mobilnost s niskom razinom emisije. Taj paket, predstavljen u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike” uključuje kombinaciju mjera usmjerenih na ponudu i potražnju kojima se EU nastoji usmjeriti prema mobilnosti s niskom razinom emisije te se istodobno nastoji pojačati konkurentnost sveukupnog prometnog sustava EU-a.
  Promicanje održivih vozila trebalo bi se provoditi usporedno s daljnjim razvojem javnog prijevoza jer je to najbrži i najisplativiji način da se smanji broj vozila na cestama, a time i poboljša kvaliteta zraka i smanje emisije. |
| --- | --- |

(4)

Kako je najavljeno u Komunikaciji Komisije „Europa u pokretu: program za socijalno pravedan prelazak na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve” (23), ovaj prijedlog dio je drugog paketa prijedloga kojim će se pridonijeti nastojanjima Unije da ostvari mobilnost s niskom razinom emisije. Taj paket, predstavljen u Komunikaciji Komisije „Ostvarivanje mobilnosti s niskim razinama emisija – Europska unija koja štiti planet, osnažuje svoje potrošače i štiti svoju industriju i radnike” uključuje kombinaciju mjera usmjerenih na ponudu i potražnju kojima se EU nastoji usmjeriti prema mobilnosti s niskom razinom emisije te se istodobno nastoji pojačati konkurentnost sveukupnog prometnog sustava EU-a.
  Promicanje održivih vozila trebalo bi se provoditi usporedno s daljnjim razvojem javnog prijevoza jer je to najbrži i najisplativiji način da se smanji broj vozila na cestama, a time i poboljša kvaliteta zraka i smanje emisije.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Inovacijama novih tehnologija pridonosi se smanjenju emisija iz vozila
  , čime
  se podupire dekarbonizacija prometnog sektora. Povećanim uvođenjem cestovnih vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  vjerojatno
  će se
  smanjiti
  emisije CO2 i određenih onečišćivača (čestica, dušikovih oksida i nemetanskih ugljikovodika) i 
  promicati konkurentnost
  i 
  rast
  europske industrije na rastućim globalnim tržištima vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Inovacijama novih tehnologija pridonosi se smanjenju emisija iz vozila
  , čime
  se podupire dekarbonizacija prometnog sektora. Povećanim uvođenjem cestovnih vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  vjerojatno
  će se
  smanjiti
  emisije CO2 i određenih onečišćivača (čestica, dušikovih oksida i nemetanskih ugljikovodika) i 
  promicati konkurentnost
  i 
  rast
  europske industrije na rastućim globalnim tržištima vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija.

| (5) | Inovacijama novih tehnologija pridonosi se smanjenju emisija iz vozila
  i smanjenju onečišćenja bukom te
  se podupire dekarbonizacija prometnog sektora. Povećanim uvođenjem cestovnih vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  smanjit
  će se emisije CO2 i određenih onečišćivača (čestica, dušikovih oksida i nemetanskih ugljikovodika)
  te tako poboljšati kvaliteta zraka u gradovima
  i 
  drugim onečišćenim područjima, a istovremeno će se doprinijeti konkurentnosti
  i 
  rastu
  europske industrije na rastućim globalnim tržištima vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  te će se osigurati razvoj infrastrukture za alternativna goriva. Nadalje, načelo tehnološke neutralnosti treba biti temeljni princip svih napora kako bi se osiguralo i poticalo konkurentno okruženje te potaknula daljnja istraživanja i inovacije u tom području. Kako bi se smanjilo onečišćenje zraka i onečišćenje bukom te ispunili standardi kvalitete zraka EU-a u urbanim i ruralnim područjima, potrebne su konkretne i ambiciozne politike i mjere, među ostalim javna nabava čistih vozila. |
| --- | --- |

(5)

Inovacijama novih tehnologija pridonosi se smanjenju emisija iz vozila
  i smanjenju onečišćenja bukom te
  se podupire dekarbonizacija prometnog sektora. Povećanim uvođenjem cestovnih vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  smanjit
  će se emisije CO2 i određenih onečišćivača (čestica, dušikovih oksida i nemetanskih ugljikovodika)
  te tako poboljšati kvaliteta zraka u gradovima
  i 
  drugim onečišćenim područjima, a istovremeno će se doprinijeti konkurentnosti
  i 
  rastu
  europske industrije na rastućim globalnim tržištima vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija
  te će se osigurati razvoj infrastrukture za alternativna goriva. Nadalje, načelo tehnološke neutralnosti treba biti temeljni princip svih napora kako bi se osiguralo i poticalo konkurentno okruženje te potaknula daljnja istraživanja i inovacije u tom području. Kako bi se smanjilo onečišćenje zraka i onečišćenje bukom te ispunili standardi kvalitete zraka EU-a u urbanim i ruralnim područjima, potrebne su konkretne i ambiciozne politike i mjere, među ostalim javna nabava čistih vozila.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Procjenjuje se da će se paritet cijena između vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem (ICEV) i električnih vozila na baterijski pogon (BEV) uspostaviti u razdoblju od 2020. do 2028. Nadalje, nekoliko proizvođača originalne opreme (OEM) navodi primjere pariteta cijena za neke nove modele u 2020. S obzirom na niže operativne troškove električnih vozila na baterijski pogon, izgledno je da će se paritet ukupnog troška vlasništva (TCO) ostvariti dvije do šest godina prije pariteta kupovne cijene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Procjenjuje se da će se paritet cijena između vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem (ICEV) i električnih vozila na baterijski pogon (BEV) uspostaviti u razdoblju od 2020. do 2028. Nadalje, nekoliko proizvođača originalne opreme (OEM) navodi primjere pariteta cijena za neke nove modele u 2020. S obzirom na niže operativne troškove električnih vozila na baterijski pogon, izgledno je da će se paritet ukupnog troška vlasništva (TCO) ostvariti dvije do šest godina prije pariteta kupovne cijene.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Tržišna su predviđanja da će cijene čistih vozila, kao što su električni automobili, znatno pasti te da će u 2020-ima postati veoma konkurentna i čak jeftinija od konvencionalnih vozila, osobito ako se uzme u obzir ukupni trošak vlasništva zbog smanjenja troškova baterija, ali i druga smanjenja troškova koja će biti rezultat manjih troškova goriva i manjih troškova održavanja povezanih s radom električnog vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.b)

Tržišna su predviđanja da će cijene čistih vozila, kao što su električni automobili, znatno pasti te da će u 2020-ima postati veoma konkurentna i čak jeftinija od konvencionalnih vozila, osobito ako se uzme u obzir ukupni trošak vlasništva zbog smanjenja troškova baterija, ali i druga smanjenja troškova koja će biti rezultat manjih troškova goriva i manjih troškova održavanja povezanih s radom električnog vozila.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.c) | Iako je Unija jedna od vodećih regija u istraživanju i ekološkim inovacijama visoke kvalitete, azijsko-pacifička regija najveći je proizvođač autobusa i baterija. Slično tome, tržišta u Kini i Sjedinjenim Američkim Državama pokreću globalni razvoj tržišta električnih vozila na baterijski pogon te zajedno čine otprilike 60 % svjetskog tržišta, u usporedbi s 28 % koje čini Unija. Stoga je potrebno da se ambicioznim političkim okvirom Unije potiču inovacije i dodatno promiče konkurentnost i rast europske industrije na rastućim globalnim tržištima čistih vozila i s njom povezane tehnološke infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.c)

Iako je Unija jedna od vodećih regija u istraživanju i ekološkim inovacijama visoke kvalitete, azijsko-pacifička regija najveći je proizvođač autobusa i baterija. Slično tome, tržišta u Kini i Sjedinjenim Američkim Državama pokreću globalni razvoj tržišta električnih vozila na baterijski pogon te zajedno čine otprilike 60 % svjetskog tržišta, u usporedbi s 28 % koje čini Unija. Stoga je potrebno da se ambicioznim političkim okvirom Unije potiču inovacije i dodatno promiče konkurentnost i rast europske industrije na rastućim globalnim tržištima čistih vozila i s njom povezane tehnološke infrastrukture.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.d) | Unija mora povećati poticaje kojima se podupire tehnološki razvoj održivih baterija i baterija koje se mogu reciklirati, koje bi se trebale proizvoditi vodeći računa o potrebi da se njihov ekološki otisak maksimalno smanji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.d)

Unija mora povećati poticaje kojima se podupire tehnološki razvoj održivih baterija i baterija koje se mogu reciklirati, koje bi se trebale proizvoditi vodeći računa o potrebi da se njihov ekološki otisak maksimalno smanji.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.e) | Radi usklađenosti s ciljevima održivosti baterije je potrebno proizvoditi uz minimalan učinak na okoliš unutar Unije i izvan nje, posebice u pogledu postupka vađenja materijala koji se upotrebljava za izradu baterija. Treba voditi računa o emisijama stakleničkih plinova tijekom cijelog postupka proizvodnje. Komisija bi tijekom revizije Direktive 2006/66/EZ trebala predstaviti ambiciozne ciljeve za recikliranje baterija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.e)

Radi usklađenosti s ciljevima održivosti baterije je potrebno proizvoditi uz minimalan učinak na okoliš unutar Unije i izvan nje, posebice u pogledu postupka vađenja materijala koji se upotrebljava za izradu baterija. Treba voditi računa o emisijama stakleničkih plinova tijekom cijelog postupka proizvodnje. Komisija bi tijekom revizije Direktive 2006/66/EZ trebala predstaviti ambiciozne ciljeve za recikliranje baterija.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Javna
  tijela mogu s pomoću svoje politike javne nabave uspostaviti i podupirati tržišta inovativne robe i usluga. Direktivama 2014/24/EU (24) i 2014/25/EU (25) utvrđena su minimalna usklađena pravila o javnoj nabavi kojima se usklađuje način na koji javna tijela i određeni pružatelji komunalnih usluga kupuju robu, radove i usluge. U njima se posebno utvrđuju ukupni pragovi za obujam ugovora koji podliježu zakonodavstvu Unije, a koji se primjenjuju i na Direktivu o čistim vozilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Javna
  tijela mogu s pomoću svoje politike javne nabave uspostaviti i podupirati tržišta inovativne robe i usluga. Direktivama 2014/24/EU (24) i 2014/25/EU (25) utvrđena su minimalna usklađena pravila o javnoj nabavi kojima se usklađuje način na koji javna tijela i određeni pružatelji komunalnih usluga kupuju robu, radove i usluge. U njima se posebno utvrđuju ukupni pragovi za obujam ugovora koji podliježu zakonodavstvu Unije, a koji se primjenjuju i na Direktivu o čistim vozilima.

| (6) | Uzimajući u obzir da državni izdatci za robu, radove i usluge predstavljaju otprilike 14 % BDP-a, što iznosi otprilike 1,8 bilijuna EUR godišnje, javna
  tijela mogu s pomoću svoje politike javne nabave uspostaviti i podupirati tržišta inovativne robe i usluga. Direktivama 2014/24/EU (24) i 2014/25/EU (25) utvrđena su minimalna usklađena pravila o javnoj nabavi kojima se usklađuje način na koji javna tijela i određeni pružatelji komunalnih usluga kupuju robu, radove i usluge
  u skladu s okolišnim zahtjevima za kupljenu robu (uključujući vozila)
  . U njima se posebno utvrđuju ukupni pragovi za obujam ugovora koji podliježu zakonodavstvu Unije, a koji se primjenjuju i na Direktivu o čistim vozilima.
  Da bi se postigao taj cilj, Direktiva bi trebala sadržavati jasne i transparentne smjernice te jednostavnu metodologiju za izračun ciljeva javne nabave. |
| --- | --- |

(6)

Uzimajući u obzir da državni izdatci za robu, radove i usluge predstavljaju otprilike 14 % BDP-a, što iznosi otprilike 1,8 bilijuna EUR godišnje, javna
  tijela mogu s pomoću svoje politike javne nabave uspostaviti i podupirati tržišta inovativne robe i usluga. Direktivama 2014/24/EU (24) i 2014/25/EU (25) utvrđena su minimalna usklađena pravila o javnoj nabavi kojima se usklađuje način na koji javna tijela i određeni pružatelji komunalnih usluga kupuju robu, radove i usluge
  u skladu s okolišnim zahtjevima za kupljenu robu (uključujući vozila)
  . U njima se posebno utvrđuju ukupni pragovi za obujam ugovora koji podliježu zakonodavstvu Unije, a koji se primjenjuju i na Direktivu o čistim vozilima.
  Da bi se postigao taj cilj, Direktiva bi trebala sadržavati jasne i transparentne smjernice te jednostavnu metodologiju za izračun ciljeva javne nabave.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | Dostupnost infrastrukture za napajanje i punjenje gorivom preduvjet je za svaki prijevoz vozilima s pogonom na alternativna goriva, uključujući javni prijevoz. Potrebno je jačati aspekte kojima se potiče infrastruktura za alternativna goriva za javni prijevoz u Direktivi 2014/94/EU. Ne provede li se revizija, Komisija bi trebala uspostaviti akcijski plan za infrastrukturu javnog prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.a)

Dostupnost infrastrukture za napajanje i punjenje gorivom preduvjet je za svaki prijevoz vozilima s pogonom na alternativna goriva, uključujući javni prijevoz. Potrebno je jačati aspekte kojima se potiče infrastruktura za alternativna goriva za javni prijevoz u Direktivi 2014/94/EU. Ne provede li se revizija, Komisija bi trebala uspostaviti akcijski plan za infrastrukturu javnog prijevoza.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | Države članice trebaju moći ovlastiti operatere distribucijskog sustava da posjeduju i razvijaju minimalnu kritičnu masu javno dostupnih stanica za punjenje s besplatnim pristupom svim opskrbljivačima električnom energijom te da njome upravljaju radi postizanja dostatne raspoloživosti mjesta za punjenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.b)

Države članice trebaju moći ovlastiti operatere distribucijskog sustava da posjeduju i razvijaju minimalnu kritičnu masu javno dostupnih stanica za punjenje s besplatnim pristupom svim opskrbljivačima električnom energijom te da njome upravljaju radi postizanja dostatne raspoloživosti mjesta za punjenje.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.c) | Države članice potrebno je poticati da dodatno istražuju mogućnosti potpore radu i smanjenja troškova rada vozila s iznimno niskim emisijama koja se koriste za potrebe javnih usluga, primjerice odobravanjem izuzeća ili smanjenja poreza na energiju za vozila s iznimno niskim emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6.c)

Države članice potrebno je poticati da dodatno istražuju mogućnosti potpore radu i smanjenja troškova rada vozila s iznimno niskim emisijama koja se koriste za potrebe javnih usluga, primjerice odobravanjem izuzeća ili smanjenja poreza na energiju za vozila s iznimno niskim emisijama.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U provedenoj procjeni učinka istaknute su koristi od promjene općeg pristupa upravljanju javnom nabavom čistih vozila na razini Unije. Utvrđivanjem minimalnih ciljeva javne nabave može se djelotvorno ostvariti cilj utjecaja na uvođenje čistih vozila na tržište u usporedbi s oslanjanjem na internalizaciju vanjskih troškova u opće odluke o javnoj nabavi, a istodobno primjećuje da je važno u svim odlukama o javnoj nabavi uzeti u obzir aspekte zaštite okoliša. Ovaj se pristup može u potpunosti opravdati srednjoročnim i dugoročnim koristima za europske građane i poduzeća ako se njime ne propisuje posebna tehnologija kojom se moraju koristiti javni naručitelji, naručitelji i operateri. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U provedenoj procjeni učinka istaknute su koristi od promjene općeg pristupa upravljanju javnom nabavom čistih vozila na razini Unije. Utvrđivanjem minimalnih ciljeva javne nabave može se djelotvorno ostvariti cilj utjecaja na uvođenje čistih vozila na tržište u usporedbi s oslanjanjem na internalizaciju vanjskih troškova u opće odluke o javnoj nabavi, a istodobno primjećuje da je važno u svim odlukama o javnoj nabavi uzeti u obzir aspekte zaštite okoliša. Ovaj se pristup može u potpunosti opravdati srednjoročnim i dugoročnim koristima za europske građane i poduzeća ako se njime ne propisuje posebna tehnologija kojom se moraju koristiti javni naručitelji, naručitelji i operateri.

| (8) | U provedenoj procjeni učinka istaknute su koristi od promjene općeg pristupa upravljanju javnom nabavom čistih
  i energetski učinkovitih
  vozila na razini Unije. Utvrđivanjem minimalnih ciljeva javne nabave može se djelotvorno ostvariti cilj utjecaja na uvođenje čistih vozila na tržište u usporedbi s oslanjanjem na internalizaciju vanjskih troškova u opće odluke o javnoj nabavi, a istodobno primjećuje da je važno u svim odlukama o javnoj nabavi uzeti u obzir aspekte zaštite okoliša. Ovaj se pristup može u potpunosti opravdati srednjoročnim i dugoročnim koristima za europske građane i poduzeća ako se njime ne propisuje posebna tehnologija kojom se moraju koristiti javni naručitelji, naručitelji i operateri. |
| --- | --- |

(8)

U provedenoj procjeni učinka istaknute su koristi od promjene općeg pristupa upravljanju javnom nabavom čistih
  i energetski učinkovitih
  vozila na razini Unije. Utvrđivanjem minimalnih ciljeva javne nabave može se djelotvorno ostvariti cilj utjecaja na uvođenje čistih vozila na tržište u usporedbi s oslanjanjem na internalizaciju vanjskih troškova u opće odluke o javnoj nabavi, a istodobno primjećuje da je važno u svim odlukama o javnoj nabavi uzeti u obzir aspekte zaštite okoliša. Ovaj se pristup može u potpunosti opravdati srednjoročnim i dugoročnim koristima za europske građane i poduzeća ako se njime ne propisuje posebna tehnologija kojom se moraju koristiti javni naručitelji, naručitelji i operateri.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Proširenjem područja primjene Direktive na prakse kao što su leasing vozila, unajmljivanje
  ili
  najam s pravom otkupa te na ugovore o pružanju usluga javnog cestovnog prijevoza, usluga posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika i iznajmljivanja autobusa s vozačem te posebnih poštanskih i kurirskih usluga i usluga odvoza otpada osigurava se da su obuhvaćene sve relevantne prakse javne nabave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Proširenjem područja primjene Direktive na prakse kao što su leasing vozila, unajmljivanje
  ili
  najam s pravom otkupa te na ugovore o pružanju usluga javnog cestovnog prijevoza, usluga posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika i iznajmljivanja autobusa s vozačem te posebnih poštanskih i kurirskih usluga i usluga odvoza otpada osigurava se da su obuhvaćene sve relevantne prakse javne nabave.

| (9) | Proširenjem područja primjene Direktive na prakse kao što su leasing vozila, unajmljivanje
  i
  najam s pravom otkupa
  i naknadno opremanje vozila,
  te na ugovore o pružanju usluga javnog cestovnog prijevoza, usluga posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika i iznajmljivanja autobusa s vozačem te posebnih poštanskih i kurirskih usluga i usluga odvoza otpada osigurava se da su obuhvaćene sve relevantne prakse javne nabave
  , dok na postojeće ugovore ova Direktiva ne bi smjela retroaktivno utjecati. Osim toga, Komisija bi trebala ispitati izvedivost čiste javne nabave za druge vrste prijevoza. |
| --- | --- |

(9)

Proširenjem područja primjene Direktive na prakse kao što su leasing vozila, unajmljivanje
  i
  najam s pravom otkupa
  i naknadno opremanje vozila,
  te na ugovore o pružanju usluga javnog cestovnog prijevoza, usluga posebnog cestovnog prijevoza putnika, izvanrednog prijevoza putnika i iznajmljivanja autobusa s vozačem te posebnih poštanskih i kurirskih usluga i usluga odvoza otpada osigurava se da su obuhvaćene sve relevantne prakse javne nabave
  , dok na postojeće ugovore ova Direktiva ne bi smjela retroaktivno utjecati. Osim toga, Komisija bi trebala ispitati izvedivost čiste javne nabave za druge vrste prijevoza.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Velik broj ključnih dionika podržava definiciju čistih vozila u kojoj
  se
  uzimaju u obzir zahtjevi za smanjenje
  emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka iz lakih i teških vozila. Kako bi se osigurali prikladni poticaji za podupiranje uvođenja vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija na tržište Unije, odredbe o javnoj nabavi takvih vozila iz ove izmjene trebalo bi uskladiti s odredbama zakonodavstva unije o emisijama CO2 iz automobila i kombija za razdoblje nakon 2020. (26) Mjerama poduzetima u skladu s 
  izmijenjenom
  Direktivom pridonijet će se usklađivanju sa zahtjevima iz tih standarda. Ambicioznijim pristupom javnoj nabavi
  može se osigurati
  važan dodatni tržišni poticaj. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Velik broj ključnih dionika podržava definiciju čistih vozila u kojoj
  se
  uzimaju u obzir zahtjevi za smanjenje
  emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka iz lakih i teških vozila. Kako bi se osigurali prikladni poticaji za podupiranje uvođenja vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija na tržište Unije, odredbe o javnoj nabavi takvih vozila iz ove izmjene trebalo bi uskladiti s odredbama zakonodavstva unije o emisijama CO2 iz automobila i kombija za razdoblje nakon 2020. (26) Mjerama poduzetima u skladu s 
  izmijenjenom
  Direktivom pridonijet će se usklađivanju sa zahtjevima iz tih standarda. Ambicioznijim pristupom javnoj nabavi
  može se osigurati
  važan dodatni tržišni poticaj.

| (10) | Izmijenjenom Direktivnom trebalo bi
  se
  pridonijeti smanjenju
  emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka iz lakih i teških vozila. Kako bi se osigurali prikladni poticaji za podupiranje uvođenja vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija na tržište Unije, odredbe o javnoj nabavi takvih vozila iz ove izmjene trebalo bi uskladiti s odredbama zakonodavstva unije o emisijama CO2 iz automobila i kombija za razdoblje nakon 2020. (26) Mjerama poduzetima u skladu s 
  ovom
  Direktivom pridonijet će se
  i
  usklađivanju sa zahtjevima iz tih standarda
  te će se olakšati uvođenje povezane infrastrukture za punjenje
  . Ambicioznijim pristupom javnoj nabavi
  osigurat će se
  važan dodatni tržišni poticaj. |
| --- | --- |

(10)

Izmijenjenom Direktivnom trebalo bi
  se
  pridonijeti smanjenju
  emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka iz lakih i teških vozila. Kako bi se osigurali prikladni poticaji za podupiranje uvođenja vozila s niskom razinom emisija i vozila bez emisija na tržište Unije, odredbe o javnoj nabavi takvih vozila iz ove izmjene trebalo bi uskladiti s odredbama zakonodavstva unije o emisijama CO2 iz automobila i kombija za razdoblje nakon 2020. (26) Mjerama poduzetima u skladu s 
  ovom
  Direktivom pridonijet će se
  i
  usklađivanju sa zahtjevima iz tih standarda
  te će se olakšati uvođenje povezane infrastrukture za punjenje
  . Ambicioznijim pristupom javnoj nabavi
  osigurat će se
  važan dodatni tržišni poticaj.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Kako bi se poboljšala kvaliteta zraka u općinama, ključno je obnoviti vozni park prema standardima za čista vozila. Nadalje, načela kružnoga gospodarstva iziskuju produljenje vijeka trajanja proizvoda. Stoga se naknadno opremljena vozila u skladu sa standardima za čista vozila mogu računati i kao ostvarenje minimalnih ciljeva javne nabave navedenih u tablicama 4. i 5. Priloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Kako bi se poboljšala kvaliteta zraka u općinama, ključno je obnoviti vozni park prema standardima za čista vozila. Nadalje, načela kružnoga gospodarstva iziskuju produljenje vijeka trajanja proizvoda. Stoga se naknadno opremljena vozila u skladu sa standardima za čista vozila mogu računati i kao ostvarenje minimalnih ciljeva javne nabave navedenih u tablicama 4. i 5. Priloga.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.b) | Vozila s nultim emisijama iz ispušne cijevi mogu također ostaviti znatan ekološki otisak zbog procesa proizvodnje sastavnih dijelova i stupnja mogućnosti recikliranja ili učinkovitosti proizvodnje goriva. Stoga bi se tehnologijama koje se bave tim izazovima, poput trajnih akumulatora i akumulatora koji se mogu reciklirati, trebala dati veća razina potpore u smislu postizanja minimalnih ciljeva javne nabave navedenih u tablicama 4. i 5. u Prilogu. I u drugim politikama Unije trebalo bi poticati istraživanje i razvoj tih tehnologija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.b)

Vozila s nultim emisijama iz ispušne cijevi mogu također ostaviti znatan ekološki otisak zbog procesa proizvodnje sastavnih dijelova i stupnja mogućnosti recikliranja ili učinkovitosti proizvodnje goriva. Stoga bi se tehnologijama koje se bave tim izazovima, poput trajnih akumulatora i akumulatora koji se mogu reciklirati, trebala dati veća razina potpore u smislu postizanja minimalnih ciljeva javne nabave navedenih u tablicama 4. i 5. u Prilogu. I u drugim politikama Unije trebalo bi poticati istraživanje i razvoj tih tehnologija.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.c) | Izračunavanje emisija CO2 trebalo bi se temeljiti na pristupu „od naftnog izvora do automobilskog upravljača” kako bi se točno prikazao cijeli lanac opskrbe gorivom od faze vađenja goriva do ispušne cijevi. Time će se omogućiti točniji izračun ukupnih emisija određenog vozila. Stoga bi Komisija trebala odrediti metodologiju za bilježenje emisija od naftnog izvora do automobilskog upravljača najkasnije do 31. prosinca 2022. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.c)

Izračunavanje emisija CO2 trebalo bi se temeljiti na pristupu „od naftnog izvora do automobilskog upravljača” kako bi se točno prikazao cijeli lanac opskrbe gorivom od faze vađenja goriva do ispušne cijevi. Time će se omogućiti točniji izračun ukupnih emisija određenog vozila. Stoga bi Komisija trebala odrediti metodologiju za bilježenje emisija od naftnog izvora do automobilskog upravljača najkasnije do 31. prosinca 2022.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Laka i teška vozila upotrebljavaju se u različite svrhe i imaju različite razine tržišne zrelosti te bi stoga te razlike trebalo uzeti u obzir u odredbama o javnoj nabavi.
  U Procjeni učinka opisana je dodana vrijednost prihvaćanja pristupa temeljenog na alternativnim gorivima do utvrđivanja tehnološki neutralnih zahtjeva za emisije CO2 iz teških vozila na razini Unije, koje Komisija planira predložiti u budućnosti. Procjenom učinka potvrđeno je
  i da
  su
  tržišta gradskih autobusa s niskom razinom emisije i bez emisija
  zrelija
  , dok se tržišta kamiona s niskom razinom emisije i bez emisija nalaze u 
  ranijoj
  fazi razvoja tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Laka i teška vozila upotrebljavaju se u različite svrhe i imaju različite razine tržišne zrelosti te bi stoga te razlike trebalo uzeti u obzir u odredbama o javnoj nabavi.
  U Procjeni učinka opisana je dodana vrijednost prihvaćanja pristupa temeljenog na alternativnim gorivima do utvrđivanja tehnološki neutralnih zahtjeva za emisije CO2 iz teških vozila na razini Unije, koje Komisija planira predložiti u budućnosti. Procjenom učinka potvrđeno je
  i da
  su
  tržišta gradskih autobusa s niskom razinom emisije i bez emisija
  zrelija
  , dok se tržišta kamiona s niskom razinom emisije i bez emisija nalaze u 
  ranijoj
  fazi razvoja tržišta.

| (11) | Vozila na dva i tri kotača,
  laka i teška vozila upotrebljavaju se u različite svrhe i imaju različite razine tržišne zrelosti te bi stoga te razlike trebalo uzeti u obzir u odredbama o javnoj nabavi.
  Trebalo bi biti prepoznato
  i da tržišta gradskih autobusa s niskom razinom emisije i bez emisija
  u zadnje vrijeme napreduju
  , dok se tržišta kamiona s niskom razinom emisije i bez emisija nalaze u 
  početnoj
  fazi razvoja tržišta. |
| --- | --- |

(11)

Vozila na dva i tri kotača,
  laka i teška vozila upotrebljavaju se u različite svrhe i imaju različite razine tržišne zrelosti te bi stoga te razlike trebalo uzeti u obzir u odredbama o javnoj nabavi.
  Trebalo bi biti prepoznato
  i da tržišta gradskih autobusa s niskom razinom emisije i bez emisija
  u zadnje vrijeme napreduju
  , dok se tržišta kamiona s niskom razinom emisije i bez emisija nalaze u 
  početnoj
  fazi razvoja tržišta.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Mogućnost smanjenja emisija s pomoću javne nabave ograničena te je udio javnog prijevoza u emisijama koje potječu iz prometnog sektora malen. Stoga je potrebno poticati države članice da reguliraju kupnju čistih vozila drugih vlasnika voznih parkova, kao što su taksi poduzeća, poduzeća za najam automobila i dijeljenje prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Mogućnost smanjenja emisija s pomoću javne nabave ograničena te je udio javnog prijevoza u emisijama koje potječu iz prometnog sektora malen. Stoga je potrebno poticati države članice da reguliraju kupnju čistih vozila drugih vlasnika voznih parkova, kao što su taksi poduzeća, poduzeća za najam automobila i dijeljenje prijevoza.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Utvrđivanjem minimalnih ciljeva za javnu nabavu čistih vozila do 2025. i do 2030. na razini države članice trebalo bi se pridonijeti sigurnosti politike za tržišta na kojima su opravdana ulaganja u mobilnost s niskom razinom emisije ili bez emisija. Minimalnim ciljevima podupire se stvaranje tržišta u cijeloj Uniji. Njima se osigurava vrijeme za prilagodbu postupaka javne nabave i daju jasni tržišni signali. U Procjeni učinka napominje se da države članice sve više utvrđuju ciljeve ovisno o njihovu gospodarskom kapacitetu i težini problema. Za različite države članice trebalo bi utvrditi različite ciljeve u skladu s njihovim gospodarskim kapacitetom (bruto domaći proizvod po glavi stanovnika) i izloženosti onečišćenju (gustoća naseljenosti u gradovima). Minimalne ciljeve javne nabave trebalo bi dopuniti obvezom javnih naručitelja, naručitelja i operatera da u svim svojim postupcima javne nabave uzmu u obzir relevantne energetske i okolišne aspekte. U procjeni teritorijalnog učinka ove izmijenjene Direktive prikazano je da će učinak biti ravnomjerno raspoređen među regijama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Utvrđivanjem minimalnih ciljeva za javnu nabavu čistih vozila do 2025. i do 2030. na razini države članice trebalo bi se pridonijeti sigurnosti politike za tržišta na kojima su opravdana ulaganja u mobilnost s niskom razinom emisije ili bez emisija. Minimalnim ciljevima podupire se stvaranje tržišta u cijeloj Uniji. Njima se osigurava vrijeme za prilagodbu postupaka javne nabave i daju jasni tržišni signali. U Procjeni učinka napominje se da države članice sve više utvrđuju ciljeve ovisno o njihovu gospodarskom kapacitetu i težini problema. Za različite države članice trebalo bi utvrditi različite ciljeve u skladu s njihovim gospodarskim kapacitetom (bruto domaći proizvod po glavi stanovnika) i izloženosti onečišćenju (gustoća naseljenosti u gradovima). Minimalne ciljeve javne nabave trebalo bi dopuniti obvezom javnih naručitelja, naručitelja i operatera da u svim svojim postupcima javne nabave uzmu u obzir relevantne energetske i okolišne aspekte. U procjeni teritorijalnog učinka ove izmijenjene Direktive prikazano je da će učinak biti ravnomjerno raspoređen među regijama Unije.

| (12) | Utvrđivanjem minimalnih ciljeva za javnu nabavu čistih vozila
  koje je potrebno postići
  do 2025. i do 2030. na razini države članice trebalo bi se pridonijeti sigurnosti politike za tržišta na kojima su opravdana ulaganja u mobilnost s niskom razinom emisije ili bez emisija. Minimalnim ciljevima podupire se stvaranje tržišta u cijeloj Uniji. Njima se osigurava vrijeme za prilagodbu postupaka javne nabave i daju jasni tržišni signali. U Procjeni učinka napominje se da države članice sve više utvrđuju ciljeve ovisno o njihovu gospodarskom kapacitetu i težini problema. Za različite države članice trebalo bi utvrditi različite ciljeve u skladu s njihovim gospodarskim kapacitetom (bruto domaći proizvod po glavi stanovnika) i izloženosti onečišćenju (gustoća naseljenosti u gradovima). Minimalne ciljeve javne nabave trebalo bi dopuniti obvezom javnih naručitelja, naručitelja i operatera da u svim svojim postupcima javne nabave uzmu u obzir relevantne energetske i okolišne aspekte. U procjeni teritorijalnog učinka ove izmijenjene Direktive prikazano je da će učinak biti ravnomjerno raspoređen među regijama Unije. |
| --- | --- |

(12)

Utvrđivanjem minimalnih ciljeva za javnu nabavu čistih vozila
  koje je potrebno postići
  do 2025. i do 2030. na razini države članice trebalo bi se pridonijeti sigurnosti politike za tržišta na kojima su opravdana ulaganja u mobilnost s niskom razinom emisije ili bez emisija. Minimalnim ciljevima podupire se stvaranje tržišta u cijeloj Uniji. Njima se osigurava vrijeme za prilagodbu postupaka javne nabave i daju jasni tržišni signali. U Procjeni učinka napominje se da države članice sve više utvrđuju ciljeve ovisno o njihovu gospodarskom kapacitetu i težini problema. Za različite države članice trebalo bi utvrditi različite ciljeve u skladu s njihovim gospodarskim kapacitetom (bruto domaći proizvod po glavi stanovnika) i izloženosti onečišćenju (gustoća naseljenosti u gradovima). Minimalne ciljeve javne nabave trebalo bi dopuniti obvezom javnih naručitelja, naručitelja i operatera da u svim svojim postupcima javne nabave uzmu u obzir relevantne energetske i okolišne aspekte. U procjeni teritorijalnog učinka ove izmijenjene Direktive prikazano je da će učinak biti ravnomjerno raspoređen među regijama Unije.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | U svojoj preporuci od 4. travnja 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o mjerenju emisija u automobilskom sektoru

   (10a)

  , Europski parlament pozvao je države članice da potiču politike za zelenu javnu nabavu kada javna tijela kupuju vozila bez emisija i vozila s iznimno niskim emisijama za svoje vozne parkove ili za (polu)javne programe dijeljenja automobila te za ukidanje novih automobila s emisijama CO2 do 2035. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

U svojoj preporuci od 4. travnja 2017. Vijeću i Komisiji nakon istrage o mjerenju emisija u automobilskom sektoru

   (10a)

  , Europski parlament pozvao je države članice da potiču politike za zelenu javnu nabavu kada javna tijela kupuju vozila bez emisija i vozila s iznimno niskim emisijama za svoje vozne parkove ili za (polu)javne programe dijeljenja automobila te za ukidanje novih automobila s emisijama CO2 do 2035.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Najveći učinak može se ostvariti ako je javna nabava čistih vozila usmjerena na područja s relativno visokim stupnjem onečišćenja zraka. Potiče se javna tijela u državama članicama da se pri zaključivanju provedbe svojih domaćih minimalnih ciljeva posebno usredotoče na ta područja i da povezane mjere navedu u svojim izvješćima u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Najveći učinak može se ostvariti ako je javna nabava čistih vozila usmjerena na područja s relativno visokim stupnjem onečišćenja zraka. Potiče se javna tijela u državama članicama da se pri zaključivanju provedbe svojih domaćih minimalnih ciljeva posebno usredotoče na ta područja i da povezane mjere navedu u svojim izvješćima u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom.

| (13) | Najveći učinak može se ostvariti ako je javna nabava čistih vozila usmjerena na područja s relativno visokim stupnjem onečišćenja zraka
  i onečišćenja bukom
  . Potiče se javna tijela u državama članicama da se pri zaključivanju provedbe svojih domaćih minimalnih ciljeva posebno usredotoče na ta područja i da povezane mjere navedu u svojim izvješćima u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom.
  Javnim tijelima potrebno je pružiti odgovarajuću tehničku pomoć kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje i optimizirali potencijalni učinci ove Direktive. |
| --- | --- |

(13)

Najveći učinak može se ostvariti ako je javna nabava čistih vozila usmjerena na područja s relativno visokim stupnjem onečišćenja zraka
  i onečišćenja bukom
  . Potiče se javna tijela u državama članicama da se pri zaključivanju provedbe svojih domaćih minimalnih ciljeva posebno usredotoče na ta područja i da povezane mjere navedu u svojim izvješćima u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom.
  Javnim tijelima potrebno je pružiti odgovarajuću tehničku pomoć kako bi se izbjeglo nerazmjerno opterećenje i optimizirali potencijalni učinci ove Direktive.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Ovom izmijenjenom Direktivom trebalo bi se pridonijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka te promicanju čistog javnog cestovnog prijevoza. Njome bi se trebalo izbjeći destimuliranje razvoja necestovnog čistog prijevoza, kao što su tramvaji i vlakovi podzemne željeznice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Ovom izmijenjenom Direktivom trebalo bi se pridonijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova i onečišćivača zraka te promicanju čistog javnog cestovnog prijevoza. Njome bi se trebalo izbjeći destimuliranje razvoja necestovnog čistog prijevoza, kao što su tramvaji i vlakovi podzemne željeznice.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.b) | Provedbu utvrđenih pragova vrijednosti iz ove Direktive teško je postići bez razvoja proizvoda koji su spremni za ulazak na tržište i tehnički razvijeni. Komisija bi u okviru redovite ocjene razvoja svake dvije godine trebala podnijeti podnese izvješće u kojemu procjenjuje postoje li rješenja za čista vozila koja se mogu staviti na tržište. Nadalje, Komisija i države članice trebale bi pružiti veće financijske i nefinancijske poticaje za brže stavljanje takvih čistih vozila na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.b)

Provedbu utvrđenih pragova vrijednosti iz ove Direktive teško je postići bez razvoja proizvoda koji su spremni za ulazak na tržište i tehnički razvijeni. Komisija bi u okviru redovite ocjene razvoja svake dvije godine trebala podnijeti podnese izvješće u kojemu procjenjuje postoje li rješenja za čista vozila koja se mogu staviti na tržište. Nadalje, Komisija i države članice trebale bi pružiti veće financijske i nefinancijske poticaje za brže stavljanje takvih čistih vozila na tržište.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.c) | Imajući na umu znatnu razliku u financijskoj fleksibilnosti privatnih prijevoznika u pogledu uvođenja potencijalno skupljih vozila s pogonom na alternativna goriva, trebalo bi osigurati mehanizme kojima se javnim i privatnim prijevoznicima jamče jednaki uvjeti u postupcima nadmetanja i javnih natječaja te osigurati da se troškovi usklađivanja s minimalnim ciljevima za javnu nabavu utvrđenima u ovoj Direktivi ne prenose na lokalna tijela, posebice manje općine, ili dovode do eksternalizacije viših troškova kroz više cijene karata, više lokalne poreze ili smanjenje usluga javnog prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.c)

Imajući na umu znatnu razliku u financijskoj fleksibilnosti privatnih prijevoznika u pogledu uvođenja potencijalno skupljih vozila s pogonom na alternativna goriva, trebalo bi osigurati mehanizme kojima se javnim i privatnim prijevoznicima jamče jednaki uvjeti u postupcima nadmetanja i javnih natječaja te osigurati da se troškovi usklađivanja s minimalnim ciljevima za javnu nabavu utvrđenima u ovoj Direktivi ne prenose na lokalna tijela, posebice manje općine, ili dovode do eksternalizacije viših troškova kroz više cijene karata, više lokalne poreze ili smanjenje usluga javnog prijevoza.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Izvješćivanjem o javnoj nabavi u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom trebao bi se osigurati jasni pregled tržišta kako bi se omogućilo djelotvorno praćenje provedbe. Ono bi trebalo početi
  privremenim
  izvješćem 2023. i nastaviti se s prvim potpunim izvješćem o provedbi minimalnih ciljeva 2026. te svake tri godine nakon toga. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje pojedinih javnih tijela i uspostavio djelotvoran pregled tržišta, trebalo bi olakšati jednostavno izvješćivanje.
  Komisija će osigurati potpuno izvješćivanje za vozila s niskom razinom emisije i vozila bez emisija te za ostala vozila na alternativna goriva u kontekstu Jedinstvenog rječnika javne nabave Unije. Posebnim oznakama u Jedinstvenom rječniku javne nabave pomoći će se u registraciji i praćenju u skladu s bazom podataka Tender electronic daily (Dnevnika elektroničkih natječaja). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Izvješćivanjem o javnoj nabavi u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom trebao bi se osigurati jasni pregled tržišta kako bi se omogućilo djelotvorno praćenje provedbe. Ono bi trebalo početi
  privremenim
  izvješćem 2023. i nastaviti se s prvim potpunim izvješćem o provedbi minimalnih ciljeva 2026. te svake tri godine nakon toga. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje pojedinih javnih tijela i uspostavio djelotvoran pregled tržišta, trebalo bi olakšati jednostavno izvješćivanje.
  Komisija će osigurati potpuno izvješćivanje za vozila s niskom razinom emisije i vozila bez emisija te za ostala vozila na alternativna goriva u kontekstu Jedinstvenog rječnika javne nabave Unije. Posebnim oznakama u Jedinstvenom rječniku javne nabave pomoći će se u registraciji i praćenju u skladu s bazom podataka Tender electronic daily (Dnevnika elektroničkih natječaja).

| (15) | Izvješćivanjem o javnoj nabavi u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom trebao bi se osigurati jasni pregled tržišta kako bi se omogućilo djelotvorno praćenje provedbe. Ono bi trebalo početi 2023.
  preliminarnim
  izvješćem
  koje države članice podnose Komisiji u okviru izvješća o zakonodavnim aktima Unije o javnoj nabavi i nabavi koju provode subjekti koji djeluju u sektoru vode, energije, prometa ili poštanskih usluga
  i nastaviti se s prvim potpunim izvješćem o provedbi minimalnih ciljeva 2026. te svake tri godine nakon toga. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje pojedinih javnih tijela i uspostavio djelotvoran pregled tržišta, trebalo bi olakšati jednostavno izvješćivanje.
  Ta izvješća trebala bi sadržavati informacija o koracima poduzetima u cilju provedbe Direktive 2009/33/EZ i biti sukladna s kategorijama iz
  Jedinstvenog rječnika javne nabave Unije.
  Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi redovna izvješća o provedbi Direktive 2009/33/EZ. Komisija bi isto tako trebala ocijeniti mogu li se građevinski strojevi uključiti u područje primjene Direktive 2009/33/EZ i, ako mogu, raditi na metodologiji za definiranje „čistih građevinskih strojeva”. |
| --- | --- |

(15)

Izvješćivanjem o javnoj nabavi u skladu s ovom izmijenjenom Direktivom trebao bi se osigurati jasni pregled tržišta kako bi se omogućilo djelotvorno praćenje provedbe. Ono bi trebalo početi 2023.
  preliminarnim
  izvješćem
  koje države članice podnose Komisiji u okviru izvješća o zakonodavnim aktima Unije o javnoj nabavi i nabavi koju provode subjekti koji djeluju u sektoru vode, energije, prometa ili poštanskih usluga
  i nastaviti se s prvim potpunim izvješćem o provedbi minimalnih ciljeva 2026. te svake tri godine nakon toga. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje pojedinih javnih tijela i uspostavio djelotvoran pregled tržišta, trebalo bi olakšati jednostavno izvješćivanje.
  Ta izvješća trebala bi sadržavati informacija o koracima poduzetima u cilju provedbe Direktive 2009/33/EZ i biti sukladna s kategorijama iz
  Jedinstvenog rječnika javne nabave Unije.
  Komisija bi Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi redovna izvješća o provedbi Direktive 2009/33/EZ. Komisija bi isto tako trebala ocijeniti mogu li se građevinski strojevi uključiti u područje primjene Direktive 2009/33/EZ i, ako mogu, raditi na metodologiji za definiranje „čistih građevinskih strojeva”.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15.a) | Komisija bi trebala predložiti metodologiju mjerenja emisija CO2 tijekom životnog vijeka vozila i emisija vozila u cijelom ciklusu vozila kako bi se donošenje politika u budućnosti temeljilo na boljim saznanjima i dobio bolji uvid u ukupne emisije određenog vozila tijekom cijelog lanca vrijednosti. Te emisije bi trebalo uzeti u obzir kada Komisija bude provela reviziju Direktive 2009/33/EZ i drugog relevantnog zakonodavstva povezanog s alternativnim gorivima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15.a)

Komisija bi trebala predložiti metodologiju mjerenja emisija CO2 tijekom životnog vijeka vozila i emisija vozila u cijelom ciklusu vozila kako bi se donošenje politika u budućnosti temeljilo na boljim saznanjima i dobio bolji uvid u ukupne emisije određenog vozila tijekom cijelog lanca vrijednosti. Te emisije bi trebalo uzeti u obzir kada Komisija bude provela reviziju Direktive 2009/33/EZ i drugog relevantnog zakonodavstva povezanog s alternativnim gorivima.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Dodatna potpora uvođenju čistih vozila na tržište može se postići pružanjem ciljanih mjera državne potpore na nacionalnoj razini i razini Unije. To uključuje bolju razmjenu znanja i usklađivanje javne nabave kako bi se omogućile mjere dostatnih razmjera za smanjenje troškova i utjecaja na tržište. Mogućnost državne potpore za promicanje razvoja infrastruktura koje su nužne za distribuciju alternativnih goriva priznata je u Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020 (27). Međutim, na takve državne potpore i dalje će se primjenjivati pravila iz Ugovora, a posebno njegovi članci 107. i 108. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Dodatna potpora uvođenju čistih vozila na tržište može se postići pružanjem ciljanih mjera državne potpore na nacionalnoj razini i razini Unije. To uključuje bolju razmjenu znanja i usklađivanje javne nabave kako bi se omogućile mjere dostatnih razmjera za smanjenje troškova i utjecaja na tržište. Mogućnost državne potpore za promicanje razvoja infrastruktura koje su nužne za distribuciju alternativnih goriva priznata je u Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020 (27). Međutim, na takve državne potpore i dalje će se primjenjivati pravila iz Ugovora, a posebno njegovi članci 107. i 108.

| (16) | Dodatna potpora uvođenju čistih vozila na tržište može se postići pružanjem ciljanih mjera državne potpore na nacionalnoj razini i razini Unije. To uključuje bolju razmjenu znanja i usklađivanje javne nabave kako bi se omogućile mjere dostatnih razmjera za smanjenje troškova i utjecaja na tržište.
  Također je potrebno težiti regionalnim pilot-projektima, i to upravo ondje gdje je riječ o povezivanju ruralnih i urbanih područja.
  Mogućnost državne potpore za promicanje razvoja infrastruktura koje su nužne za distribuciju alternativnih goriva priznata je u Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020. (27) Međutim, na takve državne potpore i dalje će se primjenjivati pravila iz Ugovora, a posebno njegovi članci 107. i 108. |
| --- | --- |

(16)

Dodatna potpora uvođenju čistih vozila na tržište može se postići pružanjem ciljanih mjera državne potpore na nacionalnoj razini i razini Unije. To uključuje bolju razmjenu znanja i usklađivanje javne nabave kako bi se omogućile mjere dostatnih razmjera za smanjenje troškova i utjecaja na tržište.
  Također je potrebno težiti regionalnim pilot-projektima, i to upravo ondje gdje je riječ o povezivanju ruralnih i urbanih područja.
  Mogućnost državne potpore za promicanje razvoja infrastruktura koje su nužne za distribuciju alternativnih goriva priznata je u Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju za razdoblje 2014.–2020. (27) Međutim, na takve državne potpore i dalje će se primjenjivati pravila iz Ugovora, a posebno njegovi članci 107. i 108.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Kako bi se postigla daljnja smanjenja emisija i onečišćivača zraka, potrebno je poticati države članice da, prema potrebi, primjenjuju različite poticaje i mehanizme za razvoj voznog parka u sektorima koji nisu regulirani izmijenjenom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Kako bi se postigla daljnja smanjenja emisija i onečišćivača zraka, potrebno je poticati države članice da, prema potrebi, primjenjuju različite poticaje i mehanizme za razvoj voznog parka u sektorima koji nisu regulirani izmijenjenom Direktivom.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.b) | Države članice trebale bi osigurati da se troškovi usklađivanja s minimalnim ciljevima javne nabave utvrđenima ovom Direktivom ne prosljeđuju lokalnim tijelima te da se javnim naručiteljima i naručiteljima osiguraju dostatna financijska sredstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.b)

Države članice trebale bi osigurati da se troškovi usklađivanja s minimalnim ciljevima javne nabave utvrđenima ovom Direktivom ne prosljeđuju lokalnim tijelima te da se javnim naručiteljima i naručiteljima osiguraju dostatna financijska sredstva.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.c) | Nužne su ciljane mjere potpore za javnu nabavu čistih vozila. Kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva ove Direktive, države članice proširuju svoje financijske i nefinancijske inicijative kako bi se ubrzalo uvođenje takvih vozila na tržište. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.c)

Nužne su ciljane mjere potpore za javnu nabavu čistih vozila. Kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva ove Direktive, države članice proširuju svoje financijske i nefinancijske inicijative kako bi se ubrzalo uvođenje takvih vozila na tržište.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.d) | Zbog toga što se ovom Direktivom nameću minimalni ciljeve javne nabave za laka i teška vozila, bit će potrebna dodatna financijska sredstva za javne naručitelje i naručitelje. Stoga bi se u proračunskoj i financijskoj politici Unije nakon 2020. trebalo voditi računa o pružanju dostatne financijske potpore javnim naručiteljima i naručiteljima. To bi se trebalo odražavati i u budućem višegodišnjem financijskom okviru te u pravilima o održivim financijama i financijskim institucijama Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.d)

Zbog toga što se ovom Direktivom nameću minimalni ciljeve javne nabave za laka i teška vozila, bit će potrebna dodatna financijska sredstva za javne naručitelje i naručitelje. Stoga bi se u proračunskoj i financijskoj politici Unije nakon 2020. trebalo voditi računa o pružanju dostatne financijske potpore javnim naručiteljima i naručiteljima. To bi se trebalo odražavati i u budućem višegodišnjem financijskom okviru te u pravilima o održivim financijama i financijskim institucijama Unije.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.e) | Kako bi se osiguralo da se javna tijela potiču na kupnju čistih vozila te da države članice ulažu u uspostavu infrastrukture za alternativna goriva, ali i kako bi se izbjegao rizik da takve kupnje dovedu do viših cijena za putnike, proračunskom i financijskom politikom Unije nakon 2020. trebalo bi osigurati podršku naručiteljima. To bi se trebalo odražavati i u budućem višegodišnjem financijskom okviru te u pravilima o održivim financijama i financijskim institucijama Unije. Osim toga, države članice trebale bi proširiti svoje financijske i nefinancijske poticaje te predvidjeti ekološke revizije kako bi se ubrzalo uvođenje čistih vozila na tržište. Tim će se naporima smanjiti početno veliko ulaganje u infrastrukturne promjene te će se poduprijeti dekarbonizacija prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.e)

Kako bi se osiguralo da se javna tijela potiču na kupnju čistih vozila te da države članice ulažu u uspostavu infrastrukture za alternativna goriva, ali i kako bi se izbjegao rizik da takve kupnje dovedu do viših cijena za putnike, proračunskom i financijskom politikom Unije nakon 2020. trebalo bi osigurati podršku naručiteljima. To bi se trebalo odražavati i u budućem višegodišnjem financijskom okviru te u pravilima o održivim financijama i financijskim institucijama Unije. Osim toga, države članice trebale bi proširiti svoje financijske i nefinancijske poticaje te predvidjeti ekološke revizije kako bi se ubrzalo uvođenje čistih vozila na tržište. Tim će se naporima smanjiti početno veliko ulaganje u infrastrukturne promjene te će se poduprijeti dekarbonizacija prijevoza.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.f) | Unija u skladu s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) raspolaže nizom različitih fondova za potporu državama članicama, lokalnim tijelima i relevantnim operaterima pri prijelazu na održivu mobilnost. Za razdoblje 2014. – 2020. Unija je namijenila 13,7  milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje gradske mobilnosti. U okviru programa Unije za istraživanje Obzor 2020., 200 milijuna EUR izdvaja se za gradsku mobilnost i 650 milijuna EUR za pametne gradove, a u okviru Instrumenta za povezivanje Europe oko 200 milijuna EUR namijenjeno je za pozive na podnošenje prijedloga za gradska čvorišta. Komisija i države članice bi u skladu sa sljedećim VFO-om trebale nastaviti podupirati projekte održive gradske mobilnosti i ojačati potrebne sinergije među raznim izvorima financiranja i programa. Osobito je nužno učvrstiti veze među gradskom mobilnosti, novim digitalnim programom i energetskom unijom, kao što je mogućnost da se u okviru Instrumenta za povezivanje Europe financiraju sinergijski projekti s dodatnom stopom sufinanciranja prometnih projekata u području energije i telekomunikacija koji mogu imati velik potencijal za gradske projekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.f)

Unija u skladu s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom (VFO) raspolaže nizom različitih fondova za potporu državama članicama, lokalnim tijelima i relevantnim operaterima pri prijelazu na održivu mobilnost. Za razdoblje 2014. – 2020. Unija je namijenila 13,7  milijardi EUR iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje gradske mobilnosti. U okviru programa Unije za istraživanje Obzor 2020., 200 milijuna EUR izdvaja se za gradsku mobilnost i 650 milijuna EUR za pametne gradove, a u okviru Instrumenta za povezivanje Europe oko 200 milijuna EUR namijenjeno je za pozive na podnošenje prijedloga za gradska čvorišta. Komisija i države članice bi u skladu sa sljedećim VFO-om trebale nastaviti podupirati projekte održive gradske mobilnosti i ojačati potrebne sinergije među raznim izvorima financiranja i programa. Osobito je nužno učvrstiti veze među gradskom mobilnosti, novim digitalnim programom i energetskom unijom, kao što je mogućnost da se u okviru Instrumenta za povezivanje Europe financiraju sinergijski projekti s dodatnom stopom sufinanciranja prometnih projekata u području energije i telekomunikacija koji mogu imati velik potencijal za gradske projekte.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.g) | Trebalo bi promicati usmjereniju upotrebu financijskih instrumenata Unije kao što su Europski fond za strateška ulaganja ili instrument za čišći promet Europske investicijske banke, koji mogu pridonijeti financiranju voznih parkova i opreme. U tu bi svrhu trebalo povećati dostupnost tehničkih i financijskih savjetodavnih usluga za lokalna tijela i operatere, primjerice posredstvom Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, instrumenta JASPERS, programa JESSICA ili financijskog instrumenta Compass kako bi se ojačao njihov institucionalni kapacitet, priprema i provedba projekata te postiglo optimalno korištenje fondova Unije i financijskih instrumenata i smanjio rizik za inovativne postupke javne nabave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.g)

Trebalo bi promicati usmjereniju upotrebu financijskih instrumenata Unije kao što su Europski fond za strateška ulaganja ili instrument za čišći promet Europske investicijske banke, koji mogu pridonijeti financiranju voznih parkova i opreme. U tu bi svrhu trebalo povećati dostupnost tehničkih i financijskih savjetodavnih usluga za lokalna tijela i operatere, primjerice posredstvom Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, instrumenta JASPERS, programa JESSICA ili financijskog instrumenta Compass kako bi se ojačao njihov institucionalni kapacitet, priprema i provedba projekata te postiglo optimalno korištenje fondova Unije i financijskih instrumenata i smanjio rizik za inovativne postupke javne nabave.

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.h) | Također bi trebalo poticati javna tijela da nabavljaju vozila na temelju kriterija za ekonomski najpovoljniju ponudu, kako je opisano u članku 82. Direktive 2014/25/EU, uzimajući u obzir isplativost tijekom životnog vijeka vozila te ekološke i društvene aspekte. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.h)

Također bi trebalo poticati javna tijela da nabavljaju vozila na temelju kriterija za ekonomski najpovoljniju ponudu, kako je opisano u članku 82. Direktive 2014/25/EU, uzimajući u obzir isplativost tijekom životnog vijeka vozila te ekološke i društvene aspekte.

Amandman 38

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.i (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.i) | Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao učinak ulaganja, mobilnost i urbanističko planiranje trebaju biti bolje koordinirani, primjerice uporabom planova održive gradske mobilnosti. Planovi održive gradske mobilnosti razvijaju se u pojedinačnim područjima politike i u suradnji s različitim razinama upravljanja kombiniranjem različitih načina prijevoza, sigurnosti na cestama, isporuke tereta, upravljanja mobilnošću i inteligentnih prometnih sustava. Planovi održive gradske mobilnosti mogu imati važnu ulogu u postizanju ciljeva Unije u pogledu emisija CO2, buke i onečišćenja zraka. Stoga bi primjena planova održive gradske mobilnosti trebala biti važan element u financiranju projekata Unije u području gradskog prijevoza i u provedbi ove izmijenjene Direktive. U tom bi kontekstu Komisija trebala nadležnim tijelima pružiti potrebnu savjetodavnu i tehničku pomoć u izradi planova održive gradske mobilnosti uz puno poštovanje načela supsidijarnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.i)

Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri povećao učinak ulaganja, mobilnost i urbanističko planiranje trebaju biti bolje koordinirani, primjerice uporabom planova održive gradske mobilnosti. Planovi održive gradske mobilnosti razvijaju se u pojedinačnim područjima politike i u suradnji s različitim razinama upravljanja kombiniranjem različitih načina prijevoza, sigurnosti na cestama, isporuke tereta, upravljanja mobilnošću i inteligentnih prometnih sustava. Planovi održive gradske mobilnosti mogu imati važnu ulogu u postizanju ciljeva Unije u pogledu emisija CO2, buke i onečišćenja zraka. Stoga bi primjena planova održive gradske mobilnosti trebala biti važan element u financiranju projekata Unije u području gradskog prijevoza i u provedbi ove izmijenjene Direktive. U tom bi kontekstu Komisija trebala nadležnim tijelima pružiti potrebnu savjetodavnu i tehničku pomoć u izradi planova održive gradske mobilnosti uz puno poštovanje načela supsidijarnosti.

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.j (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.j) | Osim što se uvode čista vozila, javnim nabavama promiču se novi oblici mobilnosti. Poticanjem uporabe čistih vozila dovest će se do ubrzanog uvođenja infrastrukture u gradskim sredinama, a digitalizacijom će se optimizirati učinkovitost putničkog i teretnog prometa. Multimodalna i zajednička mobilnost, kao i integrirani sustavi izdavanja putnih karata ključni su za prijelaz na mobilnost kao uslugu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.j)

Osim što se uvode čista vozila, javnim nabavama promiču se novi oblici mobilnosti. Poticanjem uporabe čistih vozila dovest će se do ubrzanog uvođenja infrastrukture u gradskim sredinama, a digitalizacijom će se optimizirati učinkovitost putničkog i teretnog prometa. Multimodalna i zajednička mobilnost, kao i integrirani sustavi izdavanja putnih karata ključni su za prijelaz na mobilnost kao uslugu.

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se mogli ostvariti ciljevi ove Direktive, ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi prenijeti na Komisiju u cilju ažuriranja odredaba o standardima emisija CO2 iz teških vozila na razdoblje od pet godina počevši od [Please insert the date of entry into force]. To razdoblje trebalo bi prešutno produljiti na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće protive takvom produljenju. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnih aktivnosti izvrši odgovarajuće konzultacije, uključujući konzultacije na stručnoj razini. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se mogli ostvariti ciljevi ove Direktive, ovlasti donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi prenijeti na Komisiju u cilju ažuriranja odredaba o standardima emisija CO2 iz teških vozila na razdoblje od pet godina počevši od [Please insert the date of entry into force]. To razdoblje trebalo bi prešutno produljiti na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće protive takvom produljenju. Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnih aktivnosti izvrši odgovarajuće konzultacije, uključujući konzultacije na stručnoj razini. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija treba osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

Briše se.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.a) | U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva

   (1a)

  od 13. travnja 2016.1.a posebnu pozornost treba dati praćenju učinaka zakonodavstva Unije. Evaluacijom Direktive 2009/33/EZ trebala bi se pružiti osnova za procjenu učinka opcija za daljnje djelovanje. Stoga bi Komisija, na temelju najboljih i najnovijih dostupnih znanstvenih dokaza, trebala ocijeniti potrebu za preispitivanjem te Direktive uzimajući u obzir emisije CO2 tijekom životnog ciklusa i emisije CO2 u cijelom ciklusu vozila, od naftnog izvora do automobilskog upravljača, kako bi se zajamčili transparentnost i odgovornost u pogledu ispunjenja ciljeva politike te bi po potrebi trebala predložiti poboljšanja. Ako je to prikladno, Komisija bi u tom pogledu trebala isto tako preispitati drugo relevantno zakonodavstvo povezano s alternativnim gorivima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.a)

U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva

   (1a)

  od 13. travnja 2016.1.a posebnu pozornost treba dati praćenju učinaka zakonodavstva Unije. Evaluacijom Direktive 2009/33/EZ trebala bi se pružiti osnova za procjenu učinka opcija za daljnje djelovanje. Stoga bi Komisija, na temelju najboljih i najnovijih dostupnih znanstvenih dokaza, trebala ocijeniti potrebu za preispitivanjem te Direktive uzimajući u obzir emisije CO2 tijekom životnog ciklusa i emisije CO2 u cijelom ciklusu vozila, od naftnog izvora do automobilskog upravljača, kako bi se zajamčili transparentnost i odgovornost u pogledu ispunjenja ciljeva politike te bi po potrebi trebala predložiti poboljšanja. Ako je to prikladno, Komisija bi u tom pogledu trebala isto tako preispitati drugo relevantno zakonodavstvo povezano s alternativnim gorivima.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.b) | Velik dio javne nabave u području javnog prijevoza povezan je s lokalnim javnim prijevoznicima koji su općenito u nadležnosti gradova i općina, a čije su financijske sposobnosti ograničene. Pravila o javnoj nabavi čistih vozila ne bi stoga trebala prouzročiti dodatna financijska opterećenja niti dovesti do eksternalizacije viših troškova u smislu više cijene karata, viših lokalnih poreza ili smanjenja javnog prijevoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.b)

Velik dio javne nabave u području javnog prijevoza povezan je s lokalnim javnim prijevoznicima koji su općenito u nadležnosti gradova i općina, a čije su financijske sposobnosti ograničene. Pravila o javnoj nabavi čistih vozila ne bi stoga trebala prouzročiti dodatna financijska opterećenja niti dovesti do eksternalizacije viših troškova u smislu više cijene karata, viših lokalnih poreza ili smanjenja javnog prijevoza.

Amandman 43

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (18.c) | Unija mora zaštititi europske proizvođače od nepoštenog tržišnog natjecanja u trećim zemljama u kojima proizvođači iz Unije nemaju pristup javnoj nabavi za kupnju, unajmljivanje ili najam s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz. Stoga bi Komisija trebala analizirati nepoštene prakse tržišnog natjecanja u trećim zemljama i poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osigurala zaštita europske industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18.c)

Unija mora zaštititi europske proizvođače od nepoštenog tržišnog natjecanja u trećim zemljama u kojima proizvođači iz Unije nemaju pristup javnoj nabavi za kupnju, unajmljivanje ili najam s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz. Stoga bi Komisija trebala analizirati nepoštene prakse tržišnog natjecanja u trećim zemljama i poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se osigurala zaštita europske industrije.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Direktiva 2009/33/EZ

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Direktiva 2009/33/EU o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu u cilju podupiranja mobilnosti s niskom razinom emisija | Direktiva 2009/33/EZ o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu u 
  području javne nabave u
  cilju podupiranja mobilnosti s niskom razinom emisija |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Direktiva 2009/33/EU o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu u cilju podupiranja mobilnosti s niskom razinom emisija

Direktiva 2009/33/EZ o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu u 
  području javne nabave u
  cilju podupiranja mobilnosti s niskom razinom emisija

Amandman 45

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Članak 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(1.a)

Ovom se Direktivom zahtijeva da javni naručitelji ili naručitelji, kao i određeni operateri pri kupnji vozila za cestovni prijevoz u obzir uzmu energetske učinke i učinke na okoliš za trajanje životne dobi vozila, uključujući potrošnju energije te emisije CO2 i emisije određenih onečišćivača, s ciljem promicanja i poticanja tržišta za čista i energetski učinkovita vozila i povećanje doprinosa prometnog sektora politikama
  Zajednice
  koje se odnose na zaštitu okoliša, klimu i energetiku.

„Ovom se Direktivom zahtijeva da javni naručitelji ili naručitelji, kao i određeni operateri pri kupnji
  , leasingu, unajmljivanju ili najmu s pravom otkupa
  vozila za cestovni prijevoz u obzir uzmu energetske učinke i učinke na okoliš za trajanje životne dobi vozila, uključujući potrošnju energije te emisije CO2 i emisije određenih onečišćivača, s ciljem promicanja i poticanja tržišta za čista i energetski učinkovita vozila i povećanje doprinosa prometnog sektora politikama
  Unije
  koje se odnose na zaštitu okoliša, klimu i energetiku.”

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.b (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 2. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | u članku 2. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.b)

(1.b)

u članku 2. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

Države članice mogu iz zahtjeva utvrđenih u ovoj Direktivi izuzeti ugovore za kupnju vozila iz članka 2. stavka 3. Direktive 2007/46/EZ, koji nisu predmet homologacije ili pojedinačnog odobrenja na njihovom području.

„Države članice mogu iz zahtjeva utvrđenih u ovoj Direktivi izuzeti ugovore za kupnju
  , leasing, unajmljivanje, najam s pravom otkupa ili naknadno opremanje
  vozila iz članka 2. stavka 3. Direktive 2007/46/EZ, koji nisu predmet homologacije ili pojedinačnog odobrenja na njihovom području.”

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 3. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju
  ili
  najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: | Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju, najmu s pravom otkupa
  ili naknadnom opremanju
  vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju
  ili
  najmu s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

ili

Ova Direktiva primjenjuje se na ugovore o kupnji, leasingu, unajmljivanju, najmu s pravom otkupa
  ili naknadnom opremanju
  vozila za cestovni prijevoz koje sklapaju:

ili naknadnom opremanju

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 3. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | institucije, agencija i tijela Europske unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

institucije, agencija i tijela Europske unije.

institucije, agencija i tijela Europske unije.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | „čisto vozilo” znači |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.

„čisto vozilo” znači

| 4. | „čisto vozilo” znači
  vozilo, bez obzira na njegovu kategoriju, s pogonom na alternativna goriva kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/94/EU, isključujući biogoriva koja se ne proizvode iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. Direktive 2018/... (RED II) ili koja su proizvedena od palminog ulja

   (*)

  i uključujući hibridna vozila u kojima se električna energija upotrebljava samo za dio radne primjene vozila, vozila s niskim emisijama i vozila bez emisija. Za vozila s motorom s unutarnjim sagorijevanjem, stvarne emisije tijekom vožnje

   (**)

  izražene kao postotak ograničenja emisija

   (***)

  ne mogu prijeći 80 %. |
| --- | --- |

4.

„čisto vozilo” znači
  vozilo, bez obzira na njegovu kategoriju, s pogonom na alternativna goriva kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/94/EU, isključujući biogoriva koja se ne proizvode iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. Direktive 2018/... (RED II) ili koja su proizvedena od palminog ulja

   (*)

  i uključujući hibridna vozila u kojima se električna energija upotrebljava samo za dio radne primjene vozila, vozila s niskim emisijama i vozila bez emisija. Za vozila s motorom s unutarnjim sagorijevanjem, stvarne emisije tijekom vožnje

   (**)

  izražene kao postotak ograničenja emisija

   (***)

  ne mogu prijeći 80 %.

vozilo, bez obzira na njegovu kategoriju, s pogonom na alternativna goriva kako su definirana u članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/94/EU, isključujući biogoriva koja se ne proizvode iz sirovina navedenih u dijelu A Priloga IX. Direktive 2018/... (RED II) ili koja su proizvedena od palminog ulja

*

i uključujući hibridna vozila u kojima se električna energija upotrebljava samo za dio radne primjene vozila, vozila s niskim emisijama i vozila bez emisija. Za vozila s motorom s unutarnjim sagorijevanjem, stvarne emisije tijekom vožnje

**

izražene kao postotak ograničenja emisija

***

ne mogu prijeći 80 %.

| (a) | vozilo kategorije M1 ili M2 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili |
| --- | --- |

(a)

(a)

vozilo kategorije M1 ili M2 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili

vozilo kategorije M1 ili M2 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili

| (b) | vozilo kategorije N1 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili |
| --- | --- |

(b)

(b)

vozilo kategorije N1 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili

vozilo kategorije N1 s najvećim emisijama iz ispušne cijevi izraženima u CO2 g/km i stvarnim emisijama onečišćivača tijekom vožnje ispod postotka primjenjivih ograničenja emisija iz tablice 2. Priloga ili

| (c) | vozilo kategorija M3, N2 ili N3 kako je definirano u tablici 3. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vozilo kategorija M3, N2 ili N3 kako je definirano u tablici 3.

vozilo kategorija M3, N2 ili N3 kako je definirano u tablici 3.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | „vozilo bez emisija” znači vozilo bez emisija CO2, NOx i finih čestica iz ispušne cijevi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

„vozilo bez emisija” znači vozilo bez emisija CO2

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b | „vozilo s niskim emisijama” znači vozilo s maksimalnom razinom emisija navedenih u tablici 2. u Prilogu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b

4.b

„vozilo s niskim emisijama” znači vozilo s maksimalnom razinom emisija navedenih u tablici 2. u Prilogu.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 4. – stavak 1. – točka 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.c | „vozilo naknadno opremljeno u skladu sa standardom za čista vozila” znači vozilo čiji je motor naknadno opremljen u skladu sa standardom za čista vozila kako je definirano u točki 4. prvog stavka ovog članka. U slučaju naknadno opremljenog motora za koja se koriste biogoriva kako je definirano u točki (i) članka 2. stavka drugog Direktive 2009/28/EZ, sintetička ili parafinska goriva vozilo mora ispunjavati najnovije Euro standarde ili one koji će ih zamijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.c

4.c

„vozilo naknadno opremljeno u skladu sa standardom za čista vozila” znači vozilo čiji je motor naknadno opremljen u skladu sa standardom za čista vozila kako je definirano u točki 4. prvog stavka ovog članka. U slučaju naknadno opremljenog motora za koja se koriste biogoriva kako je definirano u točki (i) članka 2. stavka drugog Direktive 2009/28/EZ, sintetička ili parafinska goriva vozilo mora ispunjavati najnovije Euro standarde ili one koji će ih zamijeniti.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 4.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Priloga”. umeće se sljedeći članak 4.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

(4)

Priloga”. umeće se sljedeći članak 4.a:

Briše se.

Briše se.

,Članak 4.a

Delegiranje ovlasti

Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 8.a kako bi ažurirala tablicu 3. u Prilogu s pragovima emisija CO2 iz ispušne cijevi i emisija onečišćivača za teška vozila kada na razini Unije stupe na snagu povezane standardne vrijednosti emisija CO2 za teška vozila.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da su kupnja, leasing, unajmljivanje
  i
  najam s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz i ugovori o javnim uslugama o javnom cestovnom i željezničkom prijevozu putnika te ugovori o javnim uslugama iz članka 3. ove Direktive u skladu s minimalnim ciljevima javne nabave za laka vozila iz tablice 4. Priloga, a za teška vozila u skladu s minimalnim ciljevima iz tablice 5. | 1.   Države članice osiguravaju da su kupnja, leasing, unajmljivanje, najam s pravom otkupa
  ili naknadno opremanje u skladu sa standardom za čista
  vozila za cestovni prijevoz i ugovori o javnim uslugama o javnom cestovnom i željezničkom prijevozu putnika te ugovori o javnim uslugama iz članka 3. ove Direktive u skladu s minimalnim ciljevima javne nabave za laka vozila iz tablice 4. Priloga, a za teška vozila u skladu s minimalnim ciljevima iz tablice 5.
  Priloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da su kupnja, leasing, unajmljivanje
  i
  najam s pravom otkupa vozila za cestovni prijevoz i ugovori o javnim uslugama o javnom cestovnom i željezničkom prijevozu putnika te ugovori o javnim uslugama iz članka 3. ove Direktive u skladu s minimalnim ciljevima javne nabave za laka vozila iz tablice 4. Priloga, a za teška vozila u skladu s minimalnim ciljevima iz tablice 5.

1.   Države članice osiguravaju da su kupnja, leasing, unajmljivanje, najam s pravom otkupa
  ili naknadno opremanje u skladu sa standardom za čista
  vozila za cestovni prijevoz i ugovori o javnim uslugama o javnom cestovnom i željezničkom prijevozu putnika te ugovori o javnim uslugama iz članka 3. ove Direktive u skladu s minimalnim ciljevima javne nabave za laka vozila iz tablice 4. Priloga, a za teška vozila u skladu s minimalnim ciljevima iz tablice 5.
  Priloga.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U svrhu računanja minimalnih ciljeva javne nabave, datum javne nabave koji se uzima u obzir je datum potpisivanja ugovora koji označava završetak postupka javne nabave. |
| | Minimalni ciljevi javne nabave računat će se kao prosjek svih ugovora potpisanih od dana nakon datuma prenošenja ove Direktive i 31. prosinca 2024. za prvo referentno razdoblje i od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za drugo referentno razdoblje. |
| | Ako novi ciljevi za referentno razdoblje nakon 1. siječnja 2030. nisu usvojeni na vrijeme, nastavit će se primjenjivati ciljevi za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  U svrhu računanja minimalnih ciljeva javne nabave, datum javne nabave koji se uzima u obzir je datum potpisivanja ugovora koji označava završetak postupka javne nabave.

Minimalni ciljevi javne nabave računat će se kao prosjek svih ugovora potpisanih od dana nakon datuma prenošenja ove Direktive i 31. prosinca 2024. za prvo referentno razdoblje i od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za drugo referentno razdoblje.

Minimalni ciljevi javne nabave računat će se kao prosjek svih ugovora potpisanih od dana nakon datuma prenošenja ove Direktive i 31. prosinca 2024. za prvo referentno razdoblje i od 1. siječnja 2025. do 31. prosinca 2029. za drugo referentno razdoblje.

Ako novi ciljevi za referentno razdoblje nakon 1. siječnja 2030. nisu usvojeni na vrijeme, nastavit će se primjenjivati ciljevi za 2030.

Ako novi ciljevi za referentno razdoblje nakon 1. siječnja 2030. nisu usvojeni na vrijeme, nastavit će se primjenjivati ciljevi za 2030.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Kako bi ostvarili ciljeve javne nabave, naručitelji dodjelu ugovora temelje na ekonomski najpovoljnijoj ponudi kako je opisano u članku 82. Direktive 2014/25/EU. Specifikacije poziva na nadmetanje definiraju se tako da se naglasak stavi i na ostale značajke vozila, kao što su pristupačnost, uklapanje u urbani krajolik, razine buke, energetska učinkovitost, mogućnost recikliranja baterije i dijelova vozila, a ne samo na ukupni trošak vlasništva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Kako bi ostvarili ciljeve javne nabave, naručitelji dodjelu ugovora temelje na ekonomski najpovoljnijoj ponudi kako je opisano u članku 82. Direktive 2014/25/EU. Specifikacije poziva na nadmetanje definiraju se tako da se naglasak stavi i na ostale značajke vozila, kao što su pristupačnost, uklapanje u urbani krajolik, razine buke, energetska učinkovitost, mogućnost recikliranja baterije i dijelova vozila, a ne samo na ukupni trošak vlasništva.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 5.a




  Izvori financiranja





  1.
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje dostatnu količinu instrumenata za financiranje za javnu nabavu čistih vozila i postavljanje povezane infrastrukture na svojem državnom području. Nakon uspostave fondova slijedi detaljna evaluacija financijskih potreba javnih tijela i naručitelja povezanih s ciljevima javne nabave utvrđenih na nacionalnoj razini.






  2.
     
  Unija stavlja na raspolaganje dodatne instrumente za potporu uvođenju čistih vozila i postavljanju povezane infrastrukture u državama članicama.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.a

Izvori financiranja

1.
     
  Države članice stavljaju na raspolaganje dostatnu količinu instrumenata za financiranje za javnu nabavu čistih vozila i postavljanje povezane infrastrukture na svojem državnom području. Nakon uspostave fondova slijedi detaljna evaluacija financijskih potreba javnih tijela i naručitelja povezanih s ciljevima javne nabave utvrđenih na nacionalnoj razini.

2.
     
  Unija stavlja na raspolaganje dodatne instrumente za potporu uvođenju čistih vozila i postavljanju povezane infrastrukture u državama članicama.”

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 5.b




  Akcijski plan za alternativna goriva za javni prijevoz





  1.
     
  Europska komisija do 31. prosinca 2020. predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću akcijski plan za ubrzanje uspostave infrastrukture za punjenje i opskrbu alternativnim gorivima za teška vozila u vlasništvu prijevozničkih poduzeća na njihovim terminalima i područjima za održavanje, kao i na javnim prostorima.






  2.
     
  Ovaj akcijski plan sadržava informacije o dostupnim instrumentima Unije za financiranje i u njemu se utvrđuje na koji se način takva potpora može dati, među ostalim i u odnosu na postojeća europska pravila o državnim potporama.






  3.
     
  To izvješće ujedno sadrži procjenu o tome kako se financijski instrumenti Unije mogu revidirati kako bi se poduzećima svih veličina koja pružaju usluge javnog prijevoza dala prednost pri financiranju u svrhu zamjene njihovih vozila.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.b)

(5.b)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.b

Akcijski plan za alternativna goriva za javni prijevoz

1.
     
  Europska komisija do 31. prosinca 2020. predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću akcijski plan za ubrzanje uspostave infrastrukture za punjenje i opskrbu alternativnim gorivima za teška vozila u vlasništvu prijevozničkih poduzeća na njihovim terminalima i područjima za održavanje, kao i na javnim prostorima.

2.
     
  Ovaj akcijski plan sadržava informacije o dostupnim instrumentima Unije za financiranje i u njemu se utvrđuje na koji se način takva potpora može dati, među ostalim i u odnosu na postojeća europska pravila o državnim potporama.

3.
     
  To izvješće ujedno sadrži procjenu o tome kako se financijski instrumenti Unije mogu revidirati kako bi se poduzećima svih veličina koja pružaju usluge javnog prijevoza dala prednost pri financiranju u svrhu zamjene njihovih vozila.”

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 5.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.c) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 5.c




  Platforma Unije za prekograničnu i zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita




  Kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva navedenih u Prilogu ovoj Direktivi i postigla ekonomija razmjera, Komisija uspostavlja platformu Unije za prekograničnu i zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita. U toj platformi za zajedničku javnu nabavu vozila mogu sudjelovati javni naručitelji, naručitelji i operateri iz članka 3. Komisija osigurava da je platforma javno dostupna i da na učinkovit način okuplja sve strane zainteresirane za udruživanje svojih resursa. Kako bi se olakšalo uspostavljanje i ostvarenje tih zajedničkih javnih nabava, Komisija pruža tehničku pomoć i sastavlja predloške za sporazume o suradnji. Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 8.a za uspostavljanje platforme Unije za zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5.c)

(5.c)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 5.c

Platforma Unije za prekograničnu i zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita

Kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva navedenih u Prilogu ovoj Direktivi i postigla ekonomija razmjera, Komisija uspostavlja platformu Unije za prekograničnu i zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita. U toj platformi za zajedničku javnu nabavu vozila mogu sudjelovati javni naručitelji, naručitelji i operateri iz članka 3. Komisija osigurava da je platforma javno dostupna i da na učinkovit način okuplja sve strane zainteresirane za udruživanje svojih resursa. Kako bi se olakšalo uspostavljanje i ostvarenje tih zajedničkih javnih nabava, Komisija pruža tehničku pomoć i sastavlja predloške za sporazume o suradnji. Komisija je ovlaštena donijeti delegirani akt u skladu s člankom 8.a za uspostavljanje platforme Unije za zajedničku javnu nabavu vozila za cestovni prijevoz koja imaju niske emisije i koja su energetski učinkovita.”

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Članak 1. – stavak 1. – točka 7.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 8.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | umeće se novi članak 8.a: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)

(7)

umeće se novi članak 8.a:

Briše se.

Briše se.

„Članak 8.a

„Članak 8.a

Izvršavanje delegiranih ovlasti

Izvršavanje delegiranih ovlasti

1.
     
  Ovlasti za donošenje delegiranih akata prenose se na Komisiju u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Komisiji se ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4.a dodjeljuje na razdoblje od pet godina od [Please insert the date of entry into force]. Komisija sastavlja izvješće u pogledu delegiranja ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Odluka proizvodi učinke dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum naveden u toj odluci. Odlukom se ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istovremeno dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4.a stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne izraze nikakve primjedbe u roku dva mjeseca otkad su obaviješteni o tom aktu ili ako prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da nemaju primjedaba. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | članak 9.
  zamjenjuje
  se
  sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

članak 9.
  zamjenjuje
  se
  sljedećim:

zamjenjuje

sljedećim:

| (8) | članak 9.
  briše
  se. |
| --- | --- |

(8)

članak 9.
  briše
  se.

briše

„1.
     
  Komisiji pomaže odbor.

Taj odbor smatra se odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.
     
  Za upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne donese mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011.

3.
     
  Ako se mišljenje Odbora treba dobiti pisanim postupkom, taj se postupak završava bez rezultata ako to u roku za davanje mišljenja odluči predsjednik odbora ili to zatraži obična većina članova odbora.”

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka a

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Svake tri godine počevši od


  1
  . 
  siječnja 2027.


  Komisija, na temelju izvješća država članica, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove
  Direktive i 
  o mjerama koje su pojedine
  države članice
  poduzele za potrebe njezine stvarne provedbe
  . | 1.   
  Države članice do 18. travnja 2026
  .
  i svake tri godine nakon toga podnose Komisiji izvješće o provedbi navedenog kao dio izvješća predviđenog člankom 83. stavkom 3. drugim podstavkom
  Direktive
  2014/24/EU
  i 
  člankom 99. stavkom 3. drugim podstavkom Direktive 2014/25/EU.
  Države članice
  do 18. travnja 2023. podnose Komisiji preliminarno izvješće
  . |
| | To izvješće sadržava informacije o poduzetim koracima za provedbu ove Direktive, među ostalim o broju i kategorijama vozila koja su nabavili javni naručitelji i naručitelji, o dijalogu između različitih razina vlasti, informacije o namjerama država članica u pogledu prethodno navedenih aktivnosti izvješćivanja te sve ostale vrijedne informacije. |
| | Informacije moraju biti u skladu s kategorijama iz Uredbe (EZ) br. 2195/2002 o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV) iz tablice 1. Priloga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Svake tri godine počevši od


  1
  . 
  siječnja 2027.


  Komisija, na temelju izvješća država članica, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o primjeni ove
  Direktive i 
  o mjerama koje su pojedine
  države članice
  poduzele za potrebe njezine stvarne provedbe
  .

1.   
  Države članice do 18. travnja 2026
  .
  i svake tri godine nakon toga podnose Komisiji izvješće o provedbi navedenog kao dio izvješća predviđenog člankom 83. stavkom 3. drugim podstavkom
  Direktive
  2014/24/EU
  i 
  člankom 99. stavkom 3. drugim podstavkom Direktive 2014/25/EU.
  Države članice
  do 18. travnja 2023. podnose Komisiji preliminarno izvješće
  .

To izvješće sadržava informacije o poduzetim koracima za provedbu ove Direktive, među ostalim o broju i kategorijama vozila koja su nabavili javni naručitelji i naručitelji, o dijalogu između različitih razina vlasti, informacije o namjerama država članica u pogledu prethodno navedenih aktivnosti izvješćivanja te sve ostale vrijedne informacije.

To izvješće sadržava informacije o poduzetim koracima za provedbu ove Direktive, među ostalim o broju i kategorijama vozila koja su nabavili javni naručitelji i naručitelji, o dijalogu između različitih razina vlasti, informacije o namjerama država članica u pogledu prethodno navedenih aktivnosti izvješćivanja te sve ostale vrijedne informacije.

Informacije moraju biti u skladu s kategorijama iz Uredbe (EZ) br. 2195/2002 o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV) iz tablice 1. Priloga.

Informacije moraju biti u skladu s kategorijama iz Uredbe (EZ) br. 2195/2002 o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV) iz tablice 1. Priloga.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   
  Tim se izvještajima ocjenjuju učinci ove Direktive, a posebno mogućnosti navedene u članku 5. stavku 3.,
  i 
  potreba za daljnjim postupanjem, te po potrebi uključuju i prijedlozi
  .

„2.
     
  Komisija najkasnije 31. prosinca 2022. predlaže metodologiju za izračun emisija CO2 tijekom životnog ciklusa vozila
  i 
  emisija CO2„od naftnog izvora do automobilskog upravljača”
  .

Komisija
  u tim izvještajima za svaku kategoriju vozila navedenu u tablici 3
  .
  u Prilogu uspoređuje nominalni
  i 
  relativni broj vozila kupljenih s obzirom na najbolju tržišnu alternativu u smislu energetskih učinaka i učinaka
  na
  okoliš tijekom životne dobi vozila, u pogledu zajedničkog tržišta za ta vozila
  ,
  te ocjenjuje na koji su način opcije iz članka 5. stavka 3. utjecale na tržište. Komisija ocjenjuje potrebu za daljnjim postupanjem te po potrebi uključuje prijedloge.

u tim izvještajima za svaku kategoriju vozila navedenu u tablici 3

u Prilogu uspoređuje nominalni

relativni broj vozila kupljenih s obzirom na najbolju tržišnu alternativu u smislu energetskih učinaka i učinaka

okoliš tijekom životne dobi vozila, u pogledu zajedničkog tržišta za ta vozila

te ocjenjuje na koji su način opcije iz članka 5. stavka 3. utjecale na tržište. Komisija ocjenjuje potrebu za daljnjim postupanjem te po potrebi uključuje prijedloge.

Komisija
  najkasnije do 18. travnja 2027
  .
  revidira Direktivu 2009/33/EZ
  i 
  bilo koje drugo odgovarajuće zakonodavstvo koje se odnosi
  na
  alternativna goriva
  ,
  pritom uzimajući u obzir emisije CO2 tijekom životnog ciklusa i emisije CO2 od naftnog izvora do automobilskog upravljača vozila
  .”

najkasnije do 18. travnja 2027

revidira Direktivu 2009/33/EZ

bilo koje drugo odgovarajuće zakonodavstvo koje se odnosi

alternativna goriva

pritom uzimajući u obzir emisije CO2

2

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka ab (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka ab (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   
  Najkasnije
  do
  datuma prvog izvještaja
  Komisija
  ispituje mogućnosti iz članka 5. stavka 3., predstavlja ocjenu metodologije iz članka 6.
  i 
  po potrebi predlaže odgovarajuće prilagodbe
  .

„3.
     Komisija do
  18. travnja 2024. i svake tri godine poslije toga podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove Direktive te točno navodi što su pojedine države članice poduzele u tom pogledu
  i 
  procjenjuje potrebu za daljnjim djelovanjem i, gdje je to potrebno, daje prijedlog za izmjenu ove Direktive
  .”

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice podnose Komisiji izvješće o provedbi ove Direktive do 1. siječnja 2026. i svake tri godine nakon toga. Države članice podnose Komisiji privremeno izvješće do 1. siječnja 2023. To izvješće sadržava informacije o poduzetim koracima za provedbu ove Direktive, među ostalim o broju i kategorijama vozila koja su nabavili javni naručitelji i naručitelji, o dijalogu između različitih razina vlasti, informacije o namjerama država članica u pogledu prethodno navedenih aktivnosti izvješćivanja te sve ostale vrijedne informacije. Informacije bi trebale biti u skladu s kategorijama iz Uredbe (EZ) br. 2195/2002 o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV)31 kako je navedeno u Prilogu. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Države članice podnose Komisiji izvješće o provedbi ove Direktive do 1. siječnja 2026. i svake tri godine nakon toga. Države članice podnose Komisiji privremeno izvješće do 1. siječnja 2023. To izvješće sadržava informacije o poduzetim koracima za provedbu ove Direktive, među ostalim o broju i kategorijama vozila koja su nabavili javni naručitelji i naručitelji, o dijalogu između različitih razina vlasti, informacije o namjerama država članica u pogledu prethodno navedenih aktivnosti izvješćivanja te sve ostale vrijedne informacije. Informacije bi trebale biti u skladu s kategorijama iz Uredbe (EZ) br. 2195/2002 o Jedinstvenom rječniku javne nabave (CPV)31 kako je navedeno u Prilogu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija ima ovlasti donositi, u obliku provedbenih akata, smjernice o sadržaju izvješća država članica iz stavka
  4
  . | 5.   Komisija ima ovlasti donositi, u obliku provedbenih akata, smjernice o sadržaju izvješća država članica iz stavka
  1
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija ima ovlasti donositi, u obliku provedbenih akata, smjernice o sadržaju izvješća država članica iz stavka
  4
  .

5.   Komisija ima ovlasti donositi, u obliku provedbenih akata, smjernice o sadržaju izvješća država članica iz stavka
  1
  .

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka b – podtočka ba (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Dodaje se sljedeći stavak:





  „5.a
     
  Države članice mogu odlučiti uspostaviti mehanizme kojima se uređuje kupnja čistih vozila koju poduzimaju drugi vlasnici voznih parkova, kao što su taksi poduzeća, poduzeća za usluge dijeljenja automobila i dijeljenja prijevoza.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.a
     
  Države članice mogu odlučiti uspostaviti mehanizme kojima se uređuje kupnja čistih vozila koju poduzimaju drugi vlasnici voznih parkova, kao što su taksi poduzeća, poduzeća za usluge dijeljenja automobila i dijeljenja prijevoza.”

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bb (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | Dodaje se sljedeći stavak:





  „5.b
     
  Europska komisija do 31. prosinca 2021. predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću akcijski plan za ubrzanje uspostave infrastrukture za punjenje i opskrbu alternativnim gorivima za teška vozila u vlasništvu prijevozničkih poduzeća na njihovim terminalima i područjima za održavanje, kao i na javnim prostorima. Ovaj akcijski plan sadržava informacije o dostupnim instrumentima Unije za financiranje te se u njemu utvrđuje na koji se način takva potpora može dati unatoč europskim pravilima o državnim potporama.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.b
     
  Europska komisija do 31. prosinca 2021. predstavlja Europskom parlamentu i Vijeću akcijski plan za ubrzanje uspostave infrastrukture za punjenje i opskrbu alternativnim gorivima za teška vozila u vlasništvu prijevozničkih poduzeća na njihovim terminalima i područjima za održavanje, kao i na javnim prostorima. Ovaj akcijski plan sadržava informacije o dostupnim instrumentima Unije za financiranje te se u njemu utvrđuje na koji se način takva potpora može dati unatoč europskim pravilima o državnim potporama.”

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bc (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bc (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bc) | Dodaje se sljedeći stavak:





  „5.c
     
  Komisija procjenjuje potrebu preispitivanja odgovarajućeg zakonodavstva koje se odnosi na promicanje čistog i energetski učinkovitog cestovnog prometa u pogledu uporabe najboljih stupnjevanih i obnovljenih guma i prema potrebi za podnošenje zakonodavnog prijedloga.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bc)

(bc)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.c
     
  Komisija procjenjuje potrebu preispitivanja odgovarajućeg zakonodavstva koje se odnosi na promicanje čistog i energetski učinkovitog cestovnog prometa u pogledu uporabe najboljih stupnjevanih i obnovljenih guma i prema potrebi za podnošenje zakonodavnog prijedloga.”

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bd (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka bd (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bd) | Dodaje se sljedeći stavak:





  „5.d
     
  Komisija pruža državama članicama smjernice za različite fondove Unije koji bi se mogli primijeniti u svrhu ove Direktive, primjerice Instrument za povezivanje Europe kojim se potiče razvoj visoko učinkovitih, održivih i učinkovito međupovezanih transeuropskih mreža u području prometa, Europski fond za strateška ulaganja ili Instrument za čišći promet kojim se podržava uvođenje čišćih prijevoznih sredstava i povezane infrastrukture.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bd)

(bd)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.d
     
  Komisija pruža državama članicama smjernice za različite fondove Unije koji bi se mogli primijeniti u svrhu ove Direktive, primjerice Instrument za povezivanje Europe kojim se potiče razvoj visoko učinkovitih, održivih i učinkovito međupovezanih transeuropskih mreža u području prometa, Europski fond za strateška ulaganja ili Instrument za čišći promet kojim se podržava uvođenje čišćih prijevoznih sredstava i povezane infrastrukture.”

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka be (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9. – podtočka be (nova)

Direktiva 2009/33/EZ

Članak 10. – stavak 5.e (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (be) | Dodaje se sljedeći stavak:





  „5.e
     
  Ključnu ulogu u tom prijelazu moraju imati savjetodavni centri, koji će olakšavati i promicati ulaganja te podupirati institucijske kapacitete. Stoga Komisija mora znatno ojačati ulogu i kapacitete Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, posebno s pomoću lokalne prisutnosti i proaktivne uloge u pripremi projekata.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(be)

(be)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„5.e
     
  Ključnu ulogu u tom prijelazu moraju imati savjetodavni centri, koji će olakšavati i promicati ulaganja te podupirati institucijske kapacitete. Stoga Komisija mora znatno ojačati ulogu i kapacitete Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, posebno s pomoću lokalne prisutnosti i proaktivne uloge u pripremi projekata.”

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date
  24
  months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. | Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date
  18
  months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date
  24
  months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

24

Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do XXXX [Please insert the date
  18
  months following the date of entry into force]. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

18

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

PRILOG I.

PRILOG I.

Direktiva 2009/33/EZ

Prilog – tablica 1.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Tablica 1.: Oznake iz Jedinstvenog rječnika javne nabave navedene u članku 3.

| CPV oznaka | Opis |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Usluge javnog cestovnog prijevoza |
| 60130000-8 | Usluge cestovnog putničkog prijevoza za posebne namjene |
| 60140000-1 | Izvanredni putnički prijevoz |
| 60172000-3 | Najam autobusa i međugradskih autobusa s vozačem |
| 90511000-2 | Usluge skupljanja otpada |
| 60160000-7 | Prijevoz pošiljaka cestom |
| 60161000-4 | Usluge prijevoza paketa |

CPV oznaka

Opis

60112000-6

Usluge javnog cestovnog prijevoza

60130000-8

Usluge cestovnog putničkog prijevoza za posebne namjene

60140000-1

Izvanredni putnički prijevoz

60172000-3

Najam autobusa i međugradskih autobusa s vozačem

90511000-2

Usluge skupljanja otpada

60160000-7

Prijevoz pošiljaka cestom

60161000-4

Usluge prijevoza paketa

Izmjena

Izmjena

Tablica 1.: Oznake iz Jedinstvenog rječnika javne nabave navedene u članku 3.

| CPV oznaka | Opis |
| --- | --- |
| 60112000-6 | Usluge javnog cestovnog prijevoza |
| 60130000-8 | Usluge cestovnog putničkog prijevoza za posebne namjene |
| 60140000-1 | Izvanredni putnički prijevoz |
| 60172000-3 | Najam autobusa i međugradskih autobusa s vozačem |
| 90511000-2 | Usluge skupljanja otpada |
| 60160000-7 | Prijevoz pošiljaka cestom |
| 60161000-4 | Usluge prijevoza paketa |
| 64121100-1 | Usluge dostave pošte |
| 64121200-2 | Usluge dostave paketa |
| 60170000-0 | Najam vozila za prijevoz putnika s vozačem |
| 60171000-7 | Najam osobnih automobila s vozačem |
| 60181000-0 | Najam kamiona s vozačem |
| 60180000-3 | Najam vozila za prijevoz robe s vozačem |
| 90511100-3 | Usluge odvoza krutog komunalnog otpada |
| 90511200-4 | Usluge odvoza otpada kućanstava |
| 90511300-5 | Usluge odvoza smeća |
| 90511400-6 | Usluge odvoza papira |

CPV oznaka

Opis

60112000-6

Usluge javnog cestovnog prijevoza

60130000-8

Usluge cestovnog putničkog prijevoza za posebne namjene

60140000-1

Izvanredni putnički prijevoz

60172000-3

Najam autobusa i međugradskih autobusa s vozačem

90511000-2

Usluge skupljanja otpada

60160000-7

Prijevoz pošiljaka cestom

60161000-4

Usluge prijevoza paketa

64121100-1

64121100-1

Usluge dostave pošte

Usluge dostave pošte

64121200-2

64121200-2

Usluge dostave paketa

Usluge dostave paketa

60170000-0

60170000-0

Najam vozila za prijevoz putnika s vozačem

Najam vozila za prijevoz putnika s vozačem

60171000-7

60171000-7

Najam osobnih automobila s vozačem

Najam osobnih automobila s vozačem

60181000-0

60181000-0

Najam kamiona s vozačem

Najam kamiona s vozačem

60180000-3

60180000-3

Najam vozila za prijevoz robe s vozačem

Najam vozila za prijevoz robe s vozačem

90511100-3

90511100-3

Usluge odvoza krutog komunalnog otpada

Usluge odvoza krutog komunalnog otpada

90511200-4

90511200-4

Usluge odvoza otpada kućanstava

Usluge odvoza otpada kućanstava

90511300-5

90511300-5

Usluge odvoza smeća

Usluge odvoza smeća

90511400-6

90511400-6

Usluge odvoza papira

Usluge odvoza papira

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

PRILOG I.

PRILOG I.

Direktiva 2009/33/EZ

Prilog – tablica 2.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Tablica 2.: Pragovi emisija za laka vozila

| Kategorije vozila | 2025 | 2030 |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | RDE (*1) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija (*2) | CO2 g/km | RDE (*1) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija |
| Vozila kategorije M1 | 25 | 80 % | 0 | nije dostupno |
| Vozila kategorije M2 | 25 | 80 % | 0 | nije dostupno |
| Vozila kategorije N1 | 40 | 80 % | 0 | nije dostupno |

Kategorije vozila

2025

2030

CO2 g/km

2

RDE (*1) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija (*2)

*1

*2

CO2 g/km

2

RDE (*1) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija

*1

Vozila kategorije M1

25

25

80 %

0

nije dostupno

Vozila kategorije M2

25

25

80 %

0

nije dostupno

Vozila kategorije N1

40

40

80 %

0

nije dostupno

Izmjena

Izmjena

Tablica 2.: Pragovi emisija za laka vozila

| Kategorije vozila | 2025. | 2030. |
| --- | --- | --- |
| | CO2 g/km | RDE (*3) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija (*4) | CO2 g/km | RDE (*3) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija |
| Vozila kategorije L | 25 | | | |
| Vozila kategorije M1 | 50 | 80 % | 0 | nije dostupno |
| Vozila kategorije M2 | 50 | 80 % | 0 | nije dostupno |
| Vozila kategorije N1 | 50 | 80 % | 0 | nije dostupno |
| Vozila kategorije M3 | nije dostupno | | | |
| Vozila kategorije N2 | nije dostupno | | | |
| Vozila kategorije N3 | nije dostupno | | | |

Kategorije vozila

2025.

2030.

CO2 g/km

2

RDE (*3) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija (*4)

*3

*4

CO2 g/km

2

RDE (*3) onečišćivača zraka kao postotak ograničenja emisija

*3

Vozila kategorije L

Vozila kategorije L

25

25

Vozila kategorije M1

50

50

80 %

0

nije dostupno

Vozila kategorije M2

50

50

80 %

0

nije dostupno

Vozila kategorije N1

50

50

80 %

0

nije dostupno

Vozila kategorije M3

Vozila kategorije M3

nije dostupno

nije dostupno

Vozila kategorije N2

Vozila kategorije N2

nije dostupno

nije dostupno

Vozila kategorije N3

Vozila kategorije N3

nije dostupno

nije dostupno

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

PRILOG I

PRILOG I

Direktiva 2009/33/EZ

Prilog – tabela 3

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Briše se.

Briše se.

Amandmani 75 i 85

Amandmani 75 i 85

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

PRILOG I.

PRILOG I.

Direktiva 2009/33/EZ

Prilog – tablica 4.

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Tablica 4.: Minimalni cilj za udio lakih vozila
  u skladu s tablicom 2.
  u ukupnoj javnoj nabavi lakih vozila na razini države članice (*5)

u skladu s tablicom 2.

*5

| Država članica | 2025. | 2030. |
| --- | --- | --- |
| Luksemburg | 35 % | 35 % |
| Švedska | 35 % | 35 % |
| Danska | 34 % | 34 % |
| Finska | 35 % | 35 % |
| Njemačka | 35 % | 35 % |
| Francuska | 34 % | 34 % |
| Ujedinjena Kraljevina | 35 % | 35 % |
| Nizozemska | 35 % | 35 % |
| Austrija | 35 % | 35 % |
| Belgija | 35 % | 35 % |
| Italija | 35 % | 35 % |
| Irska | 35 % | 35 % |
| Španjolska | 33 % | 33 % |
| Cipar | 29 % | 29 % |
| Malta | 35 % | 35 % |
| Portugal | 27 % | 27 % |
| Grčka | 23 % | 23 % |
| Slovenija | 20 % | 20 % |
| Češka | 27 % | 27 % |
| Estonija | 21 % | 21 % |
| Slovačka | 20 % | 20 % |
| Litva | 19 % | 19 % |
| Poljska | 20 % | 20 % |
| Hrvatska | 17 % | 17 % |
| Mađarska | 21 % | 21 % |
| Latvija | 20 % | 20 % |
| Rumunjska | 17 % | 17 % |
| Bugarska | 16 % | 16 % |

Država članica

2025.

2030.

Luksemburg

35 %

35 %

35 %

35 %

Švedska

35 %

35 %

35 %

35 %

Danska

34 %

34 %

34 %

34 %

Finska

35 %

35 %

35 %

35 %

Njemačka

35 %

35 %

35 %

35 %

Francuska

34 %

34 %

34 %

34 %

Ujedinjena Kraljevina

35 %

35 %

35 %

35 %

Nizozemska

35 %

35 %

35 %

35 %

Austrija

35 %

35 %

35 %

35 %

Belgija

35 %

35 %

35 %

35 %

Italija

35 %

35 %

35 %

35 %

Irska

35 %

35 %

35 %

35 %

Španjolska

33 %

33 %

33 %

33 %

Cipar

29 %

29 %

29 %

29 %

Malta

35 %

35 %

35 %

35 %

Portugal

27 %

27 %

27 %

27 %

Grčka

23 %

23 %

23 %

23 %

Slovenija

20 %

20 %

20 %

20 %

Češka

27 %

27 %

27 %

27 %

Estonija

21 %

21 %

21 %

21 %

Slovačka

20 %

20 %

20 %

20 %

Litva

19 %

19 %

19 %

19 %

Poljska

20 %

20 %

20 %

20 %

Hrvatska

17 %

17 %

17 %

17 %

Mađarska

21 %

21 %

21 %

21 %

Latvija

20 %

20 %

20 %

20 %

Rumunjska

17 %

17 %

17 %

17 %

Bugarska

16 %

16 %

16 %

16 %

Izmjena

Izmjena

Tablica 4: Minimalni cilj za udio lakih vozila u ukupnoj javnoj nabavi lakih vozila na razini države članice

  ,


   (1)

,

1

| | Vozila kategorije M1, M2, N1 | Vozila kategorije L |
| --- | --- | --- |
| Država članica | 2025. | 2030. | 2025. | 2030. |
| Institucije, agencije i tijela EU-a | [50 %] | [50 %] | [50 %] | [50 %] |
| Luksemburg | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Švedska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Danska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Finska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Njemačka | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Francuska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Ujedinjena Kraljevina | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Nizozemska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Austrija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Belgija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Italija | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Irska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Španjolska | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Cipar | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Malta | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Portugal | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Grčka | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovenija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Češka | 50 % | 50 % | 50 % | 50 % |
| Estonija | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Slovačka | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Litva | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Poljska | 35 % | 35 % | 35 % | 35 % |
| Hrvatska | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Mađarska | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Latvija | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Rumunjska | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |
| Bugarska | 25 % | 25 % | 25 % | 25 % |

Vozila kategorije M1, M2, N1

Vozila kategorije M1, M2, N1

Vozila kategorije L

Vozila kategorije L

Država članica

2025.

2030.

2025.

2030.

Institucije, agencije i tijela EU-a

Institucije, agencije i tijela EU-a

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

[50 %]

Luksemburg

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Švedska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Danska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Finska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Njemačka

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Francuska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Ujedinjena Kraljevina

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Nizozemska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Austrija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Belgija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Italija

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Irska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Španjolska

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Cipar

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Malta

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Portugal

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Grčka

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovenija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Češka

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

50 %

Estonija

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Slovačka

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Litva

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Poljska

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

35 %

Hrvatska

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Mađarska

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Latvija

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Rumunjska

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Bugarska

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

25 %

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

PRILOG – I

PRILOG – I

Direktiva 2009/33/EC

Prilog Tabela 5

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s 
  tablicom 3.
  u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice (*6)

tablicom 3.

*6

| Država članica | Kamioni | Autobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025. | 2030. | 2025. | 2030. |
| Luxembourg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finska | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Njemačka | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francuska | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Ujedinjena Kraljevina | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nizozemska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Španjolska | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Cipar | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grčka | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Češka | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estonija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovačka | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poljska | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Hrvatska | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Mađarska | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumunjska | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bugarska | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Država članica

Kamioni

Autobusi

2025.

2030.

2025.

2030.

Luxembourg

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedska

10 %

15 %

50 %

75 %

Danska

10 %

15 %

50 %

75 %

Finska

9 %

15 %

46 %

69 %

Njemačka

10 %

15 %

50 %

75 %

Francuska

10 %

15 %

48 %

71 %

Ujedinjena Kraljevina

10 %

15 %

50 %

75 %

Nizozemska

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Irska

10 %

15 %

50 %

75 %

Španjolska

10 %

14 %

50 %

75 %

Cipar

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Grčka

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenija

7 %

9 %

33 %

50 %

Češka

9 %

11 %

46 %

70 %

Estonija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovačka

8 %

9 %

39 %

58 %

Litva

9 %

8 %

47 %

70 %

Poljska

7 %

9 %

37 %

56 %

Hrvatska

6 %

7 %

32 %

48 %

Mađarska

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumunjska

6 %

7 %

29 %

43 %

Bugarska

8 %

7 %

39 %

58 %

Izmjena

Izmjena

Tablica 5.: Minimalni cilj za udio teških vozila u skladu s 
  člankom 4. stavkom 4.
  u ukupnoj javnoj nabavi teških vozila na razini države članice*

člankom 4. stavkom 4.

| Država članica | Kamioni | Autobusi |
| --- | --- | --- |
| | 2025. (2) | 2030. (3) | 2025. (2) | 2030. (3) |
| Institucije, agencije i tijela EU-a | [10 %] | [15 %] | [50 %] | [75 %] |
| Luxembourg | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Švedska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Danska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Finska | 9 % | 15 % | 46 % | 69 % |
| Njemačka | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Francuska | 10 % | 15 % | 48 % | 71 % |
| Ujedinjena Kraljevina | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Nizozemska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Austrija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Belgija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Italija | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Irska | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Španjolska | 10 % | 14 % | 50 % | 75 % |
| Cipar | 10 % | 13 % | 50 % | 75 % |
| Malta | 10 % | 15 % | 50 % | 75 % |
| Portugal | 8 % | 12 % | 40 % | 61 % |
| Grčka | 8 % | 10 % | 38 % | 57 % |
| Slovenija | 7 % | 9 % | 33 % | 50 % |
| Češka | 9 % | 11 % | 46 % | 70 % |
| Estonija | 7 % | 9 % | 36 % | 53 % |
| Slovačka | 8 % | 9 % | 39 % | 58 % |
| Litva | 9 % | 8 % | 47 % | 70 % |
| Poljska | 7 % | 9 % | 37 % | 56 % |
| Hrvatska | 6 % | 7 % | 32 % | 48 % |
| Mađarska | 8 % | 9 % | 42 % | 63 % |
| Latvija | 8 % | 9 % | 40 % | 60 % |
| Rumunjska | 6 % | 7 % | 29 % | 43 % |
| Bugarska | 8 % | 7 % | 39 % | 58 % |

Država članica

Kamioni

Autobusi

2025. (2)

2

2030. (3)

3

2025. (2)

2

2030. (3)

3

Institucije, agencije i tijela EU-a

Institucije, agencije i tijela EU-a

[10 %]

[10 %]

[15 %]

[15 %]

[50 %]

[50 %]

[75 %]

[75 %]

Luxembourg

10 %

15 %

50 %

75 %

Švedska

10 %

15 %

50 %

75 %

Danska

10 %

15 %

50 %

75 %

Finska

9 %

15 %

46 %

69 %

Njemačka

10 %

15 %

50 %

75 %

Francuska

10 %

15 %

48 %

71 %

Ujedinjena Kraljevina

10 %

15 %

50 %

75 %

Nizozemska

10 %

15 %

50 %

75 %

Austrija

10 %

15 %

50 %

75 %

Belgija

10 %

15 %

50 %

75 %

Italija

10 %

15 %

50 %

75 %

Irska

10 %

15 %

50 %

75 %

Španjolska

10 %

14 %

50 %

75 %

Cipar

10 %

13 %

50 %

75 %

Malta

10 %

15 %

50 %

75 %

Portugal

8 %

12 %

40 %

61 %

Grčka

8 %

10 %

38 %

57 %

Slovenija

7 %

9 %

33 %

50 %

Češka

9 %

11 %

46 %

70 %

Estonija

7 %

9 %

36 %

53 %

Slovačka

8 %

9 %

39 %

58 %

Litva

9 %

8 %

47 %

70 %

Poljska

7 %

9 %

37 %

56 %

Hrvatska

6 %

7 %

32 %

48 %

Mađarska

8 %

9 %

42 %

63 %

Latvija

8 %

9 %

40 %

60 %

Rumunjska

6 %

7 %

29 %

43 %

Bugarska

8 %

7 %

39 %

58 %

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0321/2018).

1

(21)  COM(2016)0501

21

(21)  COM(2016)0501

21

(23)  COM(2017)0283 završna verzija.

23

(23)  COM(2017)0283 završna verzija.

23

(24)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

24

(25)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

25

(24)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

24

(25)  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

25

(26)  COM(2017)0676.

26

(26)  COM(2017)0676.

26

(10a)  

  SL C 298, 23.8.2018., str. 140.

10a

SL C 298, 23.8.2018., str. 140.

(27)  SL C 200, 28.6.2014., str. 1.

27

(27)  SL C 200, 28.6.2014., str. 1.

27

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(*)  
  To se dokazuje ugovorom za nabavu biogoriva ili drugi način dobivanja biogoriva.

*

To se dokazuje ugovorom za nabavu biogoriva ili drugi način dobivanja biogoriva.

(**)  
  Stvarne emisije tijekom vožnje ultrasitnih čestica u #/km (PN) i dušikovih oksida u mg/km (NOx) mjereno u skladu s mjerodavnom verzijom Priloga III.A Uredbi 2017/1151.

**

Stvarne emisije tijekom vožnje ultrasitnih čestica u #/km (PN) i dušikovih oksida u mg/km (NOx) mjereno u skladu s mjerodavnom verzijom Priloga III.A Uredbi 2017/1151.

(***)  
  Primjenjivo ograničenje emisija kako je navedeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.

***

Primjenjivo ograničenje emisija kako je navedeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007.

(*1)  Stvarne emisije tijekom vožnje ultrasitnih čestica u #/km (PN) i dušikovih oksida u mg/km (NOx) mjereno u skladu s mjerodavnom verzijom Priloga III.A Uredbi 2017/1151.

*1

(*2)  Primjenjivo ograničenje emisija utvrđeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 ili u aktima koji bi ga zamijenili.

*2

(*3)  Stvarne emisije tijekom vožnje ultrasitnih čestica u #/km (PN) i dušikovih oksida u mg/km (NOx) mjereno u skladu s mjerodavnom verzijom Priloga III.A Uredbi 2017/1151.

*3

(*4)  Primjenjivo ograničenje emisija utvrđeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 715/2007 ili u aktima koji bi ga zamijenili.

*4

(*5)  Vozila bez emisija iz ispušne cijevi računaju se kao jedno vozilo koje doprinosi ispunjavanju obveze. Sva ostala vozila koja ispunjavaju zahtjeve iz tablice 2. ovog Priloga računaju se kao 0,5 vozila koje doprinosi ispunjavanju obveze.

*5

(1)  Vozila bez emisija iz ispušne cijevi računaju se kao jedno vozilo koje doprinosi ispunjavanju obveze.
  *Vozila s niskom razinom emisija i
  vozila
  na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što bi trebalo dokazati ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu, računaju se kao jedno vozilo koje doprinosi ispunjavanju obveze
  .
  Sva ostala čista vozila
  računaju se kao
  pola
  vozila koje doprinosi ispunjavanju obveze.

1

*Vozila s niskom razinom emisija i

na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što bi trebalo dokazati ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu, računaju se kao jedno vozilo koje doprinosi ispunjavanju obveze

Sva ostala čista vozila

pola

(*6)  Vozila bez emisija iz ispušne cijevi ili vozila na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što bi trebalo dokazati ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu, računaju se kao jedno vozilo koje doprinosi ispunjavanju obveze.
  Taj se način računanja ne primjenjuje u slučaju država članica u kojima minimalna obveza nabave premašuje 50 % ukupne količine javne nabave, pri čemu je granična vrijednost 50 %. Sva ostala vozila koja ispunjavaju zahtjeve iz tablice 2. ovog Priloga računaju se kao 0,5 vozila koje doprinosi ispunjavanju obveze.

*6

Taj se način računanja ne primjenjuje u slučaju država članica u kojima minimalna obveza nabave premašuje 50 % ukupne količine javne nabave, pri čemu je granična vrijednost 50 %. Sva ostala vozila koja ispunjavaju zahtjeve iz tablice 2. ovog Priloga računaju se kao 0,5 vozila koje doprinosi ispunjavanju obveze.

(2)  Barem 66 % ciljeva javne nabave za teška vozila ispunjava se vozilima bez emisija ili vozilima na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što se dokazuje ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu.
  Brojanje udjela vozila koja rade na biometan za podcilj prestat će kada se postigne 30 % podcilja.

2

Brojanje udjela vozila koja rade na biometan za podcilj prestat će kada se postigne 30 % podcilja.

(3)  
  Barem 75 % ciljeva javne nabave za teška vozila ispunjava se vozilima bez emisija ili vozilima na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što se dokazuje ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu. Brojanje udjela vozila koja rade na biometan za podcilj prestat će kada se postigne 30 % podcilja.

3

Barem 75 % ciljeva javne nabave za teška vozila ispunjava se vozilima bez emisija ili vozilima na prirodni plin uz uvjet da se kao gorivom u potpunosti koriste biometanom, što se dokazuje ugovorom o nabavi biometana ili drugom načinu pristupa biometanu. Brojanje udjela vozila koja rade na biometan za podcilj prestat će kada se postigne 30 % podcilja.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/419 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/419

---

P8_TA(2018)0425

Višegodišnji plan za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju višegodišnjeg plana za riblje stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 (COM(2018)0149– C8-0126/2018– 2018/0074(COD) (1)

(Redovni zakonodavni postupak prvo čitanje)

(2020/C 345/51)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Prijedlog | Prijedlog |
| UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA | UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA |
| o utvrđivanju višegodišnjeg plana za
  riblje
  stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 | o utvrđivanju višegodišnjeg plana za
  pridnene
  stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008 |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Prijedlog

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o utvrđivanju višegodišnjeg plana za
  riblje
  stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008

o utvrđivanju višegodišnjeg plana za
  pridnene
  stokove u zapadnim vodama i njima susjednim vodama i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007 i (EZ) br. 1300/2008

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Osiguravanje dugoročne ekološke održivosti ribolova i akvakulture, primjena predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom i provedba pristupa upravljanju ribarstvom temeljenog na ekosustavu među glavnim su ciljevima ZRP-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Osiguravanje dugoročne ekološke održivosti ribolova i akvakulture, primjena predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom i provedba pristupa upravljanju ribarstvom temeljenog na ekosustavu među glavnim su ciljevima ZRP-a.

| (4) | Osiguravanje dugoročne ekološke održivosti ribolova i akvakulture,
  upravljanje ribolovnim aktivnostima i aktivnostima akvakulture u skladu s ciljevima stvaranja gospodarske i socijalne koristi te koristi u smislu zaposlenja, smanjenje ovisnosti tržišta Unije o uvozu hrane, promicanje izravnog i neizravnog stvaranja radnih mjesta i gospodarski razvoj obalnih regija,
  primjena predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom i provedba pristupa upravljanju ribarstvom temeljenog na ekosustavu među glavnim su ciljevima ZRP-a. |
| --- | --- |

(4)

Osiguravanje dugoročne ekološke održivosti ribolova i akvakulture,
  upravljanje ribolovnim aktivnostima i aktivnostima akvakulture u skladu s ciljevima stvaranja gospodarske i socijalne koristi te koristi u smislu zaposlenja, smanjenje ovisnosti tržišta Unije o uvozu hrane, promicanje izravnog i neizravnog stvaranja radnih mjesta i gospodarski razvoj obalnih regija,
  primjena predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom i provedba pristupa upravljanju ribarstvom temeljenog na ekosustavu među glavnim su ciljevima ZRP-a.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | U skladu s načelima zajedničke ribarstvene politike te kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i pošteno tržišno natjecanje među morskim bazenima, svi višegodišnji planovi trebali bi imati jedinstven okvir i ni za jedan morski bazen ne bi trebala postojati posebna odstupanja u vezi s načelima utvrđivanja kvota. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

U skladu s načelima zajedničke ribarstvene politike te kako bi se zajamčili jednaki uvjeti i pošteno tržišno natjecanje među morskim bazenima, svi višegodišnji planovi trebali bi imati jedinstven okvir i ni za jedan morski bazen ne bi trebala postojati posebna odstupanja u vezi s načelima utvrđivanja kvota.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi, tehničke mjere te utvrđivanje i raspodjela ribolovnih mogućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi, tehničke mjere te utvrđivanje i raspodjela ribolovnih mogućnosti.

| (5) | Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi, tehničke mjere te utvrđivanje i raspodjela ribolovnih mogućnosti
  u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom
  . |
| --- | --- |

(5)

Za postizanje ciljeva ZRP-a potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi, tehničke mjere te utvrđivanje i raspodjela ribolovnih mogućnosti
  u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetom
  .

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Uredbom (EU) br. 1380/2013 izričito je utvrđen cilj obnavljanja i održavanja populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Kako bi se taj cilj ostvario, Uredbom (EU) br. 1380/2013 propisano je da se za sve stokove do 2015., gdje je to moguće najkasnije do 2020. postupno postigne stopa iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Uredbom (EU) br. 1380/2013 izričito je utvrđen cilj obnavljanja i održavanja populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Kako bi se taj cilj ostvario, Uredbom (EU) br. 1380/2013 propisano je da se za sve stokove do 2015., gdje je to moguće najkasnije do 2020. postupno postigne stopa iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 višegodišnji planovi moraju se temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima. U skladu s odredbama tih članaka ovaj plan trebao bi sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke za očuvanje te zaštitne i tehničke mjere namijenjene izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 višegodišnji planovi moraju se temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima. U skladu s odredbama tih članaka ovaj plan trebao bi sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke za očuvanje te zaštitne i tehničke mjere namijenjene izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova.

| (6) | U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 višegodišnji planovi moraju se temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima. U skladu s odredbama tih članaka ovaj plan trebao bi sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke za očuvanje te zaštitne i tehničke mjere namijenjene izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova
  kako bi se učinak na morski okoliš sveo na najmanju moguću mjeru, prije svega kad je riječ o narušavanju staništa i morskog dna, te kako bi se ostvarili socijalni i gospodarski ciljevi
  . |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 višegodišnji planovi moraju se temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima. U skladu s odredbama tih članaka ovaj plan trebao bi sadržavati opće ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke za očuvanje te zaštitne i tehničke mjere namijenjene izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova
  kako bi se učinak na morski okoliš sveo na najmanju moguću mjeru, prije svega kad je riječ o narušavanju staništa i morskog dna, te kako bi se ostvarili socijalni i gospodarski ciljevi
  .

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Komisija bi trebala prikupiti najbolje raspoložive znanstvene savjete o stokovima iz područja primjene višegodišnjeg plana. U tu svrhu zaključuje memorandume o razumijevanju s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES). Znanstveno mišljenje ICES-a trebalo bi se temeljiti na ovom višegodišnjem planu i posebno bi trebalo sadržavati raspon vrijednosti koje su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FMSY) i referentne točke biomase, tj. MSY Btrigge i Blim. Te vrijednosti trebalo bi navesti u relevantnom savjetu za stokove i, prema potrebi, u drugim javno dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući, na primjer, savjet ICES-a za
  mješoviti ribolov
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Komisija bi trebala prikupiti najbolje raspoložive znanstvene savjete o stokovima iz područja primjene višegodišnjeg plana. U tu svrhu zaključuje memorandume o razumijevanju s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES). Znanstveno mišljenje ICES-a trebalo bi se temeljiti na ovom višegodišnjem planu i posebno bi trebalo sadržavati raspon vrijednosti koje su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FMSY) i referentne točke biomase, tj. MSY Btrigge i Blim. Te vrijednosti trebalo bi navesti u relevantnom savjetu za stokove i, prema potrebi, u drugim javno dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući, na primjer, savjet ICES-a za
  mješoviti ribolov
  .

| (8) | Komisija bi trebala prikupiti najbolje raspoložive znanstvene savjete o stokovima iz područja primjene višegodišnjeg plana. U tu svrhu, zaključuje memorandume o razumijevanju s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES). Znanstveni savjet ICES-a trebao bi se temeljiti na ovom višegodišnjem planu i posebno bi trebao sadržavati raspon vrijednosti koje su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FMSY) i referentne točke biomase, tj. MSY Btrigge i Blim. Te vrijednosti trebalo bi navesti u relevantnom savjetu za stokove i, prema potrebi, u drugim javno dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući, na primjer, savjet ICES-a
  o mješovitom ribolovu i/ili o ribolovu
  na
  više vrsta
  . |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi trebala prikupiti najbolje raspoložive znanstvene savjete o stokovima iz područja primjene višegodišnjeg plana. U tu svrhu, zaključuje memorandume o razumijevanju s Međunarodnim vijećem za istraživanje mora (ICES). Znanstveni savjet ICES-a trebao bi se temeljiti na ovom višegodišnjem planu i posebno bi trebao sadržavati raspon vrijednosti koje su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FMSY) i referentne točke biomase, tj. MSY Btrigge i Blim. Te vrijednosti trebalo bi navesti u relevantnom savjetu za stokove i, prema potrebi, u drugim javno dostupnim znanstvenim savjetima, uključujući, na primjer, savjet ICES-a
  o mješovitom ribolovu i/ili o ribolovu
  na
  više vrsta
  .

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | U uredbama Vijeća (EZ) br. 811/2004 (18), (EZ) br. 2166/2005 (19), (EZ) br. 388/2006 (20), (EZ) br. 509/2007 (21), (EZ) br. 1300/2008 (22) i (EZ) br. 1342/2008 (23) utvrđena su pravila za iskorištavanje sjevernih stokova oslića, stokova oslića i škampa u Kantabrijskome moru i zapadno od Iberijskog poluotoka, lista u Biskajskom zaljevu, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, haringe zapadno od Škotske i bakalara u Kattegatu, Sjevernome moru, zapadno od Škotske i Irskome moru. Ti i drugi pridneni stokovi love se u mješovitom ribolovu. Stoga je potrebno utvrditi jedinstveni višegodišnji plan u kojem će se uzeti u obzir takve tehničke interakcije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

U uredbama Vijeća (EZ) br. 811/2004 (18), (EZ) br. 2166/2005 (19), (EZ) br. 388/2006 (20), (EZ) br. 509/2007 (21), (EZ) br. 1300/2008 (22) i (EZ) br. 1342/2008 (23) utvrđena su pravila za iskorištavanje sjevernih stokova oslića, stokova oslića i škampa u Kantabrijskome moru i zapadno od Iberijskog poluotoka, lista u Biskajskom zaljevu, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, haringe zapadno od Škotske i bakalara u Kattegatu, Sjevernome moru, zapadno od Škotske i Irskome moru. Ti i drugi pridneni stokovi love se u mješovitom ribolovu. Stoga je potrebno utvrditi jedinstveni višegodišnji plan u kojem će se uzeti u obzir takve tehničke interakcije.

| (9) | U uredbama Vijeća (EZ) br. 811/2004 (18), (EZ) br. 2166/2005 (19), (EZ) br. 388/2006 (20), (EZ) br. 509/2007 (21), (EZ) br. 1300/2008 (22) i (EZ) br. 1342/2008 (23) utvrđena su pravila za iskorištavanje sjevernih stokova oslića, stokova oslića i škampa u Kantabrijskome moru i zapadno od Iberijskog poluotoka, lista u Biskajskom zaljevu, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, haringe zapadno od Škotske i bakalara u Kattegatu, Sjevernome moru, zapadno od Škotske i Irskome moru. Ti i drugi pridneni stokovi love se u mješovitom ribolovu
  i/ili ribolovu na više vrsta
  . Stoga je potrebno utvrditi jedinstveni višegodišnji plan u kojem će se uzeti u obzir takve tehničke interakcije. |
| --- | --- |

(9)

U uredbama Vijeća (EZ) br. 811/2004 (18), (EZ) br. 2166/2005 (19), (EZ) br. 388/2006 (20), (EZ) br. 509/2007 (21), (EZ) br. 1300/2008 (22) i (EZ) br. 1342/2008 (23) utvrđena su pravila za iskorištavanje sjevernih stokova oslića, stokova oslića i škampa u Kantabrijskome moru i zapadno od Iberijskog poluotoka, lista u Biskajskom zaljevu, lista u zapadnom dijelu kanala La Manche, haringe zapadno od Škotske i bakalara u Kattegatu, Sjevernome moru, zapadno od Škotske i Irskome moru. Ti i drugi pridneni stokovi love se u mješovitom ribolovu
  i/ili ribolovu na više vrsta
  . Stoga je potrebno utvrditi jedinstveni višegodišnji plan u kojem će se uzeti u obzir takve tehničke interakcije.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Neki pridneni stokovi iskorištavaju se u zapadnim vodama i njima susjednim vodama. Stoga bi područje primjene odredbi plana koje se odnose na ciljeve i zaštitne mjere za stokove koji se uglavnom iskorištavaju u zapadnim vodama trebalo proširiti na područja izvan zapadnih voda. Nadalje, za stokove koji se uglavnom iskorištavaju izvan zapadnih voda, a koji su prisutni i u zapadnim vodama, potrebno je utvrditi ciljeve i zaštitne mjere u višegodišnjim planovima za područja izvan zapadnih voda na kojima se ti stokovi uglavnom iskorištavaju te proširiti područje primjene tih višegodišnjih planova na način da se njima obuhvate i zapadne vode. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Neki pridneni stokovi iskorištavaju se u zapadnim vodama i njima susjednim vodama. Stoga bi područje primjene odredbi plana koje se odnose na ciljeve i zaštitne mjere za stokove koji se uglavnom iskorištavaju u zapadnim vodama trebalo proširiti na područja izvan zapadnih voda. Nadalje, za stokove koji se uglavnom iskorištavaju izvan zapadnih voda, a koji su prisutni i u zapadnim vodama, potrebno je utvrditi ciljeve i zaštitne mjere u višegodišnjim planovima za područja izvan zapadnih voda na kojima se ti stokovi uglavnom iskorištavaju te proširiti područje primjene tih višegodišnjih planova na način da se njima obuhvate i zapadne vode.

| (11) | Neki pridneni stokovi iskorištavaju se u zapadnim vodama i njima susjednim vodama. Stoga bi područje primjene odredbi plana koje se odnose na ciljeve i zaštitne mjere za
  pridnene
  stokove koji se uglavnom iskorištavaju u zapadnim vodama trebalo proširiti na područja
  tih stokova
  izvan zapadnih voda
  , pod uvjetom da ona nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja
  . Nadalje, za stokove koji se uglavnom iskorištavaju izvan zapadnih voda, a koji su prisutni i u zapadnim vodama, potrebno je utvrditi ciljeve i zaštitne mjere u višegodišnjim planovima za područja izvan zapadnih voda na kojima se ti
  pridneni
  stokovi uglavnom iskorištavaju te proširiti područje primjene tih višegodišnjih planova na način da se njima obuhvate i zapadne vode. |
| --- | --- |

(11)

Neki pridneni stokovi iskorištavaju se u zapadnim vodama i njima susjednim vodama. Stoga bi područje primjene odredbi plana koje se odnose na ciljeve i zaštitne mjere za
  pridnene
  stokove koji se uglavnom iskorištavaju u zapadnim vodama trebalo proširiti na područja
  tih stokova
  izvan zapadnih voda
  , pod uvjetom da ona nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja
  . Nadalje, za stokove koji se uglavnom iskorištavaju izvan zapadnih voda, a koji su prisutni i u zapadnim vodama, potrebno je utvrditi ciljeve i zaštitne mjere u višegodišnjim planovima za područja izvan zapadnih voda na kojima se ti
  pridneni
  stokovi uglavnom iskorištavaju te proširiti područje primjene tih višegodišnjih planova na način da se njima obuhvate i zapadne vode.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Plan upravljanja ne bi trebao sadržavati samo mehanizme za utvrđivanje kratkoročnih ribolovnih mogućnosti, čime bi se stvorila nesigurnost i nedostatak transparentnosti u ovom sektoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Plan upravljanja ne bi trebao sadržavati samo mehanizme za utvrđivanje kratkoročnih ribolovnih mogućnosti, čime bi se stvorila nesigurnost i nedostatak transparentnosti u ovom sektoru.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Geografsko područje primjene višegodišnjeg plana trebalo bi se temeljiti na geografskoj rasprostranjenosti stokova iz najnovijeg znanstvenog savjeta ICES-a o stokovima. Geografska rasprostranjenost stokova iz višegodišnjeg plana možda će se morati izmijeniti zbog bolje znanstvene informiranosti ili migracija stokova. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o prilagodbi geografske rasprostranjenosti stokova iz višegodišnjeg plana ako znanstveni savjeti ICES-a pokažu da je došlo do promjene geografske rasprostranjenosti predmetnih stokova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Geografsko područje primjene višegodišnjeg plana trebalo bi se temeljiti na geografskoj rasprostranjenosti stokova iz najnovijeg znanstvenog savjeta ICES-a o stokovima. Geografska rasprostranjenost stokova iz višegodišnjeg plana možda će se morati izmijeniti zbog bolje znanstvene informiranosti ili migracija stokova. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o prilagodbi geografske rasprostranjenosti stokova iz višegodišnjeg plana ako znanstveni savjeti ICES-a pokažu da je došlo do promjene geografske rasprostranjenosti predmetnih stokova.

| (12) | Geografsko područje primjene višegodišnjeg plana trebalo bi se temeljiti na geografskoj rasprostranjenosti
  pridnenih
  stokova iz najnovijeg znanstvenog savjeta ICES-a o stokovima. Geografska rasprostranjenost stokova iz višegodišnjeg plana možda će se morati izmijeniti zbog bolje znanstvene informiranosti ili migracija
  pridnenih
  stokova. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o prilagodbi geografske rasprostranjenosti stokova iz višegodišnjeg plana ako znanstveni savjeti ICES-a
  ili sličnoga neovisnog znanstvenog tijela priznatog na razini Unije ili na međunarodnoj razini
  pokažu da je došlo do promjene geografske rasprostranjenosti predmetnih stokova. |
| --- | --- |

(12)

Geografsko područje primjene višegodišnjeg plana trebalo bi se temeljiti na geografskoj rasprostranjenosti
  pridnenih
  stokova iz najnovijeg znanstvenog savjeta ICES-a o stokovima. Geografska rasprostranjenost stokova iz višegodišnjeg plana možda će se morati izmijeniti zbog bolje znanstvene informiranosti ili migracija
  pridnenih
  stokova. Stoga bi Komisija trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata o prilagodbi geografske rasprostranjenosti stokova iz višegodišnjeg plana ako znanstveni savjeti ICES-a
  ili sličnoga neovisnog znanstvenog tijela priznatog na razini Unije ili na međunarodnoj razini
  pokažu da je došlo do promjene geografske rasprostranjenosti predmetnih stokova.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Cilj ovog plana trebao bi biti
  ostvarivanje
  ciljeva ZRP-a, i to posebno postizanje i održavanje
  MSY-ja za ciljane stokove
  , provedba obveze iskrcavanja za pridnene stokove podložne ograničenjima ulova te promicanje pravednog životnog standarda stanovništva koje ovisi o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu obalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte. U planu bi se trebao primjenjivati pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. Trebao bi biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. (u skladu s Direktivom 2008/56/EZ), te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ. Planom bi se trebale utvrditi i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u 
  Unijinim
  zapadnim vodama za
  sve stokove vrsta
  na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Cilj ovog plana trebao bi biti
  ostvarivanje
  ciljeva ZRP-a, i to posebno postizanje i održavanje
  MSY-ja za ciljane stokove
  , provedba obveze iskrcavanja za pridnene stokove podložne ograničenjima ulova te promicanje pravednog životnog standarda stanovništva koje ovisi o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu obalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte. U planu bi se trebao primjenjivati pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. Trebao bi biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. (u skladu s Direktivom 2008/56/EZ), te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ. Planom bi se trebale utvrditi i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u 
  Unijinim
  zapadnim vodama za
  sve stokove vrsta
  na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (14) | Cilj ovog plana trebao bi biti
  doprinos ostvarivanju
  ciljeva ZRP-a, i to posebno postizanje i održavanje
  razine stokova obuhvaćenih ovom Uredbom iznad razine koja omogućuje najviši održivi prinos
  , provedba obveze iskrcavanja za pridnene stokove podložne ograničenjima ulova te promicanje pravednog životnog standarda stanovništva koje ovisi o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu obalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte. U planu bi se trebao primjenjivati pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. Trebao bi biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. (u skladu s Direktivom 2008/56/EZ), te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ. Planom bi se trebale utvrditi i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u zapadnim vodama
  Unije
  za
  vrste ulovljene pridnenim ribolovom
  na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |
| --- | --- |

(14)

Cilj ovog plana trebao bi biti
  doprinos ostvarivanju
  ciljeva ZRP-a, i to posebno postizanje i održavanje
  razine stokova obuhvaćenih ovom Uredbom iznad razine koja omogućuje najviši održivi prinos
  , provedba obveze iskrcavanja za pridnene stokove podložne ograničenjima ulova te promicanje pravednog životnog standarda stanovništva koje ovisi o ribolovnim aktivnostima, imajući na umu obalno ribarstvo i društveno-gospodarske aspekte. U planu bi se trebao primjenjivati pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. Trebao bi biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. (u skladu s Direktivom 2008/56/EZ), te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ. Planom bi se trebale utvrditi i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u zapadnim vodama
  Unije
  za
  vrste ulovljene pridnenim ribolovom
  na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Ciljanu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja MSY-a trebalo bi utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem MSY-a (FMSY). Ti rasponi, temeljeni na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost s obzirom na promjene znanstvenih savjeta, pridonijelo provedbi obveze iskrcavanja i uzelo u obzir karakteristike mješovitog ribolova. Raspone FMSY-ja trebalo bi izračunati Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), posebno u okviru svojeg periodičnog savjeta o ulovu. Ti se rasponi izvode iz ovog plana kako bi se postiglo smanjenje dugoročnog prinosa od najviše 5 % u odnosu na MSY (24). Gornja granica raspona ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod Blim-a iznosi najviše 5 %. Ta je gornja granica u skladu s ICES-ovim „pravilom za izdavanje savjeta” u kojem se navodi da, ako je biomasa stoka u mrijestu ili brojnost u lošem stanju, F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu koja je jednaka najvišoj vrijednosti FMSY-ja pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu ili brojnošću u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger. ICES primjenjuje ta razmatranja i navedeno pravilo pri izradi znanstvenog savjeta o ribolovnoj smrtnosti i opcijama ulova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Ciljanu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja MSY-a trebalo bi utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem MSY-a (FMSY). Ti rasponi, temeljeni na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost s obzirom na promjene znanstvenih savjeta, pridonijelo provedbi obveze iskrcavanja i uzelo u obzir karakteristike mješovitog ribolova. Raspone FMSY-ja trebalo bi izračunati Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), posebno u okviru svojeg periodičnog savjeta o ulovu. Ti se rasponi izvode iz ovog plana kako bi se postiglo smanjenje dugoročnog prinosa od najviše 5 % u odnosu na MSY (24). Gornja granica raspona ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod Blim-a iznosi najviše 5 %. Ta je gornja granica u skladu s ICES-ovim „pravilom za izdavanje savjeta” u kojem se navodi da, ako je biomasa stoka u mrijestu ili brojnost u lošem stanju, F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu koja je jednaka najvišoj vrijednosti FMSY-ja pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu ili brojnošću u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger. ICES primjenjuje ta razmatranja i navedeno pravilo pri izradi znanstvenog savjeta o ribolovnoj smrtnosti i opcijama ulova.

| (16) | Ciljanu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja MSY-a trebalo bi utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem MSY-a (FMSY). Ti rasponi, temeljeni na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost s obzirom na promjene znanstvenih savjeta, pridonijelo provedbi obveze iskrcavanja i uzelo u obzir karakteristike mješovitog ribolova. Raspone FMSY-ja trebalo bi izračunati
  , među ostalim,
  Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), posebno u okviru svojeg periodičnog savjeta o ulovu. Ti se rasponi izvode iz ovog plana kako bi se postiglo smanjenje dugoročnog prinosa od najviše 5 % u odnosu na MSY (24). Gornja granica raspona ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod Blim-a iznosi najviše 5 %. Ta je gornja granica u skladu s ICES-ovim „pravilom za izdavanje savjeta” u kojem se navodi da, ako je biomasa stoka u mrijestu ili brojnost u lošem stanju, F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu koja je jednaka najvišoj vrijednosti FMSY-ja pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu ili brojnošću u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger. ICES primjenjuje ta razmatranja i navedeno pravilo pri izradi znanstvenog savjeta o ribolovnoj smrtnosti i opcijama ulova. |
| --- | --- |

(16)

Ciljanu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja MSY-a trebalo bi utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem MSY-a (FMSY). Ti rasponi, temeljeni na najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost s obzirom na promjene znanstvenih savjeta, pridonijelo provedbi obveze iskrcavanja i uzelo u obzir karakteristike mješovitog ribolova. Raspone FMSY-ja trebalo bi izračunati
  , među ostalim,
  Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), posebno u okviru svojeg periodičnog savjeta o ulovu. Ti se rasponi izvode iz ovog plana kako bi se postiglo smanjenje dugoročnog prinosa od najviše 5 % u odnosu na MSY (24). Gornja granica raspona ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod Blim-a iznosi najviše 5 %. Ta je gornja granica u skladu s ICES-ovim „pravilom za izdavanje savjeta” u kojem se navodi da, ako je biomasa stoka u mrijestu ili brojnost u lošem stanju, F treba smanjiti na vrijednost koja ne prelazi gornju granicu koja je jednaka najvišoj vrijednosti FMSY-ja pomnoženoj s biomasom stoka u mrijestu ili brojnošću u godini za ukupni dopušteni ulov (TAC) podijeljenoj s vrijednošću MSY Btrigger. ICES primjenjuje ta razmatranja i navedeno pravilo pri izradi znanstvenog savjeta o ribolovnoj smrtnosti i opcijama ulova.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Kako bi se postigli ciljevi određeni u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, primjereno je utvrditi ciljanu ribolovnu smrtnost (F) kao onu koja ne prelazi stopu iskorištavanja najvišeg održivog prinosa. Tu bi stopu trebalo postići što prije, i to na uzastopnoj, postupnoj osnovi najkasnije do 2020. za sve stokove na koje se odnosi Uredba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Kako bi se postigli ciljevi određeni u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, primjereno je utvrditi ciljanu ribolovnu smrtnost (F) kao onu koja ne prelazi stopu iskorištavanja najvišeg održivog prinosa. Tu bi stopu trebalo postići što prije, i to na uzastopnoj, postupnoj osnovi najkasnije do 2020. za sve stokove na koje se odnosi Uredba.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Ukupni dopušteni ulovi (TAC-ovi) za škampa u zapadnim vodama trebali bi se moći odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za svaku funkcionalnu jedinicu i statistički pravokutnik izvan funkcionalnih jedinica u 
  okviru tog područja TAC-a
  . Međutim, to ne isključuje donošenje mjera za zaštitu određenih funkcionalnih jedinica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Ukupni dopušteni ulovi (TAC-ovi) za škampa u zapadnim vodama trebali bi se moći odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za svaku funkcionalnu jedinicu i statistički pravokutnik izvan funkcionalnih jedinica u 
  okviru tog područja TAC-a
  . Međutim, to ne isključuje donošenje mjera za zaštitu određenih funkcionalnih jedinica.

| (20) | Ukupni dopušteni ulovi (TAC-ovi) za
  stok
  škampa u zapadnim vodama trebali bi se moći odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za svaku funkcionalnu jedinicu i statistički pravokutnik izvan funkcionalnih jedinica u 
  području utvrđenom za taj stok
  . Međutim, to ne isključuje donošenje mjera za zaštitu određenih funkcionalnih jedinica. |
| --- | --- |

(20)

Ukupni dopušteni ulovi (TAC-ovi) za
  stok
  škampa u zapadnim vodama trebali bi se moći odrediti kao zbroj ograničenja ulova utvrđenih za svaku funkcionalnu jedinicu i statistički pravokutnik izvan funkcionalnih jedinica u 
  području utvrđenom za taj stok
  . Međutim, to ne isključuje donošenje mjera za zaštitu određenih funkcionalnih jedinica.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | Stoga sada treba utvrditi određene zabrane ribolova lubina i kolje, posebno radi zaštite matičnih jata tih vrsta u vrijeme razmnožavanja. Da bi zaštitile opadajuće razine stoka lubina i kolje, države članice trebaju uspostaviti primjerene komercijalne i rekreacijske mjere oporavka utvrđene najboljim dostupnim znanstvenim dokazima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Stoga sada treba utvrditi određene zabrane ribolova lubina i kolje, posebno radi zaštite matičnih jata tih vrsta u vrijeme razmnožavanja. Da bi zaštitile opadajuće razine stoka lubina i kolje, države članice trebaju uspostaviti primjerene komercijalne i rekreacijske mjere oporavka utvrđene najboljim dostupnim znanstvenim dokazima.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Ako Vijeće uzima u obzir velik utjecaj rekreacijskog ribolova u okviru ribolovnih mogućnosti za određeni stok, trebalo bi moći odrediti TAC za ulove ostvarene komercijalnim ribolovom kojim se uzima u obzir količina ulova ostvarenih rekreacijskim ribolovom i/ili donijeti druge mjere kojima se ograničava rekreacijski ribolov kao što su količinska ograničenja i razdoblja zabrane ribolova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Ako Vijeće uzima u obzir velik utjecaj rekreacijskog ribolova u okviru ribolovnih mogućnosti za određeni stok, trebalo bi moći odrediti TAC za ulove ostvarene komercijalnim ribolovom kojim se uzima u obzir količina ulova ostvarenih rekreacijskim ribolovom i/ili donijeti druge mjere kojima se ograničava rekreacijski ribolov kao što su količinska ograničenja i razdoblja zabrane ribolova.

| (22) | Ako smrtnost zbog rekreacijskog ribolova ima znatan učinak na stok kojim se upravlja na temelju MSY-ja, Vijeće bi trebalo moći utvrditi individualne i nediskriminatorne ribolovne mogućnosti za rekreativni ribolov. Takvim individualnim mogućnostima rekreacijskog ribolova trebala bi se obuhvatiti razdoblja koja ne smiju biti kraća od jednog mjeseca, s obzirom na prakse i ulov u sklopu rekreacijskog ribolova. Također je potrebno da se rekreativni ulov određenih vrsta visoke komercijalne vrijednosti obilježava odstranjivanjem dijela repne peraje, kako bi se ograničile mogućnosti za nezakonito korištenje takvog ulova u kanalima trgovine ribom. |
| --- | --- |

(22)

Ako smrtnost zbog rekreacijskog ribolova ima znatan učinak na stok kojim se upravlja na temelju MSY-ja, Vijeće bi trebalo moći utvrditi individualne i nediskriminatorne ribolovne mogućnosti za rekreativni ribolov. Takvim individualnim mogućnostima rekreacijskog ribolova trebala bi se obuhvatiti razdoblja koja ne smiju biti kraća od jednog mjeseca, s obzirom na prakse i ulov u sklopu rekreacijskog ribolova. Također je potrebno da se rekreativni ulov određenih vrsta visoke komercijalne vrijednosti obilježava odstranjivanjem dijela repne peraje, kako bi se ograničile mogućnosti za nezakonito korištenje takvog ulova u kanalima trgovine ribom.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Radi poštovanja obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja utvrđene u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Radi poštovanja obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja utvrđene u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

| (23) | Radi poštovanja obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  te kako bi se negativni utjecaji na ekosustav sveli na najmanju moguću mjeru,
  u planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja
  , posebice za postupno izbjegavanje i eliminiranje odbačenih ulova te za svođenje negativnih učinaka na ekosustav na najmanju moguću mjeru, uzimajući u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete
  utvrđene
  , prema potrebi,
  u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
  Također bi trebalo pojasniti da se obveza iskrcavanja ne primjenjuje na rekreacijski ribolov. U nedostatku zajedničkih preporuka, Komisija može donijeti delegirane akte. |
| --- | --- |

(23)

Radi poštovanja obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  te kako bi se negativni utjecaji na ekosustav sveli na najmanju moguću mjeru,
  u planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja
  , posebice za postupno izbjegavanje i eliminiranje odbačenih ulova te za svođenje negativnih učinaka na ekosustav na najmanju moguću mjeru, uzimajući u obzir najbolje raspoložive znanstvene savjete
  utvrđene
  , prema potrebi,
  u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
  Također bi trebalo pojasniti da se obveza iskrcavanja ne primjenjuje na rekreacijski ribolov. U nedostatku zajedničkih preporuka, Komisija može donijeti delegirane akte.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 23.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23.a) | Da bi se zaštitile osjetljive vrste i staništa, posebice vrste i staništa koji su kritično ugroženi i koji su pod utjecajem ribolovnog pritiska, planom treba utvrditi mjere upravljanja za predmetna ribarstva, uključujući izmjenu alata plovila, izmjenu aktivnosti plovila i izmjene samog plovila. U planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja utvrđene u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Komisija bi trebala moći donijeti provedbene akte kojima se propisuje analiza morskog bazena te format i raspored podnošenja i odobrenja mjera upravljanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23.a)

Da bi se zaštitile osjetljive vrste i staništa, posebice vrste i staništa koji su kritično ugroženi i koji su pod utjecajem ribolovnog pritiska, planom treba utvrditi mjere upravljanja za predmetna ribarstva, uključujući izmjenu alata plovila, izmjenu aktivnosti plovila i izmjene samog plovila. U planu bi trebalo predvidjeti dodatne mjere upravljanja utvrđene u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Komisija bi trebala moći donijeti provedbene akte kojima se propisuje analiza morskog bazena te format i raspored podnošenja i odobrenja mjera upravljanja.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 24.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.a) | Komisija bi trebala svake godine podnijeti izvješće Europskom parlamentu o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima upotrijebljenim za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti ili primjenu zaštitnih mjera od strane Vijeća te unaprijed obavijestiti Parlament o situacijama u kojima znanstveni savjet može dovesti do velikih varijacija u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24.a)

Komisija bi trebala svake godine podnijeti izvješće Europskom parlamentu o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima upotrijebljenim za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti ili primjenu zaštitnih mjera od strane Vijeća te unaprijed obavijestiti Parlament o situacijama u kojima znanstveni savjet može dovesti do velikih varijacija u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera i provedbe obveze iskrcavanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  stručnoj
  razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (25) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera i provedbe obveze iskrcavanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na
  stručnoj
  razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (25) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (26) | Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera i provedbe obveze iskrcavanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  s predmetnim savjetodavnim vijećima
  , uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (25) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(26)

Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera i provedbe obveze iskrcavanja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  s predmetnim savjetodavnim vijećima
  , uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (25) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Primjenom dinamičnog upućivanja na raspone FMSY-ja i referentne točke za očuvanje jamči se ažuriranost tih parametara, ključnih za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti, a Vijeću se omogućuje da uvijek upotrijebi najbolje raspoložive znanstvene savjete. Nadalje, pristup dinamičnog upućivanja na najbolji raspoloživi znanstveni savjet trebalo bi primijeniti i na upravljanje stokovima u Baltičkome moru. U tom kontekstu „najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete
  koji se temelje na najnovijim znanstvenim podacima
  i 
  metodama i koje je izdalo
  ili
  revidiralo nezavisno znanstveno tijelo koje
  je
  priznala Europska unija ili je priznato
  na
  međunarodnoj razini. Uredbu (EU) 2016/1139

   (27)

  trebalo bi stoga izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Primjenom dinamičnog upućivanja na raspone FMSY-ja i referentne točke za očuvanje jamči se ažuriranost tih parametara, ključnih za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti, a Vijeću se omogućuje da uvijek upotrijebi najbolje raspoložive znanstvene savjete. Nadalje, pristup dinamičnog upućivanja na najbolji raspoloživi znanstveni savjet trebalo bi primijeniti i na upravljanje stokovima u Baltičkome moru. U tom kontekstu „najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete
  koji se temelje na najnovijim znanstvenim podacima
  i 
  metodama i koje je izdalo
  ili
  revidiralo nezavisno znanstveno tijelo koje
  je
  priznala Europska unija ili je priznato
  na
  međunarodnoj razini. Uredbu (EU) 2016/1139

   (27)

  trebalo bi stoga izmijeniti.

| (28) | Primjenom dinamičnog upućivanja na raspone FMSY-ja i referentne točke za očuvanje jamči se ažuriranost tih parametara, ključnih za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti, a Vijeću se omogućuje da uvijek upotrijebi najbolje raspoložive znanstvene savjete. Nadalje, pristup dinamičnog upućivanja na najbolji raspoloživi znanstveni savjet trebalo bi primijeniti i na upravljanje stokovima u Baltičkome moru
  . Komisija bi također trebala svake godine podnositi izvješće Europskom parlamentu o najboljim upotrijebljenim raspoloživim znanstvenim savjetima te unaprijed obavijestiti Parlament o situacijama u kojima znanstveni savjet može dovesti do velikih varijacija u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti.
  U tom kontekstu „najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete
  koje su stručno revidirali Znanstveni, tehnički
  i 
  gospodarski odbor za ribarstvo (STECF)
  ili
  druga odgovarajuća znanstvena tijela, kao što
  je
  Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES). Temelje se
  na
  najnovijim raspoloživim znanstvenim podacima i metodama i zadovoljavaju zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  . |
| --- | --- |

(28)

Primjenom dinamičnog upućivanja na raspone FMSY-ja i referentne točke za očuvanje jamči se ažuriranost tih parametara, ključnih za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti, a Vijeću se omogućuje da uvijek upotrijebi najbolje raspoložive znanstvene savjete. Nadalje, pristup dinamičnog upućivanja na najbolji raspoloživi znanstveni savjet trebalo bi primijeniti i na upravljanje stokovima u Baltičkome moru
  . Komisija bi također trebala svake godine podnositi izvješće Europskom parlamentu o najboljim upotrijebljenim raspoloživim znanstvenim savjetima te unaprijed obavijestiti Parlament o situacijama u kojima znanstveni savjet može dovesti do velikih varijacija u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti.
  U tom kontekstu „najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete
  koje su stručno revidirali Znanstveni, tehnički
  i 
  gospodarski odbor za ribarstvo (STECF)
  ili
  druga odgovarajuća znanstvena tijela, kao što
  je
  Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES). Temelje se
  na
  najnovijim raspoloživim znanstvenim podacima i metodama i zadovoljavaju zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  .

Amandman 24

Proposal for a Regulation

Članak 1. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za
  sljedeće
  pridnene stokove, uključujući dubokomorske stokove, u zapadnim vodama,
  uključujući ribarstvo koje iskorištava te stokove,
  i, ako su ti stokovi prošireni izvan zapadnih voda, u njima susjednim vodama: | 1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za
  niže navedene
  pridnene stokove, uključujući dubokomorske stokove, u zapadnim vodama, i, ako su ti stokovi prošireni izvan zapadnih voda, u njima susjednim vodama
  koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja, te za ribarstvo koje iskorištava te stokove
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za
  sljedeće
  pridnene stokove, uključujući dubokomorske stokove, u zapadnim vodama,
  uključujući ribarstvo koje iskorištava te stokove,
  i, ako su ti stokovi prošireni izvan zapadnih voda, u njima susjednim vodama:

1.   Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji plan („plan”) za
  niže navedene
  pridnene stokove, uključujući dubokomorske stokove, u zapadnim vodama, i, ako su ti stokovi prošireni izvan zapadnih voda, u njima susjednim vodama
  koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom trećih zemalja, te za ribarstvo koje iskorištava te stokove
  :

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | lubin (Dicentrarchus labrax) u zonama 4b, 4c, 7a
  i
  7d – h; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

lubin (Dicentrarchus labrax) u zonama 4b, 4c, 7a
  i
  7d – h;

i

| (4) | lubin (Dicentrarchus labrax) u zonama 4b, 4c, 7a
  – b,
  7d – h
  i 7j te u potpodručju 8 i zoni 9a
  ; |
| --- | --- |

(4)

lubin (Dicentrarchus labrax) u zonama 4b, 4c, 7a
  – b,
  7d – h
  i 7j te u potpodručju 8 i zoni 9a
  ;

– b,

i 7j te u potpodručju 8 i zoni 9a

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 23. – alineja 1.

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 23. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u južnom dijelu Biskajskog zaljeva (
  funkcionalna jedinica 25
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u južnom dijelu Biskajskog zaljeva (
  funkcionalna jedinica 25
  );

funkcionalna jedinica 25

| — | u Biskajskom zaljevu (
  funkcionalne jedinice 23-24
  ); |
| --- | --- |

—

u Biskajskom zaljevu (
  funkcionalne jedinice 23-24
  );

funkcionalne jedinice 23-24

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 1.

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | zapadno od Galicije (
  funkcionalne jedinice
  26 
  – 27
  ); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

zapadno od Galicije (
  funkcionalne jedinice
  26 
  – 27
  );

funkcionalne jedinice

– 27

| — | zapadno od Galicije (
  funkcionalna jedinica
  26); |
| --- | --- |

—

zapadno od Galicije (
  funkcionalna jedinica
  26);

funkcionalna jedinica

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | u iberskim vodama (funkcionalne jedinice 28 – 29); |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u iberskim vodama (funkcionalne jedinice 28 – 29);

Briše se.

Briše se.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | sjever Portugala (funkcionalna jedinica 27) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

sjever Portugala (funkcionalna jedinica 27)

sjever Portugala (funkcionalna jedinica 27)

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 1. – točka 24. – alineja 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | u vodama Portugala (jug Portugala i Algarve) (funkcionalne jedinice 28-29) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

u vodama Portugala (jug Portugala i Algarve) (funkcionalne jedinice 28-29)

u vodama Portugala (jug Portugala i Algarve) (funkcionalne jedinice 28-29)

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 2.

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako znanstveni savjet pokaže da je došlo do promjene u geografskoj rasprostranjenosti stokova navedenih u prvom podstavku ovog stavka, Komisija u skladu s člankom 15. može donijeti delegirane akte o izmjeni ove Uredbe prilagodbom prethodno navedenih područja kako bi se uzela u obzir ta promjena. Područja stokova takvim se izmjenama ne smiju proširiti izvan voda Unije na potpodručjima od 4 do 10 te u zonama CECAF-a 34.1.1, 34.1.2 i 34.2.0. | Ako
  najbolji raspoloživ
  znanstveni savjet
  , osobito savjet Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES),
  pokaže da je došlo do promjene u geografskoj rasprostranjenosti stokova navedenih u prvom podstavku ovog stavka, Komisija u skladu s člankom 15. može donijeti delegirane akte o izmjeni ove Uredbe prilagodbom prethodno navedenih područja kako bi se uzela u obzir ta promjena. Područja stokova takvim se izmjenama ne smiju proširiti izvan voda Unije na potpodručjima od 4 do 10 te u zonama CECAF-a 34.1.1, 34.1.2 i 34.2.0. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako znanstveni savjet pokaže da je došlo do promjene u geografskoj rasprostranjenosti stokova navedenih u prvom podstavku ovog stavka, Komisija u skladu s člankom 15. može donijeti delegirane akte o izmjeni ove Uredbe prilagodbom prethodno navedenih područja kako bi se uzela u obzir ta promjena. Područja stokova takvim se izmjenama ne smiju proširiti izvan voda Unije na potpodručjima od 4 do 10 te u zonama CECAF-a 34.1.1, 34.1.2 i 34.2.0.

Ako
  najbolji raspoloživ
  znanstveni savjet
  , osobito savjet Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES),
  pokaže da je došlo do promjene u geografskoj rasprostranjenosti stokova navedenih u prvom podstavku ovog stavka, Komisija u skladu s člankom 15. može donijeti delegirane akte o izmjeni ove Uredbe prilagodbom prethodno navedenih područja kako bi se uzela u obzir ta promjena. Područja stokova takvim se izmjenama ne smiju proširiti izvan voda Unije na potpodručjima od 4 do 10 te u zonama CECAF-a 34.1.1, 34.1.2 i 34.2.0.

najbolji raspoloživ

, osobito savjet Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES),

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 2.

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako
  Komisija
  na temelju znanstvenih savjeta
  ustvrdi
  da je popis stokova iz
  prvog
  podstavka
  stavka
   1. potrebno izmijeniti,
  ona
  može podnijeti prijedlog
  za izmjenu
  tog popisa. | 2.   Ako na temelju
  najboljih raspoloživih
  znanstvenih savjeta
  smatra
  da je popis stokova iz
  stavka 1.
  podstavka 1. potrebno izmijeniti,
  Komisija
  može podnijeti prijedlog
  izmjene
  tog popisa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako
  Komisija
  na temelju znanstvenih savjeta
  ustvrdi
  da je popis stokova iz
  prvog
  podstavka
  stavka
   1. potrebno izmijeniti,
  ona
  može podnijeti prijedlog
  za izmjenu
  tog popisa.

2.   Ako na temelju
  najboljih raspoloživih
  znanstvenih savjeta
  smatra
  da je popis stokova iz
  stavka 1.
  podstavka 1. potrebno izmijeniti,
  Komisija
  može podnijeti prijedlog
  izmjene
  tog popisa.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.

Članak 1. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Na susjedne vode obuhvaćene stavkom 1. ovog članka primjenjuju se samo članci 4. i 6.
  i
  mjere povezane s ribolovnim mogućnostima iz članka 7. ove Uredbe. | 3.   Na susjedne vode obuhvaćene stavkom 1. ovog članka primjenjuju se samo članci 4. i 6., mjere povezane s ribolovnim mogućnostima iz članka 7.
  te članka 9. stavka 3.a i članka 9.a
  ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Na susjedne vode obuhvaćene stavkom 1. ovog članka primjenjuju se samo članci 4. i 6.
  i
  mjere povezane s ribolovnim mogućnostima iz članka 7. ove Uredbe.

3.   Na susjedne vode obuhvaćene stavkom 1. ovog članka primjenjuju se samo članci 4. i 6., mjere povezane s ribolovnim mogućnostima iz članka 7.
  te članka 9. stavka 3.a i članka 9.a
  ove Uredbe.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 4.

Članak 1. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ova Uredba primjenjuje se i na usputni ulov ulovljen u zapadnim vodama u lovu
  stokova navedenih
  u stavku 1.
  Međutim, ako su rasponi FMSY-ja i zaštitne mjere koje se odnose na biomasu za te stokove utvrđeni drugim pravnim aktima Unije o utvrđivanju višegodišnjih planova, primjenjuju se ti se rasponi i zaštitne mjere
  . | 4.   Ova Uredba primjenjuje se i na usputni ulov ulovljen u zapadnim vodama u lovu
  na pridnene stokove navedene
  u stavku 1.
  te se njome osigurava da se iskorištavanjem svih živih morskih bioloških resursa obnavljaju populacije ulovljenih vrsta i da se održavaju iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ova Uredba primjenjuje se i na usputni ulov ulovljen u zapadnim vodama u lovu
  stokova navedenih
  u stavku 1.
  Međutim, ako su rasponi FMSY-ja i zaštitne mjere koje se odnose na biomasu za te stokove utvrđeni drugim pravnim aktima Unije o utvrđivanju višegodišnjih planova, primjenjuju se ti se rasponi i zaštitne mjere
  .

4.   Ova Uredba primjenjuje se i na usputni ulov ulovljen u zapadnim vodama u lovu
  na pridnene stokove navedene
  u stavku 1.
  te se njome osigurava da se iskorištavanjem svih živih morskih bioloških resursa obnavljaju populacije ulovljenih vrsta i da se održavaju iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  .

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 4.a (novi)

Članak 1. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  U ovoj se Uredbi također detaljno utvrđuju pojedinosti za provedbu mjera za svođenje učinka ribolova na morski okoliš na najmanju mjeru, posebice kad je riječ o povremenom ulovu zaštićenih vrsta, u zapadnim vodama Unije za sve ribarstvo u tim vodama. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju analiza morskog bazena te format i raspored podnošenja i odobrenja mjera upravljanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  U ovoj se Uredbi također detaljno utvrđuju pojedinosti za provedbu mjera za svođenje učinka ribolova na morski okoliš na najmanju mjeru, posebice kad je riječ o povremenom ulovu zaštićenih vrsta, u zapadnim vodama Unije za sve ribarstvo u tim vodama. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju analiza morskog bazena te format i raspored podnošenja i odobrenja mjera upravljanja.

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 5.

Članak 1. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u 
  Unijinim
  zapadnim vodama
  za sve
  stokove vrsta na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | 5.   Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u zapadnim vodama
  Unije za
  stokove vrsta na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , koje su ulovljene pridnenim ribolovom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u 
  Unijinim
  zapadnim vodama
  za sve
  stokove vrsta na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

5.   Ovom Uredbom utvrđuju se i pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja u zapadnim vodama
  Unije za
  stokove vrsta na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  , koje su ulovljene pridnenim ribolovom
  .

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 6.

Članak 1. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ovom se Uredbom propisuju tehničke mjere, kako je utvrđeno u članku 8., primjenjive u zapadnim vodama u pogledu svakog stoka. | 6.   Ovom se Uredbom propisuju tehničke mjere
  za komercijalni i rekreacijski ribolov
  , kako je utvrđeno u članku 8., primjenjive u zapadnim vodama u pogledu svakog
  pridnenog
  stoka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ovom se Uredbom propisuju tehničke mjere, kako je utvrđeno u članku 8., primjenjive u zapadnim vodama u pogledu svakog stoka.

6.   Ovom se Uredbom propisuju tehničke mjere
  za komercijalni i rekreacijski ribolov
  , kako je utvrđeno u članku 8., primjenjive u zapadnim vodama u pogledu svakog
  pridnenog
  stoka.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES), pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

„raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES), pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %;

MSY

lim

| (2) | „raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES)
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %; |
| --- | --- |

(2)

„raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES)
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %;

MSY

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

lim

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „najviša vrijednost FMSY-ja”
  znači vrijednost procijenjene ribolovne smrtnosti koja
  uz određeni obrazac
  ribolova i 
  trenutačne okolišne
  uvjete omogućuje
  dugoročni
  najviši prinos; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)

„najviša vrijednost FMSY-ja”
  znači vrijednost procijenjene ribolovne smrtnosti koja
  uz određeni obrazac
  ribolova i 
  trenutačne okolišne
  uvjete omogućuje
  dugoročni
  najviši prinos;

„najviša vrijednost FMSY

uz određeni obrazac

trenutačne okolišne

dugoročni

| (5) | „FMSY”
  znači vrijednost procijenjene ribolovne smrtnosti koja
  s obzirom na način
  ribolova i 
  postojeće ekološke
  uvjete
  dugoročno
  omogućuje najviši prinos; |
| --- | --- |

(5)

„FMSY”
  znači vrijednost procijenjene ribolovne smrtnosti koja
  s obzirom na način
  ribolova i 
  postojeće ekološke
  uvjete
  dugoročno
  omogućuje najviši prinos;

„FMSY

s obzirom na način

postojeće ekološke

dugoročno

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a, ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

„Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a, ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja;

lim

| (8) | „Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja; |
| --- | --- |

(8)

„Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja;

lim

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu, ili za brojnost u slučaju škampa, navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a, ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9)

„MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu, ili za brojnost u slučaju škampa, navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a, ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY.

trigger

| (9) | „MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu, ili za brojnost u slučaju škampa, navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY. |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu, ili za brojnost u slučaju škampa, navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY.

trigger

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | „Najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete potkrijepljene najnovijim znanstvenim podacima i metodama, koje je ili izdalo ili stručno revidiralo neovisno međunarodno znanstveno tijelo priznato na razini Unije ili na međunarodnoj razini, kao što su Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) ili Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), i koje ispunjava zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.a)

(9.a)

„Najbolji raspoloživi znanstveni savjeti” odnose se na javno dostupne znanstvene savjete potkrijepljene najnovijim znanstvenim podacima i metodama, koje je ili izdalo ili stručno revidiralo neovisno međunarodno znanstveno tijelo priznato na razini Unije ili na međunarodnoj razini, kao što su Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) ili Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES), i koje ispunjava zahtjeve iz članka 25. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Planom se pridonosi postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, i to posebno primjenom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacija lovljenih vrsta obnavlja i održava iznad razina koje mogu proizvesti MSY. | 1.   Planom se pridonosi postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, i to posebno primjenom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacija lovljenih vrsta obnavlja i održava iznad razina koje mogu proizvesti MSY.
  Uz rad na postizanju ekološke održivosti, planom treba upravljati na način koji je u skladu s ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje i kojim se doprinosi dostupnosti zaliha hrane. |
| | Stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos za sve će se stokove postupno postići najkasnije do 2020. te će se od tog se trenutka nadalje održati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Planom se pridonosi postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, i to posebno primjenom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacija lovljenih vrsta obnavlja i održava iznad razina koje mogu proizvesti MSY.

1.   Planom se pridonosi postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, i to posebno primjenom predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom, te se jamči da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacija lovljenih vrsta obnavlja i održava iznad razina koje mogu proizvesti MSY.
  Uz rad na postizanju ekološke održivosti, planom treba upravljati na način koji je u skladu s ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje i kojim se doprinosi dostupnosti zaliha hrane.

Stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos za sve će se stokove postupno postići najkasnije do 2020. te će se od tog se trenutka nadalje održati.

Stopa iskorištavanja koja osigurava najviši održivi prinos za sve će se stokove postupno postići najkasnije do 2020. te će se od tog se trenutka nadalje održati.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Planom se pridonosi napuštanju prakse odbacivanja ulova, tako da se, koliko god je to moguće, neželjeni ulov izbjegava i smanjuje, te provedbi obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste koje podliježu ograničenju ulova i na koje se primjenjuje ova Uredba. | 2.   Planom se pridonosi napuštanju prakse odbacivanja ulova, tako da se, koliko god je to moguće,
  među ostalim i upotrebom inovativnih selektivnih ribolovnih alata i tehnika,
  neželjeni ulov izbjegava i smanjuje, te provedbi obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste koje podliježu ograničenju ulova i na koje se primjenjuje ova Uredba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Planom se pridonosi napuštanju prakse odbacivanja ulova, tako da se, koliko god je to moguće, neželjeni ulov izbjegava i smanjuje, te provedbi obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste koje podliježu ograničenju ulova i na koje se primjenjuje ova Uredba.

2.   Planom se pridonosi napuštanju prakse odbacivanja ulova, tako da se, koliko god je to moguće,
  među ostalim i upotrebom inovativnih selektivnih ribolovnih alata i tehnika,
  neželjeni ulov izbjegava i smanjuje, te provedbi obveze iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste koje podliježu ograničenju ulova i na koje se primjenjuje ova Uredba.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U ovom planu primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav
  sveli
  na
  najmanju mjeru
  . Plan je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ te ciljevima
  iz članaka 4. i 5.
  Direktive 2009/147/EZ i 
  članaka 6. i 12.
  Direktive Vijeća 92/43/EEZ. | 3.   U ovom planu primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se
  na najmanju mjeru sveli, a po mogućnosti i eliminirali
  negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav
  , te kako bi se zajamčilo da ribari nastave ribariti
  na
  održiv i selektivan način. To se posebice odnosi na osjetljiva staništa i zaštićene vrste, uključujući morske sisavce, morske reptile, morske ptice, podmorske planine, dubokomorske grebene i koraljne vrtove ili kolonije spužvi
  . Plan je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U ovom planu primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav
  sveli
  na
  najmanju mjeru
  . Plan je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ te ciljevima
  iz članaka 4. i 5.
  Direktive 2009/147/EZ i 
  članaka 6. i 12.
  Direktive Vijeća 92/43/EEZ.

3.   U ovom planu primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se
  na najmanju mjeru sveli, a po mogućnosti i eliminirali
  negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav
  , te kako bi se zajamčilo da ribari nastave ribariti
  na
  održiv i selektivan način. To se posebice odnosi na osjetljiva staništa i zaštićene vrste, uključujući morske sisavce, morske reptile, morske ptice, podmorske planine, dubokomorske grebene i koraljne vrtove ili kolonije spužvi
  . Plan je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ te ciljevima Direktive 2009/147/EZ i Direktive Vijeća 92/43/EEZ.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 4. – točka b

Članak 3. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pridonijeti ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pridonijeti ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju
  .

pridonijeti ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju

| (b) | osigurati smanjenje negativnih učinaka ribolova na morski okoliš, posebice u vezi s osjetljivim staništima i zaštićenim vrstama, uključujući morske sisavce i morske ptice
  . |
| --- | --- |

(b)

osigurati smanjenje negativnih učinaka ribolova na morski okoliš, posebice u vezi s osjetljivim staništima i zaštićenim vrstama, uključujući morske sisavce i morske ptice
  .

osigurati smanjenje negativnih učinaka ribolova na morski okoliš, posebice u vezi s osjetljivim staništima i zaštićenim vrstama, uključujući morske sisavce i morske ptice

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 5.

Članak 3. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Mjere iz ovog plana poduzimaju se u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima. Ako su dostupni podaci nedovoljni, održava se usporediva razina očuvanja relevantnih stokova. | 5.   Mjere iz ovog plana poduzimaju se u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima.
  Najbolje raspoložive znanstvene savjete stručno revidiraju pouzdana i odgovarajuća znanstvena tijela kao što su Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) ili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). Oni moraju biti javno dostupni najkasnije kada Komisija predloži te mjere.
  Ako su dostupni podaci nedovoljni, održava se usporediva razina očuvanja relevantnih stokova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Mjere iz ovog plana poduzimaju se u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima. Ako su dostupni podaci nedovoljni, održava se usporediva razina očuvanja relevantnih stokova.

5.   Mjere iz ovog plana poduzimaju se u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima.
  Najbolje raspoložive znanstvene savjete stručno revidiraju pouzdana i odgovarajuća znanstvena tijela kao što su Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) ili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF). Oni moraju biti javno dostupni najkasnije kada Komisija predloži te mjere.
  Ako su dostupni podaci nedovoljni, održava se usporediva razina očuvanja relevantnih stokova.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a. | 2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a.

2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  .

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5. – točka a

Članak 4. – stavak 5. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ako je to na temelju znanstvenog savjeta ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ako je to na temelju znanstvenog savjeta ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova;

| (a) | ako je to na temelju znanstvenog savjeta ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova
  i/ili ribolova na više vrsta, osobito radi smanjenja socioekonomskih ograničenja u pogledu ribarstva
  ; |
| --- | --- |

(a)

ako je to na temelju znanstvenog savjeta ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova
  i/ili ribolova na više vrsta, osobito radi smanjenja socioekonomskih ograničenja u pogledu ribarstva
  ;

i/ili ribolova na više vrsta, osobito radi smanjenja socioekonomskih ograničenja u pogledu ribarstva

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5. – točka c

Članak 4. – stavak 5. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %.

| (c) | kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 
  %, osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili situacije koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota
  . |
| --- | --- |

(c)

kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 
  %, osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili situacije koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota
  .

%, osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili situacije koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 6.a (novi)

Članak 4. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Kako bi se spriječilo da kratkoročno upravljanje naruši provedbu višegodišnjeg upravljanja i kako bi se pogodovalo sudjelovanju dionika u donošenju odluka, moguće je u okviru ove Uredbe odobriti pravila o iskorištavanju posredstvom regionalizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Kako bi se spriječilo da kratkoročno upravljanje naruši provedbu višegodišnjeg upravljanja i kako bi se pogodovalo sudjelovanju dionika u donošenju odluka, moguće je u okviru ove Uredbe odobriti pravila o iskorištavanju posredstvom regionalizacije.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2.

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako odgovarajući znanstveni podaci nisu na raspolaganju, tim stokovima upravlja se na temelju predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | 2.   Ako odgovarajući znanstveni podaci nisu na raspolaganju, tim stokovima upravlja se na temelju predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU)
  br. 1380/2013 te treba osigurati stupanj očuvanja koji je barem usporediv s MSY-om, kako je utvrđeno u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU)
   br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako odgovarajući znanstveni podaci nisu na raspolaganju, tim stokovima upravlja se na temelju predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

2.   Ako odgovarajući znanstveni podaci nisu na raspolaganju, tim stokovima upravlja se na temelju predostrožnog pristupa upravljanju ribarstvom kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. Uredbe (EU)
  br. 1380/2013 te treba osigurati stupanj očuvanja koji je barem usporediv s MSY-om, kako je utvrđeno u članku 9. stavku 2. Uredbe (EU)
   br. 1380/2013.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri upravljanju mješovitim ribolovom s obzirom na stokove iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe uzimaju se u obzir poteškoće koje podrazumijeva istovremeni ribolov svih stokova uz najviši održivi prinos, osobito u slučajevima u kojima to dovodi do prerane zabrane ribolova. | 3.   U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri upravljanju mješovitim ribolovom
  i ribolovom na više vrsta
  s obzirom na stokove iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe uzimaju se u obzir poteškoće koje podrazumijeva istovremeni ribolov svih stokova uz najviši održivi prinos, osobito u slučajevima u kojima to dovodi do prerane zabrane ribolova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri upravljanju mješovitim ribolovom s obzirom na stokove iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe uzimaju se u obzir poteškoće koje podrazumijeva istovremeni ribolov svih stokova uz najviši održivi prinos, osobito u slučajevima u kojima to dovodi do prerane zabrane ribolova.

3.   U skladu s člankom 9. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013 pri upravljanju mješovitim ribolovom
  i ribolovom na više vrsta
  s obzirom na stokove iz članka 1. stavka 4. ove Uredbe uzimaju se u obzir poteškoće koje podrazumijeva istovremeni ribolov svih stokova uz najviši održivi prinos, osobito u slučajevima u kojima to dovodi do prerane zabrane ribolova.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje: | Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato u skladu s definicijom najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta
  treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje:

Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato u skladu s definicijom najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta
  treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje:

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato u skladu s definicijom najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako znanstveni savjet pokaže da je za određenu godinu biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad od onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5. ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama koje su u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod višeg raspona FMSY-ja uzimajući u obzir smanjenje biomase. | 1.   Ako znanstveni savjet pokaže da je za određenu godinu biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji
  pridneni
  stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad od onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5. ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama koje su u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod višeg raspona FMSY-ja uzimajući u obzir smanjenje biomase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako znanstveni savjet pokaže da je za određenu godinu biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad od onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5. ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama koje su u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod višeg raspona FMSY-ja uzimajući u obzir smanjenje biomase.

1.   Ako znanstveni savjet pokaže da je za određenu godinu biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji
  pridneni
  stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti MSY Btrigger, donose se sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad od onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5. ribolovne mogućnosti utvrđuju se na razinama koje su u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod višeg raspona FMSY-ja uzimajući u obzir smanjenje biomase.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako znanstveni savjet pokaže da je biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti Blim, donose se daljnje korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5., obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok ili funkcionalnu jedinicu i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti. | 2.   Ako znanstveni savjet pokaže da je biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji
  pridneni
  stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti Blim, donose se daljnje korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5., obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok ili funkcionalnu jedinicu i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako znanstveni savjet pokaže da je biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti Blim, donose se daljnje korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5., obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok ili funkcionalnu jedinicu i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti.

2.   Ako znanstveni savjet pokaže da je biomasa stoka u mrijestu, ili brojnost u slučaju stokova škampa, za bilo koji
  pridneni
  stok iz članka 1. stavka 1. ispod vrijednosti Blim, donose se daljnje korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka ili funkcionalne jedinice na razine iznad onih koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 3. i 5., obustavu ciljanog ribolova za predmetni stok ili funkcionalnu jedinicu i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi dopune ove Uredbe u pogledu sljedećih tehničkih mjera: | 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi dopune ove Uredbe
  za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnim vodama
  u pogledu sljedećih tehničkih mjera: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi dopune ove Uredbe u pogledu sljedećih tehničkih mjera:

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi dopune ove Uredbe
  za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnim vodama
  u pogledu sljedećih tehničkih mjera:

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1. – točka a

Članak 8. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | specifikacija karakteristika ribolovnog alata i pravila kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjen ulov ili na najmanju moguću mjeru sveo negativan utjecaj na ekosustav; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

specifikacija karakteristika ribolovnog alata i pravila kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjen ulov ili na najmanju moguću mjeru sveo negativan utjecaj na ekosustav;

| (a) | specifikacija karakteristika ribolovnog alata i pravila kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjen ulov
  , posebice juvenilnih organizama,
  ili na najmanju moguću mjeru sveo negativan utjecaj na ekosustav; |
| --- | --- |

(a)

specifikacija karakteristika ribolovnog alata i pravila kojima se uređuje njihova upotreba kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost, smanjio neželjen ulov
  , posebice juvenilnih organizama,
  ili na najmanju moguću mjeru sveo negativan utjecaj na ekosustav;

, posebice juvenilnih organizama,

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Mjerama iz stavka 1. ovog članka pridonosi se postizanju ciljeva iz članka 3. | 2.   Mjerama iz stavka 1. ovog članka pridonosi se postizanju ciljeva iz članka 3.
  te se one mogu primjenjivati i na komercijalni i na rekreacijski ribolov. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Mjerama iz stavka 1. ovog članka pridonosi se postizanju ciljeva iz članka 3.

2.   Mjerama iz stavka 1. ovog članka pridonosi se postizanju ciljeva iz članka 3.
  te se one mogu primjenjivati i na komercijalni i na rekreacijski ribolov.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8.a (novi)

Članak 8.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 8.a




  Prostorne i vremenske zabrane ribolova lubina





  1.
     
  Komercijalni i rekreativni ribolov lubina zabranjen je u zapadnim vodama i u zonama ICES-a 4b i 4c od 1. veljače do 30. travnja. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, premještanje, prekrcavanje i iskrcavanje lubina ulovljenog u tim područjima, kao i čuvanje lubina ulovljenog s obale.






  2.
     
  Ribarskim plovilima Unije također se zabranjuje lov lubina u zonama ICES-a 7.b, 7.c, 7.j i 7.k te u vodama u zonama ICES-a 7.a i 7.g koje su više od dvanaest nautičkih milja od polazne crte pod suverenitetom Ujedinjene Kraljevine. Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, premještanje ili iskrcavanje lubina ulovljenog u tim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 8.a

Prostorne i vremenske zabrane ribolova lubina

1.
     
  Komercijalni i rekreativni ribolov lubina zabranjen je u zapadnim vodama i u zonama ICES-a 4b i 4c od 1. veljače do 30. travnja. Zabranjeno je zadržavanje na plovilu, premještanje, prekrcavanje i iskrcavanje lubina ulovljenog u tim područjima, kao i čuvanje lubina ulovljenog s obale.

2.
     
  Ribarskim plovilima Unije također se zabranjuje lov lubina u zonama ICES-a 7.b, 7.c, 7.j i 7.k te u vodama u zonama ICES-a 7.a i 7.g koje su više od dvanaest nautičkih milja od polazne crte pod suverenitetom Ujedinjene Kraljevine. Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se zadržavanje na plovilu, prekrcavanje, premještanje ili iskrcavanje lubina ulovljenog u tim područjima.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7., ukupni dopušteni ulov za
  stokove
  škampa u zapadnim vodama može biti zbroj ograničenja ulova za funkcionalne jedinice i statističke pravokutnike izvan funkcionalnih jedinica. | 3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7., ukupni dopušteni ulov za
  određeni stok
  škampa u zapadnim vodama može biti zbroj ograničenja ulova za funkcionalne jedinice i statističke pravokutnike izvan funkcionalnih jedinica
  područja utvrđenog za taj stok
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7., ukupni dopušteni ulov za
  stokove
  škampa u zapadnim vodama može biti zbroj ograničenja ulova za funkcionalne jedinice i statističke pravokutnike izvan funkcionalnih jedinica.

3.   Ne dovodeći u pitanje članak 7., ukupni dopušteni ulov za
  određeni stok
  škampa u zapadnim vodama može biti zbroj ograničenja ulova za funkcionalne jedinice i statističke pravokutnike izvan funkcionalnih jedinica
  područja utvrđenog za taj stok
  .

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ako znanstveni savjet pokaže da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost određenog stoka, Vijeće ga uzima u obzir i pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti može ograničiti rekreacijski ribolov kako bi se izbjeglo prekoračenje ukupne ciljane ribolovne smrtnosti. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.
     
  Ako znanstveni savjet pokaže da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost određenog stoka, Vijeće ga uzima u obzir i pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti može ograničiti rekreacijski ribolov kako bi se izbjeglo prekoračenje ukupne ciljane ribolovne smrtnosti.

Briše se.

Briše se.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.a (novi)

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.a |
| | Rekreacijski ribolov |
| | 1.
     
  Države članice uzimaju u obzir smrtnost zbog rekreacijskog ribolova pri raspodjeli ribolovnih mogućnosti koje su im na raspolaganju i koje su navedene u članku 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013, kako bi se izbjeglo prekoračenje ukupne ciljane ribolovne smrtnosti. |
| | Ako znanstveni savjet pokaže da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost nekog stoka navedenog u članku 1. stavku 1. ove Uredbe, Vijeće može utvrditi individualne i nediskriminatorne ribolovne mogućnosti za rekreativni ribolov. |
| | 2.
     
  Vijeće utvrđuje ribolovne mogućnosti za rekreacijski ribolov na temelju transparentnih i objektivnih kriterija, uključujući i one ekološke, socijalne i ekonomske prirode. Kriteriji koji se koriste mogu uključivati utjecaj dane vrste ribolova na okoliš, društvenu važnost te aktivnosti i njezin doprinos gospodarstvu obalnih područja. |
| | 3.
     
  Države članice poduzimaju potrebne i razmjerne mjere za praćenje i prikupljanje podataka radi pouzdane procjene stvarnih razina ulova iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.a

Članak 9.a

Rekreacijski ribolov

Rekreacijski ribolov

1.
     
  Države članice uzimaju u obzir smrtnost zbog rekreacijskog ribolova pri raspodjeli ribolovnih mogućnosti koje su im na raspolaganju i koje su navedene u članku 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013, kako bi se izbjeglo prekoračenje ukupne ciljane ribolovne smrtnosti.

Ako znanstveni savjet pokaže da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost nekog stoka navedenog u članku 1. stavku 1. ove Uredbe, Vijeće može utvrditi individualne i nediskriminatorne ribolovne mogućnosti za rekreativni ribolov.

Ako znanstveni savjet pokaže da rekreacijski ribolov ima znatan utjecaj na ribolovnu smrtnost nekog stoka navedenog u članku 1. stavku 1. ove Uredbe, Vijeće može utvrditi individualne i nediskriminatorne ribolovne mogućnosti za rekreativni ribolov.

2.
     
  Vijeće utvrđuje ribolovne mogućnosti za rekreacijski ribolov na temelju transparentnih i objektivnih kriterija, uključujući i one ekološke, socijalne i ekonomske prirode. Kriteriji koji se koriste mogu uključivati utjecaj dane vrste ribolova na okoliš, društvenu važnost te aktivnosti i njezin doprinos gospodarstvu obalnih područja.

3.
     
  Države članice poduzimaju potrebne i razmjerne mjere za praćenje i prikupljanje podataka radi pouzdane procjene stvarnih razina ulova iz stavka 1.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9.b (novi)

Članak 9.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 9.b |
| | Označavanje ulova ostvarenog rekreacijskim ribolovom |
| | 1.
     
  Ako rekreativni ribar zadrži primjerke lubina, bakalara, kolje i lista ulovljene u područjima odgovarajućih ribljih stokova iz članka 1. stavka 1., ti se primjerci označavaju. |
| | 2.
     
  Oznaka se sastoji od uklanjanja donjeg ili gornjeg dijela repne peraje, tako da se ne spriječi mjerenje veličine ribe. |
| | 3.
     
  Takvo označavanje provodi se odmah nakon ulova i usmrćivanja ribe, bilo na obali bilo na plovilu, kad se rekreacijski ribolov vrši s plovila. S druge strane, ne označavaju se primjerci koji se drže živima i u dobrom stanju u bazenima na plovilu za rekreacijski ribolov i koje se kasnije pušta na slobodu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 9.b

Članak 9.b

Označavanje ulova ostvarenog rekreacijskim ribolovom

Označavanje ulova ostvarenog rekreacijskim ribolovom

1.
     
  Ako rekreativni ribar zadrži primjerke lubina, bakalara, kolje i lista ulovljene u područjima odgovarajućih ribljih stokova iz članka 1. stavka 1., ti se primjerci označavaju.

2.
     
  Oznaka se sastoji od uklanjanja donjeg ili gornjeg dijela repne peraje, tako da se ne spriječi mjerenje veličine ribe.

3.
     
  Takvo označavanje provodi se odmah nakon ulova i usmrćivanja ribe, bilo na obali bilo na plovilu, kad se rekreacijski ribolov vrši s plovila. S druge strane, ne označavaju se primjerci koji se drže živima i u dobrom stanju u bazenima na plovilu za rekreacijski ribolov i koje se kasnije pušta na slobodu.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Za sve stokove vrsta u zapadnim vodama na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem pojedinosti o toj obvezi kako je predviđeno u točkama od (a) do (e) članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013. | Za sve
  pridnene
  stokove vrsta u zapadnim vodama na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  i za povremene ulove pelagičnih vrsta u okviru ribarstva koje iskorištava stokove iz članka 1. stavka 1. na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem pojedinosti o toj obvezi kako je predviđeno u točkama od (a) do (e) članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Za sve stokove vrsta u zapadnim vodama na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem pojedinosti o toj obvezi kako je predviđeno u točkama od (a) do (e) članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

Za sve
  pridnene
  stokove vrsta u zapadnim vodama na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013
  i za povremene ulove pelagičnih vrsta u okviru ribarstva koje iskorištava stokove iz članka 1. stavka 1. na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako bi se ova Uredba dopunila utvrđivanjem pojedinosti o toj obvezi kako je predviđeno u točkama od (a) do (e) članka 15. stavka 5. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

pridnene

i za povremene ulove pelagičnih vrsta u okviru ribarstva koje iskorištava stokove iz članka 1. stavka 1. na koje se primjenjuje obveza iskrcavanja

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ne primjenjuje se na rekreacijski ribolov, među ostalim ni u slučajevima kada Vijeće utvrđuje individualne ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 9.a ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ne primjenjuje se na rekreacijski ribolov, među ostalim ni u slučajevima kada Vijeće utvrđuje individualne ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 9.a ove Uredbe.

Obveza iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ne primjenjuje se na rekreacijski ribolov, među ostalim ni u slučajevima kada Vijeće utvrđuje individualne ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 9.a ove Uredbe.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10.a (novi)

Članak 10.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 10.a




  Artizanalni i obalni ribolov u najudaljenijim regijama




  U ovoj se Uredbi moraju uzeti u obzir ograničenja povezana s veličinom artizanalnih plovila i plovila za obalni ribolov koja se upotrebljavaju u najudaljenijim regijama. U skladu s time, iskrcavanje usputnog ulova dopušta se ako se njime ne pogoršava učinak na biomasu stoka u mrijestu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 10.a

Artizanalni i obalni ribolov u najudaljenijim regijama

U ovoj se Uredbi moraju uzeti u obzir ograničenja povezana s veličinom artizanalnih plovila i plovila za obalni ribolov koja se upotrebljavaju u najudaljenijim regijama. U skladu s time, iskrcavanje usputnog ulova dopušta se ako se njime ne pogoršava učinak na biomasu stoka u mrijestu.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za
  svaku zonu
  ICES-a iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe svaka država članica izdaje odobrenja za ribolov u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 za plovila koja plove pod njezinom zastavom i obavljaju ribolovne aktivnosti na tom području.
  U tim odobrenjima za ribolov države članice mogu ograničiti i ukupni kapacitet izražen u kW tih plovila koja upotrebljavaju poseban alat. | 1.   Za
  zone
  ICES-a iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe svaka država članica izdaje odobrenja za ribolov u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 za plovila koja plove pod njezinom zastavom i obavljaju ribolovne aktivnosti na tom području. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za
  svaku zonu
  ICES-a iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe svaka država članica izdaje odobrenja za ribolov u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 za plovila koja plove pod njezinom zastavom i obavljaju ribolovne aktivnosti na tom području.
  U tim odobrenjima za ribolov države članice mogu ograničiti i ukupni kapacitet izražen u kW tih plovila koja upotrebljavaju poseban alat.

1.   Za
  zone
  ICES-a iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe svaka država članica izdaje odobrenja za ribolov u skladu s člankom 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 za plovila koja plove pod njezinom zastavom i obavljaju ribolovne aktivnosti na tom području.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

Članak 11. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U odobrenjima za ribolov iz stavka 1. države članice mogu također ograničiti ukupni kapacitet plovila iz tog stavka koja upotrebljavaju poseban alat. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  U odobrenjima za ribolov iz stavka 1. države članice mogu također ograničiti ukupni kapacitet plovila iz tog stavka koja upotrebljavaju poseban alat.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.b (novi)

Članak 1. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 13. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi ograničavanja ukupnog kapaciteta flota predmetnih država članica kako bi se olakšalo postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.b
     
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 13. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 radi ograničavanja ukupnog kapaciteta flota predmetnih država članica kako bi se olakšalo postizanje ciljeva utvrđenih u članku 3.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1.

Članak 13. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Članak 18. stavci od 1.
  od
  6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 8. i 
  10
  . ove Uredbe. | 1.   Članak18. stavci od 1.
  do
  6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 8.
  , 10.
  i 
  11
  .
  b
  ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Članak 18. stavci od 1.
  od
  6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 8. i 
  10
  . ove Uredbe.

1.   Članak18. stavci od 1.
  do
  6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 8.
  , 10.
  i 
  11
  .
  b
  ove Uredbe.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes u sjeverozapadnim vodama i države članice koje imaju izravan upravljački interes u jugozapadnim vodama mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja evaluacije plana u skladu s člankom 14. Države članice
  takve preporuke
  mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju
  nagle
  promjene stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine. | 2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes u sjeverozapadnim vodama i države članice koje imaju izravan upravljački interes u jugozapadnim vodama mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja evaluacije plana u skladu s člankom 14. Države članice mogu podnijeti i 
  dodatne preporuke
  kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju promjene stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba
  te kako bi utvrdile plan koji obuhvaća mjere primjene pristupa upravljanju ribarstvom u zapadnim vodama koji se temelji na ekosustavu
  . Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine
  ili čim prije kad se takvim zajedničkim preporukama žele rješavati hitne situacije utvrđene najnovijim znanstvenim savjetima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes u sjeverozapadnim vodama i države članice koje imaju izravan upravljački interes u jugozapadnim vodama mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja evaluacije plana u skladu s člankom 14. Države članice
  takve preporuke
  mogu podnijeti i kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju
  nagle
  promjene stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine.

2.   Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes u sjeverozapadnim vodama i države članice koje imaju izravan upravljački interes u jugozapadnim vodama mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja evaluacije plana u skladu s člankom 14. Države članice mogu podnijeti i 
  dodatne preporuke
  kad to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju promjene stanja u vezi s bilo kojim stokom na koji se primjenjuje ova Uredba
  te kako bi utvrdile plan koji obuhvaća mjere primjene pristupa upravljanju ribarstvom u zapadnim vodama koji se temelji na ekosustavu
  . Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. srpnja prethodne godine
  ili čim prije kad se takvim zajedničkim preporukama žele rješavati hitne situacije utvrđene najnovijim znanstvenim savjetima
  .

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

Članak 13. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 18. stavke 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Komisija može također donijeti delegirane akte ako ne postoji zajednička preporuka na koju se upućuje u tim stavcima.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13.a (novi)

Članak 13.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 13.a |
| | Praćenje i prethodno obavještavanje o promjenama znanstvenog savjeta |
| | 1.
     
  Svake godine do 1. travnja, Komisija izvješćuje Europski parlament o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima koji su poslužili kao temelj za odluke Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u skladu s ovom Uredbom između 1. veljače prethodne godine i 31. siječnja tekuće godine. |
| | Za sve dotične riblje vrste i stokove, u njemu se navode ribolovne mogućnosti koje je odredilo Vijeće u skladu s člancima 4. i 5. i, prema potrebi, člankom 7. ove Uredbe, kao i odgovarajuće vrijednosti izražene u ribolovnoj smrtnosti. Ti se podaci uspoređuju s referentnim znanstvenim savjetima koji su korišteni za utvrđivanje ribolovne smrtnosti (MSY Flower, FMSY i RMD Fupper i njihove ribolovne mogućnosti), biomase stokova u mrijestu i graničnih referentnih točaka biomase (MSY Btrigger i Blim). |
| | 2.
     
  Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća o određivanju ribolovnih mogućnosti, obavješćuje Europski parlament o situacijama u kojima najnovije vrijednosti FMSY odražavaju promjene ribolovnih mogućnosti koje za više od 20 % odstupaju od ribolovnih mogućnosti koje odgovaraju najvišoj vrijednosti FMSY iz znanstvenog savjeta korištenog za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za tekuće razdoblje. Isto tako, Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća, obavješćuje Europski parlament o slučajevima u kojima znanstveni savjeti o različitim referentnim točkama za biomasu stokova u mrijestu opravdavaju donošenje zaštitnih mjera u skladu s člankom 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 13.a

Članak 13.a

Praćenje i prethodno obavještavanje o promjenama znanstvenog savjeta

Praćenje i prethodno obavještavanje o promjenama znanstvenog savjeta

1.
     
  Svake godine do 1. travnja, Komisija izvješćuje Europski parlament o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima koji su poslužili kao temelj za odluke Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u skladu s ovom Uredbom između 1. veljače prethodne godine i 31. siječnja tekuće godine.

Za sve dotične riblje vrste i stokove, u njemu se navode ribolovne mogućnosti koje je odredilo Vijeće u skladu s člancima 4. i 5. i, prema potrebi, člankom 7. ove Uredbe, kao i odgovarajuće vrijednosti izražene u ribolovnoj smrtnosti. Ti se podaci uspoređuju s referentnim znanstvenim savjetima koji su korišteni za utvrđivanje ribolovne smrtnosti (MSY Flower, FMSY i RMD Fupper i njihove ribolovne mogućnosti), biomase stokova u mrijestu i graničnih referentnih točaka biomase (MSY Btrigger i Blim).

Za sve dotične riblje vrste i stokove, u njemu se navode ribolovne mogućnosti koje je odredilo Vijeće u skladu s člancima 4. i 5. i, prema potrebi, člankom 7. ove Uredbe, kao i odgovarajuće vrijednosti izražene u ribolovnoj smrtnosti. Ti se podaci uspoređuju s referentnim znanstvenim savjetima koji su korišteni za utvrđivanje ribolovne smrtnosti (MSY Flower

upper

trigger

lim

2.
     
  Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća o određivanju ribolovnih mogućnosti, obavješćuje Europski parlament o situacijama u kojima najnovije vrijednosti FMSY odražavaju promjene ribolovnih mogućnosti koje za više od 20 % odstupaju od ribolovnih mogućnosti koje odgovaraju najvišoj vrijednosti FMSY iz znanstvenog savjeta korištenog za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za tekuće razdoblje. Isto tako, Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća, obavješćuje Europski parlament o slučajevima u kojima znanstveni savjeti o različitim referentnim točkama za biomasu stokova u mrijestu opravdavaju donošenje zaštitnih mjera u skladu s člankom 7.

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – naslov

Članak 14. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Evaluacija plana | Evaluacija
  i provedba
  plana |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Evaluacija plana

Evaluacija
  i provedba
  plana

i provedba

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. | 2.   Delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i iz članka 11. stavka 1.b,
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

2.   Delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i iz članka 11. stavka 1.b,
  dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i iz članka 11. stavka 1.b.
  Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 1. stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i iz članka 11. stavka 1.b.
  Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 6.

Članak 15. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1 stavka 1. te članaka 8. i 10. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1 stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i članka 11. stavka 1.b,
  stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1 stavka 1. te članaka 8. i 10. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 1 stavka 1. te članaka 8. i 10.
  , kao i članka 11. stavka 1.b,
  stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES), pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

„raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES), pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %;

MSY

lim

| (2) | „raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES)
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %; |
| --- | --- |

(2)

„raspon FMSY-ja” znači raspon vrijednosti navedenih u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno u znanstvenom savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES)
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , pri čemu sve razine ribolovne smrtnosti unutar tog raspona dugoročno dosežu najviši održivi prinos („MSY”) s obzirom na određeni obrazac ribolova i u postojećim prosječnim okolišnim uvjetima, a bez znatnog utjecanja na proces reprodukcije predmetnog stoka. Raspon je izračunan tako da omogućuje dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u odnosu na najviši održivi prinos. Njegova gornja granica ograničena je tako da vjerojatnost pada stoka ispod granične referentne točke biomase stoka u mrijestu (Blim) iznosi najviše 5 %;

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

lim

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 2. – stavak 1. – točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a, ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

„Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a, ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja;

lim

| (8) | „Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja; |
| --- | --- |

(8)

„Blim” znači referentna točka veličine stoka iz najboljeg raspoloživog znanstvenog savjeta, posebno iz savjeta ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje može doći do smanjene sposobnosti razmnožavanja;

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Članak 17. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 2. – stavak 1. – točka 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | „MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno
  u
  znanstvenom savjetu ICES-a, ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9)

„MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno
  u
  znanstvenom savjetu ICES-a, ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY;

trigger

u

| (9) | „MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY; |
| --- | --- |

(9)

„MSY Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu stoka u mrijestu navedena u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, posebno znanstvenom savjetu ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  , ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti MSY;

trigger

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 2.

Članak 17. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 4. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a. | 2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a.

2.   Te raspone FMSY-ja na temelju ovog plana treba zatražiti od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  .

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 2.

Članak 17. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 4. – stavak 5. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %.

| (c) | kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %
  , osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota
  . |
| --- | --- |

(c)

kako bi se promjena ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničila na najviše 20 %
  , osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota
  .

, osim u slučajevima u kojima se olakšavaju situacije ograničavanja ribolova ili koje onemogućavaju ili u velikoj mjeri utječu na aktivnost određenih flota

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 3.

Članak 17. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak 4.a – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje: | Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje:

Radi zaštite pune sposobnosti razmnožavanja stokova iz članka 1. stavka 1. na temelju ovog plana od ICES-a
  ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato
  treba zatražiti sljedeće referentne točke za očuvanje:

ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela koje priznaje Unija ili koje je međunarodno priznato

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Članak 17. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

Uredba (EU) br. 2016/1139

Članak - 15. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | U poglavlju IX. umeće se sljedeći članak:




  „Članak - 15.




  Praćenje i prethodno obavještavanje o promjenama znanstvenog mišljenja





  1.
     
  Svake godine do 1. travnja, Komisija izvješćuje Europski parlament o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima koji su upotrijebljeni kao reference za odluke Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u skladu s ovom Uredbom između 1. veljače prethodne godine i 31. siječnja tekuće godine.




  Za sve dotične riblje vrste i stokove, u njemu se navode ribolovne mogućnosti koje je odredilo Vijeće u skladu s člancima 4. i 5. i, prema potrebi, člankom 7. ove Uredbe, kao i odgovarajuće vrijednosti izražene u ribolovnoj smrtnosti. Ti se podaci uspoređuju s referentnim znanstvenim savjetima koji su korišteni za utvrđivanje ribolovne smrtnosti (MSY Flower, FMSY i RMD Fupper i njihove ribolovne mogućnosti), biomase stokova u mrijestu i graničnih referentnih točaka biomase (MSY Btrigger i Blim).






  2.
     
  Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća o određivanju ribolovnih mogućnosti, obavješćuje Europski parlament o situacijama u kojima najnovije znanstvene vrijednosti FMSY odražavaju promjene ribolovnih mogućnosti koje za više od 20 % odstupaju od ribolovnih mogućnosti koje odgovaraju vrijednosti FMSY iz znanstvenog savjeta korištenog za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za tekuće razdoblje. Isto tako, Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća, obavješćuje Europski parlament o slučajevima u kojima znanstveni savjeti o različitim referentnim točkama za biomasu stokova u mrijestu opravdavaju donošenje zaštitnih mjera u skladu s člankom 7.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a

4.a

U poglavlju IX. umeće se sljedeći članak:

„Članak - 15.

Praćenje i prethodno obavještavanje o promjenama znanstvenog mišljenja

1.
     
  Svake godine do 1. travnja, Komisija izvješćuje Europski parlament o najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima koji su upotrijebljeni kao reference za odluke Vijeća o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti u skladu s ovom Uredbom između 1. veljače prethodne godine i 31. siječnja tekuće godine.

Za sve dotične riblje vrste i stokove, u njemu se navode ribolovne mogućnosti koje je odredilo Vijeće u skladu s člancima 4. i 5. i, prema potrebi, člankom 7. ove Uredbe, kao i odgovarajuće vrijednosti izražene u ribolovnoj smrtnosti. Ti se podaci uspoređuju s referentnim znanstvenim savjetima koji su korišteni za utvrđivanje ribolovne smrtnosti (MSY Flower, FMSY i RMD Fupper i njihove ribolovne mogućnosti), biomase stokova u mrijestu i graničnih referentnih točaka biomase (MSY Btrigger i Blim).

2.
     
  Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća o određivanju ribolovnih mogućnosti, obavješćuje Europski parlament o situacijama u kojima najnovije znanstvene vrijednosti FMSY odražavaju promjene ribolovnih mogućnosti koje za više od 20 % odstupaju od ribolovnih mogućnosti koje odgovaraju vrijednosti FMSY iz znanstvenog savjeta korištenog za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za tekuće razdoblje. Isto tako, Komisija što je prije moguće, a u svakom slučaju prije donošenja nove odluke Vijeća, obavješćuje Europski parlament o slučajevima u kojima znanstveni savjeti o različitim referentnim točkama za biomasu stokova u mrijestu opravdavaju donošenje zaštitnih mjera u skladu s člankom 7.”;

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0310/2018).

1

(18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 od 21. travnja 2004. o utvrđivanju mjera za obnavljanje stoka sjevernog oslića (SL L 150, 30.4.2004., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2166/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavi mjera za oporavak stokova oslića južnih mora i škampa u Kantabrijskom moru i zapadno od Iberijskog poluotoka te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 345, 28.12.2005., str. 5.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u Biskajskom zaljevu (SL L 65, 7.3.2006., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2007 od 7. svibnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u zapadnom dijelu kanala La Manche (SL L 122, 11.5.2007., str. 7.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1300/2008 od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stok haringi koji živi zapadno od Škotske i ribarstvo koje iskorištava taj stok (SL L 344, 20.12.2008., str. 6.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 (SL L 348, 24.12.2008., str. 20.).

23

(18)  Uredba Vijeća (EZ) br. 811/2004 od 21. travnja 2004. o utvrđivanju mjera za obnavljanje stoka sjevernog oslića (SL L 150, 30.4.2004., str. 1.).

18

(19)  Uredba Vijeća (EZ) br. 2166/2005 od 20. prosinca 2005. o uspostavi mjera za oporavak stokova oslića južnih mora i škampa u Kantabrijskom moru i zapadno od Iberijskog poluotoka te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 850/98 o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 345, 28.12.2005., str. 5.).

19

(20)  Uredba Vijeća (EZ) br. 388/2006 od 23. veljače 2006. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u Biskajskom zaljevu (SL L 65, 7.3.2006., str. 1.).

20

(21)  Uredba Vijeća (EZ) br. 509/2007 od 7. svibnja 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana održivog iskorištavanja stoka lista u zapadnom dijelu kanala La Manche (SL L 122, 11.5.2007., str. 7.).

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1300/2008 od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stok haringi koji živi zapadno od Škotske i ribarstvo koje iskorištava taj stok (SL L 344, 20.12.2008., str. 6.).

22

(23)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1342/2008 od 18. prosinca 2008. o donošenju dugoročnog plana za stokove bakalara i ribolov koji iskorištava te stokove i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 423/2004 (SL L 348, 24.12.2008., str. 20.).

23

(24)  Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY-ja za odabrane stokove na potpodručjima ICES-a od 5 do 10.

24

(24)  Zahtjev EU-a ICES-u da osigura raspone FMSY-ja za odabrane stokove na potpodručjima ICES-a od 5 do 10.

24

(25)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

25

(25)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

25

(27)  
  Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).

27

Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/452 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/452

---

P8_TA(2018)0426

Mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 s obzirom na mjesto sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (COM(2017)0734 – C8-0420/2017 – 2017/0326(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/52)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0734), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0734),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0420/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0420/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o boljoj izradi zakonodavstva, u kojima se ističe važnost lojalne i transparentne suradnje tijekom cijelog zakonodavnog ciklusa i ravnopravnost obaju suzakonodavaca; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o boljoj izradi zakonodavstva, u kojima se ističe važnost lojalne i transparentne suradnje tijekom cijelog zakonodavnog ciklusa i ravnopravnost obaju suzakonodavaca;

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama,

| — | uzimajući u obzir postupak kojim se donosi odluka o premještanju Europske agencije za lijekove i Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, EBA) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, kako je potvrđeno na marginama sastanka Europskog vijeća (u sastavu iz članka 50. UEU-a) održanog 22. lipnja 2017.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak kojim se donosi odluka o premještanju Europske agencije za lijekove i Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, EBA) u kontekstu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, kako je potvrđeno na marginama sastanka Europskog vijeća (u sastavu iz članka 50. UEU-a) održanog 22. lipnja 2017.;

| — | nakon savjetovanja s Europskom središnjom bankom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskom središnjom bankom,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. siječnja 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. siječnja 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ustavna pitanja (A8-0153/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku te mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ustavna pitanja (A8-0153/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na hitnu reviziju Zajedničkog pristupa priloženog Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012. kako bi se u potpunosti uzela u obzir uloga Europskog parlamenta u postupku donošenja odluka o lokaciji agencija s obzirom na ovlasti koje on kao suzakonodavac ima u okviru redovnog zakonodavnog postupka i stoga poziva da se Parlament u većoj mjeri uključi u postupak donošenja odluka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na kriterije koje je definirala Komisija i koje su podržali šefovi država ili vlada zemalja EU27 na sastanku Europskog vijeća (u sastavu iz članka 50. UEU-a) održanom 22. lipnja 2017. za preseljenje agencija Unije iz Londona u okviru povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, a to su: i. jamstvo da agencija može biti ustrojena na novoj lokaciji i da može započeti s radom na datum povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, ii. dostupnost lokacije, iii. postojanje primjerenih obrazovnih ustanova za djecu osoblja agencije; iv. odgovarajući pristup tržištu rada, socijalnoj sigurnosti i zdravstvenoj zaštiti za djecu i supružnike; v. kontinuitet poslovanja i vi. zemljopisna zastupljenost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što Parlament nije bio uključen u definiranje i ponderiranje kriterija za odabir lokacije sjedišta EBA-e usprkos ovlastima Parlamenta, prema kojima su Parlament i Vijeće ravnopravni suzakonodavci u pogledu Uredbe (EU) br. 1093/2010 (2) o osnivanju EBA-e i utvrđivanja lokacije sjedišta EBA-e; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na to da je odluka iz 2010. o lokaciji sjedišta EBA-e, zajedno s odlukom o lokaciji sjedišta Europskog nadzornog tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) i Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) donesena u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom nakon punopravnog postupka trijaloga; primjećuje da je o sjedištu agencije koja je na jednak način zahvaćena preseljenjem iz Londona odlučeno zajedničkim sporazumom između predstavnika vlada država članica na sastanku na razini šefova država ili vlada; skreće pozornost na činjenicu da je Vijeće (u sastavu iz članka 50. UEU-a) odabralo novo sjedište EBA-e na temelju Zajedničke izjave od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama koja je niže u pravnom poretku u odnosu na Uredbu (EU) br. 1093/2010; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog nedostatka transparentnosti i odgovornosti u postupku glasovanja koji je Vijeće provelo 20. studenoga 2017., prepustivši konačne odluke ždrijebu; skreće pozornost na činjenicu da se agencije trenutno djelomično financiraju iz proračuna Unije i da bi i preseljenje moglo djelomično biti na trošak proračuna Unije, što je podložno tekućim pregovorima između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine; ističe stoga potrebu za demokratskom odgovornošću, kao i za transparentnim i razumljivim postupkom donošenja odluka u interesu europske javnosti; zahtijeva dodatne informacije o ponderu kriterija koje primjenjuje Vijeće u postupku odabira lokacije sjedišta EBA-e; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi Parlament trebao biti sustavno i ravnopravno s Komisijom i Vijećem uključen u definiranje i ponderiranje kriterija za odabir lokacije sjedišta svih tijela i agencija Unije; traži od Komisije i Vijeća da pokrenu reviziju Zajedničke izjave od 19. srpnja 2012. o decentraliziranim agencijama kako bi se zajamčilo veće sudjelovanje Parlamenta, posebno poštujući pritom njegove ovlasti suodlučivanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe različite zadaće i područja nadležnosti europskih nadzornih tijela EBA, EIOPA i ESMA; podsjeća na svjesnu odluku suzakonodavaca da uspostave tri tijela sa zasebnim zadaćama i područjima nadležnosti, jedno za bankarstvo, drugo za vrijednosne papire i treće za osiguranja i mirovine; traži da se to razdvajanje i dalje odražava u regulatornim i nadzornim nadležnostima i upravljanju, glavnoj organizaciji i glavnom financiranju njihovih aktivnosti neovisno o njihovoj lokaciji, omogućujući pritom, kad je to primjenjivo, dijeljenje usluga administrativne podrške i usluga upravljanja objektima koje nisu povezane s glavnim aktivnostima te traži od Komisije i Vijeća da zaštite trenutni ustroj tih triju tijela tijekom i nakon seljenja EBA-e; traži da ga Komisija o tome redovito obavještava, osobito tijekom tekućeg zakonodavnog postupka o reviziji europskih nadzornih tijela (COM(2017)0536); podsjeća na to da je članak 7. Uredbe (EU) br. 1093/2010 dio zakonodavnog postupka u sklopu revizije europskih nadzornih tijela (COM(2017)0536); |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da sve u vezi sa selidbom i novim prostorijama treba biti organizirano i spremno do trenutka kada povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije stupi na snagu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  SL C 197, 8.6.2018., str. 72.

(2)  Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 12.).

---

P8_TC1-COD(2017)0326

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 u pogledu mjesta sjedišta Europskog nadzornog tijela za bankarstvo

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1717)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Vijeća u vezi s EBA-om i EMA-om

Podsjećajući na predanost Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije iskrenoj i transparentnoj suradnji i uzimajući u obzir postupak koji se slijedio u pogledu premještanja EMA-e i EBA-e te koji je bio specifičan za navedenu situaciju i nije činio presedan za lokaciju agencija u budućnosti,

Podsjećajući na Ugovore Vijeće prepoznaje vrijednost pojačane razmjene informacija od početnih stadija budućih postupaka u vezi s lokacijom agencija.

Tom ranom razmjenom informacija trima institucijama olakšalo bi se ostvarivanje prava iz Ugovora povezanim postupcima.

Vijeće prima na znanje zahtjev Europskog parlamenta za što skoriju reviziju Zajedničke izjave i zajedničkog pristupa o decentraliziranim agencijama iz 2012. Poziva Komisiju da, kao prvi korak, do travnja 2019. izradi dubinsku analizu provedbe Zajedničke izjave i zajedničkog pristupa s obzirom na lokaciju decentraliziranih agencija. Ta bi analiza poslužila kao osnova za procjenu daljnjih koraka u vezi s provedbom te revizije.

---

| 16.10.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 345/456 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 345/456

---

P8_TA(2018)0427

Mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2018. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 s obzirom na mjesto sjedišta Europske agencije za lijekove (COM(2017)0735 – C8-0421/2017 – 2017/0328(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2020/C 345/53)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0735), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Parlamentu i Vijeću (COM(2017)0735),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4.c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0421/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4.c Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0421/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. listopada 2018. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0063/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0063/2018),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odbacuje Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o decentraliziranim agencijama od 19. srpnja 2012. i Zajednički pristup koji joj je priložen te poziva na uključenje Europskog parlamenta u većoj mjeri u postupak donošenja odluka o lokaciji i preseljenju agencija i tijela s obzirom na ovlasti koje kao suzakonodavac ima u okviru redovnog zakonodavnog postupka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća svoju izjavu priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prima na znanje izjavu Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što Europski parlament, a u konačnici i predstavnici građana Unije, nisu bili u potpunosti uključeni u postupak odabira novog sjedišta Europske agencije za lijekove (EMA), koje je na kraju izabrano ždrijebom, usprkos tome što se radilo o važnoj odluci; odluke o lokaciji sjedišta tijela i agencija potrebno je donositi, i po zakonskim propisima, u redovnom zakonodavnom postupku, uz potpuno poštovanje ovlasti Parlamenta, pri čemu su Europski parlament i Vijeće ravnopravni suzakonodavci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog odluke Vijeća koja dovodi do produbljivanja geografske nerazmjernosti, pri čemu se samo devet od 37 decentraliziranih agencija EU-a nalazi u novim državama članicama, što je u suprotnosti sa zaključcima Europskog vijeća 5381/04 i 11018/1/08, u kojima se prednost daje novim državama članicama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva proračunska tijela i Komisiju da zajamče da će troškove vezane za promjenu sjedišta Agencije u potpunosti pokriti aktualna zemlja domaćin; ističe da će se neki troškovi preseljenja s trenutačne lokacije možda morati pretfinancirati iz proračuna EU-a prije financijskog dogovora s aktualnom zemljom domaćinom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva proračunska tijela i Komisiju da zajamče da će dodatne troškove dvostrukog preseljenja sjedišta Agencije, prvo na privremenu lokaciju, a potom u zgradu Vivaldi, u potpunosti pokriti nizozemska vlada i da to neće negativno utjecati na opći proračun Unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva proračunska tijela i Komisiju da učine sve što je potrebno kako dvostruko preseljenje ne bi ugrozilo uobičajene operativne potrebe Agencije te da zajamče kontinuitet poslovanja i njezino neometano funkcioniranje, bez prekida, nakon ožujka 2019.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene 15. ožujka 2018. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0086).

---

P8_TC1-COD(2017)0328

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 25. listopada 2018. radi donošenja Uredbe (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 u pogledu mjesta sjedišta Europske agencije za lijekove

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2018/1718.)

---

PRILOZI ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog Parlamenta

Europski parlament žali zbog toga što njegova uloga suzakonodavca nije propisno uzeta u obzir te što nije bio uključen u postupak odabira novog sjedišta Europske agencije za lijekove.

Europski parlament želi podsjetiti na ovlasti koje ima kao suzakonodavac te inzistira na potpunom poštovanju redovnog zakonodavnog postupka kad je riječ o mjestu tijela i agencija.

Kao jedina neposredno izabrana institucija Unije i predstavnik građana Unije, Parlament je prvi jamac poštovanja demokratskog načela u Uniji.

Europski parlament osuđuje postupak za odabir novog sjedišta, u kojemu su mu de facto oduzete ovlasti s obzirom na to da nije zaista bio uključen u taj proces, a sada se od njega očekuje da samo potvrdi odabir novog mjesta u redovnom zakonodavnom postupku.

Europski parlament podsjeća da Zajednički pristup, priložen Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije o decentraliziranim agencijama potpisanoj 2012. godine, nije pravno obvezujući, kao što je potvrđeno u samoj Izjavi te da je dogovoren ne dovodeći u pitanje zakonodavne ovlasti institucija.

Stoga Europski parlament inzistira na tome da se postupak za odabir novog sjedišta revidira te da se u budućnosti više ne koristi u ovom obliku.

Konačno, Europski parlament želi isto tako podsjetiti da su se u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (1) tri institucije obvezale na iskrenu i transparentnu suradnju te podsjeća na jednakost obaju suzakonodavaca, kako je utvrđeno Ugovorima.

Izjava Vijeća u vezi s EBA-om i EMA-om

Podsjećajući na obvezu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o iskrenoj i transparentnoj suradnji i uzimajući u obzir postupak koji se slijedio u pogledu premještanja EMA-e i EBA-e te koji je bio specifičan za navedenu situaciju i nije činio presedan za lokaciju agencija u budućnosti,

Podsjećajući na Ugovore Vijeće prepoznaje vrijednost pojačane razmjene informacija od početnih stadija budućih postupaka u vezi s mjestom agencija.

Tom ranom razmjenom informacija trima institucijama olakšalo bi se ostvarivanje prava iz Ugovora povezanim postupcima.

Vijeće prima na znanje zahtjev Europskog parlamenta za što skoriju reviziju Zajedničke izjave i zajedničkog pristupa o decentraliziranim agencijama iz 2012. Poziva Komisiju da, kao prvi korak, do travnja 2019. podnese dubinsku analizu provedbe Zajedničke izjave i zajedničkog pristupa s obzirom na mjesto decentraliziranih agencija. Ta bi analiza poslužila kao osnova za procjenu daljnjih koraka u vezi s provedbom te revizije.

---

(1)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

---